davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Henderson daily dispatch., 1945-10-29

T.
15lt. ~ - '''
~ go N15 IS oI7''9 ~ 'V-
Hobons cant begin to tell the true
story OF gallant saCrIiIce made oy
the L. ). nghtng men. When the
REQ ana pIue oval patca OF the 3Oth
lOId HIck0rY) lntDtNy dlNlSlon,
however, IS seen tI2shlng on a hkakl
NlaQ sAouIQef, lnele you can pe sure
IS one OF the men ot distinguished
NaI0f IN the teiNoIe struggle recent
" ended IN Europe
mac h.-AtaIE security permitted,
me name Old hickory would nave
cen among the foremost IN the MS
,,rY-MaNlAS neao-lNes curing the
NC tbs IN "h'cA Hitler Ieglons
we're 9tlAg teaten. me sold piac@
rrG#s On the war camps, sAo"llg
ne course ana 1H21th-tahn8 pro
gress )t car men. mad not operations
frequently Deel c.oaNtI IN 2ie"~
S'cfe ;y,lWoQId nave tIinCS' Q@ljV car
'ied lne number OF 1he gallant
3O(h OId HICKORY, )he dlVlSlon
porn oi men lrom Nof,h ana South
OaIohha' Georgia Cd IehneSSee, IS
StefINg monument 10 tie 4lNest
traditions OF the 9o0th&Nd.
Ero,,, 1.,,o,5 ,o1t D-D,,, ,,,,- q
-,'sI', 49,, .,.a1, .'a;',a,l - S l't''9 ~
,.,;-5 ',l'.N ,.3.I ''.e5+ ''''
0n,a,a paaob ~ NO Na,a,Ia,'e,, ,an
n,enla ,hs VIZ nav r.h',| thGy non4
Henderson daily dispatch., 1945-10-29

-
rs i'e hath'oraI Nou' May
S."S '",'e' '.'' or flSy put up WIN
'i'tl!,'S .,I. T'o We got mouse 'heie'
9G'n1S al riSht 10 me.
so,tN,,1 An H.'',, ,,, N'G. P'1t''ui I pI"ee, :,
~ l.ro,r." eatI D,,,,... ~. In,
of n,are vhara ,,,t...~. .'..r ham.
pens"
, ,,..
''"e '0'"
iediIy most dhH"N'lS'
Evening star., 1945-12-02
IYamashifa Nod Fatal
To 500, Jap Testifies
Bs ths Associateti pYess.

| % the AcsOCldtSU EL6oas
MANILA, Dec. IA pint-sized
Japanese colonel with an owlish look
testified at the war crimes trial Of
1t. Gen. Tomoyuki Yamashita to-
day that the generals nonchalant
nod on one occasion sent 600 FL
ipinos to the firing squad without
trial.
Perched on the witness stand with
his feet barely touching the floor,
diminutive Col. Hideo Nishiharu
said he headed the Judge Advocate
Generals Department of Yamashi-
ta's command and one day reported
to him there was large number
Of suspected guerrillas in custody
whom the military police were ready
to kill.
Nishiharu asserted that Yamashi-
ia merely nodded at this, which
he took as approval for waving any
hearings or trials and turning the
group over to the MP's.
So at least 900 out of the group
Of about 1000 suspects then were
loaded into trucks, taken to a ceme-
| terry and summary shot, he said.
The colonels testimony was in
sharp contrast with Yamashita s
repeated protestations from the
witness stand this week that he
neither ordered nor condoned nor
even knew Of any atrocities by jap
anese troops of his Philippines COM
mand.
Evening star., 1945-12-02
Two Accused in Robbery
Granted Continuonces

