davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Drzava i S%ocyalizam

zetak chi, iii bar. treba da chi,
samo prelazna drzava IL kapita-
LIMA u Socijalizam. Pa ipak, ona
je u swim druStvima organ klas-
ne vladavine. Ona Sc rodila kao
rezultat klasne podele u druStvu,
da vlada u korist previlegisane
klase mad drugom, potcinjenom
klasom. iii klasama. Cd cega Sc
~sastoji drzava? Cd cincvnistva,
sudova, vojske, p%olicije, zatvora
it'd. Sta je funkcija drzave? Da
stiti i unapredjuje privatnu svo-
iinu i ~interese onih koji je pose
duiu i ola kazni, Gak i smrcu,
sve one koji Sc protive tim drus-
tvenim odnosima. A to su u CLAW
nom oni koji nemalu svoJlne.
Sta je Socijalizam? Sociiali-
Fam je ono drustveno u~redjenje
u kojem zemlja i sredstva pro-
izvodnje pripadaju celom drus-
tvu j proizvodi Sc iskljucivo "a
upotrebu celog drustva. Hoce Ii
u Socijalizmu postojati uprava?
Da bone da hoce. Cd cega &c Sc
ia uprava sastojati i kakva &c
ona biti? Ona &c Sc ~sastojati Cd
demokratski izabranih predstav-
nika raznih mesnih i nacionalnih
Industrijalnih Junija, u koje &c
cello druStvo - sa nekim malim
izuzetcima, kao deca, mentalno
nesposobni, kojih cemo naslediti
iedan prilican broj cd kapitali-
zma i 81. biti organizovano. Kak-
va &c biti funkcija tih predstav-
nika? Da u ime drustva uprav-
|ljaju sa proizvodnjom i raspode-
lom proizvoda. Ovo je srz Mark
sizma, iii, De Leonizma O DRAW
ii Socijalizmu.
Stvar koju treba obiasniti jes-
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

narne sile u svojim r~espektiv-
MIN dobima. Oni Snisu nastoiali
|da ocuvaju istrosene ustanove ne
20 da in zdrobe. u njegovim So
cijalnim ciljevima. jedine u nil
ma. Franklin Delano Roosevelt
je bio wise poput brace Graha u
starodrevnom Rimu - jer su i
poslednji, takodjer, nastojali da
izbegnu katastrofu putem soci-
jalnih reforama. Utnjegovim po-
litickim metodima, dakako, - sa
njegovom sposobnosti "a prepre-
dene kompromise. veste apele
ma sve klase, i krutu, oStru i ne
milosrdnu akciju pokojni
predsednik ie bio wise kao ME
gov udaljeni srodnik, Theodore
Roosevelt, o kojem je rekao ME
gov zivotopisac, Walter F. Nc
Caleb, da je "bio odveden u ra-
dikalizam cd zelje da ovekoveci
postojece uredjenje," i koji je
"progresirao do izvesne tacke da
oduvrati Socijalizam i nemir, i
tada je cinio energicno nastoja-
ME da umiri desno krilo.'
Velicna Franklin Delano Roo
sevelta ne moe Sc otuda, me-
RITZ u drustuenim terminima,
nego u klasnim. | ago ovo ne IL
gleda skladno sa njegovlm smis-
lienim 'radnickim" pogledima i
politikom, upamtimo da su oni
sustastveno konzervativni u ka-
rakteru. u s~aglasnosti sa, i cesto
kako izgleda, upravljan cd soci-
jaime politike Ultralnontanizma,
kako ie ona istaknuta u poslani-
CANA papi Leo XIII, Plus XI i Pr
us XII, on je presto nastoJao da
popravi uslove najamnih robova
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
"Obicni ljudi" sumniaju
II uspeh konferencije

