davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The midland journal., 1945-10-26

Signs of the times: Over the en-
trance to fighter base headquarters
are the words; Get used to civilian
habits-close the door"
The midland journal., 1945-10-26

An acre of land used to mean The
amount a yoke of oxen could plow in
one day, according to the Encyclo-
pedia Britannica, and foot was .ac-
tually estimated by the length of a
mans foot.
The midland journal., 1945-10-26

Traffic Slogan: Keep the wheels
rolling, but slowly, Drive carefully.
The midland journal., 1945-10-26
Lifted, BY Its Own Bootstraps

A young girl slipped into the seat
of a tractor on farm near Detroit
the other day, lightly touched the
'finger-tip control" lever and in few
er seconds than it takes to read tLis,
the tractor was lifted, virtually "by
its own bootstraps," four inches off
The ground. The lifting device, unit
recently added to the Ferguson Sys-
tenn, simplifies adjustment of wheel
Cread width, and makes tire changes
easy.
The more expensive motor cars
may soon carry an attachment that
will ease the work, and lessen the
ART of tire-changing, making it un-
necessary to "get out and get under, y
out thanks to the bright young men
wlo produce Ford-Ferguson tractors,
they'll get the jump on the drivers
Of the postwar model motor cars.
In view of the vital Importance of
agriculture in the national economy,
1t is only fair that farm implements
should be designed to eliminate druid
gerry and make the farmers lot more
pleasant. With the release of man
power and materials from war-creat-
ed tasks we can look confidently for
many other labor-saving and time
saving improvements in the automo-
Give and farm implement field.
The midland journal., 1945-10-26
WHEN WAGES GO UP, so WILL
PRICES
BY j. Il. Jones

Washington, d. c., October 22-
Dissension and striking intentions
are preventing reconversion; there
fore, the building of houses, the
manufacture of thousands of differ
ent manufactured products show
little signs of improvement.
There is evidence that wage rates
will be raised, particularly for organ
lied workers. The labor leaders are
demanding 80 per cent above the Pc
yailing level and if the Government
in Washington has any program at
all it seems that the official program
is getting ready to approve new lev
ell of about 15 cents.
Only TIE political dreamers claim
that prices can be kept down to pre-
war levels. The sensible conclusion is
that prices of products affected by
wage increases will move up to the
same degree with wages. The public
will get the raps.
One theory is that as prices rise
for organized workers that unorgan-
lied farmers and persons on fixed in
comes will be squeezed. In actual
practice wage-increases, prices auto
matically boost. Otherwise 1.-The bal
loon would bust"
The fantastic notion that industry
and business can be conducted at a
loss has resulted in demands on Con-
gress and the Government to abolish
broad price-control. The wEo stu
alton seems to prove that industry
would prosper under wide-open com
petitiye conditions. The squeeze OF
profits won't work.
The midland journal., 1945-10-26
Youth Can Build Again

A challenge to the skill and inge-
nuity of the boys of America has
been made by the Fisher Body
Craftsman's Guild in the recent an
nouncement of the 1916 national
competition in model coach and auto
mobile building.
This first postwar competition,
open to any boy in the United States
between the ages of IL and 10, inclu-
sive, will offer awards aggregating
more than $4,000, including eight
university scholarships and 5SS cash
awards. Divided into two classes,
the contest will allow the youths to
enter a model Napoleonic coach, de-
sign of which is based upon two FAM
Gus coaches used more than l25
years ago by Emperor Napoleon, or a
solid model automobile embodying
the contestants own ideas on passen-
ger car design.
For too many years now the minds
Of teen-agers have been subjected to
The interest of war. Tkis competition
" an educational foundation spon-
sored by Fisher Body Division of
General Motors marks significant
trend back to an interest in peace
lime pursuits. The future of indus
.ry will call for young men who know
how to work with their hands as well
as their brains to develop new and
better ways of doing things and this
contest in one fine way to learn a les
son in honest, sincere craftsmanship.
It should merit the stamp of approx
al of every American mother and
father.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06

