RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25
!. (Nastavak sa l. strane.)
I v.

".
sOdeliene cd njihove ustavne neyaznostl,
Dokusane analogue padaju daleko od belege.
Analozi tyrde ola, ako je moguce coveka kon-
skriptoyati da sc bori ma f%rontu, NIGGA je mo-
puce konskriptovati da radi u tvornici. Prvo,
Sto treba primetiti jeste, da vojnik nije kon-
Ekriptovan "a borbu, Il voJsci nekOg lndustrl-
lalnog lorda. Militarne ustanove zemlJe nlsu
privatno vlasnistvo pojedinaca koji zanju osob-
ne urofite il sluzbe konskriptovanih vojnlka.
tt drugu ruku, industrij e Sc poseduju prsvatno.
Syako ko lie konskriptovan "a rad II takvim
Driyatno posedovanim ustanovama prvenstveno
bi vrsio ropski rad privatnim pojednicima koji
hi u stvari pravili velike profile IL takvog rops-
keg rada.
To hi bio nezakoniti "zakon'.
Teoretski, bar, drzava predstavlja i to-
boze sluzi celom narodu; cna nije, kako Je vec
receno, profita-stvarajuce prednzece u podrza-
vanom smislu; ona je podvrgnuta (opet teo-
retski, i, II nekim dugim razdobljima, u praksl
fakodier) wolff naroda. Sasvim je drukcije sa
konskriptima u p~rivatnoj industriji: Radeci IA
privatnog poslodavca koji bi pravio profit ma
radniku, radni konskripti bi podigli vrednost
vlasnistva, glavnih ulozaka, privatnih posedni-'
ka industrije, bez obzira kakve bi restrikcije
iii takozvana ogranieenja drzaya mogla namet-
mutt 0 profitnoj-kolicini duzini-rada. To bi
bio ropstvo u njegovom najstinitijem smislu,
i u naiponiznijoj formi, cak isakoabi radni kon-
skripti bill dobro h%ranjeni, dobro odeveni i
dobro nastanjeni.
.Istina je, da prisiljavanje cd gladi koje
normalno goni radnike ola rade Ia najamnicu
golog opstanka izrabljivackim kapitalistima,
. = = ~~ck ->l~r-
jjamnih robova. Ali radnik je, bar, osobno- slo-
bodan = on moze, ako on to cdabere iii mora,
napustiti svoga doticnoga izrabljvaca i trazitl
pposlenja ma drugom mestu. Ali raditi "a pri-
vatnog gospodara, "a njegove privatne Was
mike interese, ma Sta hila svrha proizvedcnil1
etyari, i pod prisiljavanjem apsolntnog ropstva,
IA drzavom iii nekim drzavnim birokratom ak
tujuci kao ~robo-gonioc "a privatnog izrablji-
vaca, i sa dugim rokom robijeyk oja tesko da je
mamie ponizavajuca alternative, bio hi revol-
tirajuee j sasvim~ nepodnosljivo.
.Ralnicka klasa kojia bi Sc voljno pokorila
tome nebi pristajala hi "a slobodu nj "a samo-
.Hpravu. Mi ne veruiemo da &c Sc americki rad
niei predati takvoj uzurpaciji. Oni bi radje Cd
govorili uzurpatorskom kongresu kao sto sn
a s~astini, i u odgovarajneem jeziku, nasi revo-
lncionarni predaci @odgovorili .uzurpatorskom
britanskom kralju :Sto anericki kongres pred
sednik nemaju ~ustavno pravo da zahtevaju, A
merikanci imaju pravi da odbiju!
Neka je ovo jasno, dakako, da je to ustavno
nevazno da Ii &c .nametnuta prisilna sluzba"
biti vrsena "a privatnog gospodara iii "a drzavu
fvladu), posto ie ustavna zabrana bez kvalifi-
kaeije i ne Gcini razlike' izmedju privatno pose
dovane sindustriie i zdrzave kao poslodavaca.
A.repstvo -nametnuta prisilna sluzba, iii ne
Niveljjnas slakba -sbila hi tax izopacuju {
ncustavna, d jednoms sluccajulkao i u drugom.
sMoSaa ina stakvih, u skongresu, i izvan
kongresa, koiig hi sobjasnjavali eli kao oprav-
DAME "a ~neustavni akt. Predsednik sam ne
sbiasnjava tako, iako ngleda da drugi naein ne
pestojizaobiasnjeniie njegcvog zahteva "a usva-
sjmaiessakona zaskOii on mora znati dazse sukob-
Eiavaxsa rrinaestiHs Dodatkom, ustavnim ode1j-
kom koii ne cini izuzetak II korist ratnih nuz-
nosti'', niti dozvoljavasanalogije, ma kako one
Tile luce Eli izelelno nagovarajuce.
Kaossto ie rekao George Washington: Us
tav koii postojjiqn ma uakoie vrome, dok nije IL
uemiefr ssas izri6itim iaautentiGnim cinom celog
Naroda, .iestes svetaaobaveza IA sve ...Ako. he
omsslienjusNarodayraspode iii modifikacija
nstsvnh moei n ijednom pogledu spogresna,
neka sc ispravi ga ,dodatkom pc nacinu sko5i
:Us4av rpropisnjje. Ali snska ne dude promena
-xpscijoan sjsrsSvossje , :iako hi I'D jednem,
1on1apAio mtEzmenatsdobra, sneoitajen0soru-
Observation-Disclosures razaraju.-O prsz-
Javno spredav
u nedeliu@ % ~jjsnuara Iugoslavenski Ogral
So. s16th s.. .Tema: .SocijAlizna p~rotiv.drzavn
sata po podne. Ulazsslohodan- Pitanjas 81 DOVE