Lawrence E. Davies dopisnik
New York "Times''-a ma korfe-
renciji San Francisco, pribegao
ie wise realisticnim informaclla-
ma O svetskim drustveninl. PC
litickim, ekonomskim i miiitar-
MIN pitanjima, nego ostali do
pisnici tamo. On Sc upastio u is
pitivanja radnika, koji taino ra-
de - brijaca, cistaca cipela, po-
sluznika i drugih koji SUI III pri-
sutni, kao obicni %vojnici, donna
cice it'd.
Jedan mornar (vojnik) sa min
djusom ma uhu, primecujuci ma
odgovor Amerikanca talijanskos
porekla, koji je pokazao izvesni
optimizam 0 konferenciji i ME
nom uspehu, rekao je: "Ti 81
vraski wise optimistican nego SO
sam ia brate. Mi cemo imati JOS
iedan rat u dvadeset i pet godi-
ma tako sigurno kao sto je to da
ii sada cistis mole cipele. "Tako-
der je dodao da &c Amerika Cos
podariti svetom.
Jedan mariner je dodao da i
Russia ina ola nesto ola kaze O
tome. Mnogi drugi tvrdise da te-
mo imati i treci rat. Vecina ie
izrazila misljenje o konferenciji
da &c ma istoj Same biti mnogo
"govora i to je sve".
Ovo sve skupa dokazuje da ka-.
pitalisticka propaganda o trai-
nom miru i s%posobnosti medju-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
w s

Ma q. decembra prosle godi-
ne, stalinisti, sirom sveta, sla-
viii SUI Sc. rodien dan Josipa Sta
lima. Cd svih americkih kanads-
kin stalinista, obratio nam lie paz-
nju jedan clanak u "Slobodnoi
Reci", ma uvodnoj strani, Cd q.
decembra, sa naslovom: u. V.
Stalinu Sc n~avrsilo IS godina" i
sa podnaslovom: "Svi rodoljubni
narodi slave rodjen dan velikog
coveka." U tom clanku Sc istice
sledece:: "Sve cd Lenjinove smrti
Staljin vodi narode Sovjetskog
Saveza putem koji je postavio
Lenjin. =. On IStalinl je razvio
teorije Marksa, Engelsa i Lenji-
ma -. teorije 0 izgradnji Socija-
listicke drzave."
Jedna cd najvecih kleueta i Ia
Il O Marksizmu i izdaja. kao i
obmanjiUanja radnicke klase, cd
strane burzoazije i njenih prisi-
petlja, ali socijal-demokrata sta
linista, jeste "socijalisticka dr.
Java. Iii, da &c Socijalizmu
postojati drzava.
Nema vece suprotnosti pod
suncem, cd izmirenja drzave
sa Socijalizmom iii Socijali-
zma sa drzavom. Kao sto je
nemoguce ujediniti vatru sa
vodom, iii dan sa noel, tako isto
lie nemoguce ujediniti drzavu
Socijalizam. On potpuno isklju-
cuju jedno drugo. Drzava je
predstavnik klasnog druStva =
simbol ropstva. Socijalizam je
predstavnik besklasnog druStva
- simbol slobode.
Sta je u opSte drzava? Ona u
svakom drustvu predstavlja e.
konomski imucne klase = izu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Francuska

Vest il Pariza (AP) cd rs. a
prila javlja da Sc marsal Henri
Philippe Petain predao toga da-
ma francuskim vlastima ma gra-
nici Svajcarske. Isti &c biti IL
veden ma sud "a veleizdaju. Svl
znaci idu u prilog osude Petaina
"a veleizdaju, koja &c najvero-
v~atnije biti smrtna osuda.
Kaze Sc da je Petain sirio gla-
sove u poslednje vreme u korist
svojeg "opravdanja"- da je ME
govo kolaborisanje So nacistima
bilo tex plast pod kojim je on ra-
dio "protiv" nacista. Ali izgleda
da mu to nike ne veruje. Iznose
Sc mnogi primeri da on je bio
pro-nacista i pre- nacistieke oku-
pacije Francuske i da je stalno
naginjao totalitarijanstvu. Petal
ma je u ranijim godinama De
Gaulle obozavao kao "junaka" l
"vodju." Petain je izjavio je da
&c on pozvati bivseg americkog
ambasadora u Vichy, admlrala
William D. Leahya, da svedoci u
prilog njegove odbrane.
Ma osnovu "izgleda" da hi on
mogao izbeci vrhovnu kaznu, a
$ druge strane njegovi saveznl-
ci. nacisti, ne samo da su izgu-
bill rat nego j celu zemlJu, -sto
znaci da nj "a MEGA nema wise
spasa kod nacista, on Sc "sdopro-
voljno" predao da mu sude iran
cuske vlasti.
Tesko da &c javno mnjenJe u
Francuskoj dozvoliti da Sc lkak-
vi oprostaji dadu Petainu.
Prema vestima (AP) IL Parlza
cd 20. aprila, tai dan su oDaV-
lieni municipalni (mesni j grads
ki) izbori pc celoj Francuskol.
U izborima su. i zene ucestvova-
lie kao glasaci, pc prvi put u Is
toriji Francuske. Racuna Sc da
&c ucestvovati u tim lzDorlHia
oko 23,OOO.0O 0 glasaca.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
kod odra Franklina
Delano Roosevelta