kew bit ocen ka vsaka ina svoje posebne funkcije in
dolznosti katere nimajo nobenih skupnosti
Sloveniji nao slisi vdi ali cita nekaj kar bi da
alo povod mislit da vod Osyobodna fronta kako pro
pagando bodisi cerkev ali proh cerkvi Nevtrana e
Nj pa tako nasprotnem taboru Ljubjan odkoder Sc
sipe nzkotna propaganda "antikristih in pa "ju-
dovsh internaciona Sicer pa je tudi ubljanskim Ii
stom zanjkalo lazi in smr beogardizma danes jasno
speujs pravnost partizanske takke glede vprasanja
cerkve - bstveno katoliski dezeG.
Kadar je kak duhovnik zasacen, da udejstvuje v
delu proti Osvobodni 'front.' ko vohun ali kater ko
drug nacn partzanske obas zelo strpne in povza
meo akoj potrebnh korakov Napre pride opozorlo &c
to poaga, sele tedaj posuzo postave Parzanski
tisk tud ne napada cerkve Duhovnki mao polno svo-
bodo pri zvrsevanju vseh svoh polcnih posov Bozc,
Velika noe in vsi drug glavn praznk praznujejo
glavnem stanu in drugih partzanskih taborscih ism
obcutkom kot po deze Posebno navadni voak praz-
nkov veselo kat ME pomenijo tud petite, vino in
pies.
Osvobodilna fronta nj krsa niti verske tradi-
CHE &c bill kaki prestopk bill posledica posamezni
kov in nihovega navdusenja mascevane Partizanska
discipline je zelo stroga in dopusca da b osebni OBJ
cutk nekaterh nestrpnezev dela skodo ceokupnemu g
banu. Vs TAXI podvrzen kazni Nasprotno Osvobo
dina fronta vzpodbua nekaere verske tradice kaj
te voro del folklora (seg in nava slovenskega
da in kmeckega zvljenja dezeli.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06
POSASTEN STOL V LON
DONSKEM MUZEJU

V londonskem muzeju imajo
baje ma vso moe cuden stol, ma
katerega nihce izmed obisko-
valcev ne upa sesti. Kdor sede
ma ia stol, ne more ma noben
nacin zbrati ali osredotociti
svojih misli. Med sedenjem ga
zacne nekaj dusiti. Stol stoji v
muzejski citalnici. 20 let start
professor, XII della tam ze % let,
je pripovedoval:
'Nihee izmed onih, XII so en-
krat sedli ma ia stol, nj vec po-
skusal, da bi sedel mani Sc dru-
gic. O tenn cudnem stolu krozi
vse polno legend. Tudi JAZZ sem
re nekajkrat poskusal e sti
mani, ker pa nisem mogel mic
vec misliti in me je zacelo du-
siti, sem nitro spet skocil ma
noge." >A
Nekateri so preprieani, da je
nekdo izmed bralcev muzejske
citalnice u m RI ma tenn stolu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06

vsak, XII ina le kolickaj soil v
glavi,l da je tako majhnemu ma
rodu kot smo Slovenci, memo
goce doseci tisocletno strem-
ljenje brez ruske pomoci. Ma
cepljenje las, ma ideologijo in
strahove Sc mas kmet ne ozira.
Krvava realnost je tukaj in tre-
ba je z MO racunati. Zato on
pravi ma vsak ugovor: "Vsak
lahko zabavlja in podira, zida
pa le oni, XII je velik in mocan.
Da 81 priborimo 'staro pravdo'
bo treba tezke roke, XII DO ve-
zala mas magari ce treba silo,
dala zaslombo v bodocnosti, in
udarjala po prstih zemlje lacne
sosede. Tako roko ina pa da-
mes ma svetu le en- clovek, ma
mrec 'stric Joza.'
Tako modruje danes mas 60
renjski kmet. JAZZ sem, ma mno-
ga vprasanja, samo posnel nje-
COVE misli in besede in jih danes
ponavljam v poduk in izobraz-
bo svojemu narodu v Ameriki.
Rev. James Cerne.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06
Umetna razprsitev
megle

