davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1945-12-30
Social Agencies See
Shortage Of Funds as
|biqqest tProbIemin 46

Looking into the New Year and
back at 1945, agencies Of the Wash
ington Community Chest decided
yesterday that their biggest prob
lem this year has been the shortage
of workers and their biggest prob
lem In 1916 will be the shortage OF
funds to obtain them.
Although the Community War
Fund campaign will close short OF
it's goal, agencies of the Washing
ton Community Chest will receive
almost as much money as they re-
ceived last year.
It will take every cent OF the
Chests accumulated war savings
$500 900, to do it, and even then
the agencies will get 100000 less
than they sought, Herbert L. VIII
lett, director of the Chest, an
nounced.
$4,000 Turned Back.
Because of vacancies in their
STATS. agencies turned back SIS ,00C
appropriated to them In 1945. The
agencies, expecting many readjust.
ment problems next year, wanted
to take the opportunity to hire exr
perienced social workers and nurses
released from the armed forces and
war work.
The total 1945 budget of the
Washington Chest amounted to 81
OBI ,3S9, compared to S2,026,000 for
1916. The slightly smaller 1916
budget includes $1,000 for three
new member agencies.
To make up this budget the Chest
has had to count on additional New
Year gifts through the Community
War Fund, Mr.. Willett said. The
Community War Fund, including
Alexandria and the four counties
of Fairfax. Arlington, Prince Georges
and Montgomery, still is $450,00t
short of its goal.
The Chest has been advised te
keep a reserve of $500,000 for emer'
gencies, Mr.. Willett continued, and
was building it up slowly until this
years deficit wiped 1t out.
In 1945 the shortage Of nurses
was the most serious. Miss Cert
rude Bowling. executive director OF
the Instructive Visiting Nurses So
ciety. said It's greatest accomplish
ment has been a personal visit tc
each new case within a half day OF
call for help.
Babies Double Work.
The increase in the number ot
illegitimate babies has doubled so.
cial work at the Children's Protec.
tive Association, Miss Mildred Ter.
rett, the director reported. A cur.
tailed staff had added three adop.
ton cases month to its work, sht
said. The need for foster homes anc
social workers to investigate then
has increased even more.
The Travellers Aid Society ha!
found an increasing number of vet,
Grams in "a tragic state of menta
confusion Miss Helen Click, cas-,
supervisor, said. Some have thei
mustering-out pay stolen as sool
as they are discharged; others hav'
found no welcome at home. ant
many have found holding a job il
civilian life very difficult, she added
Keeping up high standards o
Evening star., 1945-12-30
Transit Arbitration
MAY Meet Short Delay

The board of arbitration In the
Capital Transit wage dispute con-
cluded three days of conference late
yesterday without a decision and
recessed until tomorrow or We'd
nesday.
Aaron Horvitz, impartial chair
man appointed by Secretary of
Labor SchWellenbach, said he was
returning to New York where he
has a previous commitment for to-
morrow. If he can cancel this, he
said, the board will reconvene to-
morrow; if not the session will re-
sumo Wednesday morning at the
Hotel Statler.
The chairman said he will ad-
wise the other two members, James
Francis Reilly, representing the
transit company, and A. David
Zinring, representing the union, OF
the date of the session by telephone
Evening star., 1945-12-30

ACKNOWLEDGEMENTS TREE FOR BLIND ITALIAN BOY
Ganfranco Cabbia Italian boy who under
going examination at Johns Hopkins Hospital to determine IL
his sight, lost when he kicked by German
cavalrymans horse Christmas with his fingers
With him Pfc w. Gorgas, Montpelier, Ohio, who
befriended brought Hopkins -AP Wrephoo
Evening star., 1945-12-30
YuIe Tree Moy Be Cause
Of Boys Rore Disease
By the Associated Press