Two colored men accused of seiz-
ing and robbing an 86-year-old man
early Friday at Tenth street and
Massachusetts, avenue NV, were
granted continuances to December
Is at arraignment yesterday before
Municipal Court Judge Thomas D.
Quinn.
The men, listed as Mark Bullock
26, Of the HOO block of I street
NV, and Robert ]. Wilson, a, of
the 1900 block Of Eighth street
NV, were arrested following the
incident in the 100 block of Ninth
street NV. Police said they were
carrying suitcase containing
clothing and personal effects OF
which John T. Robinett of Hart
vile, Mo-, reported he was robbed
Both men denied the robbery.
Evening star., 1945-12-02
|5tassen's 5 Principles
For COP Program
Commended by PAC

| BY the Associated Press.
NEW YORK, Dec. Elmer A
Benson, chairman Of the executive
council OF the National Citizens
Political Action Committee, said
tonight the NCPAC commended
Harold E. Stassen, Republican
leader, for his fine statement OF
principles"
Mr.. Benson, former Governor OF
Minnesota who was defeated by Mr.
Stassen for that post in 1888, said In
Statement:
Mr., Stassen has outlined a course
OF action within his party which, il
implemented, can have a most sig
nificant impact on our country and
the world.
THE Republican party, because OF
its leadership, has been the vehicle
OF reaction in this country, the label
worn by those forces which would
repudiate the promises made to the
veterans and drive us again into
depression and war"
sMr. Stassen, however, "like Wen
dell Willkie, appears to set an. op-
posite course" the NCPAC leader
said.
He has said that he proposes to
make the Republican party repre-
sentative Of the rank and file oi
labor and agriculture, Of the men
who fought the war and of youth
as a whole" Mr.. Benson continued
.Praising Mr.. Stassen's support OF
world cooperation and United Ma
tions control OF the atomic bomb
Mr.. Benson also commended his
expressed opposition to the Ball
Burton Hatch bill because of its
principal feature, compulsory arbi-
tration."
Whether Mr.. Stassen will have
the strength and continuity of pur-
pose to implement his fine state
ment of principles is a matter on
which I wish to make no prior
judgment" Mr.. Benson said.
However, Mr.. Stassen, on the
basis of what he has said since
leaving the Navy, must have the
commendation of the National Citi-
zens' Political Action Committee,
which owes allegiance to no party
and which seeks only to unite all
those who sincerely seek prosperity
at home and peace abroad"
Evening star., 1945-12-02
|vinson, La Guardia
To Address Farley on
Municipal Problems

A wide variety of problems Of city
government will be discussed at the
three-day conference of the Ma
tional Institute of Municipal Law
Officers at the Hotel Statler, Begin
ming tomorrow, with Secretary of
the Treasury Vinson and Mayor F.
H. La Guardia, New York, among
the speakers.
Municipal reconversion problems
and postwar plans form the general
topic Of the conference at which
officials from all over the country
will be heard.
Summarizing developments dur
ing the last year, a report of the
Committee on Zoning and Planning
will be laid before the conference.
Other committee reports will also
be presented.
Members will attend a reception
from to 7 pm. today in the Hotel
Statler suite of the organization s
president, Fred T. Van Lew, city
solicitor OF Des Moines, Iowa. Busi-
ness sessions open tomorrow morn
ing and more than 200 municipal
and corporation attorneys will at
tend the convention, representing
every section of the United States
and parts of Canada.
Secretary Vinson will be the
luncheon speaker tomorrow and
Mayor La Guardia will speak at the
luncheon Tuesday. Chairman Nc
Carran Of the Senate Judiciary
Committee will be guest Of honor
at the latter luncheon.
Richmond B. Keech, administra-
tive assistant to President Truman
and former corporation counsel of
the District, who is a vice president
of the organization, will be host at
a reception from to 7 pm. to-
morrow at the Mayfower Hotel. The
membership will be guests of Elwood
Seal, another former corporation
counsel here, from to 7 pm. Tues
day at Burning Tree Country Club
Evening star., 1945-12-02
William Pace Resigns
las D. e. Court Clerk

William T. Pace, for more than
three years clerk to, District Court
justices, resigned yesterday to en-
ter private law practice.
Mr.. Pace will practice with Attor-
neys Robert w. Mccullough and
Samuel Gordon, with Offices at 808
H street NE.
A native Of Nebraska, Mr.. Pace
is 80 years old and was graduated in
law from National University in
1912. Recently. he has been serving
as clerk to Justice Alexander Holt
zoff.
He Is married and lives at 1928
Fortieth place NV.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
ZABLUDA "NARODNE"
REPUBLIKE

