RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

CAME Sc cinilo san1o cd PROFESSIONALISM lar
masa dok SUI drugi sledili cutanjem sa pog-
nutim glavama.'
A u vezi sa prosvetom mladezi "posma-
trace kaze: "Sta je nerazumljivo ako bi
~verovali da &c Tito ustanoviti demokratski
rezim j slobodu, vidi Sc u svacemu, pc ma
cinu suprotnosti, komunisticki domovi Sc
otvaraiu cd samog pocetka u oslobodjenim
predelima, narcotic u Beogradu, gde Sc mia
DEE prisiljava da Sc upise. mace oni bi uzi-
mali rink da budu poslati ma prisilni rad.
"U ovim komunistickim domovfna po-
~iavliuiu Sc oak deca cd II do IA godina kao
predavaci, neki cd Nth cak nisu u stanju
nj g~ovoriti p~ravilno. Ova deca paradiraju So
puskama preko niihovih ramona pred dru-
gom decom, n~astojeti da utieu ma Nth da i
oni slede oval primer. To je zalosni pogled.
ma primer, da. vidite decu ma beogradskim
ulicama n%aoruzani sa puskama i tommy
guns. Roditelji koji bi pokusali spreciti
svojoi deci uobicavanie posecivanja komu-
nistickih domova, podvrgavaju sami sebe
riziku da budu uhapseni iii poslatl ma prisil-
nj rad"
Drzimo da ie u gornjem navodu pri-
licno tacno prikazata opsta slika danaSnie
'demokratije,.' II Jugoslaviji. Slika nagoves-
tava dive vazne stvari: Prva, da Tito ME
gova partizanska vlast, bar u pocetku, nije
imala opstu puGansku potporu i da Sc. ia
potpora nastoji dobiti putem propaganda,
larmania, demonstracijama, osvaianjem mia
dezi, dece, oruzajuci decu a mozda odrasle
koji SUI pristalice partizana. zastrasivanlem
cd domace oruzane sile, zatvorima, sudovima
i prisilnim radon i konacno oslanjajuci Sc ma
sovietsku militarnu silu.
Drugo ie, ola tamo nenla demokratile,
niti &c je biti. 'Cinjenice, koje TEX pomenu-
s,no, iesu razlog radi cega nenla i nece Bit
oemokratije. "Demokratija" kapitalistic-
ka "demekratiia" dava Sc samo tada kada
SUI interest kapitalizma "a u jugoslavenskom
slucaju i interest politickih oportunista) O.
sigurani i u samoa "d%emokratiji'. Ako su ii
interest u opasnosti, autokratija i diktatura
ic jedino pribeziste svih kapitalisti6kih ma
CHA. Jugoslavija nile izuzetak. Ona ie u
toliko jos wise podlozna OWN cinjenicama
u koliko je ona ekonomski vrlo slab iii
nikakav faktor u kapitalistickom svetu. A
da je nova Jugoslayija zasnovana ma kapi-
talistickim principinaa, u to nike ne sumnja
- nj sam Tito i njegsvi partizani.
Najposle, mas ne interesuje narcotic mno-
90 to pitanie "demokratije", autokratije, iii
diktature l ako SUI poslednje gore cd prve,
razlika je ipak tex spoljasnja, a nikako u
osnovi. Mi smo ovo tex uzgredno izneli da
pokazemo da SUI Tito i njegovi partizan',
lagali kada SUI obecavali "demokratiju'. Mas
interesuje, skoro iskljucivo, pitanje: jeli Jul
goslavija proleterska iii kapitalisticka zem-
liza? Kada bi prvo bio tacno, Sto znamo da
nije, svaki oblik vladavine, koji je najpo-
godniji "a postignuce k%onacnog oslobodje-
MIA radnicke klase, diktatura proletarijata
iii ~demokratija, iii pola i pola, mogao hi Sc
i trebao hi Sc podnosti. A ako je drugo
tacno, sto znamo da jeste, nikakav oblik
vladavine ~nevalja nj "demokratski' nj dikta-
torski, i ako bi prvi bio mamie zlo, svi oni
utelovljuju ropstvo i maltretiranje radnicke
klase.
Dakle, Tito i njegova partizanska u
prava, poricu i Socijalizam i "demokratiju'
cak i onu "demokratiju' koju SUI i sami
obecali.