Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-03
Obroeunovonie z reakciio
v vseh evropskih dezeIuh

Partizanska gibanja V balkanskih dezelah re V casu vojne,
podtalna borba V Franciji proti nacUskim okupatorjem in Vichy-
ju, zmaga delavske stranke V Angliji, val l~evicarskega gibanja V
Itaiji, delitev zemle MISREPRESENTATION med kmete ma Madzar-
sken, Poljskem in V Nemciji V ruski okupacijski zoni, volitve
V okrajne odobore V FrancUi, XII so Sc vrsile %. septembra, napre-
dovanje levitarskih skupin V BegiU, vztrajnost Rennerjeve Via
de v Avstriji, pospravIanje Z reakcijo V Jugoslaviji in drugje je
dokaz, da Sc Europa otresa starega reda in 81 iSe pot V boGse
zvljenje.
Tezka il DO. Kajti kot je dejal neki madzarski socialist anne
riSkemu casnikarju Fodorju - nesreca je, da so ljudstva "a So
caizacijo lie takrat, ko SO V najvecji bedi, in ko nimajo social
zirati niceSar drugega kt bankrotirane drzave, nGvreden denar
Gnflacio) in spoSno revSGino.
Ko Sc taxa ljudstva V svoji obupni uri pomaknejo V levicar-
stvo in dobe move Wade, p~ricakujejo Cd Min hipoma Gudezev.
Ker jh nj, pa zaGno tarnati, da je bio pod Mussolinijem boljse,
pod Hiterjem Sc je dobro zivelo, in ako hocemo posed Sc dali
nazaj, SO Sc mnogi V Avstrji pritozevali, ola je skoda, ker je pro-
pada. Kajti pod Franc-Jozefom nj bio slabo, kakor je bio potem
pod Petrom, nato pod Aleksandrom in Sc hujSe pozneje.
A vendar - "a reakcionarje pa tudi taxi ljudje vseeno vec
ne volijo. Vsled svoji pldki izobrazbi podzavestno Quito, da so
lie start rezimi krivi njihove nesrete in da je treba poskusiti S
Gem drugm, V tenn slucaju s takim gibanjem, Xxi DELUXE V dobro-
bit vseh ljudi. Plemstvo Sc nj obneslo. Kapitaizem je Sc mocno
ma povrsju samo V Zed. drzavah, drugod pa ga lie Sc umetno vzdr-
zujeo. In S sio.
Europa Sc je torej odIoGila "a sociaIizem. Toda imela DO Sc
SINH naporov, predno Sc DO V stanju otresti utez starega reda.
Zmaga delavstva V Angiji Sc ne pomeni, da je S tenn kapitalizem
V Mi izginn, ker je tudi pod delavsko Waldo Sc prav tako prevla-
dajoc faktor mad vsem sbtemom Velike Britanije, kakor je bill
pod Churchillom. In tudi V Franciji nj drugace.
Boil drastiGno so Sc lotie della "a socialni preobrat tako-
zvane zaostale dezele, n. pr. Jugosqvija, Madzarska, Rumunija,
Bulgaria. in Poljska. In pa kOt re omenjeno, stranke V tistem
delu Nemcije, Xxi je pod okupacijo sovjetske armada.
AmeriSki vladni krogi pravjo, da Sc vrsi ia process V Nth
DC P10VeC euelIOh dC1ClU. NIL lie OuODIdVdJo, ID Sc VePpOSeSL-
nixon V Nemciji zemljo siloma jennie ter Sc 10 razdeljuie
kmetom.
Tudi mad podrzavljenjem industrje in rudnikov ma Balkanu
m ma PoljSkem Sc hudujejo. A hoGeS noceS, primitive dezelo kot
SO, ako bodo vedno tlacanle lie veleposestnikom, pa kapitalu v
Londonu, New Yorku, V Parizu, V Svici - in pref SO mu tudi v
Berinu in V Rimu - bodo zmerom V revscini. Ljudstva teh de-
eel so Sc odlocila "a odpraVo starega reda, ceprav morda nit z
dalec ne razumejo, kaj je socialism. Ampak vecnega tlacanstva
so Sc toliko naveicala, da hocejo pretezni del tega, kar pridelaio
IN zasluzijo, Ease. Tako Sc Europa pomika V socializem, in nj ie
slle, ki bl j mogla ustavlti ia process. Lahko pa il nagaja. Reak-
cJl Je Sc mono povzrociti civnne Vojne. Tudi okupacijska ar
mazda, n. pr. V Nemcji, lahko della naravnemu razvoiu velike
tezave.
Ampak socialni preobrat je V teku in nicesar ga ne DO mo-
Clio zaiezti.