;Bez obzira ma cinjenicu, da je tako-
zvana federativna republika Jugoslaviji
ostvarena pomocu raznih represivnih, zastra-
savajucih propagandistickih metoda, ona
je ipak dobila potporu glavnog della radnis-
iva prilicno velkog della seljastva, ma ci-
jem celu Sc nalazi skoro saw oportunisticki
kao i donekle zayedeni elemenat = istaknu-
tiji radnicki prvaci, "iberalna" burzoazija
i celia vojska intelektualaca. Oval elemenat
podupire republiku radi svojih sopstvenih
interesa. Republika je ma kapitalistickoj os-
novi. to nema dvoibe.
Jedan dec cd predvodeceg elementa, jes-
te burzoazija koja ocekuje da, Sc koristi sa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13

Sjedinjenim Drzavama."

Sjedinjenim Drzavama"
U pocetku rata, kada je Sovjetska
Rusija bila Hitlerov saveznik, Mirko. je
osudjivao anglo-americki imperijalizam,
braneci sovjetske saveznike - naciste
kada Sc nacisti okrenuse protiv Rusije,
Mirko je odmah svoju kabanicu pre-
okrenuo stao ma stranu "demokratija",
protiv nacista; hvalio je jugoslavenskog
kralja, koiem je kako neki kazu odneo
neki novcani dar Washington Get
nika nije nj u Jugoslaviji bilo veceg
cd MEGA
Jos docnije Mirko Sc zavadio sa
kraljem cetnicima, kada SUI Sc znatno
pojavili partizani Tada SUI cetnici, kralj
it'd, "a MEGA postal kolaborasi pro-
nacisti.
Sada je Mirko otisao da "kolektu-
je" "a svoje usluge Ordeni sani nisu
dovoljni. On treba korito Zato je O.
tisao tano. A verovatno da &c ga do
biti. Ako ne bas tako veliko onda
bar malo koritasce. Ito &c biti bolie
verovatno masnije nego sto je imao
ovde kao urednik "Slobodne Reci'', iii
mozda tvornicki radnik
Jugoslavenski partizani zaista mo-
raju biti jako oskudni u vodjama kada
SUI pozvali ovakvo inferno stvorenje,
da mu zahvale "a njegov "rad" da mu
dadu tano nekakav vodeci polozaj.
Ali Sta je partizanima stalo "a jednu
medalju jedan polozaj Oni toga imaju
izobilju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13

naneti Louisu XIV njegovom sopstvenom kraljev-
stvu, cak Sta wise, mi bi pomagai francuski narod
u njhovom nastojanju da skrse jaram, iii bar da ga
uene mamie dosadnim. Otuda ia tebi dajem mole for
mano obecane da Gu ubediti mole prijatelje DRAW
moi Skupstini da pozajme moralnu materijalnu po-
moe narodu Francuske. Ako oni dgnu protv Louisa
XIV, ia tt obecajem oruzje fondove.
-Ah oce, - klice Nominee sa odusevlenom "a
paljenoscu smelim pouzdanjem njegovog doba:
mi cemo zadat smrtni udarac despotizmu! Republika
ie tn! Komuna Federacija!
Bee da delise svojim simon pouzdanje uspeh
Salaun Lebrenn rece John De Wittu skromno; =
ie tako mnogog potistenog naroda, ko &c vdeti ako
svrsetak onda bar olaksicu svojih patnji neka 81
blagoslovljen monsieur! Ii 81 Sc JOS ednom pokazao
ds 81 veran nacelima koja upravljaSe tobom celog
zivota- Mozda &c mas uspeh ~okrenuti veci nego
sto ia ocekujem ako nam Republika pruz pomocnu
ruku. Njena moralna materijalna pomoc u ovo vre-
me- moze Sc sada smatrat sigurnom Tvoj mocni uti-
ca kao Velikog Penzionera Holandie bice resavauci
odlucujuci Drzavnoj Skupstini
- Oprost n1i monsieur, -ako ii ucinm upadicu.
ia wise nisam Velili Penzioner Holandije.
Serbian, Salaun Lebrenn Nominee pogledase
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
Podupiru i "Osudjuju"
i1nperiialiZam

