davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

in trying to bring Wallace's name up for vote as both Secretary of Commerce and Federal Loan Administrator in which case every one knew he was sure to be de- feated. tBailey carried out his promise few minutes later on the floor of the Senate but was de- feated by one vote.)
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

pines would strike home to the Jap homefront with the impact of earthquake If win the Philip pines, Japan loses an empire
 Thus far the enemy has shown an unexpected caution, abandoning strong point after strong point At some point Yamashita will stand to fight and fight furiously
The Daily Alaska empire., 1945-02-05
SAVE TKE PIECES

of your broken lenses and send them to Box 468, Ketchikan, Alaska They will be replaced promptly in our large and well equipped labora
 tory. c. M. and R. L. Carlson.
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

Why is a beavers tail flat?"-From quiz program. We don't now AS a matter of fact, we don't even know why is a beaver.-( Cincinnati EnquirerD
The Daily Alaska empire., 1945-02-05
LOOK and LEARN G s''c. c. (, GORDON ORD, V

through Mammoth Cave, in Kentucky? 6 "steeplechase" ss what date did Titanic sink? 4 In law, what is balq 9@ese~ E 2 maker his Tyre back" chairs?
 ANSWERS
 
 with church the turning point.
 April 14, the prisoner the desired
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

petit jury panel of eighty names were drawn for the court scheduled open March 2.
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

Trinity Cathedral Choir assisted by Vlolnist w. E. give and no admission wa charged
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

Steamer Yukon arrived from trip
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

Mrs. Seattle aboard the Yukon and M ss was a passenger Ketchkan to Craig.
The Daily Alaska empire., 1945-02-05

M Hahn and Stanley Nowicka won first prizes at Rebekah party
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Diva miliona besposlenih
Il avguStu

Ma 81. julia javlja (UP) il
Washingtona ola je War Man
power Commission izjavila da &c
Sc, dugujuci povlacenju ratnih
porudzbina, ''podici besposlica u
zemlji do cifre Cd 100000 do
l. augusta Ovo bi znacilo podvo-
strucenje broke cd l. juna. To-
ga datuma samo bilo ie 1,00Q.-
900 ljudi zena nezaposlenih.'
A kako vidimo u prethodnom
clancicu da je proizvodnja mu-
niche ratnog materijala u pros
loj godini bila u vrednosti pre-
ko sezdeset i jednu milijardu do
lara, to znaci da &c ratne porudz-
bine, kada Sc dovrsi rat sa ia
panom potpuno nestati. A neke
druge vesti kazu, takodjer IL
Washingtona, da je drzava po-
trosila u prosloj godini preko
stotinu milijardi dolara, cd cega
je rat pojeo lavovski deo. A sd
|otpustanjem velikog della toga O.
soblja ukljucujuci i vojsku, ne
samo da nece biti porudzbina,
nego broj besposlenih vojnika
bice toliko, samo te strane,
povecan.
JOS jednu stvar treba imati
u vidu. U prkos velikih potreba
"a civilne stvari, ogromna masa
stanovniStva nece imati novaca
ola kupuje te potrebite stvari.
posto je drzava uspela da u Ia
iednici sa kapitalistickom kla-
som, pomocu prevara iii nasilja,
odrzi radnicku najamnicu ma u
ravnju COLE ratne egzistencije,
koje &c kraj rata zateci bez pare
u dzepu i tako nj te ''ocekivane"
place nece biti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Jugoslavijja

