RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Naciona|no pitanje i Revo|ucija

"aneksiju" Ii "osvajanje" Kuril-
skin ostrva Cd strane danaSnie
Rusije? Sigurno ne "naciona,-
MIN ujedinjenjem sa Sovjetskirn
Savezom. Nego, naravno serve
MIN imperijalizmom". NazvaH
mi MEGA "crvenim" iii "crnim",
on je u oba slucaja UGNJETAc-
XII.
No, posto Sc Kurilska ostrva
nalaze neudaljeno cd Sovjetske
Rusije, mogao bi neko pokusati
ma neki nacin "objasniti" njiho-
WI aneksiju cd poslednje, prem
da Sc to ne moze objasniti. Ali
Sta da kazemo njenoj teznji
traznji da "aneksira" iii osvoi1
talijanske kolonije u Africi, u
prkos cinjenice sto narod II tim
kolonijama nece nj Italije nj Ru-
size? Ne bi Ii ovakva "aneksiia"
bila imperijalizam?
Da bi dokazao "tacnost" svoie
gornje teorije, Stain Sc poziva
ma praksu. "Revolucija [proIe-
terska] Rusiji Tod 7. noveru-
bra 1871 ne bi pobedila i KoI-
eak Denjikin ne bi bill potu-
ceni da ruski proletarijat niie
imao simpatije i pomoci ugnje-
tenth naroda bivse ruske impe-
rije. Ali je zato ruski proletari-
jat, da bi dobio pomoc i simpa-
, tile ovih naroda, MORAO PRE-
:; SVEGA da RAZBIJE OKOVE
ruskog imperijalizma da owe
narode oslobodi cd nacionalnog
, ropstva -" (Krupna slova mo-
ia. Stranica 141.-42) (Ono sta
smatramo "a nuzno ovde izneti
!; jeste sama kniiga. "Osnovi Le-
niinizma," kojoi SUI sabrana
. Stalinova predavanja cd 1924.-25.
godine. u doticnim predavanii-
ma Stain je u prilicnoi meri, Sd
Marksisticke tacke gledista, OBJ
iasnio ona pitanja sa kojima Sc
bavio u danima kada je jos Le-
= niinov duh leteo ispred niego-
viii ociiu. A koliko SUI Sc II
dani odmicali, u toliko Sc on u
daljivao Cd Lenjinizma i Mark
sizma. Jer mace, da ie on sle-
dio Lenina i Marksizam to b
!, ga odvelo neizbezno zak1juckn
da proleterska ''politicka drzs
va" treba izumirati, koja bi veS,
skoro sasvim izumrla - ustu-
paiuci mesto Sociialistickim In
, dustriialnim Junijama i niiho-
vol upravi II drustvu. Umesto to-
i, ga on ie iaGao drzavu - postT1-
pax sa koiim ie sasvim odvueen
tabor "demokratskog" kapita-
lima u opste, sovietskog biro-
;. kratizn1a posebice l tako ie do
, ticna knjiga posledniih desetak
!. god;na zabraniena u Rusiii)
. Stalinovo pozivanie ma praksu
ruske proleterske revolucije, do
bi dokazao "tacnost' svog obias
nienia nacionalnog kolonijalnog
!, pitania, stavlja danasnju politi-
= ku Sovjetske Rustic u tabor So
:, engleskim, americkim, francus-
kim it'd. imperijalizmom. Posto
"oslobodjenie koloniia", kako
= zvanicnici danasnie Rusije vola
da nazivaiu to, NIUE rezultst
"razbijania" okova imperijalI-
!, zra, putem proleterske reuoIas-
;; cije. To je rezultat imperijalistis-
kog rata u kojem ie jedan tabor
,, imperijalista, - tabor Ujedinie-
nih Naciia - pobedio drugi -
osovinski. A "nacionalno oslo
bodjenje'" 'oslobodjenie' ko-
!, lonija' ispod jednog imperijali-
!, zma Cd strane drugog NIUE oslo
!, bodjenie nego JEDINO menia-
ME gospodara. Nacionalno oslo
o bodienie i oslobodjenie kolon7-
ia bice TEX tada postignuto kada
radnicka klasa kapitalistickih &c
malta. osobito krupnih, putern
proleterske revoluciie, obori ks-
pitalizam. kao stalinizam, / US
postave SOCTJALIZAM. Nikada
: pre-.
u modernom kapitalistickoTr
drustvu &c. sudbina -. nacio-
nalnih revolucija -. je potcinje-
ma sudbini proleterske revolucI-