Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-25
JOsKoOvE EN-:

OlO11Jd(0 III Il POOANO0A
neko ma pol klasicno melodiio,
katera je prihajala IL bliznjo
stojecega radija. Niti nisem bill
iznenaden, ko je komentator "a
trenutek ustavil program, ceS,
la ina vazno novice, katera je|
cavno kar prisla il Washingto-
Ia. v danasnjih cash, ko Sc vr-
Sc zgodovinski dogodki S taksno
oliskovito naglico - nisi ravno
iznenaden, pa &c tudi pade Du-
laj ali pa Berlin. Ali nekaj kot
led je zavelo liz zvocnika, ko
sem zacul besede . "Predsed-
nix Roosevelt je umrl -"
Kot da me je nekdo udaril v
obraz - komaj sem vstal S sto-
a..
Sal nisi mogel verjeti, da je
resnica - da je umrl clovek,
kateri je simboliziral toliko u
panja v tel strasni zgodovinski
epohi.
Da, clovek je legel v grob, v
prezgodnji grob, clovek, kateri
je incl vec sovraznikov in vec
prijateljev kot pa kdorkoli ma
tel zemlji. Franklin Delano
Roosevelt je pisal zgodovino, pa
ceprav ga je ona imela V svo-
jem toku, kot je imela ostalo clio
vestvo. Noben zgodovinar ne DO
mogel trditi, pa &c je Sc tako
! pristranski, da nj bill on "a ra-
mo in "a glavo WISH cd vsega
tistega krdela drzavnikov, kate
ri SO ziveli pred tisto zalostno
periodic, katera Sc je nahajala
pred zacetkom tie vojne V tel
dezeli ter V mnogih drugih kra-
jih sveta. Da nj mogel storiti
vec kot je storil, je potrebno
razumevanje razpolozenja, ka-
tero je vladalo V tel dezeli, "a
strupljeno pc izolacijskih ter
fanaticnih fasisticno orijentira-
nih "anti-neW ~dealerjev".
Leta 1882. ne bonn nikdar po-
zabil. V predsedniski kampanji,
V kateri sem agitiral "a naSe So
gladstone candidate, SO me "a
nesle noge V razlicne kraje Ze-
dinjenih draw. Pogled je bill
povsod enak. Zaprte tovarne,
zaprti rudniki, S plevelom pora-
scena polja j. Kamor 81 prise1,
Cleveland, Pittsburgh, st,
Louis it'd, povsod 81 naSel ne
izogibne naselbine brezdomcev,
takozvane "Hoovervilles". Ban
Ike SO zapirale vrata, obup je
vladal V dezeli. Zastonj SO bill
optimisticni govori predsednika
Hooverja, ces, da je prosperite-
ia prav "a "vogalom". Globlje
in globlje Sc je zajedala kriza,
kateri nj bio konca.
Boil in boil je izgledalo, da
je kapitalisticna ekonomiia V
Smrtnem boju.
Socialist smo vedeli odgovor,
vedeli smo "a reSenje. All to nj
bila socialisticna Amerika, am
pax ma Smrt bolna kapitalisti-
cha Amerika, katere vodnik, XII
il je bill ma krmilu, nj bill kos
svoji veliki, tezki nalogi in ka-
teri jew svoji slepoti komaj te-
den pred financno katastrofo
konstatiral pc radiu, da Sc ma
hajano pred dobo "najvecjega
blagostanja, kar ga je Sc videla
ia dezela". Mislim, da Sc Sc vsi
spominjamo tistih casov.
Leta 1888 je nastopil pred
sednisko mesto F. D. Roosevelt.
Njegova magneticna osebnost
ter drzni odloki so prinesli novo
dobo ter nov up Ameriki. Skoro
gotovo bi bill Sci lahko mnogo
dale V svojih odlokih "a socia-
llzacijo. Prilika je bila cato ia
ko ugodna. Namesto Macdonald
zacije SO prisle druge odredbe,
katere so postavile in ozivile
skoro popolnoma skrahirani fl
nancni, bancni in ekonomski ST.
stem privatne Indicative = kai-
pada s pomocjo drzave, zopet
ma noge.
Use to Sc je vrsilo pod ime-
nom New Deal". Komaj so Sc
razmere malo zboljSale in SO Sc
bankirji ter industrialci pocu-
till zopet varne - so Sc obrnili
proti svojemu reSiteliu. Zacela