Nedavne optuzbe grckih vlasti
cd strane Tita da proganjaju
Slavene IL Grcke nedaleko Cd
macedonske granice, sto je ve-
rovatno dobrim delom bilo tao
no, proizvele su zategnuto sta
ME izmedju Owe dve zemlje. U
-dr,agin optuzban,a Tito je go
vorio da su Grcii ii7i,, ip,u,cali ppreko
granica. A u nekim slucajevima
gde SUI neke grcke i britanske
straze presle preko granice ne
koliko stopa, iii metara u Bu-
garsku bile SUI pohvatane.
Zategnutost je dovela do toga
da SUI trupe pocele koncentrisati
ma ODE strane granice cak Sc
javlja da SUI Sc i Rusi nasli ma
tim granicama.
Ovo sve skupa preti ne samo
jugoslaVensko-bugarskim i gre
kim sukobom nego cak i bri-
tansko-ruskim. A da bi stvar
bila jos CORA Grcka zahteva cd
Atlantic jedan dec teritorije.
u vezi s tim. regent Vladika
Domaskinos, "a kojeg Tito kaze
da ie ma celu fasisticke vlade",
izjavio je dopisniku New York
"Times"-a c. L. Sulzbergeru ma
II. julia, da &c Grcka podneti
zahtev "a "Severni Epirus iii
juznu Albaniju."
Posto Sc interest imperijalista,
britansko-americkih ma jednol
strani sovjetski ma drugoj, po-
dudaraju sa interesima svoJlh
vazala u zahtevima "a teritorije
mama Sc cini da SUI tt sukobi tex
odraz vecih sila pozadi pome-
nutih imperijalistickih sila. a.
ko mase pomenutih malih naciJa
budu i dalje sledile kapitalistlc-
ku politiku svojih' vladara, one
&c opet dobiti, ma manjem iii We
Gem kantaru, rat i besmislenc
krvoprolevanje, u borbi oko pl.
tanja koja izrabljivacka sila ds
izavlada sa ovom iii onom teri
torijom; sa ovim iii onim naro'
dom.
Owe spletke nije tesko videtl
ko hoce da iii vidi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
.Ubijanje zarobljenika

Il Salina, Utah stigla je vest
da je ma 8. julia americki vojnik
ma strait veteran cd cetiri j pol
godine americke sluzbe otvorio
paljbu IL masinske puske danas
ma satore gde su nemacki ratni
zarobljenici spavaH, ubivsi osa1n
i rani dvadeset.
"Vojni oficir rece da je redov
Clarence w. Bertucci, %, Igodi-
ne starl IL New Orleansa rese-
tao sdtore sa metcima IL njego-
We namestene masinske puske
80 kalibra sve dok nije istros,o
pun kajis municije"
u logoru je spavalo 259 ne
111ackiF zarobljenika, kojl su ta-
mo radili ma farmama. A paljha
ie otvorena 1890 Il noci.
Prena izvestaju oficira u 10
goru nemoguce je ustanovifi "a
sto je tai vojnik tako postupio
Mi drzimo da je "a postupak
ovog vojnika kriva sama kapita-
listicka klasa, nieni politicar;,
militaristi propagatori opste,
koii su ga zadoili sa mrzniom
protiv Nemaca. Iii je mozda po-
ludeo. l u ovom slucaju opet je
kriva kapitalisticka klase koja
/ je sa svojim ludim okolnostina
stvorila luda coveka, koji je hteo
da Sc osveti onima medju ksii-
ma mozda nema nj jednog Mem
ca koji je stvarno kriv "a rat.
A posto je pomenuti Bertucci,
kako su izvestili oficiri, bio vec
diva puta pre- toga pred volniln
sudom i osudjen oba puta, nal
verovatnije je da je 6ovek men
talno poremecen. A to SUI yc-
rovatno primetili odgovorni O.
ficiri. Pa ipak dadose mu IL ruke
masinsku pusku j stavise ga No
strazu. umesto da SUI ga sasvim
otpustili il vojne sluzbe iii ga
podvrgli lecenju.
Izgleda, zbilja da tn nema nj
iednog zlocina u danasnjem
drustvu "a koji nije kriv kapi-
talizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
"KOmunisticki" cirkus