Pseudokomunisticki "Narodni Glas
mix" cd T. decembra ina sliku ma uvod-
moi strani Slika je kugla zemaljska, q
preko ME Sc previo jedan veliki coveh
sa debelim bokovima ma kojima pise
American imperialism, koji je pruzio
ruke da nesto dohvati sa druge strane
gde Sc vidi udaljeni natpis "China".
Pod slikom je napisano "Ameriel4
imperijalizam, koji je "a vrijeme rat|
sa ogromnim ratnim profitima izraza|
[izrastaol orijasa, pohlepno posize.z
drugim narodima drzavama"
Nakon sto SUI wise cd pet godin|
pisali da je americki kapitalizam sa MID
GOWN Rooseveltom, "nasim Velikil
Predsjednikom" rniroljubiv da postu
slobode nezavisnosti drugih narod
sada je to "imperijalizam'. U vren
rata ova otrovna novina nije htela mn
go pisati tim "ogromnim ratnim prof
TINA, kada su radnici trazili povisic
u najamnici Sta wise, ona je slala ape
''nasem Velikom Predsjedniku" da I'm
pred preuzme rudnike u ime drzave 4
bi sprecio strajk rudarskih radnika
A da bi konfuzija pseudokomuni
tickog umovanja bila jos VEGA, mem
guce je ustanoviti, IL njihovog pisanj
da Ii SUI oni "a, iii SUI protiv, imperij
liZma, sada.
U istom broju ma prvoj strani
oba coska ma eelu stoji: "Back the
tack! Buy more [bondova] then before
"Buy U. S. Bonds" opet, "Buy U.
Bonds.
Ear kupovanje bondova nije pom
game imperijalizma? Bondovi su sko
iskljueivo u svrhu unapredjenja imp
rijalizma Ito narcotic danas kada Sc
vodi rat Militarne ekspedicije po sve
koje bondovi finansiraju rade isklju
vo ma ucvrScenju imperijalizma ka
talistiekog porobljavanja sveta. t
bondovima britanska holandijska v
ska puca narod Indonesije.
Ali "a njih to nije nista neobicn
da strpaju sami svoju nogu sebi u}
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13

Serbian Sc povrato puta kroz Francusku Pre- MEGA
Monsieur Roux Marcilly huguenotsk kapetan aktivan
razmatrajuc covek koji ina mnogo prijatelia mediu
rezavisnm clanovima britanske DOME Kuce koii SUI
protiv saveza sa Francuskom prmetio e sto kao mas
prijate nicuce klice ustanka koj e nezbezan danas
Oba meme pitahu tada da Ii bi slucaiu izbuha ist
dobo potporu Republike.
Ii 81 meni odgovorio negativno - upade Mon
sieur Serbian, ma osnovi kako 81 Sc ii izrazio da
je Republika vezana sa Louisom XIV ugovorom skop-
jenim vreme kada nije bo nicega sto bi oznacivalo
da &c prime posati ugnetac ia teb kazao unapred
da &c savez bt postovan edno cd tebe ali da &c bt
zgazen pod nogama Louisa XIV. Nisu Ii dogadiaii
potvrdii moja predvidjanja?
- Istina je - ali ia srnatram da je to zlocinacki
spreeavane jednog akta zdaje drugim Lice stvari
Sc izmenilo danas Nasilovanem svoh zaveta odrica-
men, ueinjenim vreme njegove zenidbe sa Infan-
tom cd spanje, Louis XIV je provalio Flanders bez
razloga prersio je savez navestuuci mama rat cak
bez senke iznimke, zadobio e Engesku sebi pomoc
Sada republika nalaz potpunom pravu da Sc lati
oruza, ona otuda cni akt koj e neposredno pleme-
nit politicd, pruzajuci ponoc potistenom narodu
Francuske. Ma oval nacin velke poteskoee Sc nogu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13

