RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

narocitin sporazunaom iii sporazun1lYna oru-
zane sile, pomoc izvore "a svrhu odrzanja
mira sigurnosti'." Ovu moe b imao delegat
pomenutom Savetu. Iii kako rece Wheeler
u svom govoru da "ako mi udjemo oval
ugovor, mi oduzmamo moe cd kongresa
predsednik moze slati trupe ma sve strane
sveta ola ratuju svagde. Ako vi kazete ola
ce to biti politika owe zemlje, ia kazem da
amerieki narod nece podupreti nijednog Sc
natora niti ijednog predstavnika koji zago-
vara tn politiku, nemojte Sc varati o tome"
l dale, on re6e da Sc trebao podneti "ustavni
dodatak americkom narcdu i pustimo njih
neka kazu da Ii oni hoce iii ne predat jed
nom coveku TmocI . da Sale nase trupe
protiv jogunastih nacija"
opisujuci stanje Evropi, gde bi u
glavnom tai Savet Sigurnosti i njegova mi
litarna sila operisali, on kaze:
'IEaos Evropi ie tragcan, izvan OPT
sa.. Opasnost gramzljive totalitarijanske
tranije podize svoju nakaznu glavu svagde.
Vaskrsnuee brutalnog fanaticnog fasizma
izviruie il svakog potopljenog podruma liza
svakog potresenog drveta ispod svake ma
grdne rllseyine u Evropi" | "a veliko cudo,
"a sve one koji ne poznaju protivreenosti
kapitalizma, isti tai senator Wheeler rece ola
ee glasati "a Carter. On ie prosto S tim hteo
da kaze, da on i oni koi misle kao on,
vide sve crne strane medjunarodnog kapita-
lizna kobne iraplikacie cartera, ali on ne
vidi drugog izbora. I zaista izbora nenla pod
kapitalizmom. Jedini izbor je sila, brutai-
SAME, cak krsenjem Ustava owe zemlie,
koje ce Sam Wheeler pripomoci glasajuci
"a Carter.
No, posto senator Wheeler zna, kao sto
je rekao, da ma toj politici "americki narod
neb podupirao nijednog senatora' it'd.
nakon sto je rekao da bi Sc trebalo traziti
Cd naroda izmena Ustava on je voljan da
to sve skupa ignorise, cak svoja sopstvena
gledista "ubedjenja" i gotov je da glasa "a
carter = koji krsi Ustav Sjedinjenih Drzava.
Ovo jos jednom dokazuje da drzavnicima
u niiednoj zemlji, cak nj najpoznatijoj
demokratskoj zenlji nije prvenstveno stale
do ustavnih propisa narodnih sloboda, nego
do grabezljivih interesa svoga domaceg ka-
pitalizma posebno i medjunarodnog kapita-
lizma opste. Wheeler bi ucinio bolje da je
precutao celu stvar ma kraju dao svoj glas
u korist cartera. OvakQ on je osramotio kapi-l
talizam zderao ustavnu i "demokratsku'
masku sa njegova lica, isti6uci da to nije
sloboda demokratija, koja je vrhovna stvar,
nego grabez potcinjavanje sveta americkom
medjunarodnom kapitalizmu. Prema pro-
pisima cartera, delegat Svetskoj Organiza-
ciji Mira u ime predsednika Sjedinjenih
Drzava, koji ga je imenovao, moze zapoceti
rat sa ma kojom drzavon ma svetu, bez da
pita kongres "a odobrenje, a da i ne po-
minjemo americki narod.
Wheelerovi argument predstavljaju dra-
gull kapitalisticke protivrecnosti. Nakon tri
sata "osudjivanja" cartera on rece da &c "a
MEGA glasati jer "ne vidi drugog izbora."
A mi obicni ljudi vidimo drugi izbor
izbor je unistenje svetskog kapitalizma
uspostava Socijalistickog drustva.
Glavni uslov "a opstanak burzoaske klase
naca, stvaranje umnozavanje kapitala. Uslov
"a opstanak kapitala jeste najamni rad. Ma.
jamni pax rad pociva ma medjusobnoj konku-
renciji iznedju radnika. Napredak industrije,
tiji je prirodni nosilac burzoazija, zamenjuje
usamljenost koju konkurencija medju radnici-
ma stvara, udruzenjem. Sa razvitkom krupne
industrije izmite Sc dakle sama podloga ma ko-
joj burzoazija proizvodi proizvode sebi pri-
svaja Pre- svega ona proizvodi svoje sopstve-
me grobare. Njena propast pobeda proleta-
rijata neizbezni su
- Komunisticki Manifest