davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25

SUI otpocele zestoke napade u
centralnoj istotnoj Javi danas
ma mnoga indonesiiska mesta. .
Dakle, sve jasnije Sc pokazuie
da sc "demokratske" sile nisu
borile "a nekakvu "demokrati-
ju" "slobodu" svih iii ijednih,
naroda, nego "a porobljavanje
sveta ola Sc "smrtni" neprija-
te1ji = japanske, nacisticke fa-
Sisticke sile ma jednoj strani, j
demokratski kapitalizam, ma dru-
goj - mogu vrlo lako sloziti, IL
miriti i zajednicki otpoceti klati
nevin narod koji Sc usudi ira
ziti slobodu iii demokratiju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Java

Associated Press vest liz Ba-
tavie cd 18. oktobra javlja 0
mnogim sukobima urodjenika i
rizozemske britanske vojske,
kao japanske, aktujuci Il ime
syojih dosadasnjih neprijatelja,
britanije, Nizozemske it'd. Bri-
tanske trupe stizu i Sire Sc magic
po, ostrvu Javi = najbogatijem
delu nizozemskih India.
d. Petnaest nizozemskih iii
indonesijanskih hriscana ubije-
no ie u pobuni koja Sc pripisuje
indpnesijanskim ekstremistima.
"Dr, Mohammed Mohatta, ma
cionalisticki podpredsednik je IL
iavio' da &c 100000 nizozemskih
trupa biti upotrebljeno da Sire
ljubav "a Nizozemce pomocu sa-
bile vatre."
Japanske trupe takodjer po-
rnazu svojim dosadasnjim nepri-
jateljima, drzeci pomocu oruzja
urodjenike u pokornosti dok po-
bednici, britanske i nizozemske
sile stignu da preuzmu kontrolu
u svoje ruke. "Japanske trupe
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
KROX AMERTKU
(Nastavak sa /. strane)

(Nastavak Sd |. Strane)
u 1916. Il kojoj Sc ne ocekuie di-
rektno vodjenje rata, drzava pla-
Mira da potrosi ma ratne svrhe
$50,500,O00.000.
Ovo otlzriva ratoborne namere
anerickog kapitalizma, ito od-
nah u prvoj godini mira. To
znaci da americki kapitalizam
namerava voditi stvarni rat II
nekim predelima zemlje, iii ako
ne to. onda naoruzavanje do zu-
ba i pretvaranie cele nacije II
jedan ogromni militant logor.
U poslednjoj godini rata po-
troseno je, bez sumnie wise nego
u ijednoj drugoj godini. Cifra
je strahovito velika - $90,500,-
100000. A kada bi tome dodali
Jos ostale cetiri godine rata u
koiima je ova zemlja ucestvova-
la, kao i JOS jednu iii dive go
dine pre- toga, u koiima je snab-
devala svoje nameravane savez-
nike sa ratnim materijalom, ko-
lika bi to brojka morala biti? [
sada zamislimo dale, da ie to
ogromno bogatstvo koje samo A
merika unistila u ratu koje tes-
ko da je mamie Cd pola triliona,
dato milionitim masama sveta ma
uzivanje najverovatnije je da nj
ko nebi osetio iskakvog siromas-
iva iii oskudice.
A i ostali svet je unistio moz-
da isto toliko bogatstva, koje bi,
da je stavljeno ma uzivanje ma
rodu, moglo snabdeti svaku po-
iedinu osobu sa luksuZnim pred
metima vanrednim uzivanjem.
I kada bi Sc dale, ogromna VOL
ska kapitalista, voinika, drzavni-
ka, radnickih fekera, zagluplji-
vackih profesora, mantijasa it'd,
stavila ma korisne poslove, pa
JOS kad bi Sc uveli najmodernijl
metodi rada, izumi it'd, pa unls-
/ till svi nekorisni poslovi, tada b'
covecanstvo sveta, ne samo mo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Truman podupire mill
tanO treniranie

