Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-12
ae POVESTNI DEL a8
Q polozzoiu tu
in drUgod

DclIOAt, wien. - ODclnSk1n
volltvah v tenn mestu je bio v
Proletarcu re porocano, cato lie
lid citateljem znan. Zmagala ie
reakcija z emo izjemo. Ia pred
sednlka mestne zbornice je bill
MANFRED izvoljen socialist cali
bivsi socialist George Edwards.
Reakcija ina sedaj presto pot
green light in DO lahko pc svo-
je rlbarila v kalnem. Pred "ko-
munistlcno posastjo" smo sedaj
varni "a dive lett. Zasluga gre
seveda volilcem, ker so Sc tega
rdecega "heringa' toliko ustra-
sill, da SO z vecino $1,000 glasov
dali vajeti mesta reakciji V roke.
Volilna kampanja je bila una
zana in IL ME bi clovek sklepal,
da postane Detroit sedemnajsta
~sovjetska republika, &c bi bill
kandidat CIO Richard FRANKIE
steen izvoljen "a zupana.
Steer kandidatov nismo imeli
pc strankah pac pa SO bill vsi ma
t1ketu nestrankarskega sistema.
Torej nekako tako kot V Jugo-
slaviji in V Bolgariji. Ia Detroit
je to sicer demokraticno, ne pa
"a Omenjeni dive deZeli.
ker re omenjam demokraci-
10, oziroma drugi jo venomer
ponavljajo, cemu je ne hi naSi
politicni in drzavniski krogi raj
Sc ponujali juznim drzavam
ameriSke unije namesto tistim
dezelam, XII so pod rusko sfero
vpliva? Bio bi dobro, ako 10 hi
nekaj poslali tudi Grciji in TIA
Iii, sploh vsem tistim narodom,
XII SO pod vplivom in kontrolo
angleSkih lordov ter ameriSkih
kapitalistov. Morda pride cas-,
ko DO ameriSko in ostalo delav-
stvo pc Svetu zahtevalo demo-
kracljo Ease, morda Sc prav pri-
stno demokracijo, ako ne DO
pref konec sveta, kot ga predvi-
deva angleSki pisatelj H. G.
Wells.
Kar Sc slovenskih volilcev V
Detroitu tice, sem u~verjen, da
so V ogromni vecini napravili
kriz ma glasovnici ma pravem
mestu. A jih je premalo, da hi
mogli oni odlocati.
Steer delavska zmaga sama
ma sebi nj vse. To vidimo V An
gliji. Ljudje SO cd ME veliko
pricakovali, a poIitika Velike
Britanije Sc nadaljuje pc sta
rem. Mnogi SO razocarani radi
tega. Nekdanji premier Ramsay
Macdonald, XII je prevzel Waldo
V imenu delavske stranke, je tu-
di %razocaral ljudi. A O MENU Sc
lahko rece, da V parlamentu nj
incl vecine diva glasu proti enc
mu, kot 10 ina Attlee, cato Sc
bi Cd MEGA tudi ne smelo toliko
pricakovati kot Sc SINE cd soda
ME Wade.
Volitve V Franciji so pokaza-
lie, da ljudstvo misli ma levo. So
clalisti so bill razocarani, ker
MISC IL Volilnega boja izSli kot
najjacja stranka. To vlogo so
dobili komunisti. V vladi pod de
Gaulleom SO zastopane vse tri
vodilne stranke. Predlogi "a
skupne volilne in druge akcije
komunistov in socialistov Sc nj
so dobili godnih tai. Morda hi
! bio boljSe, &c hi takrat Harold
Laski zadnjem trenutku ne
priletel V Pariz.
Use izgleda, da so Attlee, Be
vim, Blum, pa tudi mas Norman
Thomas in mogoce i Foster ter
BroWder, "a socializem, toda ia
maj pride pc Min smrti. Social
demokratov okrog New Leadra
pa sploh nj vredno omenjati.
, Propaganda proti Sovjetski
uniji Sc nadaljuje tam kjer JIG
prenehala ko je sla Russia re-
Sevati svet IL nacijskih kemp
ljev. Danes Sc O Rusiji ne govo-
ri vec kot o nasi zaveznici, mar
vec lie kako prepreciti sirjenje
njenega vpliva, pa ceprav z
atomsko bombo. Senator Vince
Ter liz Montana. iZOlaciOnist. Xxi