New York Times" od %. julia
iavlia da Sc u gradu New York
otvorila dvodnevna drzavna kon-
venciia "Komunisticke' Foiitic-
ke Udruge ma o. julia. Cirkusu
ie prisustvovalo, kaze ia vest,
oko 1000 delegate (kod nllh Je
svaki posetioc konvencije dele
gat").
Konvenciia ina da usvoI no
vu' liniju, koja &c Sc toliko raz-
likovati cd stare da ce Bit ne
moguce sa teleskopom raspoZ-
natl iednu cd druge. BroWdera
nema prisutna. Znajuci da je o.
sudden ma propast da je sada
sigurna stvar da &c. Foster biti
novi firer, te da bi Sc ma MEGA
eledalo cd strane "delegata" sa
pododozrenjem, on nije nj dosao
ma konvenciju.
Ia ogromna vecina koja ie sa-
da (okrenula Sc preko noci) pro-
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
NQr0dn0St / Nurod

sever sve do Svedske i na "a
pad do Britanije.
Po vremenu postalo je jasno
da je oval novi trgovacki kapi-
talizam bio nepodnosljiv Cd feu-
dalizma kao sto je bio [podnos-
ljiv] cd samo-izoliranih selskih
ostataka, Media. Trgovina je tre-
bala mir i sredjene prilike "a
svoje uspesno operisanje, dok je
feudalizam bio sustastveno bu-
ran, rato-boran. Trgovina je tre-
bala neometano prevazanje, koje
|je bilo nemoguce medju feudal-
MIN zemljoposednistvima. I, po-
vrh svega, trgovacki kapitalizam
je trebao ustanovljeni zakon mad
velikom teritorijom dok feudalni
baron nije priznavao nikakav
drugi zakon ma njegovim Waste
linstvima osim zakona njegovih
sopstvenih ratnih sekira. Trgo-
vina i feudalizam SUI bill uzajam-
no suprotni. Prva, buduci pro-
gresivna sila, postepeno osakati
feudalizam i onda ga slomi. Oni
koii SUI zainteresovani mace kra-
tax, ali brilijantni opis ovog pc
rioda u DR.. Gustav Banga "Kri-
re Evropske Istorije', otva-
rajucim stranicama njegova ese-
ia u Reformaciju.
I ako SUI prvi kraljevi nakon
osvajanja Chill pokusaje da slo-
me moe barona, oni nisu otisli
daleko. Uslovi nuzni "a uspesnu
borbu nisu jos tada bill razvije-
nj. Sa Henryem Drugim, dakako,
stvarno veliki period engleske is
torije otpocinje. A Henry je bio
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Zaledje Aleksandrove
kritike Ehrenburga

tva nacistickih gangstera Nil
hovih kapitalistickih gospodara,
sve dok mu Aleksandrov nije
to kazao? Glavna stvar je u ovo-
me: Ehrenburg je skoro pune ce-
tiri godine osudjivao sve Nemce,
podiednako, "a rat. ZaSto Alex
sandrov nije nasao "a shodno
odmah, u pocetku, da kaze da
"njegova [Ehrenburgoval osnov-
ma tea nije dobro promislje-
na"? Drugim recima, pitanje je:
Sta je po zadi Aleksandrove kri-
tike Ehrenburga!
Prvo. U proslom svetskom ra-
tn Italia je bila ma strani Fran
cuske i njenih saveznika, a pro-
tiv Nemacke njenih saveznika.
Kao i u ovom, tako i u prvom
svetskom ratu, Italia njeni sa-
veznici optuzivali su i osudjivali
Nemacku skoro sve Nemce "a
rat ratne zlocine. francesca
Nitti, premier Italije u prvom
svetskom ratu, napisao je jednu
knjigu posle versaljskog ugovo-
ra pod naslovom Europa bez Mi
RAJ. Govoreci da je Nemacka od-
govorna "a rat, kako Sc to pro-
pagiralo cd strane Francuske i
nienih saveznika, Nitti .kazc:
"Premda sam uvek mrzio ME
macki imperijalizam ipak [sa-
dal ne mogu reci da su Njemae-
ka njezini saveznici sami od-
govorni "a rat, koji je unistio
Evropu i ogorcio zivot sveta. O.
va je tvrdnja, koju smo svi ln1i,
saveznicil izbacili "a vreme rata,
bila samo ratno oruzje; ali niko
ne moze reel da bi Iowa tvrd-
njal mogla biti ozbiljni argu~
menat posle rata" (St. 55)
(Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

