Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-12-31
Donald Bell 70. N A.:
KAJ BO S FRANCOVO SPANIJO?

AAJ bU y FkANCOYU SfANlJU.
Mnogo je znamen XII napovedujejo, da DO Francov re-
zm moral It'll Sc teku leta velesie Sc MISC
jasnem glede sredstev XII bodo uporabena to svrho
Oglejmo 81 nekolko ozadje tega trnevega problema.
Rusija je re ponovno izava, da bo trpela nobene
ga fasstcnega rezma evropskh tleh Rusko casopse
in radio voda zdaj re dodge mesece kampano, kateri
pozivata spansk narod maj Sc zneb svojega dikatoa
Potsdamu veki tre ostro obsodili Spanski re-
zi toda pokazalo e da gole besede zadostujeo
tel pocasni kvidac fasizna evropskh dezeah je zdaj
nastop cas- ko bo postao neizogbno da ukrene nek
tudi prot generalismu Francu.
Francija je poslaa Britanj in Zed. drzavam uradno
noto kater e predlagaa da maj velese sporazumeo
gede svoega nasopa prot Spanii in dozenejo ali bi
bo umestno da priznajo repubikansk spansk rezm Ia
nota je sprava Britannia in Ameriko doka tezek polo
za kati &c je bill francoski zunani minister ormalno
pravem da te note nj naslovil obenem tud Rus, je
dar asno, da hi Rusija-navzic temu da vzdrzue
benin dipomatcnh odnosajev Francovo vlado-surnnic
la zahodne velese da jo hoceo odb pr eh pogajanji
in da snujeo zahodni biloxi katerega Russia Veretno
je radi tega da razprava tenn vprasanu sedani
konferenci Moskvi in sicer to tenn bo ker oralno
Franca nahaja scnem poozaju-Francija namrec tudi
nina rednih diplomatiGnh odnoSajev S Spanijo
Nastop prot Span bo tore moral bt skupen-Ame
rika, Veika Britannia, Rusja in Francija morajo najh
skupno pot da lotto tega probema Kaksno e stace
teh dezel napram Francu?
Prvc so tu deologicne razlke in pomslek, katerh
velja prezreti Dogodk pokazal da vsak fa
sisticni rezin nevaren Vsemu sveu Drugc ina vsaka
ten deze svoe posbne vzroke rad katerh 81 ze da bi
bo kmau konec Francovega vladana Ia Francijo je to
zadeva notrane varnos ker bt dobro dezelo
da ina soseda bzn, XII bi daal zasombe visskim ele
menom in kolaborac onstom Povrh tega pa nahaa
rancoskh teh preko 100000 spanskh repubikanskh be-
guncev XII bor francoskem osvobodilnem gibanju
Zedinene drzave morejo me nobenega upanja da bo
do noge iztrebt fasizem drzavah lanske Amerke do
ker ina oblas Spanskem rokah generaismo Franco
Veka Britannia ina tradicionane inerese Spanskem
noben angesk drzaVnk ne DO pozabi da je bill Gibra
tar tekom zadne vone dolgo nevarnosti da ga Neci
napadeo podporo Francove Spanije Prislo je zda
dan bill Franco eta 1910 rade vole prpraven pr
druzi osscu in da e zahteva ko placlo svoo I've
sobo francosk Maroko in angleski Gibraltar Ako hi
bill Ribbentrop poskusal b boil prefrgan kot Franco b
bia invazija Severne Arke postaa nemogoca Rus
ia pa XII prot slehernemu fasstcnemu rezimu evrop
skin e posebno zainteresrana vseh vhodih in
izhodih Sredozemskega Prodret prosto skozl
Dardanele to Rusom bo mnogo korstio ako bodo po
vedno zaprti notranje more zadrgnjeno obeh
straneh Morda e cello tel ock skat navece tezave
resitev spanskega probea Anglez boje, da hi po
prevratu Spanskem prisl oblast konunstradi te
ga zele boil konservatvne resitve, da b rusk vpv
prodrl predalec zahod Evropi.
Ne gede to, pa je postalo neizogibno da veesile
nastopo Spanskem prot rezmu generalsima Franco.
Naze DO grozna takega skupnega nastopa zadosova
l da oslabljeni dkatorsk rezm cd sebe sesede
Moskovska konerenca zunanh mnisrov treh pogavtnih
veles mora na pot in sredstva da prevrne Spanske
fasscno dikaturo katero sta neposredno intervenco
vzpostavila Hitler in Mussolni dktauro XII je po cudnem
nakjucu prezivela smr obeh zih duhoy Europe in don
nunih carstev.