RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-20
DemokratJa-
Prosla, sadasnja j buduca
on ARNOLD PETERSENA


26.
Ma ovoi tacci, dakako, mi cemo Sc baviti
sa takvim ogranicenjima iii nedovolinostima
glasovnice (tj. o pravu vecine da resava pitanja
koia Sc odnose ma sviju) koja su r~ezultat drus-
tvenih promena u odnosu ~svojine j ekonomske
osnove samog drustva. Drzeci sc samo Amerike,
mi isticemolda kada je Republika (ili americka
demokratija) ustanovljena, posednistvo pri-
vatne ~svoiine bio je opste, ma kako nejednako,
iii ie sticanje privatne s%vojine bio ma dohvatu
swim odraslim telesnosposobnim. Otuda, tn
niie bilo suprotnistva izmedju osnovnih poll
tickih prava i sustastvene ekOnomske jedna-
kosti (iskliuGujuci hcno ropstvo, naravno).
Otuda, dalje, u toliko u koliko je bila razborito
neogranicavana, sluzila je potrebama prosec-
nog gradianina, a ~njegovo iskoriscavanj e prava
-glasovnice ostvarivalo Sc bitno u upotrebu ME
goyih prava da cni sd svoJim vlasnistvom
Sta on hoce, j da sredi svoje drustvo ma 1rnsin
koji z~asti6ava njegova ekonomska prava. Gla-
sovnica pod takvim uslovima bila je II stvari
potpuna, celia, glasovnica. Imala je ~znacenJe
isadrzinu "a gradjanina, posto je logicno odgo-
~varala; u glavnom, njegOvom ekOnOmskom sta
niu, i odgovarala je u opste~ ekonomskim osno-
wilma njegovog drustva. Ali, to sledl, onda, da
IL meri u kojoj glasovnica prostate da odgovara,
iii odrazava, ekonomsko. stanje pojedinaca !
ekonomske potrebe, u tj meri ona prostate ola
Dude celia potpuna, glasovnica u toy meri,
do toga stepena, ona p~rcstaje. biti s'glasovnica
slobodnog coveka."
u ranijim danima, gradjanin, u granicama
nametnut:m cd prirode, bio je svoj sopstveni
gospodar. On je bio, opste govoreci, monarh
mad swim sto je on razntotrio. q k0liko je on
morao raditi, On je bio gospedar, posednik,
svoga rada, iii t'posla". Osim pod uslovima
nametnutim cd prirode, on je mogao odredli-
vati svoje sopstvene satove rada, mogao je
resiti kada da p~restane, Sta da radi i kako
da radi.- Jedino II odnosu vanjskog sveta, to
jest, u odnosima svojih drugova gradjana koji
SUI bill, u glavnom, II slicnom ~stanju, bio je
potrebno da Sc pitanja podnesu resavanju We
cine ill ponekada Arbitrarily j, naravno, u stva-
rima- koje SUI u vezi odnosa njegovih i njegovih
drugova gradjanaj pren1a zajednici, iii vlada-
VIM. Politicki glas je bio utelovljen = to je
bio potpun glas, neogranicen njegovim eko-
nomskim usiovima, u glavnom da zasticava /
cuva MEGA u u~zivanju njegovog materijalnog
p~osednistva.
Kako stvari stole danasi Da Ii je prosecni
gradianin ekonomski nezavisan, ekonomski slo-
bodana Sa ovim pitanjem Sc ne moramo baviti
ma siroko on nijes ekonomski slobodan, niti
je ekonomski nezavisan. Mase naroda stole da-
mas prakticki ciste odpfivatne svojine. Ia mase
naroda owe zemlje "a zisto je takosu opste pc
celom kapitalistickom svetu) prava ma privat-
nu ~svojinu .stvarno su u1fistena! Ovof nije wise,
kao u danima nasn1s oceva, drustveni sistem
zasnevan ma vojinnsakifa pravima. Ovo je drus-
tveni sistem zasnovan ma poricanju ~svojinskih
prava svimas osim nekelicini. Saglasno Trade
Federal Commission 1926, 81 posto naroda
poseduje. sanao 8 posto nacionalnog, bogatstva,
dok a13 posto ssnarodav poseduje 90 posto, boz
gatstva. Amerike. Oni koji inemaju s~vojine rade
"a 9posednihe sbogatstva, posednike industrije.
Oni su, uspotpunom smislu, robovi-robovi u
ekonornsakosn ssmislu, a to je jedini smisao skoji
stvarnooo dredjuiiel ropstvo. Vratimo Sc sada
Spencerovom objasnjenju ropstva:
(Nac4avice So