sluzbe, 1924 teska poljska topa
i 'howitzera' 7.454 lagalrih, 1872
900 armijskih vazdusnih bacaca
raketa 215.177 tona municije
zemljene artilerije.
Mas interesuju dive stvari u o.
vom izvestaju: Jedna je tome
sto. je proizvodnja povecana u
uporedjenu sa prethodnom sodi-
nom, 1943., koja je takodjer bile
potpuno ratna, "a rat proizva-
djacka, godina porast Cd BIZ
zu S5,000,000.000. A druga je u
tome sto je zaprepascujuca ko-
licina ljudskog rada ulozena IL
proizvodnju ubilackih i razor
nih sredstava.
Prva stvar dokazuje da zna-
nosti u povecavanju proizvodnje
nema kraja, te kada bi Sc pro-
izvodile stvari "a uzivanje, unes-
to "a razaranje, i kada bi ras-
podela stvari bila pravedna -
sto je nemoguce bez Socijaiizma
- svi clanovi ljudskog drustva
bi mogI ziveti u relatiynom lux
suzu veselu. s9
Druga stvar dokazuje do ko~
jeg je stepena kapitalizam Il sta
nju zaci u varvarstvo koliko j.
voljan unistiti ne samo neprl-
jateljskog, nego svog sopstve.
nog bogatstva, da bi odrzao svoj
izrabljivacki sistem tiranije i
ugnjetavanja.
Ovo treba da posluzi americkoi
radnickoj klasi "a ozbiljnu po-
uku i da strogo obmisli Sta tre-
ba uraditi da bi Sc Covecanstvo
oslobodilo strahota koje mu tai
drustveni sistem - kapitaliZam
= nanosi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Uzroci promena.

U toku sledeca cetiri stoleca,
mnoge su promene izvrsene. Rat
ne vodje, sa njihovim bandama
ratnika, zauzese moe nepamce-
nu ranije bill SUI u veliko ma
putu da postanu feudalne stare
Sine.
"Pocasni vodja, nakon sto je
cvrsto ustanovio svoj polozaj kao
vladar svog plemena, prosiruje
svoju vlast mad susednim pie
menima, dok ne postane vladal
velike teritorije. Ovo je sto il
gleda da Sc dogadjalo u Engles-
koj devetog veka, kada je tako-
zvano 'plemensko kraljevstvo'
Heptarchy-a [se d m okraljevi-
nal, nakon sto je variralo "a
mnogo godina izmedju BretaUal-
daship-a [nadmoc jednog kralja
mad sedan ostalih] i raznih pie
menskih sefova, postalo mamie
iii wise konsolidovano osvaja-
MEM vremenu Egberta. pro
focor ToY,Lc HTc4or; Do1;4;1xo Ol
Drugi vazan faktor bio je do
lazak hriScanske crkve, koja, sa
+svojom hierarhijom popovske
klase, razbi plemenske obicaje
prosecajuci kroz njih. Ona tako-
djer poveca vrlo mnogo broj bo-
Cattle klase. Slobodni covek koji
Sc sastajao i sredjivao svoje po-
slove ma pucanskim sastancima,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