''Predsednik Truman planira
da odrzi govor pred zajednic-
kim sastankom sonata predstav-
nicke kuce iduce nedelje i da
iznese svoje poglede potrebi
sveopsteg militarnog treniranja
u mirno vreme."
Nakon sto je izasao liz pred
sednikovog ureda Speaker Ray
burn je rekao da predsednik jos
nije resio o obliku sveopsteg tre-
niranja koji &c on preporueiti,
ali rekao je izvestiteljima da bi
bilo pogresno govoriti o pred
sednikovom planu kao o pro-
gramu prisilnog militarnog tre-
niranja' u Sjedinjenim Drzava-
ma Amerike."
Truman je pokazao u nekoliko
slucajeva delimicnu naklonost
poStovanju demokratskih slobos-
tina, iii bar nesto bolje cd pokoj-
rog Roosevelta, koji je prednja~
clio u skoro swim uzurpacijana
slobode. Ali posto on sluzi istin
interesima, amerieke kapitalis-
ticke klase, moze Sc oeekivati da
&c on nakon, izvesnih pokusaja
da ostvari tai kapitalisticki cilj
ma lep ne-prisilni nacin, ipak po-
pustiti i sloziti Sc sa prisilnom
vezbom, osim ako javno mnjenje
ne utuce povoljan izgled "a tn
uzurpaciju unapred.
u ostalom, kada bi Truman "a
ista bio slobodoljubivi predsed-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Jugoslavija

c. L. Sulzberger, dopisnik
New York "Times"-a javlja il
Londona 18. oktobra, da "marsal
Tito koncentrise jugoslavenske
militarne i vazdusne sile u juz-
nom de1u zenlje otpocela je
kampanja propaganda medju
swim militarnim jedinicama gla-
seci: mi moramo braniti sa ma
som krvlju prava nase brace u
Egejskoj Macedoniji,' predelu
koji sada pripada Grekoj."
Ovo zvuci prilicno ratoborno.
Istovremeno druge vesti jaw
ljaiu koncentraciji manevri-
sanju sovjetskih tenkova trupa
u Bugarskoj blizu turske grant
ce. Ne izgledali to da bi Balkan
mogao opet biti prozderan u
vatri novog rata, u koji bi mogle
bjti umesane neke. ako ne sve,
cd velikih sila. Ia nova zrtvo-
vanja bi Sc morala podneti samo
zato sto Titinoj Jugoslaviji tre-
baju neki predict teritorije j sta
novnici, "a koje Tito i njegovi
tvrde da su Slaveni, ma grckoi
strani sadasnje granice. A Rusi-
il pax trebaju neke koncesije
teritorije u Turskoj.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25

mix, on bi vec do sada pop1avio
tn kapitalisticku totalitarijansku
propaeandu sa svom silom osuda
i protuargumenata, sto on nije
jos ucinio.
Ipak Sc moze slobodno reel da
ie Truman, stvarno korist mi
litarizma - ma lep nacin ako je
moguce, a ako nije, onda pntem
prisiljavanja. Buduci razvitak
situacije &c to dokazati.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
RnbeIais-OU teStaMaen0f.

Francuski knjizevnik, sveste-
niki lekar, jedan cd najveeia
statisticara 16 veka, Fransoa
Rabelais bio je tesko bolestan i
prijatelji su ga nagovarili da
napise svoj testamenat. On Sc
dugo opirao, ali posto je kao le-
kar znao da nece jos dugo ziveti,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25

on Sc ipak resi- da napise tee
tamenat.
Ostavio ie zapecacenu koveE-
tn. Posle smrti ia je koveFs
otvorena Moi nadjena cedzA
liza owe sadrzine:
"Dugova imam dosta, in1n-
vine nenam. Sve Sto Od tCy1
estate, poklanjam pariskim be-
gatasima.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
MaTshaI|oV izveStaj pokazuje
potrebu S0Cijaizma

