Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
Upor v nizozernski vzhodni lndiii della
zupudni d~ernokruciii veIiko pregIuvic

Sestdeset miIiionov liudi V nizozernskih kolonijah ma Pa
ctfiku Sc je 20 kapitulacji Japonske uprlo-ne proti Japonski,
ampak roper povrnitev pod nizozemsko nadvlado. Steer MISC
vi prebivalci V. uporu, ampak vendarle Jill je toliko, da priza-
devajo predvsem nizozemski vladi, pa angeski in tudi aneriski
veliko glavobola.
Uporniki ma Javi SO okicali svojo dezelo "a %republiko,
skicujejo Sc ma atantski carter in ma obetane stir s%vobodscine in
Sc zoperstavii angleSki in nizozemski oborozeni sill. Enako tu-
di Japoncem, ki SO ma ukaz zaveznkov sedaj morali nastopiti
V imenu reda in mira proti domacinom.
Nizozenska, kot je blo tn re poudarjano, teh kolonij sama
S svojo motjo ne bi mogla dobiti nazaj. Kako maj mala dezela,
Xxi Steje lie nekaj miijonov, vlada kolonije, V katerih je prebi-
Valcev desetkrat vec kot pa jh ina ona? In vrh tega SO he
ljudstva V kolonijah V drugi in tudi re V prvi svetovni vojni
naucHa, da belopoltna imperaisicna ljudstva MISC nikakrsni
nadljudje, kadar Sc je treba boriti. To je med domacinskimi
rodovi zatoniIo ugled belega cloveka.
Nizozemska hi Jave torej ne dobila nazaj, &c il ne bi prisli
pc japonski kapitulaciji ma pomoc Anglezi in pa ameriSki 'lend-
lease" In tudi naSe "~lendlease" ladje in Sc marsikaj.
V parlamentu Sc je angeski premier Clement Attlee skill
ceval ma moralno obveznost do Nizozemske, kar hi pomenilo,
ola je med Waldo V Haagu in Londonu bill sklenjen Sc pod
Churchilom tajen dogovor, da Nizozemska dobi nazaj Javo in
angleSkega, ne samo nizozemskega kapitala. In pa ameriskega.
Vendar pa imajo borci "a osvoboditev tstega otocja izpod
tujega imperiaIizna in kapitalizma pc svetu dovolj prijateljev,
H SO opozoriH, da zapadna demokracja ne izponjuje obljub,
XII jh je sipala med vojno. Tako SO nastale ostre kritike tudi
prot ameriSki vLadi, ceS, da tMa svet V stare toxic kolonijalnega
lzkOriScanja. AmeriSke ladje SO vozle ma Javo nizozemske cete
N MIN posojen mas "lend-lease" vojni material. Revolucionarji
ma Javi SO Sc zgrazaH, ceS, zapomnili 81 vas bono!
Predsednik Truman in njegov drzavni tajnik Byrnes sta
konGno odredia, da maj nzozemske in angleSke cete ma Javi
odstranijo Z naah "lend-leasnih" dajatev imena ameriskih firm,
in enako njihne znamke Z orozja, razstreliv in drugega vojnega
materijala, Xxi smo ga jim "posodiH".
To postopanje je drzavni oddelek utemelil z razlogi, da mi
nocemo bti umeSani V kolonijalni spor, in pa da smo zahtevali
odstranitev linen ameriSkih firm tudi V slucaju, ko ie Anglia
intervenirala V GrGiji s sHo in Sc pr tenn posluzila naivec ma
sega oroZa.
Ampak odstraniti lie imena ameriSkih tvrdk kai mai to
pomaga k Rooseveltovemu programu Strih svobodScin?
line ameriSke frme lahko izpiliS S topa. toda top lie Sc vedno
namerjen ma upornike in streja mamie! Ako bi ameriSka vlada
res hotela nekOliko wee "denokracije" ma Jaw in tam okrog. bi
cnostavno rekla, da Sc ameriSkega orozia proti gibaniu "a re-
publiko ne SINE u~porabljati. Ampak Sc ga Sc prav tako kot do
slj, lie da ma zabojih in ma kovinah nj vec linen ameriSkih kom-
pamj, ker je besedilo S kovin zbruseno in ma zaboiih pomazano,
da je necitljIvo.
10 je bla Nizozemska napadena in V hipu poplavliena z
vetje V Washingtonu in y Kanadi. V bell Hist Sc ie pocutila ka-
kor donna. Morda j je rilo tajno tudi tukaj obljublieno isto
kakor V Londonu. Kajti Java KIDD Sc bi poslovil cd tako b-
gate dezele.
Nlzozemski social-demokrati so nedavno O tenn razpravliai:
poslai so deputacijo k angleSki delavski vladi, in oboii so So ze-
dinili, ola Sc maj upornenu ljudstvu ponudi sporazum. Avto-
nomijo maj dobi, sole maj Sc mu zgradi, zivlienski nivo mai So
mu dVlgne, a V protiuslugo pa maj ostane Sc v nadalie pod
Nzozemsko. Brzkone Sc DO zgodno tako, ker je orozie zapadne
demokracije jacje kot pa orozje upornikov ma Jaw, v Indoki-
tajskl, ma Burnt in V drugih kolonijah. Ampak S tenn vred oh
cnem ostanejo tudi vzroki, radi katerih so voine nastaiale dos1ei
in bodo, dokler Sc imperiaizma in kapitalizma ne nadomesti :
sociaisticno urejeno mednarodno ekonomiio.
Cernu trebu obvezne voine sluzbe