TEX Sc neSto malo saznalo kroz
kratkotalasni govor, iii APPEL NOR
naricnog zvanicnika kapetana E.
M. Zacharias il Washingtona ia
pancima da Sc predaju, ko-
il je nagovestio da &c i Sovjets-
ka Russia zaci u rat protiv Ja-
pana.
Jedan izvestaj obelodanjen u
Washingtonu javio je da pred
sednik Truman ina u svojim
rukama uslove kojima Sc kor-
ferencija Velikih Triju sporazu-
mela, koji "ukljucuju razoruza-
ME [Japana] i gubitak teritori-
je izvan domacih ostrva i kon-
trolisanje japanske ekonomije cd
Ujedinjenih Nacija."
Dakle, izgleda da je odlucena
sudbina Japana. Pre- svega odu-
zece mu teritorije, koje &c ma
ravno pasti u posednistvo, di-
rektno iii indirektno, potencio-
nalnih pobednika i konacno ce
Sc suzbijati japanska industrija
ma domacim ostrvima, da ne
postane nikakav konkurenat pro-
izvodima pobednickih kapitalis-
tickih nacija.
Buduci da je zagazila do vrata
u grabezljivi imperijalizam i We
rovatno planira eksploatisanje
radnika pobedjenih nacija, u ko-
rist ruske drzave i drzavnika,
Sovjetska Rusija, da bi ugrabila
krisku u Aziji, KIM, Mandzuriji
raznim ostrvima, mora tako-
dier pruziti ruku pomocnicu svo-
i'm saveznicima u militarnlm o.
peracijama u ratu protiv Japa-
ma.
Je Ii moguce da opste mase ]
napredniji ljudi Rusiji ne vide
owe prljave imperijalisticke ma
hinacije, ma strani Stalina?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
CehOslOvacka

New York 'sTimes" je nedavno
doneo vest il Praga, cehoslovac-
ka, koja glasi da &c vlada tamo
deportovati u Nemacku "Blizu
100000 sudetanlandskih Ceha
koji SUI primili nemacko gradjan-
stvo cd Adolph Hitlera -. u sle-
decoj godini pol, oduzimajuci
i'm zemlju vecinu posednistva." /"
A izjavu je ucinio niko manji
nego sam predsednik Benes, koji
je nastavio dale:
'tNjima &c biti dozvoljeno da
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

teoriju preneo ma Nemacku bez
rezervacija. Ma ovom Ehrenburg
zasluzuje venac cd lavorika. Ali
mesec dana pred nemacku kapi-
tulaciju, ovoj prljavoj propagan-
di je ucinjen kraj.
Pocetkom aprila George Alex
sandrov, sef propagandistickog
odelenja ruske Komunisticke
partije, napisao je jedan clanak
u "Pravdi" sa kojim je kritiko-
vac Ehrenburgova pisanja. "Sva-
ko ko je citao pazljivo -. druga
Ehrenburga mora da primeti da
njegova OSNOVNA TEA NJ
JE DOBRO PROMISLJENA,"
kaze Aleksandrov. A zasto je En-
renburgova ''osnovna tea" neis-
pravna, Aleksandrov odgovara:
Drug Ehrenburg uverava citac-
ce da su svi Nemci isti i da &c
svi jednakom merom odgovarati
"a zlocine hitlerovaca." Zatim
Aleksandrov istice da je vrlo
lako dokazati da Ehrenburgova
tvrdnja, da su svi Nemci krivi
"a rat, ne odgovara cinjenicama.
Reel koje smo naglasili krupnim
slovima ne mogu Sc uzeti TEX "a
obicnu kritikt. Ear mi in ne mo-
zemo tako uzeati. One su. ,nnogo
teze cd obicne kritike. Sta wise,
one wise izrazavaju osudu te teo-
rije nego osudu samog Ehrenbur-
ga!
Ali bez obzira ma obicnu, iii
ostru kritiku i osudu, glavno pi-
tanje ie u ovome: Ear Ehren-
burg nije znao da nemacki era
ne", koji kopa ugalj Ruru, IL
rabljen do kostiju, gladan ze-
dan, i, koji zajedno sa svojom
porodicom zivi u hladnoj sobi,
nije i NE moze biti kriv od-
govoran "a rat ratna zlocins-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
w. S.