Velicina Franklin Delano Roo
sevelta moze Sc izmeriti sa "a
bunom u koju je njegova smrt
bacila kapitalisticki svet. Pluto.
kratija koja ga je omalovazavala
u zivotu koja Sc ogorceno i glas-
no p%rotivila politici New Deala,
koja je zaularila menu moe, nije
mamie smetena .nego izmesana
koalicija industrijalista, politica-
ra, liberala i radnickih vodia, CHI
je on bio neosporni vodja. Svi
osecaju gubitak kojeg nijedni ne
mogu izmeriti. On bese gubitak
naciji kao takvoj = kapitalis-
tickoj naciji.
U cemu Sc sastoji Rooseveltova
velicina? Neki &c reel ola je on
bio "najveci humanitarac' ME
govog doba, iii "najveci liberal.
Istorija &c, dakako, oceniti ME
ga kao najveceg konzervativca.
Jer "liberalizam' "a Franklin
Delano Roosevelta bio je sreds-
two ka cilju, a cilj je bio ocuva-
ME kapitalizma. "Istinski kon-
zervativac". rekao ie on jednom,
~"nastoji da zastiti sistem privat-
nog vlasnistva i ola oslobodi pre-
duzece ispravljajuci takve ne
pravde i neiednakosti. kakve IL
MEGA P1qistieu. n. Liberalizam
postaie odbrana dalekovidnom
konzervativcu. elias velikih
dogadiaia proglasuje mama
reformiSite da bi ocuvali.'"
Tesko je naci figuru u istoriii
sa koiom da mega uporedimo.
On nije bio Cromwell, iii William
cd Orange, a jos j mamie Abra-
ham Lincoln. Svi su owl stekIi
velicinu predvodeci revolucio-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Nemacka

Vesti il raznih predela Nemac-
Ike j~avljaju da nacisticki pacovi
u mnogo slucajeva vrSe samo-
ubilstva. Centralna Nemacka vec
je sva osvojena cd strane savez-
nika. Berlin je skoro potpuno u
rukama sovjetskih trupa. Sever
nj dec presecene Nemacke magic
pada u ruke saveznickih trupa
sa ODE strane.
Glavni dec nacisticke vojske
sve wise Sc povlaci u juznu Ne
macku u pravcu Austrije, Ceho-
slovacke i Jugoslavije. U Min
henu je izbila revolucija u jutru
q. aprila - oruzani sukob IL
medju vojske ma jednoj strani i
nac;sticke partije ma drugoj. To-
ga dana Sc vodi1a zestoka borba
izmedju te dive sile i kaze Sc da
je polovica grada pala u ruke po-
bunjenika, ii. vojske. Svi znaci
govore da je rat u Nemackoj ma
dovrsetku.
Veliki nacisticki pacovi ustr-
cali Sc ma sve strane. Neki beze
u pravcu ~Svajcarske, nadi da
&c naci tamo u~tociSta, a neki u
drugim pravcima. Naci stick
l.brod Sc topi, a pacovi beze.
U prkos svih, jos uvek traja-
cih strahota, cd rata, ovo je do
bar znak. Znak je da &c oval stra-
hoviti pet-i-po-godisnji pokolJ
evropskog p~ucanstva, prestati "a
koii dan iii svakako bar "a koju
nedelju dana. Tada &c nastupiti
druga scena istorijske drame u
Evropi, koja &c, bez dvojbe, sa
radnicke tacke gledista biti da-
leko interesantnija "a posmatra-
ii nego dosadaSnja. To &c Bit
revolucionarna faza, koja bi mo-
ola biti i mirna i nemirna; ra-
,,,rp, /; poroz,,mna. nSDeSna
neuspeSna - zavisice do mnoglh
faktora koji &c Sc pojaviti u tol
! novoj istorijskoj fazi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Argentina