Mnogo je bilo ze poskusov in
tudi je bilo izdelanih nekaj a.
paratov "a razprsitev megle vsaj
ma najmanjsem prostoru. Toda
to vprasanje Sc nj zadovoljivo
reseno in poskusi Sc se vedno
nadaljujejo. Pozitivne in mega
tivne uspehe ma tenn polju je
zbral nedavno prof. D. Brund.
Pc njegovem mnenju moramo
razlikovati dive vrsti megle.
Ena nastane, ko Sc zemlja ma
povrsini ohlaja v jasnih noceh,
druga pa, ko pritiska topfejsi
in lazji zrak mad ohlajeno povr-
sino zemlje. Megla prve vrste
nastane samo, &c ne piha veter.
zaenkrat Sc ne poznamo sred-
stva, kako bi razprsili to me-
glo. Megla druge vrste sc pa
premika z doloceno hitrostjo in
cato jo lahko prezenemo z dali
mega kraja ker najdemo sred-
stvo, XII bi vplivalo ma n jo v
smeri vetra.
V tenn primeru Sc priporoca
zaziganje pima kot najenostav-
nejse sredstvo, da prezenemo
meglo in segrejemo zrak.
To sredstvo pa je v praksi
omejeno z gotovimi pravili. &c
81 predstavljamo, da je v me-
gil okrog 5 odstotkov vodnih
hlapov, da sc temperature pri
tleh in v najvisjih plasti megle
razlikuje, da Sc premika me-
gla hitrostjo najmanj 1 me-
ter v sekundi, zadostuje sezgati
v minuti 200 kubicnih metrov
pima, ali odlocujoce kolicine pa
rafina, da prezenemo meglo il
prostora 100000 kubicnih me-
trov.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06

Gem pri takem poskusu oci in
poskusali 50 jih ma vse mogoce
nacine zmotiti. Kljub temu so
Arabci nasli pravo smer orien-.
tactic.
Po vseh teh raziskovanjih in
ugotovitvah je torej ugotovlje-
no, da sesti cut nj bolezenski
pojav, tenlvec je posledica pra-
nagonskih sposobnosti nekoni-
pliciranega organizma.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06
Rev. James Cerne prinesel
siko polozzaja v Sloveniijj iii il

teh burnih dneh. Uboji in umori
so bill ma dnevnem redu. Enkrat
je tekla kri ma eni strani, drugic
ma drugi. Proved je govoril!" so
imeli ljudje navajo reel; ali pa
ma kratko: "Prav sc nj obrnil." !"
Nemci SO pokopavali svoje zrtve
in somisljenike S paradami in
govori, in sami potrjevali svo-
jimi nastopi, da ina. sumska
uprava dobra usesa, bistre oci
in mirno, pa tezko roko ma raz-
polago.
Dajmo nasim sumarjem cast,
katera jim po vsej pravici gre!
Po dveh letih nemske okupacije
ljudje MISC mogli navesti niti
enega slucaja krivice ali pa ne
dolzne smrti cd strani gosar-
jew. Narod je odobraval njih de-
lovanje in sc zavedal, da ne mo-
rejo ziveti cd zraka; ma skrivaj
jih je podpiral. Seveda, veliko
mladih zrtev, XII so bile vnete z
duso in telesom "a domovino, hi
bilo prihranjenih, da Sc MISC OH
rail- ma sladke besede in oblju-
be IL Londona, in ma bobnanje
ljubljanskih frakarjev.
Kaj pa Bella garda? v zivlje-
ME jo je poklicala italijanska
vlada "a policijsko sluzbo in "a
svoje sebicne namene. Pc raz-
padu Italije je vzela nemska
vlada v svojo sluzbo gardiste
in jih pomesala hrvaskimi
ustasi. Ljudstvo jih je gledalo
po strani in jih sovrazilo. Ker
+! Nemci MISC mogli in Sc n i S o
upali pregnant gosarjev, pred
katerimi so imeli velik respekt,
SO posiljali gardiste v ogenj.
Tako sta nastopila brat proti
bratu, po strogo nemskem re-
ceptu. Kri je tekla in tece Sc da-
nes in kriei k nebu "a masce-
vanje.
zaradi nezdrave politike v
Ljubljani in Londonu je prislo
ma povrsje partizanstvo, XII je
zdruzilo vse odporne sile v
Osvobodilni 'front.'. stevilo bor-
cev je narastlo skokoma, ko Sc
je napravila zveza z oddelki
partizanov po juznih delhi Ju-
goslavije. Mihajloviceva zvezda
je zasla in Tito je stopil ma ME-
govo nnesto.
Vsak gorenjski kmetic We da-
nes, da je edna resitev naroda
danes v vecji in mocnejsi Jugo-
slayiji, XII maj DO enakopravna,
federativna drzava vseh h bal
lkanskih Slovanov. Tudi to We
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06
Nadaljevanje S /. strani)