"Drugo: okupljanjem svih radnika, koji
upotrebljuju istovetni alat, u .zanatskim i
radionickim granama.'
'Trece: okupljanjem svih 'zanatskih i
radionickih grana, ciji zajednicki napor do
prinosi proizvodnji danog produkta, Mes
MIN Industrijalnim Junijama'. Nj jedna Sc
Mesna Industrijalna Junija ne moze orga-
nizovati bez najmanje dive 'zanatske radio
nicke Crane.
ITO su prva tri stupnja. DALI stupnjevi
cd dole - gore: Industrijalni Saveti Ma
rodne Industrijalne Junije Industrijalna
Odelenja, potpuno SUI ociti. Njihov sastav, pa
otuda metod njihove organizacije, potice
il sastava razloga "a sastav 'Mesne Indus
trijalne Junije.'"
Organizacija ovakvog sastava, koji pot
puno odgovara cinjenicama samoj prirodi
proizvodnje stanju je preuzeti produziti
sa operisanjem tvornica, bez ikakve anarhi-
je A posto Socijalistickom poretku nece tre-
bait nikakve politicke masine "a ugnjetava-
ME, posto nece biti koga da Sc ugnjetava, niti
ce biti ikakve potrebe cato, posto Socijalizmu
treba samo organizacija "a administraciju
koordinaciju proizvodnje, Socijalisticki In
dustrijalni Junionizam, cd momenta preuzi-
mania proizvodnje, postaje uprava novog
drustva.
Bee ovakve organizacije, u visoko razvi-
jenoj industrijalnoj zemlji, proleterska re-
volucija pretvorila bi Sc u opstu katastrofu
Zanatski junionizam, cak kada bi usva-
jao Socijalisticki cilj taktiku, ne bi mogao
izvrsiti, nj akt revolucije, niti upravljati sa
proizvodnjom. Struktura zanatskog junioniz-
ma ne odgovara cinjenicama proizvodnji
Ona je odgovarala vremenima zanatske
sitne proizvodnje Danas takva proizvodnja,
stvarno ne postoji. Ona je industrijalna- O.
tuda je nuzna industrijalna forma organi-
zacije..
De 3Leonova genijalnost Sc izrazava u
taktickim pitanjima Njegova filozofijs o
politickoj ekonomskoj akciji kao sredstvi-
ma "a ,izygsenje revolucije, tako je jaka da
su protivnici polomili sva svoja koplja koji
SUI pokusai napad ma nju. Pored neupore-
dive moci "a izvrSenje revolucije, moci koja
Sc nalazi Y, u,ekonomskoj organizaciji, De Leon
je takodjer ukazao ma korisnost politicke
akcije,. Jedna je u agitaciji, prosvecivanju
organiz0vanju; druga, pokusaju da Sc
izbegpe. kryoprolice = pokusaju mirne re-
volucije, putem glasovnice.
U tome Sc j sastoji celia Socijalisticka
filozofija - cilju j taktici. Treba takodjer
pribeleziti da je- Daniel De Leon ma oba ova
polja - cilju taktici - dopunio Marksizam.
Marks Engels su dali naucno objasnjenje
iStOrije, otkrili novi pravilni metod. mate
rijalisticko shvatanje istorije i zakon viska
vrednosti. De Leon je tn celu filozofiju okre-
nuo u jedino logicne i savremene kalupe
oslobodjenja radnicke klase
BfK Deleonizma Marksizam ne bi bio
potpun, niti bi mogao odvesti u oslobodje-
ME. Drugim recima Deleonizam je tex drugi
naziv "a Marksizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13

jedni ma druge zapanjenosti. Ia momenat oni O.
zanemljeni. Serbian bese prvi koji povrati govor:
prijatelju moi! Jeli to moguce Sto ii kazes? JEST
dao ostavku ma tvoje visoke funkcije?
- Bas kada 81 ii dosao~ unutra sa tvoia diva
jatelja ia svrsavah ovo pismo admiralu Ruyterl
rece John De Witt pokazujuci ma pismo ma asta
ia obavestih admirala mojoj ostavci polozaja Vel
Penzionera Holandije. Pa pak, intervju koji sal
trebao imat tobom i tvojim prijateljima bes
takve vaznosti da, premda ia wise upraznjavan|
dosadasnji polozaj, drzao dobro da te sasl,I
da bi te, slueaju ako bi mi izgledalo razumnoI
gao osigurati mojoj kooperaciji kao clana Skur
gde ia imam mnogo prijatelja. Ii Sc mozes oslon1
noju potporu.
- All! monsieur, - rece Salaun Lebrenn Il
= meme obuzinaju zalosni prikazi tvoje povla|
bice sudbonosno "a nasu stvar slobode. Tvoja os|
znaci pucansku propast
Ali Sta je razlog "a tvoju ostavku? -
Serbian. Sta, Johne! Drzava je opasnosti 4
takvom momentu ii ostavljas polozaj koji te be d
Java? ..4:s
(Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
SELJACKI ZAKON.