By the Associated Press.
AUDUBON, N. j., Dec. "a g.
year-old Camden boy is In a serious
condition in a hospital here, suffer-
ing from a rare disease which .
physician says he may have con-
tracted by touching a Christmas
tree.
DR.. Ralph w. Davis, chief resident
physician at Audubon Hospital, said
today the boy-Michael Abdill-is
Slightly improved. We are giving
him $4,000 units of penicillin twice
daily"
DR.. Davis said the boy is suffering
from anthrax meningitis. Anthrax
bacillus often is transmitted by sheep
rubbing against trees and it is pos
sible that Michael contracted the
disease from a Christmas tree, the
physician added.
Evening star., 1945-12-30
Truman Signs Pay Boost
For Marine Firemen

The bill to give the half dozen
pilots and marine engineers of the
District fire boat an increase in pay
from s3,4OO to S4,1688O year was
signed by President Truman yester-
day.
The measure applies to these fire.
men the graded pay increase, plus 8
per cent in lieu of an overtime rate,
granted to other District employees
last July. 1t was sponsored by Rep
Iresentative Mcmillan, Democrat OF
South Carolina, who becomes chair
man of the House District Commit
| tee Tuesday.
Evening star., 1945-12-30
Lawrence Succeeds Mutt
At Crocker-WheeIer Co.

Frank E. Mutt, who was manager
of the Washington office of the
Croker Wheeler Electric Manu-
featuring Co.. has been named as
sistant sales manager of the firm
at Ampere, N. j.
He will be succeeded as manager
here by A. M. r. Lawrence, Chevy
Chase, Md.
Mr.. Lawrence was employed by
Westinghouse here before opening
his own engineering office in the
District. He joined the Maritime
Commission in 1912 and served for
the duration of the war.
Evening star., 1945-12-30
DR.. Hugh Dryden Promoted
In Bureau Of Standards

DR.. Hugh L. Dryden, Al, chief of
the National Bureau of Standards
Division of Mechanics and Sound,
has been designated an assistant
director of the bureau, the Com
merce Department announced yes
terday.
DR.. Dryden has been connected
with the bureau since 1918 and is
widely known for his work in aero
dynamics and recognized as a top
Evening star., 1945-12-30
French Dry Cleaner

Use this fine solution for dry cleaning your
own garments at home, easily and quickly
;. dip few times, rinse and hang up TO
dry no endless waiting to have your
cleaning returned. This preparation can be
used over and over again.
Evening star., 1945-12-30
Thief Gets $1,199
Despite Bulldogs
By the Associated Press.

BY IIlt AosOCIdlPQ FIESS.
CLEVELAND.-A waitress who
keeps four bulldogs for pets reported
the theft of s1,199 in tips hidden in
three cigar boxes in her bedroom.
Mrs. Emily Risler, 38, said she had
saved the money during the three
years she had been working since
her husbands death, police reported
The dogs, she said, were in the
kitchen and barked only once dur
ing the night the theft occurred.
Evening star., 1945-12-30
Two on Motorcycle Killed

SAN DIEGO, Calf. Dec. 20 (P).-
Robert E. Hurd, "a, of Seattle, chief
pharmacists mate, and WAVE Sara
E. West, 81, of Wesson, Miss, hospi-
tai apprentice 1c, were killed today
when their motorcycle skidded and
struck a tree on the highway 3 miles
north of here. A third person on the
motorcycle was injured.
Evening star., 1945-12-30

service in the face of a shortage
of workers and playground ma
terials has been the greatest prob
lem of Friendship House, according
to Miss Lydia Burklin, its director
A better understanding among per-
sons Of varying backgrounds she
considered its greatest achievement.
Evening star., 1945-12-30
SeIf-PIoyine Lyre

Robert F1udd 0574-163O, Eng
lish physician and philosopher, also
occupied himself with constructing
odd mechanisms such as self play
ing lYre.
Evening star., 1945-12-30

girl victim, and Mrs. Anna Baron
sky OF Lester.
The $500 gallons of fuel oil in
the truck tanker did not burn,
although both the truck cab and
trolley were destroyed by the
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26

