Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-01-24
URA ODLOCITVE

BivSi amerisk drzavni podtajnik Sumner Wells je
svoji veli knjigi THE Time Of Decson obsi1no po-
sege vprasanje pOvOjne uedltve EvrOpl Speclflcno
bavi tld "nenshim vprasanjem h je temeljn pro-
blen, pred katerim Sc nahaJa tenn pSe Sumner
Wel-5 kot sledi
ZaUnjih 200 let bill Nen1c, posobno pa IJsjaki
unicevalna sla druzb narodov Vsem tenn casu MISC
Nerlci niGesar dop1inesli utrdvi svetovnega mlu.
Odkar je nen1sh kancler Bismarck plicel uporablja
Il pusk militarzen naslno d0seg0 potlcnih cljaV,
nemSki napadi kultluO in clVizacijo sVeta
still drug druglm: /. Napad DanskO 1864 Z. Ma
pad ma Avstrijo 1865; 3. Napad Francijo l. 1870.
Russia in Veka Britannia sta eta 1875 prepTeci ponoV
nj napad Francijo ki 81 e pc neslh lacmih prehi-
to opomogla Use do prve svetovne vone so Nen1c ne
prestano grozli Francj AgadiTszi indecent 1911 e
nekaj mesecev razburjal Ev1opo. honcno je Vihemov
ska fksna deja po zagospodovanju sVeta l. 1914 doved
Ia do prVe svetOyne VOjne.
Ia pOVprecnega A3nerkanca je preCst2Vljal nemskl
genelastab kOplco geneaoV l so nel nalogo kanall-
zira nensko voasko srategijo tako kakor je to
da in potreba Franc0skem, Velil Blit2nij ali
Ameliki Tako mnenJe pa Je ono samlh temelph po-
oleseno Vso nenSkO zunanjO p0ItkO zadnjih IS le-
tin in znaten del notr4ne poi.ike e posredno vod
xxi generastab. Ia nj blla kak0r dUgih dr.
zavah casu iru pO2tlsky in2Iucija, paC pa gIaVna
gonna sila Vsega Mems e@a poltcnega zlvjenja. Njub
temu, da e po besed prei1 moraIa zgniti, je neQr-
memo nadaljevaa $40 i'm dItOm tul njeni Vplvi
bill neiZpremen]enl.
drugi pOI0Vlcl prVe svevOvne VOJne je nemSkl ge-
neraStab spOzna, da e plTa syetCVna ina Nemce
izgubljena Vzrajal j boIb zat0, da pridoD ma
in organizla pC"O2 I'd r2ipr2VO dlugo run
Go, kakOr nemSk gene! all sedanjO svetOv
vojno. Isa gra D0navja danes. Operetni tentat
Hiterja 20 julia aS1l0 kaze da e nenshi general
Sl:b spravidel da je tui dluga nda izgubena, zato
I bio teba storit da resi- vsa ka b bo "a
uetjo )lIndo kot osnOva ne00AoGnO poIrebno.
Ne3nGija je posaia novaIna 2loznja "a civilzi1ani
adj dveh lzVOjnin ZgOUO} r&klh spozsan PlVo
sp0znanje je prslo, ko nen75kemu narodu zabcai
g4vo, da znagovti nel0Si milit&rzem dokazuje abso
lut2o vzvSenost nenS]leGa ra:ne1a svetu Drugi
y0 e bill dOsezen k0nceniaclO razpISenih nemSkh de-
lG 2z5iC1o kultulo in rez!icno n.>enostjo koncen
IN cent? lalizacijo pOiticne o3last e seveda rastla
t. &c generalstaba. Hitler e Sc okrepil to cen
-, ker jo je izvajal do SKI: nh 1oej2. Zato so
Il i p0liticni uspehi 0d l. 1::J:. do 1880 tazo pc
,--- . C-utralizacija, ozi.ona nl@a2 >?p.aza pa je
nogo- j: po katerem bi Sc mo9o v2alli,i nemEko
Vpra*4nje.
1avarS<a je prisla pod obast prusje pred dobrimi
70 Ell, tegralni del sedanje drzavne oblke Nemcije
pa e postaa sele pred 10 le 1000 let pred tenn Ba
varci zivel popoln narodn neodvisnosti Zelo malo
e verjetno da bi tako tro pozab stoetno borbo s
Prusi III na sovastvo, XII e oba della razdvajalo pre-
teklosti.
Tudi med drugimi deli danasnje Nemcije Sc opa-
zao aytonomsticne endence XII bodo pray posebno pri-
se do zraza CD drug katastrof XII o DO Nemcija dozi-
vela.
Mnogi mso, da bi mogla delitev Nemcije kata-
srofalno vplivati gospcdarko s1uktuo posameznih
deov po izvrsen deitvi Gogpodarska sigunost pa bo