Telegraficna vest New York
"Times"-u cd q. aprila il Bue-
nos Aires, Argentina, javlja da
SUI tamo vlasti uhapsile II osoba
koje SUI spremale "zaveru da zba-
ce sadasnji argentinski rezlm sa
silom ~oruzja", i da "umore ka-
binet".
Vlada je izjavila imena pohap-
senih "a koje Sc kaze da su deset
Cd Min bivsi "umirovljeni OIL
Girl, a ona druga [osobal, posto Je
civil, opisana je kao Komunista.
Vodja urotnika, kaze ia vest,
jeste Adolfo S. Espindola, uni
rovljeni brigadni general, koji 81
bio predsednjk da je pokret US
peo."
Vlada je "protumacila' tn "a
veru, govoreci da je ista bila
tako opsirna da je zahvatala sko-
70 sve postojece partije, "od kon-
zervativnih desnicara i prolazecl
kroz radikale do Komunista ma
ekstremnoj levici i aktivno su
potpomagani cd velikog broJa
politickih izgnanika koji imaJu
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

"Pitanje - Ri Ii gospodin Mo
lotov objasnio u tako prostim
recima u koliko je to moguce
ruski odnos 0 poljskom pitanjr?'
"Molotov - o poljskom plta-
nju? Ina Ii koje drugo pitanje?
(Smeh.) -. Ova konferenciia ne
diskutuje O poljskom pitanju. Pa
ipak pitanje koje je postavljeno
Cd velikoga je interesa i ia Gu
odgovoriti ma MEGA.
Mi eemo proslediti i osigura-
eemo ~resenje poljskog pitania
Je Ii oval odgovor wanna ~jasar?
(Smeh i dobacivanja nije.)..
ia vas mogu osigurati da Wade
Sovjetskog Saveza, Sjedinjenih
Drzava i Velike Britaniie rade
sve sto je u njihovoj moci Ga
osiguraju resenje ovog pitanja...
To Sc ne SINE uciniti be- da
Sc savetujemo sa Poljacima.
(Smeh.) ia mislim da u opSte
nije moguce da Sc resi- o Poljskoi
bez Poljaka.'
P Mogu Ii zapitati gospodi-
ma Molotova Ia razlog zasto ME
gova vlada trail tri glasa ma .kon-
ferenciji rnaesto sesnaast slaso-
va?'
Molotov - Mi trazimo mini
mum. {Smeh.) Mi imamo sesna-
est republika, Cd koiih samo u
kraina i Bella Russia igraju di-
rektno, vaznu ulogu Il ovom ra-
tn. / nike ne moze poricati to da
one zasluzuju udeo u konferen-
CHI"
Ovo je tex nekoliko cd nlno-
9Th ovako komicnih, ali i vrlo
logicnih odgovara ma pitanja. CT
taco moze prjmetiti u tim ogo-
vorima ola Molotov lie zeli da
konferencija pretresa poljsko pi-
TAME, nego da bezuslovno prizna
sadasnju pro-sovjetsku vladu IL
Poljskoj, A ako je to nemoguce
on savetuje da to pitanje treba
ostaviti Velikoj Troici, da ga oni
reSe.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Truman Zaista sledi
RoOseVelta