nelia. Ploveci nazad on planira da izvuce ~osteceni
brod ispred oruzja.
5la Reel Cornelije, koja je dugo zapoznata sa plovit-
berlin manevrima, zahvaljujuc1 nnogim njenim puto-
vanjima ma brodovima njenog oca, ozivi nadu kod ro-
celoiskih zena. Njihovi Sc pogledi povratise sa novom
znatizeljnoscu ma ulaz u pristaniste. Ali, jao, dok SUI
one to Chile nike nije primetio da dolaze vojnici
1ruojjalisticke armije il utvrdjenja ~zalivskog ~procelja, i,
zaklonjeni sa senkom koju kamenje baca i koje Sc
na1azise ma obali ma desno, mirno Sc sunjahr blize po
zadi, masovnih stena.
IS Sta sam yam rekla? produzi Cornelia la OBJ
jasni.
=---=- Brodovi plove nazad opet u prolaz. Pre1nji,
vukuci ~ostecenu ladju, otvara paljbu ma rojalistlcka
utvrdjenja. Ne! Topovi kapetana Miranta nisu zane
milf!
sa3a Ibilo je take. Brod koji je vukao ~ostecenu ladju plo-
VIC je neustrasivo u prolaz, odgovarajuci neprijateljs-
koj paljbi ma ODE strane. NepriJateljska utvrdjenja, ma
rocito sa ~zalivskog p~rocelja, buduci bolje naoruzana,
odgovoriSe brodu. Odjednom, dakako, vapaj terora
iskakase il svih grudi. Brod koji je prednjacio bese
obavijen sa dinom koji ovde i onde bese crvenkast cd
buktanja zazarenog plamena.
"" Agonija zena cd La Rochellea udvostruei Sc. Mi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26
"PRIJATELJ" RADNIKA I
L LJUDI

U proslom broju smo javili 0 smrti pred
sednika Roosevelta. Posto SUI O tome i ,sve
sdruge novi ,opSirno pisale i iz~vestavale, bez
sumnje da nema nijedne odrasle osobe u
ovoj zemlja,5koja ne INA "a tn vest. Kao j
sve ostale -novine i mi cemo reel nekoliko
reel o pokojnom i mnogo hvalisanom pred
sedniku. m ,
Svi ~izvestaji Sc slazu u tome, da je pred
sednik Roosevelt rodjen, ~izrastao i iskolovan
u bogatstvu-N jegovi roditelji i praroditelji
behu bogatie Judi i zene. Sto Sc materijalne
strane tice on snije ~oskudevao u nicemu. Je-
dino ga je shasta bolest paraliza - cd koje
je patio. Ali, materijalno bogatstvo j u bo-
lesti pomaze;
Cd 1920. godine, kada je dobio p~aralizu
pa do sada ina IS godina. Da je bio u siro-
mastvu, on verovatno ne bi mogao toliko
ziveti, posto ne bi mogao podnositi ogromne
troskove oko l~ecenja, nebi imao drugih ugod-
nosti. niti bi imao sredstava "a zivot.
Letimicno pregledavajuei testament u
kojem Roosevelt o~stavlja svoje imanje i bo-
gatstvo u opste, svojim naslednicima i pri-
jateljima = testament koji jos nismo sasvim
proeitali, posto je velik moze Sc nazreti da
jc Roosevelt posedovao mnogo imanja. On
je posedovao imanje u Georgiji, u Kanadi, u
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26

