Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-05
JOsKo OVEN:

broadway, State street " Chlea-
gu, je re mad diva tedna v praz-
nicni, bozicni obleki. Ogromni
venci Sc dvigajo visoko mad ce-
sto, docim SO cestni svetilniki
vsi poviti V smrecje. Prodajalne
izlozbe SO poIne bozicnih pred
metov in skoro IL vsakega okna
ii MICA debelusni Santa - ceS,
cas- je, da napravis svoje dolz-
nosti.
Dali ko gledaS tie vabljive ma
prave, zavite V tradicionalni bo-
zicni obleki - boil tie vse spo-
minja, da je vse to lie komercial-
most navadnih Stacunarjev. b.
zic, tax kot je bill nekdaj, je re
davno izgubil svoj pravi pomen.
Ali prodajalne SO nabito pol
ne ljudi. Fakt, da je minila vol
ma in Ola Sc sinovi in heere po-
novno vracajo ma svoje domove,
ter da je mogoce zopet kupiti
gotove stvari, katere Sc MISC do
: bile V vojnih letih = vse to goni
liudi V trgovine. Kadar gleda
clovek tie mnozice, pa maj DO re
podnevu ali pa OBJ pondeljkih
zvecer, ne opaziS ma Min obra-
zih' tiste skrbi, katera bi morala
biti, &c bi sledili casopisju. Sc
daj V resnici MISC TAXI cast, v ka-
terih bi imeli vzrok "a veselo
razpolozenje. Dnevne krize, ne
samo V tujini, ampak tudi pri
mas donna Sc vecajo in kot IL
gleda je Sc dalec do kakSne re-
Sitve. Ampak to je menda lie sa-
mo "a tiste, kateri so direktno V
Min zapleteni. Mnozice izven
teh kriz- teh ne briga dosti,
kaj Sc godi.
Delavski polozaj pri mas
Stavka pri General Motors je
V polnem teku. Voditelji teh We
letovarn SO ne samo arogantni
mogotci, ampak nekaka drzava
sauna Ease. Ma poziv delavskega
tajnika, da maj pridejo ma kon-
ference, kjer bi Sc vrSilo poga-
jamie med unijo avtomobilskih
delavcev ter ravnateljstvom -
so ma pray svoj lastni nacin Ohio
10 odvrnili, da to Min mic ne
briga. Kaj je napravil Washing
ton? Nicesar, Kot izgleda, je dr.
Java napram delavski krizi, ka-
terra postaja vsak dan resnejsa.
brez moCi. Lastniki veletovarn
ter velike korporacije, katere so
81 nakupicili milijarde dolariev
vojnih in povojnih profitov, de-
laje pc svoje, ne menec Sc ne "a
javno mnenje in ne kaj porece
federalna vlada. Ia primer jim
je menda francoski kralj Ludo-
vik XIV, katerega izrek je bill:
"L'Etat c'est moi" (Jaz sem
drzava.) Organizirano delavstvo.
Sc posebno pri CLIO, je pa dru-
gega mnenja.
StaVki avtomobilskih delav-
cev DO sledila stavka delavcev
V jeklarskih tovarnah. VpraSa-
ME oljnih delavcev Sc tudi nj re-
seno. V Chicago stavkajo ponov-
no usluzbenci pri Montgomery
Ward Co., it'd.
Use to ne DO reSeno S predsed-
niskimi govori pc radiu, ali pa S
protidelavskimi zakoni V kon-
gresu. To DO treba reSiti ma
drug, p~ravicnejSi nacin. Delav-
stvo, katero tvori ogromno veci-
no prebivalstva Zedinjenih dr.
zav in katero je ona nakupoval-
ma sila, XII goni industrijo, mora
biti delezno tistih malenkosti,
XII SO "a dostojno zivljenje abso-
lutna potreba. Mixer nj zapisa-
no, ola so industrialci in vele-
bankirji ljudje izven drzave,
ter da zanje nj zakonov. Dokler
obstoja kapitalisticni sistem, so
prlvatni profit neizogibni, ali
mixer nj receno, da SINE ena ma
la Skupina ljudi nagrabiti tako
ogromne dobicke, docim ogro-
nina vecina ne zasluzi dovoli "a
posteno zivljenje.
Pa maj porece Sc kdo, da MISC
lmeli socialist prav, da ie raz-
redni BOZ V kapitalisticni dru-
zbi neizogiben.
Pc Svetu