Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-31
Kie SO socialist v osvobodignih
gibuniih v Eyropi in drugie pc svetu


Socialist 50 temelj socialne revolucije, XII Sc razviia v te
vojni in XII Sc je odvijala pred to voino, ali pa sploh MISC socia-I
Ilstl1radlclJa socialistov je borba "a socializem. Bla je sprem-
Llama proti njihovi wolff zmerom S krvjo in nasiji.
komunisti inajo svoje Matthew's, Doriote it'd, socialist "
FranclJl pa SO ma kongresu pc osvoboditvi svoje dezele ugotovil,
ola prlpada tax naziv edino onim, XII SO Sc izkazali "a socialiste
tudi V najhujsi preiskusnji. "aaI
Liston M. Oak, XII je eden glavnih urednikov newyorskesa
New Leadra", je V enen svojih nedavnih clankov izjavl, da
V Greiji nj srednje poti. Moras bhi z osvobodilno fronto, ali pa
S Churchillom. Odlocil Sc je brez oklevanja "a sledniega. Iziavil
Je, ola lie ma ia edini nacin mu je mogoce pomagati demokraciii.
ma Grskem, cS, ao zmaga osvobodnna fronta, bodo ve demo
kratlcne" skupine "likvidirane". Med tenn je angleski povejnik
general Scobie V Atenah bojevnike "a repubhko odgnal, jh We
like pobil in Churchill pa je nato oznanil, da sedaj, ko je red in
mir ustvarjen, bodo Grki nekega dine dobili priloznost glasovati
0 obiki svoie Wade.
TIE vrste demokracija je navadna potegavscina. Kaiti CHM SO
angeSki tanki, topovi in bajoneti napravili v Atenah "red in
mir, so Sc spustili ma ulce Sturki, V stevilu 5000 oseb, XII so
vzkdkai fasisticnemu kralju, Churchillu, generalu Plastirasu
Crepubdkancuo in zahtevali doll S komunizmom"
Harold Laski, XII je V svetovni javnosti sedaj nedvomno
prvenstveni socialist (spotikal bi Sc mad tako oznacbo lie kdor nj
Vc socialist, pa Sc zmerom vztraja, ola je Churchill storl mai
vecjo napako, ker je trescil pc osvobodilnih gibanjih, posebno
V GrciJi in ma drugem mestu v Belgiii.
' svojem clanku z dine %. ianuarja Laski pojasnuje, da je
angleSka delavska stranka bna zaradi tie Churchillove poteze v
slim prelzkusnJi Laski je V tel krizi professional nedavni DELAY
ski konferenci, Xxi je imela pred sabo resolucije najmogocneisih
delavskih uni V AngLji. Zahtevale so obsodbo Churchillove WA
ME polihke ma Grskem, V Belgii in V Indiji. Laski, XII ii lie sam
odlocno nasproten, pa je, kot vesc parlamentarec predlozil tako
resolucijo, XII Churchilovo politiko obsoja, toda ne S takimi be-
sedani, da hi Sc morali ministri delavske' stranke umakniti il
koalicijske Wade.
Tu pa Sc dobi urednik nekdaj socialisticnega lsta. XII pravi.
TSrednJe poti, kar Sc GrcUe tGe, nj. cato sem S Churchillom."
Ampak ma sreco tisi list re dolgo ne velja "a socialisticnega
ampak lie "a studenec propaganda proti Sovietski until.
Sal Je prav, ola Sc jo kritzira. V njeni politiki Sc dogaia We
Tx takega' kar Ie vredno obsojanja. Toda cemu ne OBJ enem pri-
znat1, ola jo angleSka in ameriSka vlada snita v to?
Socialist V Angliji, XII sedaj v mednarodnem delavskem pi-j
banJu naJvec pomenijo, so z osvobodilnimi gibanii Enako fran
coska soclahsticna stranka, XII utegne v par .letih postati vodite-
lJlca noVega mednarodnega delavskega gibanja. In v Belgiii je
proletariat spoznal, da &c Sc hoce sploh kdaj otresti plutokraciie.
DO moral kreniti ma pota socalne revolucije, XII ie lahko "mirna"
ao Sc prlvHegiji mirno podajo, drugace pa TAXA, kakrsne SO bile
doslej V druzabnih potresih.
V Nernciji je Hitler vodilne socialiste unicil elm ie prisel ma
oblast. S to taktiko je nadaljeval kjerkoli ie zavladala niegova
pest.
Ko je udaril V Slovenijo, je bia prva niegova skrb, pospra-
VIII s socialist. DR.. Reisnan V Marlboro lie uredniku "Prole-
tarca" V jeseni l. 1888 ma tajnem sestanku izjavil: "Trpeli bono.
Unlcenl bono. Doslej smo lahko mi dajali zavetie socialistom IL
AvstrlJe, Ceske in ltalje. Sedaj smo ograjeni Nikamor nam
ne DO mogoce pobegniti Poginili bono v jetniSkh taborih 81
In Sc je res dogodilo tako, kakor je prerokoval. Sc cello tako
zmerni socialist, kakor je bill Cvetko Kristan, upravitelj zadruge
ma Jesencah, so moral v nacUski jetnSki tabor. v Nth pa tie
pref ali slj zlomijo telesno in dusevno. Tisti, katerim Sc lie DO
srec1lo V skrivaliSca, pa SO sedaj med partizani.
kar je bilo v Jugoslaviji mocnih upornSkih osebnosi, s Sc
polagoma osredotocii v osvobodilni 'front.'. Nj v nil ve zlato
Kr Sc sveti. Nit nj vsakdo komunist, XII pravi, da lie. ali pa ie in
tap, ola nj. Nit nj vsakdo socialist zgoj radi tega, ker ie clan So
clahstlcne organizacije. Socialist sill lie, ako 81 organizator "a socia-
lzem in bojevnik "a socialism. Toda V vsakem slueaju pa Dos
svoj socialism preiskusl lie v prepricanju. Ali 81, ali nisi? veru-
jes, ali ne verujes V to, kar propagiraS.
lzmed slovenskih socialistov je posebno dobro zapopadel
pomen sedanje svetovne socialne revoluciie Etbin Kristan. On
razume toxic socialnih potresov in OBJ enem je zasnoval edino mo-
zno tvorbo jugosovanske drzave re v prvi svetovni vojni. In
docim je Tomaz Masaryk zmagal, kar Sc cehoslovaske tice, ie
pa mad jugosovanske dezele padla pest imperialsticne politike
in reakcije.
zivko Topalovc, Xxi je potem veljal "a nekakega predstav-
nika jugoslovanske socialne demokracije, Sc nj nti z dalec toliko