Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-07-04
KIDD SO IiUdie, XII vodiio %obnovIieno
JvgosIovijo in koi zostopojo?

Kongresnik OKonski IL Wisconsin, in bivSi jugoslovanski
ooslanik Konstantin Fotic sta govorila nedavno V Chicago ma
srbskem protestnem shodu proti Titu. Ozroma roper Jugoslavijo
kakrsna je sedaj. Kongresnik OKonski, American poljskega po-
rekla, Sc pridusa mad Rusijo zaradi Poljske, cS, da je demokra-
eliza V Mi izdana in kriva temu sta ameriSka in angleSka vlada,
ker sta Sc podah Stainu.
Ma slcne strune udarja Fotic. In oba sta kar naenkrat zacela
tarnati mad pogazenjem demokracije V Jugoslaviji in ma Poll
5kem, dasi je nj bio V casu Hitlerjevih pripravljanj ma svetovno
ookolje ne V Jugoslavji in ne ma Poljskem.
Fotc in OKonski jamrata mad necem kr sploh obstajalo nj.
IN ker nista nevedna, vesta, da deujeta "a povratek Beckove in
1arSijske "demokracUe", XII je bla poguba "a Poljsko in Jugo-
Slavic.
A pomudimo Sc raise pri Jugoslaviji. Ko je nastala, il ie
nacejeval Nikola Paste, demokrat pc vedenju, lisjak V politiki
n brez smisla "a sodobnost. Ko je prisla k MENU Beograd slo-
yenska deputacija apelrati "a zaSGitenje industrije V Sloveniji,
Sc je Paste smehljal, cs, cenu toliko skrbite "a tistih par dimni
hov, Xxi VAN okuzujejo zrak! Pri mas redimo SWINE in jagnjetino
n prav dobro izhajamo!
Dali je res tako govoril ali ne, tn ne moreno ugotoviti. To
anekdoto Sc je pripovedovalo pc ljubljanskih kavarnah, a V tisku
ie nj bilo. Morda hi je cenzura ne dopustila ma papir. Ampak
ce je tako zbijal sale ali ne, dejstvo je, da TAXA je bila mentali-
tea birokratov, Xxi so vladai Jugoslaviji. Bill so redki, XII so Sc
1avduSevai "a industrijalizacijo in lie Z zunanjimi prihski, S po-
1nocjo vnanjega kapitala in pa vsled politike, kakrSni pravimo
tukaj pork barell", so tn pa tam lie nastale move tovarne in rudo
pa SO domaci kopaci pridno spravljali ma povrsje V korist tujega
kapitala.
V Sloveniji je vladala stranka, XII je ucna, da je boljse IL
gublu YES sVet kot pa trpeti vecno pogubljenje. To Sc pravi,
uclla je ljudi, maj delajo ne da hi pri tenn hrepeneli pc posvetnih
dobrinah. Misli ma nebesa-so rekli cloveku, XII je oral ali kopal
V rudniku, a sebi SO posvetne blaginje lie privoscni.
Veiko ljudi je to razumelo in upali so, da Sc nekega dine IL
Vsl sprememba tako, da maj nebesa velajo re ma tenn svetu, ne
sele onkraj groba.
JugOSlaVlJa nj bla goSpodarSkO nObenkrat VZOrnO organizi-
rama. V vnanji politiki je bla protisovjetska, V domaci protiso-
cialna, vzlic dobrim socialnim zakonom in ustanovam, XII jih je
lmela pc zaslugi sociaistov. Kar je bio V tenn casu ma odgovor-
nh meStih pametnih, dalekovidnih, socialno cutecih liudi, so
mogi storiti lie kaj malaga V splosno korist. .
V pocetku SO bill V koaicjski vladi zastopani tudi socialist
IN v skupscino SO komunisticni kandidati prodrli-kakh so 20
2tev1lu, V najbolj primitivnih krajih. Vsled protsovjetske vnanje
politike je Jugoslavija komunisticno stranko proglasila izven "a
kona- in priznati je treba, mnogi "komunisti" so ii pi tenn s
SVoJo taktiko pomagali kot da so bill najeti "a to delo.
Tudi razprt.e med komunisti in socialist so bile voda IA
MIN reakclJe. Pc dvajsetih letih Jugoslavije pa je v1ada v Beo-
gradu, S svojimi slugami V Ljubjani, Zagrebu in Sarajevu uda-
rla Sc pc tisto malo ~svobodnih unijah, kar jh je blo in 81 ih
podVrgla slicno kot pref Mussolini in Hitler.
Soclallstcno gibanje V Sloveniji je pod Avstriio precei 20
fnenllo. Bio je bojevito, organizirano strokovno, kulturno in "a
druzno in ko je nastala Jugoslavija, je iugoslovanska social-de-
mokratska stranka Sc imela income zveze z delavci, obrtniki in
ponekod tdi S kmeti. Stranka v Srbiji ie imela svoie tradiciie
enako ma Hrvatskem in V Bosni. V Slovenji je soc. demokratska
Stranka lmela Svojo glavno oporo dostikrat ma Primorskem in
tudi V Dalmacji je imela pristasev.
20 VoJni so ubili stare vodstvo razdori, drugo ie opravila re-
akclJa. komun1stl so pod Zinovjevom pomagali k sporom. nato
SO Sc nekako razprSii, a mala skupina med mimi ie Sa V podtal.
most IN zacela znova. Posedica tstih nihnih aktivnosti ie bilo
parhzansko gibanje v tel voini. Socialistom so naciii niihovo
glaSlo "Delavsko Pohtiko' v Marlboro takoj unicili, kolikor ie
nj re preJ oslabila vsled cenzure klerikalna vladaioca) stranka
NJenega urednika Erzena sc zaprli, mnogo drugih aktivnih ela-
nov poSlal v koncentracijske kempe. o nekaterih, XII ih nj "a
della ia usoda, so potem pisal, da so Sc hotel druziti v koaliciii
nekake ljudske zveze, XII pa so 10 vodni klerikalci V svoie onor+,,
nlStlche namene, Tako nj ma socialisticni strani V Sloveniii bi1o
Tazen par strokovnicarjev in intelektualcev nikogar vec XII hi
mogel zagrabiti "a vaieti.
Med komunsti je bio slcno, toda V svoii podtalni organiza-
GIL SO DILL Vehko boil pripravljeni. Pc %. iuniju 1941 so imeE
mocno zaslombo V Sovjetski unji. PoSijani so bill tia kot be-
gunci v Solo. Tako SO poleg starih prvakov nastali novsero noui
VodHelJ, I SO danes glavni faktor obnoviene JugosIaviie Dasi
So mhogl plonrJl Sc craven, je vodstvo drzave v novih rokah,
va te Wade od tega novega gibanja, XII Sc cd gibania il leta