nog coveka osvecuJucl smrt dru-
cog, Ova upotreba Owe plesnive
lazi moze Sc pripisati zelji gene
rala Marshalla da sc ustanovi u
ovoj -zemlji stalni sistem mill
tarne konskripcije. Ali, verovao
general Marshall iii ne, ona os-
tale laz izbegavanje istinskog
uzroka svetskog rata br. I. Pred
sednik Woodrow Wilson, bivsi
vrhovni komandant generala
Marshalla, rekao je u St. Louisu
u 1919: "Klica rata u modernom
svetu jeste u industrijalnoj i tr-
govackoj utakmici -. Oval rat,
u svom pocetku, bio je trgovacki
i industrijalni rat"
Socijalizam je jedino re$enje.
I sledeci rat, o kojem mas opo-
minju da &c doci, bice takodjer
rat prouzrocen vlasnickim klas-
MIN odnosima kapitalistickog
drustva. U svom uvodu izvestaju,
general Marshall je ucinio. tvrd-
nju koiu mi neeemo osporavati.
"Ako covek nadje resenje "a
svetski mir" rekao je general
Marshall, Ito &c biti najrevolu-
cionarniji preokret njegovog re-
korda Ia koji smo mi ikada zna-
iHi,a
Kvalifikacija da Sc ratni re-
kord drustva ma koje general
Marshall misli, rekord drustva u
kojem privatna svijina klasna
'vladavina postoji, mora Sc, ma
ravno stvoriti. Jer general Mar
shall misli ma rat kakav je mama
poznat, a ne ma ratove primitiv-
nog drustva koji SUI prouzrocava-
nj selenjem naroda radi oskudi-
ce u hrani it'd.
Resenje svetskog mira bice re-
vo1ucionarno, "a oboje, drustvo
i covekov rekord. To resenje je
vec poznato. Ono je u preobra-
zavanju drustva il njegove pri-
vatno-vlasnicke klasno-vladaju-
&c osnove u osnovu kolektivnog
vlasnistva besklasne organiza-
CHE covecanstva. Ovo je Socija-
listicko resenje, koje Sc odbacu-
je Cd okoriscavaca kapitalizma
koii hoce da nastave sa svoiim
okoriscavanjem ma racun velike
vecine naroda. Owl okoriscavaci
radje odabiraju poznatu sigur-
most produzenJa rata nego da
usvoje zdravo resenie "a drus-
tvene probleme koie bi NINA
prouzrocilo da izgube svoje O.
miljene polozaje u kapitalistic-
kom drustvu. Zaista, oni radje
odabiraju, mogucnost da sva ci-
vilizaciia bude razorena sle-
decem ratu kapitalizma nego 81
gurnost koju cello eovecanstvo
moze postici u drustvu mira, izo-
bilia slobode kroz Sociializam.
weekly People, 10. okt. 1945.l
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25

glo uzivati neizmerne luksuze
nego i smanjiti satove rada do
lninimuma. cd mozda par sati
rada ma dan, nekolilSo dana Il
nedelii nekoliko meseci IL go
dini.
Ali "a ovo je potrebna svetska
revolucionarna promena II drus-
tvu zbacivanje kapitalizma
uspostavljanje Svetske Socijalis
ticke Zajednice Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Ako lie to nasa duznost da

=" Ako je to nasa duznost da
pornazemo svaki istinski pokrrE
naroda, niie mania nasa duznoss
da zastitimo tex obrazovanu ls.x
CRU nase proleterske partile, ne
zrtvujuci je nekorisno i ne doz-
voljavati proletarijatu da hu<is
desetkovan u besplodnim mes
nim pobunama". - Marr-EngeL2
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Govori jezikom
ruskih imperatora