Ma zapadnoj obali, morna1ica
Sjedinjenih Drzava je pfeuzela
tvornice United En- neering
Company, prema vesti New York
"Times"-u liz San Francisco ID
q. aprila.
"Aktujuci pc naredbi predsed-
nika Trumana Mornarica je pre-
uzela danas tvornicu ! sred8tva
United Engineering Company
Ltd, gde SUI jurisditki radni sDo-
row zaustavili rad ma ziy0tco
potrebnim brodovima."
"Komandir Clark Lkojl je tex
stigao il Washingtona odmah je
naredio 1911 strajkujutim fn&Si-
nistima da Sc poyrate IA p3Sao
iii &c biti ~"podvTgnuti swim pra-
vilnim i legalnlm sankcijar1a j
merama koje su ma raspoloze-
nju". Znaci da je pretlo, poku-
sac ia "a silu magma radnihe ma
'posao. Eyaj drzavni akf j. do5ao
nakon sto je podsekretar Rata,
P. Patterson, poslao telegram
strajkujucim radnicim&, proslog
meseca u~rgirajuci ii "kao pa
triotske Amerikance Ga slede
radnicki zavet ne-strajkovanja i
da obnove rad odmah''
Doduse, ako je moguce vero
vati izvestajima kapitalis:ieke
stampe, spor nije oko 1,a;anlni-
&c, nego oko pitanja, koja jasija
da Sc prizna. Ina III dive ! ODE
su AFL junije. Kompaniia je u
mesana u spor tex oko prlznanja
jedne i nepriznanja druge.
Bee obzira ma prirodu sp0ra,
iako je on juridicki, kompanija
je umeSana u borbu. Ona prlzna-
je juniju koja Moi izg2eda po-
voliniia a odbacuje drugu koja
joj Sc ne svida. Junije Il pital ju
iesu: Lodge .68. international
Association of Machinists j To-
kal s International Brotherhood
of Boilermakers, ODE AFL."
kao "slobolni ljudi", radnisi
imaiu potpuno praVo da rese svo-
ie sporove, bio to juridicke, IL
medju sebe iii sd kompanijonl, q
najamnici, uslovima ma postu Iii
oko priznanja i n~epriznanja owe
iii one junije, bez ikakva mesa
MIA drzave. Ako kompaniia nece
udovoljiti radnicima oni lrnalu
pravo da napuste posao. kada o.
nj ne rade niko III i ne plaza i
niko nema pravo da III prisili da
rade. InaCe oni nisu "slohodni
liudi" oak nj Il smislu da Sc po-
gadiaiu sa svojim poslodavcima.
Svakako now predsednik Tru-
man ie pokazao da &c on sleditl
iste mere u radnitkim sporovima
kakve je i Roosevelt provaalao.
Bee sumnie da ce i preporucava-
ii konskripciju radnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
IgnOramuSl O
SociialiZmu

Ovih dana je Cleveland Plain
Dealer" obelodanio diva clanka
napisana cd Tom 1relanda pod
naslovom: "Problem Socijalizma
i Demokratiie'. Ma prvom mes
tn sam naslov je zbrkan. Soe'ja-
liam i Demokratija nisu suprot-
ne stvari nit Sc Nth moze faz-
deliti. Oni SUI srasli jedno z dru-
(Nastavak ma 3. stranl.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

Q rezultatima jos ne znamo
nista, verovatno da &c Sc znati
vec veceras [30. aprha iii sutra.
JedinO Sc INA da "Komunisti'
prednjace u Parizu i nekim dru-
GIN vecim gradovima sd glaso-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

A vest IL Milana (UP) cd %.
aprila, javlja da su "talijanski
patriot smakli Benito Mussoli-
Mia jucer [28. aprila] i danas
urlicuca svetina udara ga noga-
ma pljuje ma njegovo telo koje
lei centru ovog grada gde Sc
rodio talijanski fasizam." Tako
tn scenu opisuje James Roper,
dopisnik pomenute novinske a
gencije. Dale on kaze:
"Mussolinijevo lice ina izgled
prezirnog rezanja. On je umro
vicuci Ne! Ner paljbenom Cd
redu koji je uzeo njegov zivot
i zivot njegove ljubeznice, oko
dvadeset i pet godina starosti,
blizu sela Dongo ma jezeru Co.
mo u 4:10 posle podne.
"Tela su donesena u troku u
Milan j istreSena SUI ma gradski
try.
"Kursum je probio Mussolini-
jevu celavu glavu kroz cello ma
levoj strani i prosao potpuno kro-
zanju, odnesavsi dec lubanje IL
mad, i pc zadi desnog uha.
"Zajedno sa Mussolinijem, pa
trioti SUI ubili njegovu ljubazni-
GU, Claru Petacci j Is drugih ia
sista, mnogi cd Min clanovi ME
govog kabineta.'
Sa OWN Mussolini je svrslo,
samo nije jos svrsio onaj drus-
tveni sistem koji je stvorio Mus
solinija. I ako Sc ne svrsi i sa
MIN, "Mussolinija' ce jos biti u
buduce u izobilju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