dostizalo j do dvadeset hiljada zrtava. Oni
su to radje chill nego ola dozvole da "a
roblienici mace civilno robbie padne u rulze
saveznika nacistickih neprijatelia.
Racuna Sc ola SUI nacisti odgovorni "a
nesto oko dvadeset nliliona zivota koiih ie
nestalo ma razne naclne u nacistiekom rops-
tvu. Veci dec cd tih su osobe il osyoienin
zemalja, koje SUI izgledale "sumniiveo ill "a
koje Sc znalo da SUI protivnici nacistickog
rezima.
Doduse varvarstva Sc vrSe ma dlu1eoj
strani, brenda mozda neSto "civilizovaniie"
iii "humanije'. Razlika ie u metodu ste
penu.
Sto Sc tice revol%ucionarnog radniCkoe
pokreta pc svetu, on jos "a sada ne postoii
~izuzetak cini samo Socijalistieka Rad
nicka Partiia ovde j S.. L. p. pokreti u koliko
in ina u drugim zemliama. Profesionalni
~'komunisti", koji SIT nakon proslog svetskog
rata, sipali vatru i gnjev ma sociial-demokrate
sto su podupirali rat, oni su u ovom ratu,
koji nije nista wise "narodni' Cd proslog rata,
daleko nadmasili socijal-demokrate u tome
podupiranju. Ne Same da SUI Sc ~prilepili az
dSiiOhi dlSkS hdpildliSte, neSO JOS ! OIVOre-
no bezobrazno brane svoj izdajnitki stav,
ia ~pozornicama, u stampi, literature it'd.
Nedavne borbe u Grckoi, I~talili. Beleiii,
Rumuniji i Francuskoj pokazale ST. jasno
Ga radnieka klasa, nit ina organizaciie 20
n1ocu koje da vodi borbu, nit INA zasto Sc
kako Sc bori. A vodje u tim borbama cine
sve sto mogu da konfuziju ucine Jos vecon
Jasna<i dobro konsolidovana organizaciia
politicka industriialna = prema swim Una
Gina mogla je, zaiednickom borbom IL DO
menutim zemljama, uspostaviti radnieku
vlast staviti Sc direktno ma put koii vooi
Il besklasno druStvo.
Radnicka klasa Europe i celog sveta mo-
Ia poprimiti De Leonisticko ucenje, koje ie
jedino Marksizam dvadesetog veka, da hi,
P~rimenjujuci ga ma svoje respektivne us'ove,
nogla postici svoje oslobodjenje. Potrebne
su polititka industrijalna organizaciia; Cd
~bacivanje svih kompromisa i politickih re,
forama, cije 1mesto da zauzme klasna borba.
Radnici moraju wosvojiti i ~razoriti klasnu ka-
pitalistieku drzavu; preuzeti proizvodnju u
~svoje ruke j vlasnistvo i pretopiti drustvo,
odmah iii eventualno, vec prema pri1ikama,
u besklasnu Socijalisticku Zajednicu. A to
znaci reorganizaciju celog radnickog pokre-
ta, ma oslsovi De Leordzma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26
Pogodili s1no

u %uvodniku: "OstvaruJu Sc jugo-
slavenski 'ideali'", u proslom broju mi
smo nagovestili da Jugoslavija naginie
posleratnom militarizmu, covered:
"Vlastodrsci SUI to vec pokazali u pros
lavi '27. marta u Beogradu'. A sada to
potvrdjuje "Narodni Glasnik", II vesti
koju donosi il "Crvene Zvijezde" IL
Moskve. IN. G." kaze da su dopisnici
pomenute novine intervjuisali Tita i
primecuje:
Tito ie iziavio ola Jugoslaviia neGe
poloziti svoie %oruzje, wee ia &c izgraditi
mocnu vojsku, opskrbljenu sd moder-
MIN oruziem, 'tako da Sc osigura na$a
pobieda koiu m poluGili III ogromne
zrtve j w mnogo prolivene krvi, ia
tako osiguramo mir"
Tito je dale izjavio," da Sc u Jugo-
slaviii vec III vojnim akademjjama ma
lazi preko 1000 mladica koii Sc uce da
postanu casnici".
Velika vojska ce osigurati "nasu
pobiedu''. dakle. Ali tako govOre j sVe
druge nacije. l kada SUI svi do zuba
n~aOruzani i suoce kapitalistiGke pro-
bleme koie ne mogu reSiti, u svojim
sopstvenim granicama bez rata, tada
zapotinie rat. A to sc narcotic deSaVa
kada SUI svi pripravni i naOruzani. To
je jedno.
Drugo. Velika vojska i moderna
oprema znaci ogronne troSkove. Ear &c
ia nesretna raja u Jugoslaviji moratl
ma svojim ledjilna nositi i toga ogrom-
nog militarnog super-parazita, ito Cd
NAH sada. kada nj hleba nenna da jede.
Doduse, istina je, da glavne troskove
oko nilitarizma j drzave, snoSi kapita-
listiGka klasa putem placanja poreza.
Ali iedan dec toga drzava &c navaliti i
ma obicnu raju, bar ma seljake j "a
natliie. A kapitalistiGka klasa. tako prl-
tisnuta sa ogromnim porezima, Slice
radnike da rade "a skoro niStavnu ma
iamnicu, u cemu &c joj drzava pruziti
pomoc.
Ovo mas potseca ma pricu koju De
Leon pominje, kako je Law uznemirivao
konja i nije ga pustio u miru da pase.
Koni ucini savez sd covekom. Pustl
MEGA da Sc popne MENU (koniu) ma
ledja i da tako ~zajednicki proteraju
lava. Tako ie i bio. No, ali konj Sc
wise nikada nije mogao osloboditi CO.
veka. On mu je ostao ma ledjima,
Pozelimo da poslednja recenica u
ovoj prici ne Dude istinita "a jugosla-
venskog "konja' i 'eoveka", II. da Sc
"koni'' ne mogne oslobodi "coveka".
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26
"Propast" coveGanstva

