RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
Pital.ja i odgovori

Kalso bi " izmir;li -Socijalisti6ku optuzbu da
radnic; oleraden; "a Getir; petine nj;hoDog proiz
sodo osksritalstickom tprdnjom da njihovi pro-
tkti dostizu tex do pet posto III tako .nesto?
Kapitals&iski apolog, Lawrence Fertig u svo-
~ joje enedeljnoj rubrici zaaNew York "World Tele
gram" cd S. noyembra kaze: 'eProfiti americke
sdndustrije nikada ne prelaze iii 7posto celokup
nogsdohotka, nakon poreza." Iako gospodn Fertig
, ~svaja @krivudaste broke korporacja koje, pre-
meg sto izracunaju ciste profile, stave ma stranu
velike svote zasrazne sluzbe, igzekutivne bonuse
.itd., pretpostGvicemo da su priblzno tacne. Sta
one mace?
Prosto ovo Il viska vrednosti (vrednosti koju
proizvode produktivn radnici preko iznad ono
ge sto oni primaju u najamnici) pojedine korpo-
racije su u stanju da zadrze samo jedan deo.
Ostalo one prisiljene da podele sa kapitalistc-
kom drzavom sa kapitalistima koji nisu direktno
zauzeti u izrabljivanju produktivnih radnika ali
akoji imaju mesta u kapitalistickom planu stvari.
u poslednje su ukljucene velike osguravajuce
korporacije druge horde agenata, zemljoprodajnc
kompanije kucegazde banke druge finansijske
ustanove, takve kao ulozacke i brokerske kuce,
oglasavajuca industrija sa swim njenm razgra-
natim otsecima it'd.
Tako, .veci deo viska vrednosti. dale Sc od
inClustrija1nih kapitaista u obliku poreza (za IT,
pravljanje sa~ kapitalistiekom drzavom), nteresa,
zemljoprodajnih dohodaka, pristojbina, osigurava-
judah premja; brokerskih dohodaka it'd. it'd
Moglo bi Sc reel da toliko cd drustvenog
bogatstva proizvedenog cd produktivnih radnika,
u ali esplacenog neproduktivnim kapitalistickm a
gencijama, prekapava radnicima uposlenim oil
ovihs ageneija. Ali pon1stava vrednost So
scijalistiGke soptuzbe 4da pravi stepen izrablji-
yanja dostze do Setiripetine iii pet sestina radnc
.tkog proizvoda eLopov mole. biti prsiljen da po-
s,lei svoju pljacku sa 'ogradom", "a "ograda" moze
hiti prisiljena povratku, da nesto cd svog dela
tu pljacki dadeFpostenim Iudima ali ovo
aotstranjuje nj Gnjeneu pljacke niti njen stepen.
,sZaista. iat kapitalistieki apolog koji je citi-
rran gore,z Lawrence sFertig, pisao je svojoj
brici, O. ,sktobra da jes Cd 1882 najamnica pla-
cGena cd svih tmanufakturnih tvornica Sjedi-
4rjenim Dr4avama. "varirala iznediu Ia 20 posto
saeelokupne 9proizvodnje So nikada wise, nikada
mamie" (Stvarnot bilo je mamie, kao, ma primer,
ds1932 kada jeenajannical u fmanufakturnoj in
tlustriji bia oko 166 posto celokupne vrednosti
manufakturnog proizuoda)
Mist. Ii drzava, osjguranja, banke it'd, nuzne?
= One su 'nuznen ,jedino pod kapitalizmom. Dr.
lava postoji, ma primer, rprvenstveno da stiti
iaunapredjuje interese ekonomski nadmocne kla-
Sc. praksi ovo znaci 'da su meme glavne funkcie
da odrzava vladanu i izrabljivanu klasu potci-
snjenosti Slicno, 9banke imaju "nuznu" ulogu pod
kapitalznfom kapitalizam ne bi mogao operisati
bez njih Osiguranje altuje kao stabilizujuca sila
ekonomiji pruza 'nuznu zastitu protiv opas-
nosti kapitalistitke pustare.
Pod Sociializmom, dakako nece bti drzave
- jer nece biti nize klase koju da Sc drzi u pot
A.-s~- I-o:~ 70 I~X~
bice celishodni deo produktivne i-raspodeljujuce
masnerije u naciji.
Pod Socijalizmom, nete biti banaka - posto
&c novcani sistem otid sa sistemom espapske pro-
izvodnje, drl1stveno bogatstvo &c biti razdelj-
vano proizvodjacima korisnim radnicima ma os-
novi radnoe vremena ikoie oni doprnesu drustve
nom skladiStu. Reinforcement karta ce zameniti
novac.
Pod Sociializmom, izobilie "a sviiu, osigura-
ME potrepstina "a zivot udobnost od kolevke do
groba. pruza nuzno osieuranje
I Itako dale. Sociializam znaci racionazovanu
ekonomiiu a ova. u povratku. oznacuie lkvidira-
ME svih preduzeca aktivnosti koje SUI parazitske
iii koje Sc odrzavaju da bi Sc unapredio parazti-
zam.
Nebi Il pod Socijotizmon, bilo pr;licno' sneproiz-
U0dnog radn?
Bi Govek ne zivi samo Cd hleba Ma naobraz-
bu, umetnost, razonodu druge kulturne Genie,
ma odrzavanie sluzbi koie zasticavaju narodno
zdrav1e. snabdevanie odmora it'd, proporcionalno
veci deo celokupnog pro'zvoda bice trosen nego
pod kapitalizmom. Sta wise, proporciia ukupnog
proizvoda tako trosena bice stalno povecavana.
Bogatstvo upravljeno takve neoroizvodne
=.