RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-29

panl1a racuna. Tu SUI takOZvane radnlcke
junije. Ma kako one nevaljele bile, j ma
koiko njihove vodje bile izdajnicke, radnici
su donekle ma okupu, raspravljaiu, sporazu-
mevaju Sc, glasaju it'd Povisica jednom data,
bilo bi jake tesko oduzeti je cd radnika, cak
kada nastupi period besposlice. Poslednji,
ma kako hrdjavo bill organizovani, oni ce
Sc odupirati i nanece mnogo neprilike, cak
ako bi, verovatno ie da bi, kompanija po
bedila, posto bi tai jaki ekonomski zakon
ponude traznej bio ma njenoj strani. Zato,
ola bi izbegla tn borbu buduce ona nasto-
j swim silama da odbije svaku povisicu
sada.
Kod radnika je stvar drukciia. Oni jos
ne zive buducoj besposlici kojoj narav-
no, zivotne namirnice moraju bltl nesto
jeftinije Oni il svojih danasnjih zarada,
koje su skoro pola snizene, snizavanjem
vremena rada plate po "a prekovremeni
rad, moraju ziveti, ito ne sutra, nego danas.
Da bi naknadili oval gubitak oni traze po-
visicu po satu Cd 80 posto Mozda oni ne bi
(premda b tada trebalD, zahtevaH takvu
povisicu da su ovo buduca vremena, -
vremena krize - u koiima &c zivotne nan1ir
nice bez sunnje biti jeftinije. Mozda bi Sc
pomirii sa ovom naiamnicom.
Da kompanija laze kada kaze da ne
moze podici najamnicu, 2svedoci ! sam Jul
niiski feker Thomas, koji kaze da kompa-
Mia drz knjige racune pod kljucem; ola nj
mnogi njeni izvrsioci ne mogu do njih. y
tekstu strajku koji je junija obelodanila
ma 20. novembra kaze Sc da radnici traze
povisicu ma "osnovi ekonomskih fakata.' IT,
ma osnovi velikih profita korporacije. 10
znaci da junija ne bi trazila, to bas
kazu fekeri, povisicu ako bi kompaniJa mo-
gla, podneti "ekonomske fakte", makar laz-
ne, da ne moze izaci radnicirna susret. OvaJ
argumenat je protiv radnika, zasticava bar
iedan dec kapitalisticke klase. Mnogi kapi-
talisti zbilja ne mogu izdrzati povisicu ma
iamnice, poSto SUI oni sitni kapitalisti upo-
trebljuju zastareli nacin rada. Ali to ne znacl
da radnici njih trebaju zaliti da ne bi pro-
pail kao kapitalisti Neka propadaju njihova
&c pijaca preci ruke drugih tim radnicl
nista ne CUBE. U ostalom, kada bi radnici
mogi, mogli bi kada bi resili, izvesti jedan
takav "strajkv; preuzimanje cele proizvod-
bi sve kapitaliste izbacio il proizvodnje, nj
to ne bi bio nikakav zlocin. Ma protiv to bi
bio najplemenitiji akt radnika u istoriji klas-
nog drustva.
Radnici trebaju da zahtevaju vecu ma
jarnnicu da Sc bore odlucno "a svoje "a
hteve, ali to ne treba da i'm bude glavni cilj.
To treba da bude samo ugzredica u borbi
"a ostvarenje konacnog ella. Glavna ener-
gija Sc mora skoncentrisati oko tacke uniste-
MIA kapitalistickog poretka. U ovu svrhu rad
nici Sc moraju drukce organizovati - u
Socijalisticke Industrijalne Junije revolu-
cionarnu politicku partiju. Ovako organize
vani, sa jasnim ciljem taktikom, radnici bi
imali nekoliko okolnosti u svoju korist. Re-
dovi klasno prosvecenih, bar do minimuma
radnika, bill bi daleko solidarniji u svako-
dnevnoj borbi koja Sc mora voditi sve dok
nisu potpuno pripravni "a obaranje ka-
= Socijalizma = kapitalisticka klasa bi ina
la daleko "mekse" srce davala bi nnogo
wise mrvica nego sto III sada dale.
Zato mi klicemo radnicima General Mo-
tors, a to vazi i "a ostale radnike: Drzlte
Sc hrabro odlucno ovoj borbi, ali ne Ia
boravite da Sc vi borite samo protiv posle-
dica zla, ne protiv samog Fla! Vas glavni
cilj treba da je obaranje najamnog ropstva!
Inace sve vase borbe bice uzaludne! Od-
bacite, radnicke fekere kapitalistieki junio-
miami Organizujte Socijalisticke Industrial
ne Junije okrenite vasu borbu protiv uzro-
ka zla - kapitalizma!