RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-06

O~~~ ~~~~ 49, ss~~~~@S~ANN' = - " O~AA
sami neprekidno izjavljuju. U
ostalom, ovo je logicno, posto
nista srednjega nema. Toliko je
"a mas dosta. To znaci ola su
partizanske vodje izdajnici rad
nicke klase i sluge burzoazije.
Otuda, mas napad ma njih jeste
napad ma kapitalizam Oni zaslu-
zuju zesci napad i prezir cd nase
strane nego sama kapitalisticka
klasa, cato sto Sc kriju pod plas-
tom radnickih interesa. U koli-
ko Sc oni kriju pod radnickim
imenom, u toliko je "a radnike
teze njih prepoznati kao izdaj-
nike sluge kapitalizma.
Nije istina da je "cin stvoren
u Jugoslaviji, jedan veliki korak
napred." To je korak u nazad.
To je spasavahje kapitalizma cd
propasti. Tai Gin bi bio "jedan
veliki korak napred" da je IL
vrSen u vreme burzoaskih revo-
lucija - recimo u 1848. - kada
je kapitalizam imao samo bu-
ducnost pred sobom, nikako
! proslost. Danas on ina samo
proslost. Njegov vek je zavrsen
= preziveo je Cd vremena bur-
zoaskih revolucija kroz cello jed
no stolece iii wise, radnicka kla-
sa je bila osudjena da zivi pod
kapitalizmom. Socijalizam tada
beSe nemoguc. Tada je demokra-
tia, demokratska drzava, fede-
rativna, centralistiGka, bila to
repubika iii monarhija, preds-
tavljala progres u uporedjenju
sa feudalnim apsolutizmom. Da-
mas sve drzave predstavljaju re-
gres. Zasto? Zato sto je danas
Socijalizam moguc, ako ne u po-
iedinim malim iii kepeckim dr.
zavicama, on je moguc u svetu
u opste. / cato, Sto je kapitali-
zam wise nemoguc. Ear nepre-
kidni ratovi ne svedoce ovo? Ear
neprekidne besposlice ne doka-
zuju tacnost owe tvrdnje? Ear
izobilje koje radnicka klasa sve-
ia proizvadja ne dokazuje mo-
gucnost Socijalizma? Ear Milo
niti problemi "a koje kapitalis-
ticka klasa sveta nema reSenja
ne dokazuju nemogucnost kapi-
talizma?
/ Ear je to odbacivanje Deleo-
nizma, kada mi pozivamo rad
nicku klasu Jugoslavije da Sc
organizuje, ekonomski polite
XII da zbaci svaku kapitalisticku
vladavinu tamo da uspostavi,
ako ne moze sama odna u "a
iednici sa ostalim radnicima Ev-
rope, Socijalizam, iii bar takvu
upravu koja &c Sc odmah poceti
pretapati u Socijalizam. Ovo je
"a naseg dosadasnjeg pretplat-
nika "odbacivanje Deleonizam'
i "reakcionarno". A kada bi mi
ovo zaista odbacili pa podupiral;
ono sto sami njihovi predstav-
nici kazu da je kapitalizam, to
bi "a MEGA bio "Deleonizam''-
Mama jzgleda da Deleonizam nj
je probio nj kroz kozu naseg do
sadasnjeg pretplatnika.
Upotrebili smo rec "nedosled-
most" u naslovu ovog clanka. Ali
pod znacima navoda. Upotrebili
smo je zbog toga sto je on mas
okrstio tom reel. Ali stvarno
mi ne zelimo reel da je on me
dosledan." Po nasem mislienju
on nikada nije razumeo Deleo-
nizam, prema tome nj Mark>
sizam. Kada je prisao k mama
on je pokusao da Sc otrese cd
reformizma, komunisticke parti-
je koju je do tada sledio, ali
nije u tome uspeo. Promasio ic.
Sada Sc on vraca nazad, tamo gde
je i ranije bio, premda je tai
elemenat sada wise reformisticki
nego ikada pre- Ozbilini studen-
ii Marksizma i Deleonizma ne
postupaju ovako. Oni Sc nikada
ne vracaju onome sto su jednom
osudili saznali da je izdainieko
i prevarantsko. Nedoslednost "a
ista niie ma nasoi strani. Mi sno
revoluc;onari -.Marksisti i De