Sa orginalnog francuskog engeski: Daniel De Leon
Sedamnaesta knjga romano Eugene Sue-a: "Tajne
naroda ikIstorija jedne proleterske porodice kroz
Dekove." Prica Velikon MonarEu.
Mole ubedjene pitanju tako e jake, da nj ia
niti moi sin necemo oklevati da uzmemo ucesca u
borbi kooj cemo ia verovatno biti prve zrtve,
kao sto su bill tako mnogi nasi predaci koji zadjose
u slicne poduzetnosti Ali Sta mi marmo? Korak bi
bio poduzet pravcu dana konacnog spasa- Ovo je
razlog Monsieur De Witt radi kojeg ia dodjoh tebi,
u me nezadovoljnog eementa Brittaniji, da trazm
moralnu materijalnu potporu cd Republike Uiedi-
njenh Provincija da boro protiv prokletog Louisa
XIV, koj je vas j mas neprijatelj
Moi prijatelju - odgovori John De Wit, nalon
sto je pazljivo saslusao govor Salauna Lebrenna -
prosle godine cd prilike ovo vreme mas prijateli
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
GENIJALNO UMOVANJE
DANIEL DE LEONA

Najveca genijalnost Daniel De Leona.
sastoji Sc njegovom otkricu formulisanju
sastava buduceg, Socijalistickog drustva -
centralne uprave njenih sastavnih delo-
va. Glavni faktori koji su omugucili De
Leonu da izvede ovu genijalnost bill SUI: ()
visoki industrijalni razvitak owe zemlje; (2)
prirodna naklonjenost sposobnost "a ma
uku ukljucujuci relativno univerzalnu ma
cbrazbu; (3) dialekticki metod Mark
s-sticko materijalisticko shvatanje istorije.
Sledeci oval metod De Leon je znao da
sc nj jedna stvar, narcotic sastav ljudskog
drustva ne moze razumeti niti formulisati,
ako svi njegovi sastavni delovi nisu analizo-
vani. Kao sto Mathematician sluM jedan od-
redjeni broj da bi mogao izvadjati racune
procentaze iii brojanja;. kao sto monetarni
sstem mora imati jedinicu cd koje prolazi
recimo dollar -; kao sto Sc sve druge
stvari drustveni, fizicki, bioloski it'd, orga-
mimi zasnivaju ma jedinici, tako je De Leon,
da bi pojmio sastav Socijalistickog poretka,
morao pronaci najpre jedinicu ma kojoj Sc
zasniva Socijalisticko drustvo.
De Leon je pazljivo studirao velike drza-
votvorce - Sokrata, Aristotela, Cleisthenesa,
Solona - starodrevnoj grckoj demokratiji,
anarocito moderne drzavotvorce - Washing
tona, Madisona, Jeffersona, Hamiltona it'd
Pa ipak, kaze De Leon svom predavanju
"Reforma iii Rexnlucija"::> :" Sue ~dotle. dok~ ~se
ne pribhzimp .yelikip sdelima Guxenoga Ame-
rikanca Louisa H. Morgana, Marksa Engel-
sa drugih Socijalistickih flozofa sve dotle
ne nalazimo mi nj jedne knjige, koja da ovo
pitanje 10 drzavi vladi] objasni onom
naucnom jasnocom, sto proistice il cinjeni-
ca vodi pravilnirn zakljuccima krci put
prakticnom radu. Morgan je ustanovio da
je jedinica uprave prvobitnom komunistic-
kom drustvu bila Rod; visa organizacija, Pie
me; najposle, Konfederacija Plemena Je-
dinica politicke vladavine jeste opstina, ma
: ;kon koje slede druge sve do ovrhovne uprave.
Ovo je neizbezno odvelo De Leona logcnom
pojimanju da Socijalisticko drustvo mora
imati svoju jedinicu, wise organizacije, mai
posle, vrhovnu upravu - Centralni Upravni
Autoritet. Jedinica Socijalistickog drustva
jeste Lokalna Industrijalna Junija
Mesne Industrijalne Junije "sacinjavaju
mesnu jedinicu Industrijalizma". Ona Sc Ia
sniva ma industriji jedne Crane, jednog grada
iii lokaliteta, iii ma jednom proizvodu.
"Kako Industrijalizam organizuje?
''Iz gornje brzo povucene skice dobija-
mo odgovor, koji polazi cd dole = gore:
"Prvo: okupljanjem pojedinacnih radni-
ka, kojih jos ne bi bilo dovoljno da osnuju
'zanatsku radionicku granu', 'mesovitom
lokalu'.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
"Novinski clanci" jaci cd
"tenkOva"