naznanil tam Nemcem, da Kranj-
ci ne marajo "a Lahe. Tako je
pospesil prihod Nemcev ma 60
renjska tia. Prihiteli so cree Lju-
bell ma motornih kolesih in razo-
besili svoje zastave po mestu
Kranj, Sc predno so Italijani "a
gledali Radovljico. Po dogovoru
so koncno Nemci zasedli cello 60
.renjsko stran doll do Ljubljane.
Ia namecek so 81 privoscili tudi
Litijo in Kostanjevico ma Do
lenjskem.
Vecina Slovencev je pricako-
vala, da bodo Nemci vsaj toliko
dostojni kot nekdanja Avstrija.
Oci so Sc kmalu odprle. Ma Sta
jerskem so izselili cele vasi in
naseljevali Nemci. Ma Gorenj-
skem je mocha nedolzna kri ka-
menita tia. Samo v obcini Gorje
je bilo v sestih mesecih vec zrtev
kot jih je pozrla prva svetovna
vojna v stirih letih. Ia kri je po-
klicala zivljenje ostanke jugo-
slovanske vojske v kamniskih
planinah, pri Blegasu mad skof-
jo Loko in Jelovci mad Radovlji-
co. Imenovali so jih deloma su-
marie, deloma gosarje v pocet-
ku. Takoj cd pocetka Sc je vide
10, da so dobro organizirani, ker
so jih vodili castniki jugoslo-
vanske vojske. sumska uprava,
skrivna oblast, XII je DELLA do
bro "a dobro in gorje "a slabo, je
nastopila v dezeli in jasno polka
zala, da Nemec nikakor nj edini
gospodar v dezeli.
Gosarji in sumarji so 81 ma
deli te-le vazne naloge: zadrze-
| vati prevoz nemskih sill in provi-
janta skozi slovensko zemlj jo ;
braniti odvoz lesa, Irvine in hra-
ne il Slovenije. Njihovo geslo,
nabito ma vseh javnih prostorih,
Sc je glasilo: Borimo Sc "a naso
zemljo! Iztrebimo vse izdajalce
in prebivalce nedolzne krvi!
Nensci, katerim sc jevedno mu-
dilo naprej, so morali drzati ve-
like posadke po cell dezeli zaradi
sumske oblasti. Poleg tega Sc
upostevali sumsko oborozeno 81.
10 v toliko, da sc MISC upai xii
cati gorenjskih fantoy v yojasko
sluzbo, medtem ko so pobrali
ma stajerskem vse, kar Jim nj
pobegnilo v kamniske gore in v
gozdove cd dneva Anschlussa. /
| Naravnost obcudovanja vre-
dina je hladnokrvnost naroda Y
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06
Mirko G. Kuhel:
Mrko G. Kuhel:
Slouenijia U borbi "a suobodo
vi.
Obleganje cerkve zuzemberku


