Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Franklin y. Roosevelt


Izmed dvaintridesetih predsednikov zed. draw Jill je lie
ma1o, XII so 81 pustili ime v zgodovini. Franklin Delano Roosevelt
je eden med mimi. 4
Ko Sc je pricela sedanja .vojna, Sc je proti Hitlerju javno
oglasil in deloval, da smo takrat Angliji cimboj pomagali. In
potem, ko smo z japonskim napadom ma Pearl Harbor bill tudi
mi potegnjeni v vojni konflikt, Sc je Roosevelt zavzel poraziti
osSce "a vsako ceno. Ker vojna oh koncu njegovega tretjega ter
NINA Sc nj bila koncana, 81 je zelel V cetrti termin. Bill je nomi-
niran in izvoljen z veliko vecino. Njegova ambicja je bila ustva-
iiti IL mednarodne conference, XII Sc pricne = ako ne DO odlo-
zena dne 25. aprila v San Francisco, novo drustvo narodov.
In njegova NADIA je bila, da DO on ma bodoci mirovni konferenci
giaVnl krmar. Preprlcan Je bill, ola on ne DO drugi Wilson, anpak
da DO vojno dramo triumfalno zakljucil z mirom, kakrsnega 81
je on zanislil.
Mru nj docakal. Njegova glavna ambicija Sc mu nj uresni-
ella. A prenninul je V Zavesti, da zavezniki zmagujejo in da je
poraz "a Hitlerja in Hirohita neizbezen.
Ko je bill Roosevelt prvc izvoljen, je valovela pc dezeli
silna gospodarska kriza. Boja proti Mi Sc je lotil z vso svojo ener-
gjo in proglasil je v ia namen svoj socalni in ekonomski pro-
gram, XII ga je smatral "a svojo idejo in ga oznacil z new deal.
Udarjal je pc "ekonomskih rojalistih" in obljubljal "navadnemu
cloveku" lepSo bodocnost. "Nihce ne DO gladen," je zagotav1jal,
in dobili smo ma njegovo pobudo razne pomozne ustanove, XII mai
hi preprecne gospodarski krah in pomagale delavcem in farmar-
jen, da Sc postavijo znova ma noge.
In jim je res veliko pomagal. Toda najboli pa "ekonomskim
rojalistom". Hote ali nehote, vedoma ali nevedoma Je yes svoj
ekonomski nacrt zasnoval tako, da SO imeli Cd njegovega new
deala" najvet dobicka "menjalci v templju."
Otel jim je banke. Takrat hi jh bill lahko podrzavil, ker ie bill
zvezni kongres vsled polomov skrajno preplasen in je sprejel
vse, kar nu je Roosevelt priporocil Otel je z ogromnimi vlad-
mimi posojili privatna industrijska podvzetja in s svojimi nared-
bami in S postavami, XII jh je priporocil v sprejem, zares pre-
precil kaos, XII je pretil.
Ampak depresje nj odpravil vzlic veikim vladimir subven-
CJdLI DIGLpOS6IHOSI Ill pIlSGl 40 ana, cGDrdV lie ZaSnOVal VGIkd
javna della in WPA. Mnogim farmariem ie otel posestva in mno-
GIN delavcem hiSe, a takozvane socialne varnosti nj mogel ustva-
RITZ, ceprav 10 je obetal. Dobro zanj in "a dezelo ie bilo. da Sc lie
veliko ucil IL sociahsticnega programa in pobral il MEGA tako-
zvane mininalne locke ter jh spremenil v postave. Ena glavnih
je socialno zavarovanje, XII pa je Sc skromno in ga DO treba zelo
izpopolnti, ako hocemo, ola DO res pomenilo socialno zascito "od
rojstva do groba".
Brezposelnost je bila odpravjena See z vojno. H mine, Sc
brezposelnost znova pricne, Roosevelt je sicer obljubil, da je ne
DO, da je ne SINE biti, a ne on, ne kongres, nista zasnovala naGrta,
XII hi bill jamstvo, da Sc vec ne ponovi. Nedvomno pa je on res
zelel, da hi incl vsakdo priloznost delati "a vsakdanji kruh in
apehral V ia namen ma privatne podjetnike, ma zakonodaie in
obGne, maj Sc "a zaposlitev delavcev pc vojni vzajemno zavza-
nejo.
Roosevelt je incl mocno voljo. Posebno prva leta Sc lie res
potegoval "a malaga cloveka. Ampak ker veruje v sedanii eko-
nomski sistem in ga podpira, SO Sc v krizi najboli opomogli lie po-
sedujoci sloji, farmarji ma drugem mestu, delavci pa naimani
Sele z oborozevanjem je nastala prosperteta "a ve. A kaj pa,
ko nastane mir?
To sedaj nj vec Rooseveltov problem. z MIN Sc bodo moraIi
ukvarjati drugi.
Ko je kanddiral v Getrti termin, lie bill preprican. da bo Sc
in "a demokracjo. Delal je veiko a politicno Sc nagibal ma desno,
cepraV Je deJal, ola Je on nekohko ma levi cd centra. Ko je zacel
s sestanki, bodisi S Churchillom, s Stalinom in drugimi, Sc lie ma
uc1l, ola je veliko laglje idealisticne proklamaciie napisat kot pa
Jh lzvaJatl. Uvidel je, cemu je Wilson tako zalostno zatonil. A
Ease je bill vzic vsemu preprican, da Sc MENU to ne DO zgodilo.
Delal je, Sc trudil in 81 zasnoval nacrt, XII maj bi bill temeli BODICE
CoveSke druzbe.
Ampak delo, XII 81 ga je zasnoval in ga skusal .izvrsih, ie bio
tezko in Roosevelt je zaeel pojemati. Re v lanski voilni kampanii
SO javno govorii, da tudi ce DO izvoljen, ne DO docakal konca
mocan in zdrav, a bilo jih je mnogo, XII so veden, da mu zdravje
pojema. Roosevelt je poslednje mesece vidoma pesal. Tudi ME
gova potovanja V Afriko, v Teheran in Jalto SO ga utrudila.
Prvaki demokratske stranke so imeli lani pred sabo n samo
VprasanJe cetrtega termina, temvec Sc bojs kdosn mai DO podpred-
sednik. Odlocni SO Sc, da Henry Wallace nikakor ne, kaiti kdor
Wallace ma nominacijski konvenciji v Chicago zavrzen 2 Roose-