Sva kapitalisticka stampa u ovo]
zemlji, ukljutujuci i MEN j~ugoslavenskl
dec = sve osim Radnicke Borbe
tako Sc raspisala O smrti Roosevelta kao
O nekakvoj %sveopstoj tragediji, Ill ka-
tastrofi covecanstva. l ako svako voll
ziveti i n%eprijatno mu je kada Sc u
njegovoj ~porodici iii medju njegovim
prijateljima desi smrt, to ipak treba
uzeti kao prirodni process, a ne kao
nekakvu sveopstu katastrofu.
Neki odlaze tako daleko da kazu
da ie i mir" izgubljen, kao da smo
ga nekada imali.
Gospodja Eleanor Roosevelt rekla
je, prema "Slobodnoj Reci' cd IA. aprila:
".Ja wise zalim narod V drzave
i celog sveta nego sebe i porodicu.'
/ ako ne zelimo uznemirivati Cos
podiu Roosevelt u ovakvim okolnostima,
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26

hova paznja, skrenuta ma PRIOR u zalivu, spreei i'm
da primete katolicke vojnike, koji Sc priblizavahu u
povecavajucem broju, zaklonjeni cd grebena posled-
Meg kamenja. Cd jednom odjeci liza kamenja prola-
mahu Sc, kao odrazi grmljavine, buka velike eksplozije.
Onesposobljeni brod koji nosase puno breme praha,
bese bacen u vazduh nakon sto je zapajen, ne cd ne
~prijatelja, nego cd samog kapetana Miranta; koji, eks-
plodirajuci, delimicno onesposobi u%tvrdjenja ma "a
livskom %proeelju. Manevar bese uspesan. Ne samo da
SUI utvrdjenja osakacena, nego i veliki broj vojnika i
topdzija koji behu u posadi iscezose pod razvalinama
njihovih sopstvenih baterija. Bee ikakva oklevanja,
kada je tai neustrasivi norman video jedan cd ME
govih brodova onesposobljen "a produzenje %plovidbe,
on ga prikaci; okretase Sc okolo sa ciljem u vidu da
povuce njegovu flotilu il neprijateljske paljbe, do
voljno dugo da hi mi omogucilo da usavrsi svoju ma
rovo %snisljenu strategju; nagomila upaljivi material
ma onesposobljeni brod; ostavi prah u MENU; premestio
mornare ma svoju sopstvenu ladju; okretase Sc opet;
zaplovi sa punim jedrilima pred vetrom pravo u pro-
laz i goneci pred sobom plovecu upaljivu masinu koju
on TEX so priredi, zapali je, i presece konop uprav
pre- nego so stize pred utvrdjenja, ubedjen cd svoga
bliskog zapoznanja sa talasima uz obalu, da &c ol
odneti ma kopno i protiv utvrdjenja, plovecu vatru
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26
PRVI MAJ 1915.