zuzembercani silno postavali lepo dvo-
stopno cervo, XII je stala okrog milonov dinar
jew Belogardst jo spremeni mocno utrdbo kot so
sosedno Solo in farovz Staa je grcku mad glavno
cesto med Ljubljano in Novim mesto. Kdor je konro
lra to pozicijo e kontrolra tudi promet ces Par
tizani o skusai veckrat zavzet toda MISC il pr do
zivega Sovrazn ook' Suhi krajni XII je drugace ba
del partzanskega teritora Jim je zastavlja promet
in gbanje Marca 1914 postavili artljerijo
brdo onkraj done in bombardiranem in urisom nfan-
je e posojanka padla Naste mad 300 belo
gardistov-zivh in mrtvh.
Pred seboj imam fotografije zuzemberske cerkve po
snete kau po zavzetu Vrha obeh zvonikov sta odstre
1ena kjer e dvgaa ponosna streha gavne ladje za
crna okaena lukna Kar MISC razdejale bobe krogle
je unicil polar.
Zanmivo e beeziti misljenje naroda glede tega in
cidenta. Suha krajina e bla precej casa smpacna
pram belogardstov zasti Sc, ker h je zagovarja
lubljanski skof Toda nhovo obnasane e bo tako div
jasko in nizkotno da ludje prcel dvomt njihovh
pravh namenh. Toda cim je ba porusena zuzemberska
cerkev zasovraz belogardiste deal hi ne bilo
Belle garde bi Sc vedno imel cerkev XII il nj bilo
para Vsej okolici.
Kdo podra cerkve?
Klerkaci posluzevali laznjive propaganda da
partizan brezvernk Antkrst ter da ruso boze hra
move Parzani pa Jim odgovarjai, da cerkve e
stijo belogardene golazni ter da c postane cerkev
sovraznikova trdnjava preneha b hsa bozja sto stall
See ameriska armada svojih boh Itaiji in
Nenciji. Btka cerkev in samostan Cassnu, XII je
sluzila Nemcem trdnjavo, DO nikol pozabljena.
Ma osvobojenem ozemlju pa je Sc nnogo cerkva, XII
jih btke MISC dotaknile Crmosnjcah. primer XII
pozgane do ta osaa cerkev in zupnisce nedotaknena
DomaGi duhovnk opravla cerkvene obrede nemoteno
dasi ostale vas lie Sc tri druzine.
Maja meseca 1914 so nemsk bombniki napadl Draga
tus Belokrani blizni je teda nahajal tud stan
aerske in angleske voaske misije Slovenjo Tarca
prvh bomb XII jih meta Stuke in Dornerji, e bila
vaska cerkev Zaveznisk ofciri opazovai PRIOR
in snemali slike.
Tudi to je bill ludem dokaz. da je sovraznk tsti XII
podira cerkve. pa partizan
Stasee Osvobodine fronte napram eerkvenim
voditeljem
Nobenega dvoma nj da smatrajo vodite Osvobodil-
ronte cerkvene obast odgovorne organizrane Be-
egarde ter fast Obenem pa tudi zavedajo da
e pametnejse pustt klerikacem delat napake kat pr
tenn vprasanu je udstvo zelo konservatvno in obcutli
Partizansko saiSce da drzo roke popolnoma stran
cd cerkve duhovkov in verskh obredov e gbanu zelo
veliko korstio Ludem dokazeo poom fakticnih dogod
kov kako laznjiva klerikalna gesla, in narod
preprica potom lasnih preizkusen Osvobodna fronta
salno zjavla, da nina zavirat in cerkve,
tevec da e to vprasane osebna zadeva vsakega posa
meznika Jasno e povedano, da bo dovoleno cerv
mesai narodno poitko da morata drzava in GER
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06
Ali i1majo ljudje sestl
cut?