Il nJIhoVom ropstvu. u OVome,
on je bio kao dobri j humani ro-
boposednik ma Jugu ciji pogledi
behu ograniceni horizontom u.s.
tanove koja je izvor njegovog bo-
gatstva j d%rustvene pozicije, ali
CHI vrli humanizam izgleda ola
opravdava posednistvo ljudskih
bica. Nasa svrha ovde nije da IL
nasamo javnu istoriju Franklina
Roosevelta osim TEX u naisirim
terminima. On je dosao ma kor-
milo americke drzave u casu du-
boke socijalne j politicke krize.
u hrvanju sa bankovnom krizom
on je aktovao bro i kruto. "Ako
je ikada postojao momenat kada
Sc stvari nalaziSe u ravnotezi,"
pisao je prvi brain truster" Ray
mond Moley, "to je bio ma 5.
marta 1888. - kada ie nepravo-
verstvo IunorthodoxyI htelo is
cediti i poslednju ostalu jakost
kapitalistickog sistema. Kapitali-
Fam je bio spasen u pet dana -"
Poslovni ljudi, industrijalisti
bankari, ~zastraseni izgledom nil
hovog pokolebanog sistema koji
je pretio momentalno da &c Sc
slomiti u razvaline ma niihove
, glave, prihvatise Rooseveltovo
kTuto vodstvo zailvalno, Dez -
mljanja. Oni takodier prihvati-
Sc seriju Rooseveltovih diktira-
NH reforama usvoienim cd po-
plasenog i potcinjenog kongresa,
skoro bez rasprave, u famoznlh
"jednoj stotini dana. TEX sto le
Skripac krize p%ouzdano prosao,
i kada su povratili malo svoJ
spokoi, oni Sc okrenuse protiv
MEGA i admnistracija koia In
ie spasila. l te kako dobro ie
Franklin Roosevelt mogao kori-
ii Nth "a njihovu nezahvalnost.
ITO lie bila administraciia," rekao
je on, ''koja je spasila sistem
privatnog profita i slobodnog
preduzeca, nakon sto je odvucen
IA ivicu propasti cd ovih 18TH
vodja koji sada pokusavaju da
vas uplase."
Neki pokusaii ST cinjeni da Sc
uporedi Rooseveltova filozofija
sa filozofiiom Woodrow Wilsona.
One Sc razlikuju, dakako, u ovo-
me: Wilson je nastojao da otera
nazad tockove istorije i da po-
vrati Ameriku malih %posednika,
ducana ma coSkovima i kovacac-
MICA pod rasirenim kestenovim
drvecem; Roosevelt je usvojio CT
nienicu skoncentrisanog bogats-
iva i industriie. Ponavljajuci, on
lie potvrdjivao ola "~velicina' sa-
ma DO sebi, nije zlo. Zlo je, re-
kao je on, u anarhiii skoncen-
trisane moci. Nekontrolisana, O.
va je moe kao top nepricvrscen
ma p%ovrsini ratnog broda lomeci
ga iedne ma drugu stranu, krse-
ci sve sto je pred MIN. On le Cd
bacio tugaljivu teoriju razbijanja
trustova i prihvatio je ma mesto
ME pristup koncentraciji kon-
troll.
/ ako je plutokratija ogorceno
reagirala ma primenu owe dok-
trine, nike nije bio wise odusev-
lien nego ona 0 vodstvu americ-
kog kapitalizma cd Franklin
Roosevelta i u~is-dUis llice-u-lice
suprotnog1 sveta. Duboko sves-
tan americke move uloge kao mai
istaknutije svetske sile, uvek u
pravliana "nacionalnim intere-
sima" i "nacionalnim cilievima" +,
ostrouman II svojim izracunatim
politikama. On je poznavao moe
naciie i kako ola je upotrebi. On
ie bio, iznad svega, cedo kapita-
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Kroz kapitalisticku Ameriku.