owe godine &c Prvi Maj medjuna-
rodni radnicki prank = biti proslavljen,
u koliko on u opste Dude slavljen, pc celom
svetu pod kapitalizmom. Radnicka klasa sve-
ia Jos uvek Sc nalazi u ropstvu kapitalistickoj
klasi. Oval Prvi Maj zatekao je radnicku
klasu sveta u najtezem stanju modernog
vremena. Skoro u swim zemljama pc svet,l,
politicke slobode; slobode kretania, govora.
stampe, organizovanja, borbe "a ekonomske
~oboljsice it'd, mamie SUI owe godine nego
iiedne u novijoj istoriji kapitalizma.
Kapitalisticka klasa sveta, ne Same da je
navalila ma sve slobostine radnika, nego je
i uspela. jednim delom skoro u swim zem-
llama. a narcotic u nekim, ola III skreSe iii
sasvim ponisti. Svi "opravdavaju" ova po-
robljavanja i ob~espravljenja sa "ratnim po-
trebama'. l da hi stvar bila jos i CORA, celia
kapitalisticka klasa i sve Meme sluge, pa cak
i sve listom, takozvane radnicke organizacije,
sa vrlo malim izuzetkom, u koji spada i
Sociialisticka Radnicka P~artija, iii Partije,
ujediniene SUI u tj kapitalistickoj raboti.
Ali Prvi Mai owe godine nalazi svet,
nista mamie u ratnom varvarstvu, nego u
prosloi pretroslim godinama-a svi znaci 60
wore da je ovo najgora Cd svih dosadasnjih.
Smrtni gubitci svih zaracenih, iii bar glavnih
nacija u ovom ratu, vec1su sada nego ikada.
Ratne strahote, ubijanja i razaranja dostigle
SUI vrhunac. Rad u tvornicama i ma poljima
skoro celog sveta vrSi sc Sd ciljem razaranJa.
Sve kapitalisticke nacije nadmecu Sc koja
&c proizvesti wise i boljih razornih sredstava.
Sjedinjene Drzave prednjate u tome. y ovih
pet i nesto wise ratnih godina proizvodnja
Sc tako povecala da je dvostruko premaslla
najbolju predratnu godinu. A ma kraju 1919.
.mozda &c sc dostici j utrostrucenost. Vecl dec
toga celokupnog proizvoda odlazi ma rat -
razaranje, unistavanje i ubijanje ljudsklh
bica. z~ivotinja i unistavanje Il opste svega.
Bas ovih lana - oko Prvog Maja 1945.
u napredovanju saveznickih militarnih
sila, ma istocnom i ma zapadnom frontu OF
krivaju Sc najgroznija varvarstva nacistickog
kapitalizma. Premda mi ne pripisujemo nj
saveznicima. humane iii "civ%ilizovane" me-
tode u ratu - posto je rat varvarstvo ma ko
MEGA vodio mora Sc ipak naglasltl Ola
SUI nacisti nadmasiH sve u tome. Pored mno-
9Th koncentracionih i zarobljenickih logora,
koie SUI Rusi ~osvojili ma istoenom frontu =
cd kojih je najzloglasniji "Majdanek' /
estate saveznicke sile ma zapadnom frontu
otkrivaiu skoro svakog dana move koncen-
~tracione i zarobljenicke logore. Neki SUI cd
tin logora o~svoieni a da cd Nth skoro nj
traea nema razoreni i sprzeni u prah
i pepeo. Nacisti SUI pr svojem povlacenju
poubijali ill spalili cd jednu hiljadu zrtava
u nekim, dok je varvarstvo u drugim
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26

natovarenom sa prahom, koja, kada eksplodira razbic|
rojalisticke baterije ma konade. Dogodilo Sc kaki
je kapetan Mirant izracunao. Kada jednom u~tvrdjenj}
bese razoreno, kapetan Mirant nije imao Sta da s
plasi osim cd slabijih baterija podignutih ma suprotnd
strani jeziku zemlje. Neustrasivi mornar sada produ7
svojim pravcem sledovan sa njegovim ostalm brodo|
vlma, namerno odgovarajuci nedelotvornim puerjev7i
ma sa suprotne strane. Konacno, tex sa neklm cd nil
hovih jedrila probusenin, nekoliko kugl koJe4 sq|
pale oko NTH, ova tri broda uperise pravo prema ulazY|
u unutraSnie pristaniste La Rochellea, koji oni moral
spasiti cd skapavanja, i ponovo snabdeti sa ratnon
nunicijom.
Neka je slava Bogu! Grad je spasen! Neka b
moi otac izisao neozledjen cvrst IL bltke! kalcasf
Cornelia, dok estate roceloiske zene glasno hvaaisan0
sa poklicima radosti made, ~briiJantnl trlJu1nfs rape
tana.
Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26
Crkva "|jjedino" kroz drawn
sluzi "despotima i silnicima"