de, posto je tai poraz "ubrzac
revoluciju''. Sa ovim Stain Pc
kazuje svoju pravu boju.
Covered 0 Sahalinu KurTIS-
kim ostrvima, Stain kaze: ia
pan je iskoristio poraz caristis-
ke Rusije [u ratu cd 19O4l
oteo je Juzni Sahalin cd Rusiie,
da bi pojaeao svoju vlast ma Ku-
rilskim ostrvima tako otsekaa
nasu [carsku] zemlju cd svih IL
rlaza ma okean ma Istoku a time
! i izlaz Sovjetske Kamcatke i
Sovjetskog Ohotskog mora" I'd
ko zbori Stain. A kako pokazu
! je istorija?
Japanska navala ma carsku Ru-
siju 1904. godine, nije bilo deto,
bar ne glavnom, samog Japa-
ma. To je bilo delo Amerike /
Engleske, narcotic poslednje-
Carska Rusija koja je poduzela
ekspanziju u tom delu Aziie, is!a
/ je ma racun interesa Engleske Il
KIM Kad je doslo do portsmut5
kog mira izmedju Japana RusI-
/ je u 1905, tai mir nije diktovao
Japan. Bar ne IL glavnom- Tai
mir je diktovao Teddy Roose-
welt.
Sto Sc tice Sahalina Kuri,skfs
ostrva oni nisu nj ruski nj 4
panski. Oni su bill naseljeni Hoz
Ottawa stoleca, upravljani, Cst
samih urodjenika. Japan Sc 20
Geo gnezditi ma Kurilskim ostr-
vima jos 1924. godine. A carssza
Russia sa svojom istocnom eks
panzijom do njih je stigla ten
1903. godine. U ostalom, ora wise
pripadaju Japanu nego RusiIL
| Jos trideset godina pre- russzo-
iapanskog rata, mira, cd 1905,
Japan Rusija su dosli do ne
/! kakvog sporazuma da Rusiia O.
kupira .Sahalin, Japan da a
neksira Kurilska ostrva M
portsmutskoj mirovnoj konfa-
renciii. 1905, Count Witte, gI--
va delegacije Nikole II rekao se-
e. u glavnom Rusiia bi M Ia
prolaziti bez Sahalina, ali kazs
stvar principa, ona ne moze CT
niti teritorijalne koncesije-" tLZ
''Pre-War Diplomacy, by j. J
Korostovetz.) Japanski diplots1a@-
t: su odgovorii Witte-u da Ru-
siia kroz trideset godina nile
niSta reSila, sta da uradi Sd Sd
halinom, dok ie on Japanu pc
treban radi nacionalne siguruos-
ii. I tako je Japan ma portsrat1-
skoi mirovnoj konferenciii, kaa
cenu pobednika, dobio Sana,z7
Tako govore istorijske cinienzca
Mi ovo ne iznasamo zbog to
ga sto Sc mama hoce da p-eese-
davamo istoriju Vec da pokaz.
mo da Stain izvrce istorijske SS-
nienice da govori jezikom .ze,-
Jim Sc ustrucavao govoriti eaz
i sam car Nikola II nIego
g1avni predstavnik ma portsmus-
:: skoi konferenciji, Witte-i.
, Daniel De Leon je rekao: sazsa<,
ustupi iednu cesticu cd naeesa
ii 81 otiSao - otiSao "a naveE-
: Stain i zvanicna Sovjetska Eu-
sija potvrdjuiu owe De Leonn-
We reel. Neusvojivsi naeela So
cijalistickog Industrijalnog Iu-
, nionizma, oni SUI otisli - otTs2
"a navek - cd nacela ruske pre-
leterske revolucije, posebice, i
: svetske revolucije opste.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
(Nastavak sa l. strane)