"Hrvatski Svijet" svom "Politickom
obzoru', broju cd 8. decembra, donosi
vest IL Zagreba gde je prikazivana slika
u kinu (bioskopu) "Oktobarska revolu-
cija". Medju posetiocima nasao Sc poz-
natl ruski panslavista stalinista lila
Erenburg, kojeg SUI predstavili ma po
zornici da pozdravi bratstvo Jugoslavi-
je Rusije da cestita ma pobedi mad
nacizmom.
Erenburg je rekao, kaze "H S." da
"Narodi, koji Sc nisu bojali njemackih
tenkova, nece Sc prestati [zasto "pre-
stati"] bojati nj novinskih clanaka."
Erenburg nije govorio istinu. "Na-
rodi," ma koje on misli, to su partizan-
ski drzavnici Oni SUI pokazali wise nego
iko ma svetu, koliko sam nekadasnji
ruski car, da Sc boje "novinskih cla-
naka".
Cinjenica je da oni jos stalno odrza-
vaju cenzuru; zabranjivali su sve do sa-
da sve novine koje Sc NINA ne slazu,
sva pisma SUI cenzurisai, to cine jos
sada Stranim novinama ulaz u Jugo-
slaviju jos nije dozvoljen. Ako Sc ii ma
rodi - vladajuca klika - "ne boji no.
vinskih flanaka" zasto III onda zabra-
njuju?
Obratno ie istina Novinski clanci
SUI zaista jaci on "njemackih' pa dru-
9Th tenkova Jer onaj ko zagospodari
sa umom masa tai je gospodar "ten-
kova."
Kao obicno, Erenburg vecinom 60
vori besmislice. Iii, pravilnije receno,
on vrsi stalinisticku propaganda, kojoj
i laz dobro sluz.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13
Igraju Sc sa ''reci 'izdajnici'

''Nasi ustaso-partizani igraju Sc ma
svoj partizanski nacin sa reel 'izdaini-
ci' 4" Ovako glagolise "Srbobran'' cd 10.
decembra, nastavlja sa pitanjima: "Da
Ii SUI izdajnici oni koji su srpsku Bosnu
odvojili cd ostalog Srpstva i stvaraju
neku novu "bosansku naciju' po kalupu
pokojne Austrije? Da Ii SUI izdajnici oni
koji su srpsku Crnu Goru odvojili cd
Srbije Srpstva it'd.
Istina je da SUI ovo izdajnici, ali ne
zbog toga sto SUI oni "odvojili" Bosnu.
Crnu Goru it'd, Cd Srbije srpstva, nego
zbog toga sto oni rade suprotno oslobo-
djenju radnicke klase Ali, mamie wise
isto toliko ina izdajnika ma "Srbo-
branovoj" strani
Svi element koji svesno rade ma
ocuvanju najamnog ropstta radnicke
klase ne samo Jugoslaviji, nego i
America po celom svetu, ukljucujuci i
"Srbobran" one "a kojima on klipse,
jesu izdajnici - izdajnici radnog ma
roda Medju te izdajnike spada celia ka-
pitalisticka klasa, njeni politieari, "a
glupljivaci, militaristi, pa cak i tako-
zvani "komunisti" "socijalisti" Svi koji
znaju da rade suprotno interesima rad
nog naroda, radi njihovog licnog iii klas-
nog okoriscenja.
Jest, ista izdajnika daleko je VEGA
nego sto je "Srbobran" navadja.