Ma istoj (uvodnoD strani i u istom
broju, "Zajednicar" ina i jedan 6lanak
0 popovima i O "Potrebi obnove Kris
canske nauke", u kojem iznasa JOS jed
nu besmislicu koia he odgovara nj To-
gici nj cinjenicama. Evo te besmislice:
~ nasem narodu potrebno ie da
Sc rastavi crkva cd drzave. tako, da Sc
preprijeci sluzenje crkve despotima i
silnicima." Implikacija gornjih reel jeste
da crkva nebi ''sluzila" ~"despotima i sill
nicima' ako bi je odvojili Cd drzave.
Americka deca znaju bolje cd toga. Ovo
ie neoprostivo. Da je tako sta nekada,
"a vreme caristicke Rustic, tvrdio Ger
nisevski, Tolstoi i drugi, koji su bill
udaljeni cd Amerike gde crkva nije
spojena sa drzavom, NINA bi Sc moglo
oprostiti. Ali owl tvrde tako Sta ovde,
u America.
Ovde ie crkva odeliena cd drzave.
Pa Sta S tim? Hoce Ii 'zaiednicari" po-
novo tvrditi. nakon sto iii mi osporimo,
da u ovoj zemlji crkva ne sluzi "despo-
TINA j silnicima"? Ne suzbija Ii crkva
revolucionarnu propaganda? Ne odvra-
ca Ii ona radnike cd strajkova i orga-
nizovania? Ne suzbija Ii n sve pri-
rodne nauke sa kojim bi Sc radnici ko-
ristili kao sredstvom "a svoje oslobo-
djenje cd "despota i silnika'? Nisu Ii
neki, has americki, popovi govorili da
socijaliste treba ucutkati pa makar to
bilo "sa puskom IL ruci"? Ne odrzava Ii
crkva u opste radnicku klasu u neznaniu
i pokornosti tim "~despotima' it'd? Da-
kako da odrzava.
Nile vazno da Ii je crkva sluzbeno
vezana "a drzavu iii nije. Vazno je da
je ona stvarno vezana "a nju i "a klasu
koju drzava stvarno predstavlja.
u swim s~lucajevima crkva je reak-
cionarna i Observation-Disclosures. Ona
sluzi "~despotima i silnicima'.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26
S0cijalistiGko Re$eto
Neobmisljeno pisanje

Pisuci uvodniGki o Rooseveltu, ga
jednicar'' cd 10. aprila donosi i takve
besmislice i protivrecnosti kao sto je
ova, koju ovde navodlmo:
g.. Njegovom IRooseveltovom]
smrcu izgubljena je jedna ~najyeca bltka
u ovom ratu. bitka "a pobjedu mira,
jer pobjeda IL ratu &c biti izvojstena."
Da su namerno hteli ovakp napisati
teSko ola bi to mogli uciniti. Morao bi
covek biti naroGiti majstor Ga izmish
ovakVu protivrecnost i ola je izrazi II
jednoj ~reGenici,
Druga polovica recenice obara prvu.
To je lako primetiti. Ako je i~zgubljena
"najveca bitka", "bitka mira, otkuda
je onda moguce izvojstiti 'pobjedu u
ratu"? Pobieda u ratu znati mir. A
"bitka mira" je izgubliena. Otkuda je
onda moguce imati mir, kada smo IL
gubili "bitku mira?
Ako Je prva pola recenice tacna
zaSto Ga onda vodimo i dale rat? ZaStO
"~Zajednitar" i dale potstrekava "jav-
most" da pomaze rat? ZaSto nagovara
radnike da i dale kupuju ratne bon
dove i da ne strajkuju, jer to 'skodi
naSim ratnim naporima"? Nije Ii on
osudio II gornioj polure6enici i sam rat,
kada ie IL implikaciji rekao da mira Il
opSte ne6e biti.
Ali opposite nam, zaboravili smo.
On je osudio i prvu polovicu recenice
Sd drugom. Neka ga djavo razume "We
give up.