Svaka, iole obavestena osoba
INA, ako svaka nece javno
priznati, da je rat br. II impe-
rijalisticki rat; rat izmedju diva
imperijalisticka tabora, - bez
obzira sto je u MENU i Rusi-
ia - "a otimanje svetskih pi-
jaca i izvora sirovog materijala
cd predjasnjih otimaca, ocuva-
ME 18TH, ma kojima da Sc proda
viSak vrednosti ukraden cd do
mach radnika, jedne strane,
sa druge, "a svetsku dominaci-
ju.
Kao Sto SUI u swim modernim,
kapitalistickim, ratovima oba ra-
tujuca tabora pripisivali, ito s
pravom, krivicu j odgovornost
"a rat jedan drugom, isto tako
Sc cini i "a oval rat. Pored toga,
oval rat Sc "odlikuje" u necem
drugom. Oba ratujuca tabora, u
ovom ratu, drze odgovornim "a
rat, cello stanovniStuo jedni dru-
gih, a najvise Sc drzi Nemacka
takvom.
Poznati ruski pisac lila En-
renburg, sve cd navale nemac-
hog gangsterskog kapitalizma ma
sRusijju, u issVvakom svoim tlanku,
bar koji smo mi citali u ovdas-
Moi i kanadskoj stalinistickoj
stampi, drzi osudjuje "a rat
SVE Nemce, podjednako, Cd Hit
lera, .Goebbelsa i Himmlera pa
do novorodjenceta. Ali Sta je
najinteresantnije jeste ovo; En-
renburg nj sa jednom reel NE
drzi odgovornim "a rat, niti O.
sudjuje nemacku kapitalisticku
klasu, kao klasu! Kao veran po-
drzavaoc i zagovarac Stalinove
linije, klasne saradnje, ma strani
Ujedinjenih Nacija, on je ovu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Irska

dublin, IL. julia (UP) - Uro-
ia da Sc zbaci vlada preml]era
Eamon de Valera-e silom bese
slomljena hapsenjem cetrdeset
clanova nezakonite Irske Repu-
blikanske Armije.
"Politijske vlasti su otkrile "a
SUI namerni buntovnici bill od
nekih 400 IRA clanova pustenih
il Curragh koncentracionog To-
cora ma kraju evropskog rata.
Aktuiuci ma obavestenje da je
IRA planirala kampanju umors-
iva ma veliko drzavnih i policijs-
kin zyanicnika, vazdusna eska-
dra Odelenja Kriminalnog 1stra-
zivanja pohvatala je cetrdeset
vodia. vecinu cd njih tex neko-
liko dana nakon njihovog pus-
tanja IL curragha."
Okurazeni saveznickom pobe-
dom mad Nemackom narod lrske
zahtevao je obecanu republlku
koju je de Valera, stvarnl dlkta.
tor Irske, obecavao vreme n]ene
uspostave sve dale odlagao. cak
ie obezzakonio gotovu Kepuoll~
kansku Armiju dao pohapsltl
meme vodje, okrivlujucl III ma
gore navedeni nacin. Republi-
kanci sa celom severnom lrskom
SUI loialni Velikoj Britanl]l, dok
ie de Valera stalno naglnJao
nacistima pruzao i'm zastltu "a
vreme rata.
Velika Britannia je verovatno
imala svoje prste u to1 ~Kepu-
blikanskoj Vojsci", de valera
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

do ovog vremena bio je survan
u stanje "nize klase'. Trgovacka
mesta SUI porasla koja SUI snab-
devala "visu klasu'' sa nakitima
draguljima, finim tkaninama,
svilom i drugim predmetima lux
suza, tako nuznog "a privelegi~
sanu klasu da pokaze nadvise-
most njene "plave krvi''. Mnogi
cd ovih SUI odrzavali svoje sop
stvene umetnike da ih snabde-
vaju sa potrebama. Svi owl fax
tori odvedose do izrasta neke
vrste plemicskog feudalizma pre-
normanskog osvajanja. Veliki
zemljoposednicki grofovi zavla-
dase mad nacijom, udruzujuci
Sc sa kraljevima, i, u stvari, bill
SUI kraljevi ma svojoj sopstvenoj
gomili djubreta.
Fuedalizam je postojao, daka-
ko, u mnogim Cd njegovih CLAW
nih crta, i to je bio jedan cd
glavnih uzroka u stvaranju po-
liticke nacije, isto toliko koliko
ie sadrzao zapreke napretku
razmene trgovine.
Trgovina je postojala izmedju
zemalja Sredozemstva i Britani-
ie kroz vekove bila je poveca-
ma "a vreme saksonskog perioda.
Ali ona je dobila veliki potstrek
sa pocetkom Krstaskih Ratova.
Podizani SUI gradovi pozudni "a
trgovinom ma obalama Sredo-
zemnog mora kroz koje je pro-
izvod Istoka prolazio "a central
nu i severnu Evropu. U samoj
Nemackoj, wise cd osamdeset tr-
goyackih mesta behu zaposleni
i slicni centroyi Sc pruzahu ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