V Amerlkl Je bill nekoc Vellk
kongres ucenjakov, XII Sc udej-
stvujejo v zavodih "a slepe in
gluhe. Ma kongresu so obrav-
naval vprasanje, ali ina clovek
sesti cut. Pri tel priliki nj slo
"a okulisticna rails kovania,
temvec "a pojasnilo onih skriv-
nostnih sill dojemanja, S kate
rimi so nadarjeni slepci in glu-
hi. TIE doslej Sc ne razkrinkane
sposobnosti slepih in gluhih ma
domeseajo kakor sc zdi pomanj-
kljivost drugih cutov. Splosno
je znano, da imajo slept ljudje
posebno oster sluh. V tenn po-
gledu gre "a tako zvano kom-
penzacijo, to Sc pravi "a nado-
mestilo izgubljenega cuta z dru-
GIN cutom, XII ga lahko imenu-
jemo sesti cut.
Ma kongresu je bilo> podanih
nekaj zelo zanimivih referatov.
DR.. Robert H. Clark, ravnatelj
ameriskega zavoda "a gluhone-
me, je pripovedoval IL svoje
prakse.
Pri svojih poiskusih Slept
mi Sc posluzujem naslednje me-
tode. Posadim slepca s hrbtom
proti oknu in sedem, naravnost
nasproti MENU. Vzamem pail
co, XII je ma koncu razcepljena
in razcep denem papir. Potem
pocasi krozim S palico in list
kom, okrog slepceve glave v od-
daljenosti okrog Z cm, zdaj ma
desni, zdaj ma levi, a povsem
nepraviino. Vselej, ko premak-
nem palico, vprasam, kan sem
premaknil listek. Slept clovek
re Cd rojstva Sc zmoti zelo
redko. Zadnjic sem napravil ia
poskus S 40 let starim slepcem
in pri 200 poizkusih sc nj zmo-
til niti enkrat. Potem sem mu
zamasil usesa z bombazem, da
hi slepec morda ne slisal pre-
mikanja ista oh njegovi glavi.
Toda tudi potem Sc nj enkrat
ne zmotil. Ia sposobnost sc mi
zdi pridobljena z dolgo vajo.
Narava je ia ko odskodovala
slepce "a njihovo slepoto. Pod
vplivorn posebnega vezbanja v
raznih poklicih Sc taksne spo-
sobnosti la h ko razvijejo pri
ljudeh. Spomnimo Sc ma pr. ma
to, kako dobre oci ina mornar,
dalje ma izredno fin tip mlinar-
ia, XII med prsti razpozna razne
vrste moko, kakor pokuseva-
lee vina da spozna vino ma je-
ziku in koncno ma izredno do
ber sluh primitivnih bojevitih
plemen.
Nekaj podobnega m od-
kril v neki banki pri uradnicj,
XII je dan "a dnem Stella ban
kovce. Bankovce je Stella IL
redno nitro in medtem je cd ca
sa do casa vrgla IL kopa pona-
rejen bankovec, ne da bi Sc mo-
tia pri stetju. Well srno v ro-
Ike enega izmed odvrzenih ban
kovcev in samemu bankirju se
je zdel pristen. Uradnica se pa
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-06

