Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-02-21
JUgosIovonsko osvobodiIno fronto
biIo zmoqovifu tudi JuIti

Tisti, Xxi so Sc V Sloveniji in potem v ostali Jugoslaviji orga-
nizirali "a borbo osvoboditve, pod geslom, "snrt faszmu, svo-
bodo narodu,' SO ma sestanku "velike trojice" v sovjetski Kri-
meji dosegi svojo najvecjo zmago. Kajti tudi ako hi osvobo-
dina fronta ma svoji zemlji Sc tako triumfirala, koncno besedo
ina vendarle vehka trojca: Roosevelt, Churchill, Stain.
V tern listu smo veikokrat poudarili, re cd zacetka vojne,
da Sc ina Jugoslavija, taxa, kakrsno 81 mi zamisljamo, in v ME
mem okviru nova, zdruzena Slovenija, zanaSati najvec ma
Kremlin.
Il uradne notice o bodoci Jugoslaviji, XII jo je "vehka to-
jica" objavila pc koncanem sestanku ma Jalti-iz starega leto-
viscnega dvora zadnjega carja Nikolaja, je jasno, da je osvobo-
dina fronta V Jugoslavi dobila priznanje tudi cd Roosevelta,
Geprav nj to naravnost povedano.
JBip Broz, znan najbolj pod imenom marSal Tito, Hrvat pc
rodu, je znan prijatelj Slovencev. Oh vsaki moznosti je pouda-
ri bodisi SAM, Sc veckrat pa pc svoUh tovarisih V odboru osvo-
bodilnega gbanja, zahtevo "a pridruzenje Sloveniji tistih slo-
venskih krajev, Xxi SO il bill V prejSnji vojni OBJ raznIh zelenih
mizah zavezniSkihJ d~rzavnikov uKradeni, el ~ ~
Ako bi Sc SANS zrn6i1 in drzal S politko tisth, katerih
glavni glasnik je sedaj avtor uvodnikov W A. D., bi Sc lahko
kesali. A tako pa Sc radqjemo, image. =" 3Gf
Use to, kr smo 81 zapsali ma svoj prapor, je v bistvu dose
zeno. Ko DO VISA dezela osvobojena in zdruzena, pa il DO treba
ma pomoc gnotno, in tudi v naenem drugem osvobodnnem g-
banju, ola Sc otne il spon cerkvene more
Slovensko ljudstvo Sc je V tel voni izkazao "a upornisko.
Toda ne pa tisti, XII SO ga ma podlagi voilnih glasov uradno pred
stavljali V vladi V Beogradu II. V Ljubljani.
Kako zeo 50 Sc pritajeni prijateli lubljanskih kvizlingov
tn v Zed, drzavahs veseliG, Gs, to, boster strmei ..,. kaji nekega
dine DO trescilo in partizanstvQ pqstane, lie kup dina.
Ko pa SO Staline ChurehiHain Roosevelt s sestanka Ma Jalti
objavili svoj dogovor, so,kar na>kratko reki, da SO take SAME
brez podlage. MANFRED SAME tistih, Xxi so brenkali, kako zelo bo-
mo razocarani mad svobodilno fronto in kako nagloma DO zdrse-
la nekam V prepaid, mi pa zjali cd sramu in presenecenja.
Use, kar je velika trojica storila je, da maj Sc pogodba med
Titom in Subasicem cimprej uveljavi. To Sc je zgodno.
Dogovor je popolnoma tax, kakrsnega so hotel slovanski
prvaki V osvobodilnem gibanju in V kakrsnega je pristal tudi
Tito, mani rad pa Ivan SubaSic. Vzrok, da Sc v tenn sporazumu
Petra Sc priznava "a kraja, je koncesija Rooseveltu in Chur-
chillu, XII zahtevata, da Sc maj spremembe V Jugoslavii legalno,
to je, ustavno izvrSe.
Stain ie NINA lahko ugodil, dasi to zavlacuje razvojni pro
ces move Jugosavje, toda OBJ enem Sc notranja revolucija, v nil
vseeno razvija pc takh potih, XII starega reakcionarstva v Jugo-
slaviji ne bodo nikdar vc dovolili. .u"u
Use Sc tako zdi, da SO napredni sloji v Jugoslaviji storili do
bro svoji dezeli, ker SO Sc oprli OBJ Sovjetsko unijo. Res, da ne
DO vse idealno, a vendar, temelj je tn, ma kateremase lahko zida
brez skrbi. Prvic V svoji zgodovini imajo jugoslavanski narodi
priloznost, da 81 sami kuejo drzavo, postaVe in socialno uredbo
sei v koriSt.