Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-11-14
JOsKO OVEN:

oSN d. IL
pricela v Washingtonu 5. no.
vembra. V vecini nj opaziti pre-
vee optimizma kljub govoru
predsednika Trumana. Kadar Sc
apelira ma razum ljudi, kateri so
zeli ogromne dobicke "a casa
vojne, da maj sedaj IL humani-
tarnega ter patrioticnega cuv-
stva spremene svojo pozicijo
ter dele nekaj sedanjega prof
ia z delavstvom, Sc menda trka
ma zaklenjena vrata. Mogoce, da
DO ko%nferenca uspeSna, mogoce.
Ali tisto, kar zahteva delavstvo
in tisto kar ponuja industrial,
je v preveliki razdalji, da bi ga
bio mogoce strniti samo z bese-
damn. Kot izgleda, je razredni
BOZ v polnem zamahu.
Veliko Sc danes govori O pre-
teeth stavkah, ter splosno O kri-
ticnem polozaju ma industrial
mem polju. Mescanski listi pri-
naSajo kolone gradiva O vpra-
sanju, kje je krivda, in kako re-
Siti dezelo pred mahinacijami
delavskih uni. Posebno CLIO.
jim je trn v peti. In kot vedno,
Sc tudi sedaj obracajo ma dear
old public, kot da delavstvo sa-
mo nj del publike. Sal mora
vendar vsak pameten clovek
razumeti, ne da bi MI bilo ire
ba biti izSolan matematik, da so
zivljenske potrebScine re dale
ko prekosile nakupno moe po-
vprecnih delavskih plac. Ali ka-
ko more kdo zameriti tenn lju-
dem, ko vendar naSem kon-
gresu in senatu dobiS predstav-
nike ljudstva, kateri trdijo, da
bi bila katastrofa "a dezelo, &c
bi Sc odobrila minimalna plaza
IS centov ma uro! Kadar govo-
rimo o sijajnih placah V tel de-
zell, vzemimo emo najbogatej-
Sih trgovin V Chicago: Marshall
field department trgovino. V
tel trgovini so stavkali mad te-
den dni razni tehnicni usluz-
bench, kot ma primer operatorji
dvigal in clani drugih strok, ka-
tere potrebujejo V prodajalni.
Tt ljudje so zahtevali "sijajno"
place IS centov ma uro. Dc sedai
je bila Min plaza $22 tedensko.
In S tenn prezivljaj druzino V tel
draginji! Pa Sc ljudje cudijo, &c
delavstvo zahteva malo poviSka!
Trgovine, kot Industrial, so
zele ogromne profile med vojno
in jih zanjejo Sc danes. Med
vojno je bill izgovor, da so pla-
&c zamrznjene in S tenn so bill
delavci, z%aposljeni V civilni obr-
tt, Sc posebno prizadeti. Ali da-
mes ia izgovor vec ne velja.
Kdor hoce malo globe pogleda-
ii V to naSo prosperiteto maj Sc
ore ma jug. Tekstilni delavci Sc
vedno delajo "a 40 centov ma
uro. THE Southern Tenant
Farmers Union" katera Sc ma
haja V DRAW Tennessee, je "a
celia kampanjo pridobiti "a ia
mosnje najemnike, dnevne de-
lavce in nabiralce bombaza let
no garantirano place $625. Do
sedaj je bill povprecni letni "a
sluzek ten ljudi mani kot stiri
sto dolarjev ma leto. Povprecna
plaza, katero placajo lastniki
bombaznih plantaz V drzavah
Mississippi, Arkansa in Texas
je 81 do $3.50 "a deseturno de-
10. In delovna doba ma bombaz-
nih poljih je samo okrog sto pet
indvajset dni V letu. To ie po-
snetek il oficijelnega porocila
predsednika tie unije. Da, boj
"a zboljSanje delavskih plac Sc
,je Sele zacell
Pc svetu
Emo najtragicnejsih porocil ie
clanek Constantine Poulosa v
reviji "The Nation" z 3. nov. 2
naslovom: Greek Tragedy,
1945." Kdor pretaka solze, kai
Sc godi pod okupacijo rdece ar
made ma Balkanu, mai precita
ia clanek. Da Sc nj zunanja poll
tika Anglije pod delavsko Waldo
niti "a trohico spremenila, je ma
zalost resnica. Clanek ie preob-
siren, ola bi ga mogel podrob-
neje opisati, ali kar Sc danes vr-