Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-01-16
Harold Laski:
X ZADEVI DIR. JUANA NEGRINA


Med nabolj klaverne stvari je treba pristeVat ne
sporazumevanja med narod,i XII izvrao z nezaupanja
do demokracije same Emo takih deanj je prepoved
gleske Wade, XII e prepreca dr. Juanu Negrinu zad-
MENU predsednku repubikanske spanske Wade, nago-
vor preko radia, nasoven protifasisticnemu shodu
New Yorku To je tisth zabitih ozkosrcnh deJanJ
katera e sicer mogoce razloz XII pa in ostanejo
odpustjva Lahko je rec da Anglia more dovoliti
vsakomr da govori preko radia New York. toda jasno
je obenem da dr.. Juan Negrin nj ''kdorkolT
DR.. Juan Negrin je eden najboj odlicnih Spancev,
kar h zv Hrabro je bori pro diktatorju Francou,
katerega nista podpra kot e zdaj posalo Jasno,
lie Hitler in Mussolin, temvec tudi Chamberlain in-da
tega pozabimo-Anthony Eden. Slicno je bill podpi
ran tudi cd francoske Wade n-v hudem protisovju
tradicijo Zedinjenh dzav-od predsednka Roosevelta
samega.
Danes pa je vsakomur jasno, da je bila zmaga ge
neraa Francoa, obenem italjansko nvazo Abesinje,
overtura tragcne drame, XII zanetla sedan vellkan-
ski obce-svetovni in splosni pozar.
DR.. Juan Negrin je zvel vsas ia zadnja eta z-
gnanstvu Londonu zvljene je bio vcasih zeo tez
lio Kjub temu je molca, ceraVno mu Je morale bltl
tezko Mesto preko rada e moral posati svo nagovor
brzoavno Njegova poslanica e pona modrost in veil
cine Ncesar nj prosi ncesar zahteval Povedal je lie,
da demokraca Spanje nadaljuje svojo borbo clJu,
da podere posastno Francovo uranljo.
Kaj je tenn takega da bi Sc bio reba bati? Seve-
d. Franco bi bill naVduSen Churchill pa e lZjaVi ola
je Franco velikoduscn napram Zednj jenlm narodom.
Plipomniti je reba da e bill precej boil vekodusen
pram silam osiSca kot napram kateremu ko med Zedi
njenimi narodl
Cello Sir Samuel Hoare je dejal, da bila leta,
kaera je prebil ko ambassador Spanij nekaksna mo-
la cas- katerem Sc e vedno cut obdanega cd
skin spijonov. Brez nadajnjega e jasno, da do
bra VOLTA katero je pokaza Franco napram Churchlu,
nj izVirala IL njegove naklon zaveznkom tevec
edno le il srtahu, kaj bo MIN in negovim ezmom,
ako Sc zapete vojno. Negova takozvana nevralnost
je bila lie manjse zlo
L. teh razogov preprican da je bio DIR. Negrinu
prepovedano govoriti 1adiu prvc rad tega ker je
Churchill odlocen ohrant Evropo tako kot je, tradi
cionslno" kot o tako rad menu e, in drugc, ker
ie NaliEanu mnogo tem da Sc to negovo opo1isce-
zafnjih, XII Sc preostala 1nodelnem svetu-ne
razbije teku sedanjih dogodkov
Toda treba je razumet da je spanski republikani-
2cm resnice1 in nedeljW del evropskega odponega gi
tana-onega gbana XII je kot francosk ali belgjsk
'n1aquis, kot grsk -pokret ali ko narodne sile
arsala Tita Jugoslaviji borilo toko hrabros in po
zrtVovanja strani zaveznkov.
Use te sie SO Sc borile proti fasizmu vseh njego
viii zunanjih obkah in tudi zato da sc ga izkorenin
poponoma. Trdno so odlocene doseci ia Gill; Vsem tenn
pokretom odpora je pesalo asno da bodo dosegl svo
c le ako spremene temelje socianega usroja svojih
dezel in enkrat "a vselej napravjo konec razmeram
tistih posebnh prvilegjev XII tolko tezo prtskala
ma ziylienie ljucskh vseh ten dezeah
To pa je ono cesar Churchill ne more trpet kar
je niegovih oeeh tao zlobno in hudobno. Chuchillu
je demokracija odyratna k2dar ina zavihane rokave
Zan je dcokracija e takat prejemljiya, kadar je vii