c1h l..
nekada cd strane Rusije gle
dalo ma Port Artur, a kako Sc
gleda sada.-
Objasnjavajuci poraz ruske
vojske u 1904, Stain u istom
govoru kaze: cali poraz ruskih
trupa 1904. godine, u vreme rus
ko-japanskog rata, ostavio je
TESKE uspomene u nasem ma
rodu. On narod] je to [poraz
carskih trupa] osecao kao TAM
NU MRLJU ma nasoj zemlji. Mas
je narod verovao cekao da &c
doci dan kada &c Japan biti po-
razen i ociscena tamna mrlja.' -
(Krupna slova moja.) Znacaj O.
viii Stalinovih reel izrazava "a
lenje "a porazom ruske carske
Wade, gubljenje Port Artura
skrgut zuba protiv Japana 4
kako SUI ma poraz ruske carske
Wade i gubljenje Port Artura,
gledali tadasnji boljsevici op-
Ste, Lenin posebice?
U knjizi iz koje smo gornie
citirali iznasaju Sc pogledi bolj-
sevika menjsevika O porazu car
ske Wade i gubljenju Port Ar
tura. "Boljsevici i menjsevici raz-
licito su gledali ma tai trusko-
japanskil rat. Menjsevici, me-
dju NINA i Trocki, srozali su Sc
ma poziciju odbranastva, t. j. od-
brane 'otadzbine' cara, spahijs
I i kapitalista." Ova, ovakva, O.
cena menjsevicima, sto postc
je tacna. Ali ia boljsevicka 0.
cena menjsevika cd pre- cetrde,
set jedne godine danas stavljs
Il istu menjsevicku "poziciju cd
branastva, t. j. odbrane 'otadzbi-
me- cara, spahija kapitalista"
Stalina, posebice, i zvanicnu Ru-
siiu opste. Ono sto su meni.
Sevici branili tada, ISTO TO Sta
lin teoretski brani SADA. Axe
lusporedimo "odbranastvo" tadaS-
ME "'otadzbine' cara, spahiia
kapitalista" cd strane menjsevika
sa istouetnona danasnjom Stall
novom odbranom, onda je Stain
mnogo veci menisevik sada, neg
sto su tada bill menisevici.
"Lenin boljsevici, naprotiv,
kaze Sc dale u kniizi, "smatral
su da ie PORAZ CARSKE VIA
DE u tom pljackaskom ratu kO
| RISTAN. ier &c dovesti d.
! SLABLJENJA carizma i JACA
MA REVOLUCIJE." Krupn
slova moja.) Onda Sc IL kniiz
ILenin citira indirektno da je re
kao: pad Port Artura je pocetal
pada apsolutizma." Ono sto ]
iLenin tada snatrao "a KORlS
NO - poraz carske Wade koj
&c osIobiti carizam i ojacata re
voluciiu - Stain ddnds smatr
"a "teske uspomene" i "a tam
nu mrlju" Nj Nikola II. impe
traitor svih Rusa, nije Sc tada IL
razavao zalosniiim jezikom z
svoi poraz u ratu sa Japanom
gublienje Port Artura, nego st
Sc izrazava Stain "a Nikolin po
Iraz. I u istoj knjizi, zaokrzul
Sc gornje sa sledecim zakljuc
kom: "Car je hteo ratom da ugus
revoluciju." (st. S., cirilsko IL
danie.) | ovu ocenu - owe clnle
nice - boljsevickog zakljuck
Stain danas proklinje do kraj
nosti. Drugim recima, Stain pla
&c "a porazom ruske carske via
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
VAzNE VESTI.

(Nastavak sa l. strane)
We kapitalisticku politiku. Stal-
no Sc ide sve dalje dale, dok
napokon ne pocnu i "naciste OBJ
nauljati."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Halloween Party in Detroit

the fun being cooked
something for each
Mlano unless be ergN haunted by spirits
make O
Admission 6 including
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Halloween Party in Chicago


o
food ill eavaiabl le-- Don't mssth
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Vecherinka in Los Angeles


945 Engineers Hail. 1888 Oak St
till Entertainment Com
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Drugarski sastanak u DetrOitu

Rdnicke dugrsk san lu 54
vodi bigu oDBoR
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
II zIVOTA FEDERACIJE.
Skupstina u Akronu


Ira Ave
nemogut?
nvicUla
Zajednicka Vecerinka u Milwaukee
Uneiu
oval
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
(Nastavak sa l. strane)