da bi predupredio tu naklonje-
most Britaniji i razbio opoziciju
pribegao je gornjoj strategiji. A
sama cinjenima da SUI te vo-
die bile do nedavno u kon-
centracionom logoru potvrdju-
je da je pod de Valerovom
stolicom gorela vatra, koja bi
Sc, potmognuta Engleskom. mo-
gla ponovo rasplamteti spa
liti de Velerovu vlast, da bi ma
memo mesto doSla "demokratija'
i republika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

Besposlica koja vec pocinje Sd
diva niliona, dok Sc jos rat vodi,
mogla bi u kratko vreme nakon
rata narasti do pedeset miliona.
Tada resenja nema nikakva dru-
cog osim Socijalizma - vero-
vatno ie da &c Sc tome i pri-
beci bez oklevanja.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
kroz kapitaisticku Ameriku.

PrOzvedenO municiie u 1914. "a SCI ,310, 100000
G. Krug predsednk War Production Boarda izveso da
zemla prose 944) godne prozvea municie u Vred
nos SCI 900 uporedeno $56 100000 1943
Vse prizoran 10000 vrenost proizvoda bio
stvarni broj predmea prozvedenh zavo dao e
broke: 96359 zrakopova, ukueuuei 1908 teih bobaa
brodova tankova sos
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Yazr,e medjunarodne vesd.
Nen,aGka

Ernest B. Vaccaro AP zveste, avlja IL Potsdama, Ne
jua konferenca Velkh Tu produzuje zaazec
u drugu nedelju ses sastanaka do sada odrzanih.
Sta konerenca resia venom nagadja Tajanstveno
vlada wise nego ednoj do sada kaze e Truman
posao uticai Churcha aapsvenost popust
nesto reena pust avnos ali posledn sasvm ogle
da nj Truman ne ba odluno nastoao da
digne, iii bar popusti, ajanstvenost.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
NAsA SREDSTVA: Prosve~

aH.l
Givaa1je radnicke kiase II duhu
Marksizn1a: da su rad kapi-
tai 1cpomirlJtvi nepr. r.Jatelji;
ofganizovanje radnieke kiase
: Il lra11u Revo11icionarau Poll
ticxu Partijli IA osvajanie
rszafanje Politicke Drzave ka-
pr,Alizma; organizovanie rad
n1Ka u jedRu revolucionarnu
Ilpuustrijalnu Juniju "a uzi-
mamie, drzanje 1 kretanje svih
zemaljskih n d Il S tri ] a.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Cd L. Cotton-a

(Nacionalnog Sekretara britans-
ke S. l.. P.)
(Svrsetak.)
Uzroci promena.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

NA4A SYRIA: UnistenJs
kspitalistickog uredjenja;
nfn8enje najamnog o p w
raAniGke L l a $ e; prenasanJs-
svsh zemaljskih industriJa
rke orgastgovanih proizvs-
dieca; svakom radniku potpun
raoA njsgovsg rada; oslose-
0enie eelog dovetanstva -
uordjo Klasne vladavlne; W.
peetayuauje Slebodne zaaeo-
ufce Drugova i Drugarica
JnAsssrijalne nspubiike Rada.