Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-17
Harold J. Laski %. N A.:
ANGLESKA POGAJANJA Z INDIJO

Priznati e treba, da sprejem angleskih predlogov
Ini nj bill navdusen, toda jasno je ud da Indijc
omalovazuejo pomen teh predlogov in njihovo ozadje
Vazna stvar naprimer ie cas- katerem so bill stav
eni Atteejeva vada e pokazaa da smatra da je resi-
tev indiskega probema nuna zadeva Tud vsebna pred
logov e vazna kat lid voltev bo incl globok vpv
politcno zivjene Indie. vsakem sucaju DO vpll
vala tudi politiko kraljevega namestnika.
Naoga, katero majo pred seboj indski poltcn pr
vak da cim preje usvarijo indski avnosti sloz
in strnjeno strujo kater pote ne bi moga kubova
nobena britanska vada vec vsaka b bila prisiljena
ugoditi ndiskm zahtevam neodvisnost in samouprave
Dvoje stvari je, katerih Sc bojim prvo indijsk
knezi XII bodo stren1e "a tenn, da ohranijo cim moe
nejso pozco Prepreciti b bilo treba da jim prpisu
je vec vaznost kot e imajo resnici bstvu ndijsk
knez MISC mic drugega kot ostanek dalne preteklost
starodavne reakce, XII pomocjo britanske Wade
pretokla moderni svet
Min institucije so fevdalne roparske Prva dolznos
branske Wade kot namogocnejse sile ndijsk politi
b bila, da prs kneze da ocst svoo astno dvorisce
Indjsk knezi grozna uspeh ustavodane skupscne
Druga stvar, katere Sc bojim je ta da utegne kon
gresna sranka prenapet svoe sile tenn sucau uegne
pridobiti Jinnah, prvak muslimanske lige, prevec
vpliva Preprican da e Jnnah velik skodvec in da
e prizadel ogromno Fla sposn stvari Inde tako svo
mi metodami kot svojim idejam.
Njegov nacrt Pakisana, posebne drzave, kateri maj
bodo zdruzen vs predict dezele katerh musliman
Vecin je potcno nezdrava in gospodarsko nemOgoca
kombinacija nj dober lndijo Strnjam naziranem
kongresnega prvaka Nohrua da e angleska potka zad
Min let Ind zalost in cisto po nepotrebnem pove
Gala vpiv Jnnahov. Negova sla je morda veki mer
zumencena brez zdravega ozada oda to DO spravio
sveta dejstva, da e musmanska ga tu ko neprijetno
in nekolko grdo dejstvo.
Kongresne stranke b morale posvetiti svoje sile
poitki soge Zavedat bi morale zda da je sloga boil
vazna kot prestz Kongres nina bor proti nek teo
riji, temvec proti dejanskim razmeram.
trenotku ko bodo Incijc sestavljai svojo ustavo-
dano skupscino mislin da troje stvar vaznih Prva
je, da usavodajna skupscna uspet ako DO pre-
Vec steVina Drugc da ustavodane skupscine vedno
boil uspesne, ako razpravajo pred ogromno pubko
Vec so mlonov ud Tretic, da je sucaju Indie prav
posebno porebno zredno spretno tanistvo Mole upane
e ore da bo ustavodana skupscna malostevina da bo
razprav ala zasebnh sejah da bo navecjo pazl
vostjo paza podrobnos svoe tehnicne organiza
CHE
Mislirn da dobro razumem psihologicno ozadje ka-
teren posuje indijski naci onalzem Indici dozve
toko razocaran toko nezdrave opozicie toiko socev
nhovih prvoborcev je bo vrzenh zapore, da e cisto
naravno da bodo zrl najvecjim nezaupanem vsako
ponudbo XII Jim prhaja strani Anglje To e jasno il
zgodovinskih razlogov.
Toda Indijci bi morali danes upostevati tud pravo
perspective sedanega poozaa in razumet da ina delav
ska vada pred sebo csto drugacne naoge in dolznost
kot katere je ba prpravljena prevze Churchlova
vada. Poeg tega pa je tudi vona koneana kot taxa
vsa sreljanje sc e nehalo Nezaupnost sovraznost
zdaj lie otezkocue razresitev tezkoc in problemov.