vac da Sc odrzi, mir, koji je bio
uvek stvarno pripremanje "a rat,
koji je promasavao da osigura
pobedu i "a pocetnike rata ma
CHE koje su bile napadnute pre-
neg sto SUI one mogle napasti.
Osvetlavanje "trgovca smrti".
Rec bi bila ma svom mestu
O. protivrecnostima koje Sc
general Marshall umesao tako
da bi Sc njegova pristranost u
korist ovekovecenja kapitalizma
mogla pokazati. Diskutujuci re-
lativnu vrednost nemackog i a.
merickog ratnog materijala, ge-
neral Marshall je okriv'o anne
ricku nazadnost u razvitku bez-
dimnog ne-bljesteceg baruta, Q
napadu ma "velike americke tvor-
nicare" kao ma "trgovce smrti.
Oyi su napadi, izneo je njegovu
iziavu New York Times, 90
metal znanstveni razvitak."
Nije Sc isplatilo.
Ali. u zakljucnom delu ME
govog izvestaja, general Mar
shall stavlja krivicu ma sam a.
mericki kapitalizam. Diskutujuci
neprekidna istrazivanja u mill
tarnom oruziu, on rece: "Tu le,
dakako, uvek mnogo oklevanla
"a trosenje fondova "a usavrsa-
vanje rata-stvarajucih instrume-
nata, narcotic tamo gde nema
ro;rnodobne koristi cd proizvo-
da." A, O "velikim trgovackim
tvornisarima" koji SUI bill "vre-
DIAM" specificnom propagan-
dom. on je imao ovo da kaze:
"Posto mnoge neophodne vrste
nemaju trgovacke duplikacije,
mirnodobni razvitak ovih oru-
zia uveliko je bio zanemarivan."
Koie je tacno? Tvrdnia da je
pacifisticka propaganda prouz-
rocila industriialne kapitaliste
da izbegnu nadimak kojim in ma.
zivaju "trgovcima smrti'? LII,
poslednje Marshallovo priznanje
da ie kapitalisticka drzava eko-
nomisala u svojim fondovirna /
da industrijalni kapitalisti nisu
videli profitnog izgleda u razvi-
janju novih oruzja?
Generala Marshalla samar pa
cifistickoi propaganda u gorniem
primeru u njegovoj docnijo]
tvrdnji da SUI oni koji Sc pro-
tive prisilnoj militarnoi sluzbi
"zadahnuti vanjskim motivima," I"
iii "potpuno ignorisu tragedile
proslosti sadasnjosti," ocito ie
ueinien da bi potkrepio svoiu
tvrdnju ii tvrdnju kapitalizma u
opste) da je jedina "sigurnost"
mira u ratnom metodu. Jos, po
niegovom sopstvenom priznaniu,
i ma premisu neizbeznosti rata u
sadasnjem drustvu, materijalni
faktori kapitalistickog ekonomi-
sanja kapitalistickih profita pri-
znati SUI kao jedni koji imaJu
odlucni ucinak ma militarnu ma
zadnost koju on osudjuje.
Diktntorsko masina po nusnosti
nazpana "demokratskom1.'
I ma druge protivrecnosti u
Marshallovom izvestaju moglo
bi Sc ukazati koje pokazuju po-
kusaj da Sc sakriju kapitalisticki
uzroci posledice U ovim pri-
merima pfotivrecnosti ustanov-
lienih cinjenica. Ma primer ge-
neral Marshall ie izneo "a do
kaz" "demokratije' izjavu "a
sveopstu militarnu konskripcilu.
"Velika vecina oficira [ratno-
dobne armiie Sjedinjenih Drza-
val dosla je IL redova, cd 59
posto ukupnosti, sto jamci demo
kratiju armije." Isto je, narav-
no, bilo istinito 0 nacistickoj mi
litarnoj masini.
Woodrow Wilson je ka7ao istin't.
Drugi primer u iznasaniu tvrd-
nil generala Marshalla koje su
protivrecne u faktima jeste taJ
gde on kaze da SUI Sjedinjene
Drzave imale sveopstu militarnu
1,orclr;po;,,, r,ro r,rxyoC cuatckOp
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
VeGerinka u Akronu