vendar nj zmotila, kakor Sc je
pozneje izkazalo. v odlomku
sekunde je ugotovila pod prsti,
da je bankovec ponarejen.
Prof. Edwin G. Boring il
harvarske universe je pa re-
feriral naslednje:
Domnevam v sestem Gu t u
lastnost, XII nina mic opraviti z
boleznijo ali kakorsnimkoli pa
toloskim pojavom. sesti cut Sc
lahko privzgoji, odnosno priu-
ci. Povecane sposobnosti doje-
mania dopolnjujejo katerikoli
cut. Slepec ali gluhi clovek vi
di, odnosno slisi z nekimi dru-
gimi nevidnimi cutili. JAZZ sam
sem gluh, a pocutim Sc ma ce-
sti povsem varnega kljub Sc ia
ko zivahnemu prometu. Hotel
sem Sc zavarovati proti nesre-
ci ma cesti, a izkazalo sc je, da
me je zdravnik zavarovalnice
uvrstil med najprimernejse OBJ
jekte zavarovanja, in sicer ma
podlagi statistike zavarovalni-
ce, XII povsem potrjuje n a s a
eksperimentalna raziskovanja ;
gluhi sc namrec bolj redko po-
nesreci ma cestah, kakor lju-
die z neokrnjenimi cuti. To pa
nj noben cudez. Ii ljudje imajo
samo podobno razvite sposob-
nosti dojemanja, njihovi zivcni
sistem DELUXE boljse, to- Sc pra-
vi pomagajo 81 S sestim cutom.
S. c. Swift, slept knjiznicar
je porocal:
Cakal sem ma vogalu ulice ma
tramvaj. Med tenn sem Sc po-
govarjal znancem. Nenadno
sem zaslisal ropot tramvaja in
dejal sem znancu, da prihaja
moi voz. Zacuden me je vpra-
sal, kako morem to vedeti sa-
mo ma podlagi sluha. Slutil je
"a tenn okultno silo. Vendar je
ia stvar povsem enostavna. Ko
sc bliza slepcu tramvaj, slepec
najprej zaslisi drsenje armatu-
re po elektricnem dovodniku in
sele potem ropot koles po trac-
micah. Pc tenn ropotu lahko pre-
sodi oddaljenost blizajocega sc
voza. Vsak tip voza ina svoj
posebni ropot, in slepec lahko
tudi razpozna, ali pelje lie en-
voz ali vec vozov.
V knjiznici sem Sc pogosto
stikal S tovarisi v trpljenju.
Njihove sposobnosti orijentaci-
| je so bile naravnost neverjet.
ne. Nekateri so tako dobro raz-
poznavali cloveka cd cloveka,
cetudi ga MISC slisali, da so bile
njihove lastnosti podobne jas
novidstvu. Preprical sem Sc, da
so imeli fiziene sposobnosti,
zdruzene drugimi neokrnje-
mimi cuti, neizreceno rahlocut-
mega dojemanja, cesar MISC mo.
gil okrnjenim cutom.
DR.. Edward E. Allen je po-
vedal:
"Nekoc smo potovali stirje 2
nocnim vlakom domov. Ko te
slepec Belson zjutraj izstopil ma
svoji postal IL vlaka, je bilo
zelo neugodno vreme S sneznim
viharjem. Zapadlo je re 10 en-
snega. Kjub temu Sc je Belson
odpravil sam domov, ,okrog Is
KIM dalee cd postaje. Pozneje
mi je pripovedoval, da je pri-
spell domov prav tako lahko, ka-
kor sicer OBJ lepem vremenu.
Normalnega 6loyeka bi taksno
vreme zelo oviralo v njegovi
orientaciji, medtem. ko slepca
prav mic. Razpoznaval je DIRE
vesa in druge predmete OBJ poti,
kakor vedno. Trdil je, da tudi
mrtvi predmeti oddajajo Cd Sc.
be nekaksen fluid, XII ga telo
4 . evU, -. g. i
The Michigan chronicle. [volume] (Detroit, Mich.) 1936-current, 1945-09-15
Reioins NAACP Staff

NEW YORK.-Madison s. Jones
Jr., formerly secretary of youth
work for the NAA.C.P.. rejoined
the staff September /, with the
title of administrative assistant.
The Michigan chronicle. [volume] (Detroit, Mich.) 1936-current, 1945-09-15
Urges Prompt Action
On War Housing Sale

ton in war housing can be avoided
il such action as is proposed in
Disposition OF War Housing" is
taken promptly in the commun-
tiles concerned.
The Michigan chronicle. [volume] (Detroit, Mich.) 1936-current, 1945-09-15
Austin Sounds Keynote OF Convention Age
FIR. Dade Urges
CouncilSupport
For Child Care

Urging an immediate appropria-
ton by the Common Council OF
1924 900 for the continuance OF the
Child Care Centers in Detroit,
Father Malcolm q. Dade, rector
OF ST. cyprian's church. stated in
a telegram TO John c. Lodge,
president OF the council:
The end OF the war has made
the need for the nursery and cam
teen more imperative. Unfortu-
nate dislocation of the family
due TO the war compels many
mothers to work to support them
selves and their children.
II know OF Wet Side nursery
where 10 widows are able TO
maintain themselves only because
their children are cared for in the
nursery while they are away
from their homes through neces-
sity. Other instances of made
quate salary compels, even now.
both parents to work. There are
thousands OF service men still
overseas whose wives must work.
We should do everything that Is
possible in these trying. times TO
maintain the family. Detroit must
not let It's children 60 uncared
for "
The Michigan chronicle. [volume] (Detroit, Mich.) 1936-current, 1945-09-15
RAPS ABSENCE
OF CITY MAYOR
AND COVER NOR
By CHARLES J. wARTMAN

Declaring that the Negro people
and the Negro church have come
OF age, and that the two standard
American must and will finally go.
Che Rev. Junius Austin. OF Chi