Ma 70. aprlla u San Francisco, ma medjunarodnoj konferenciji,
izveSltell doplsnlci stampe intervjuisali su sefa sovjetske dele
gacUa, Molotova. A p 0 s to Molotova odgovori ma postavliena
pitanja, pored toga sto su korniGni, sadrze skoro potpunu logicnost
donosino neke cd tin pitanja odgovora ovde. Isti slede:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
Vazne medjunarodne vesti.
Italia

Vest IL Lugano, ma granici svajcarske i 1talije, New York
"Times"-u cd e. aprila javlja da su taijanski partizani uhvatili,
iii znobili, celom svetu poznatog krvnika diktatora Itaije "a
posledne "a godine, Benito Mussolinija. U pokusaju da pobegne il
severne 1talije u Nemaaku pao je u,ruke partlzana u Nesso, kod
jezera Como.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

narodne organizacije Ga odrzi
mir, nije bas osvojila sve ljude
medju "obicnim lludima."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
rAsA sREDsTvA: Prosve-

NAsA SREDSTVA: Prosve-
civaujc radT1icke kiase a duhu
MarksizIna: da su rad ] kapi-
tai nepomirljivi neprijateli;
Organizoyanje radnicke kiase
d jrdnu Rev0lucionarnu Poii-
ticku. Partiju "a osvajaIlje i
razaranjc POliticke DrZave ka-
pitalizma; organizovanje rad
nikA / u jednu revOlucionarHu
sndustrijalnu Junijn "a uzi-
mamie, drzarje j kretanje svih
zemaljskib industrial.
Detroit evening times., 1945-06-20
7 Men Admit
Cafe Robbery

Two members 81 an cast side
gang accused hy police OF - rob
berries m winch more than $4,000
ln ioot was taken today awaited
sentence June IS after entering
-GIll1A- pleas on charges ni EohhlnG
restaurant
The suspects leo bifrtts - OF
SO EimWood and Joseph Crac-
ofhtSo ~ ~ Sa3l Bunkett plead
Cd guilty before Recorder Judge
Mafor in.the robbery Of thc Queen
Bee Restaurant 3l4l + Jefferson
lagg Nov Il Their loot included
scTen cases OF liquor and SLIT
4 third member Of the gang
NFcent NcrnighO. -. ot 57O6
Sheridan, W.ii be sentenced on
I've Eama date ia another break
liz and entering case in which
Antony r A>aro. -. OF 39i2
Bca'c. ANOL from the army. 8l-
ready has been given a term OF
seven and onC-half 10 T. years
Tlcy were charged with taking
So from The cash register OF the
& : Smith Co. 6311 Charlcvo,M
Detroit evening times., 1945-06-20

Beginning Tuesday, June 20.
and meeting from 10 a m. TO
i 80 T. m. and from 80 p. m.
20 I p. M, every Tuesday
through Friday. all courses will
be taught IN the fourth floor
art, craft and hobby shop, Crow
ley : east building.
Service wives Interested in any
one ot these classes which are
free of charge. may enroll by mail
or in person 20 the office OF per-
>unnol-customer relations at the
Crowley-Milner department store.
Another group Of classes de-
signed especially tor children from
10 10 Is years Of age will be held.
Under expert instruction. chill
drcu may learn sewing, weaving.
cfochcunC. cmbroidcrIng. knitting.
clay modelling, soap carving, pup
pct-maklng. construction Of model
planes and ships. and painting in
tcmpeI8, OILS and watercolors.
These groups Will meet from
Detroit evening times., 1945-06-20
Murray Employe
In Council Race

Joe ". Hart for % years an
employe Of the Murray Corp,
iaunchcd fttS campaign for com
mon council al meeting of the
Murray Ten Year Club last night
HIS platform he told the group
viii demand more croSstnWn hlgR-
ways. improvements in DSR serv-
ice. a crusade against rats and
garbage accumulationS in city
alleys 9nd a general cleanup.
HartsIs II years old, married
and lives al 94SS Philip.
Detroit evening times., 1945-06-20

CAW-CIO Vice President Rich
ard r. FranKensteens musical
show Gypsy Moon went into
eclipse today
Frankensteen announced indefi-
mite poStponement oI h!S plans TO
produce the show, returning
checks 70 all of ms investors.
Tremendous volume OF work
involved IN ms campaign Tor
mayor was given rs the reason
for abandoning production Of the
play.
Music for the operetta was
written by FrankenSteens father,
the late Harold FTankenSteen. De-
troit musician. The union official
wrote the lyrics The l&rics.-hoW.
ever, had nothing 10 do with un-
ioniSm but told tender story of
gypsy love as the operetta title
Indicated
A number Of persons prominen,