U
Harmon Ia drugoo guO
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Lecture in Chicago

mNlnsW be suec
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
Section Cleveland Social


land the
a a
nish
The Valley settler., 1945-02-02
PRESIDENT IS BALL

Everyone seemed to enjoy the dance the night of the Presidents Ball in Palmer. In sp@~o rf she mud and rainy wea+ her oll Saturday Ithere was q fair sized crowG at the dance. The Air Corps tand o8 IS pieces furnishe the music The 1stage was nicely decorated md had Ia silhoutte of President Faosevolt lwith the Ameri can Flag on sno side Iand the Flag of Alaska on the other. During the Spot Dance prizes were given. 1t about loo l. f. the Door Prize was drawn and vent to Ted Duncan of Pe lmers
 
 MORE ABOUT THE TAXATION CT co-oPs If 6 farmer gave his hired man :; $l0.OO to buy some supplies on his "trip to town, enc tn c hired man was able to purchase these sUL 71os for $9.OO then 'roturne6 the t5l % Uo the Farmer, nobody Wolld maln5o ln that the other $leOO was +ncome or profit hnd should be taxed to tre hare, fnan. So the taxation of proceeds received by farmer CO. or rativ For one of its patrons weld be hothing more than taxing the hi red tnan.
 Farmers have set up: :thuir co-oper- htives to provide th ems Ives ne eded s ervi ces--not to provide profits on
Evening star., 1945-09-12
Grey S uifS
by "Creger''
s1IQ.05

"Straight and narrow flannel suits" highght in
Vogues latest issue and in Kanns brilliant suit col
ection "Greger' does this for us handsomely
tailored narroW-ne wool flannel in tWo-button cardigan
with interesting pocket detail In mems grey, of
the smartest colors Of the provides excel
lent background for dozen co0red accessories II to 8
Suit shop-second
Evening star., 1945-09-12

Fabric workmanship, styling all by "Textron" your
assurance of quality. favore style sketched beloved
for its panel back that eliminates ugly dressmarrng side
for its form-fitting double top =. its non-ride
non-sag fit its guaranteed and shoulder straps
that adjustable Fine rayon crepe in blush black or
white. 80 to AZ, No MAIL phone COD. orders.
-Lingenes shop-sond
Henderson daily dispatch., 1945-12-07

II doeSn natter SAID Audrey.
'He knew lhat what you pre-
tended to have seen was what had
really happened But 1t explains
why he worked on Neville to break
hum down. He suspected Neville as
soon as Thomas told him about
Adrian. He knew then that il he
was right about the kind Of crime
he had fixed on the wrong per-
son-what he wanted was some
kind Of evidence to = on Neville.
He wanted, as he said, a miracle
you were Superintendent Battles
answer to a prayer"
That's a curious thing for him
10 say sad MacNhlrter dryly.
SO you see" said Audrey, you
are a miracle. My special miracle"
MacN hlrter said earnestly:
Id not like you 20 feel you're
uhCer an oblsation to me. I'm go
ING f3%ht out OF your life
NluSt you = sad Audrey.
He stared at her. The color came
up fooaIaE her ears II temples.
She S44a:
W'ht you take me with YOU"
y OF! cont know what you're
SAYING
les l 40. l DONG something
very UIHteUIt-ou something that
matters 10 me more than life or
death. Know the time is very
snort. by ne way, I'm convention
a should llrn to no ,,rr;,2 T.
Henderson daily dispatch., 1945-12-07
"Sunposins had done it"

"Supposing I had done it"
THAT would have made no diff
ference
Did you think I had done It,
them
I did not speculate upon the
matter over much. l was inclined
to believe you We're innocent, bat II
would have made no difference to
my course of action"
And then you remembered the
man on the rope"
NacWhirter wa silent for a few
moments. Then he cleared his
throat.
"Yuu may as We'll know, I sup
pose. I did not actually see a man
climbing d rope-indeed. | could
not have done So, for l Mas up on
stark Head on sunday night, not
on Monday. I deduced what must
have happened from the evidence
Of the suit and my suggestions
were confirmed by the tirtlng Of a
wet rope in the attic"
From red Audrey had gone
white. She said increGulously:
Your story was all a lie"
deductions would not have car
ricd weight with the police. l had
to say saw what happened'
"But-you might have had to
swear to It at my trial.
Yes
Won would have done that"