RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

Napad francuskog "komuniste", Jacques
Duclosa ma ameri6ke staliniste njihovo pri-
| mamie sanara sa osrnehom i zadovolJstvorn
ma Leu oznacule novu 'orijentacilu" svets-
kin stahnista, koja je verovatno dosla pravo
IL Moskve. "Promena" ie tako nistavna, de-
lmicna povrsna, da osnovno nema nikakve
vaznosti. Ovo je tex strategiia pseudokomu-
nista da ne izgube svoie sledbenistvo. Mi
hovo kolaborisanje sa kapitalizn1om zago-
varanje tralnog mira, ne samo kapltalls-
tickog nego klasnog mira, mora Sc nejz-
bezno ostvariti raspad njihovih pokreta.
Cvo, bar sada, nakon rata ne n1ogu progutatl
nj naineobaveSteniii radnici. Mnogi, mozda
ogromna vecina. sano njihovog clanstva, go
tova je da trazi pravi revolucionarni po-
kret, tamo gde takvog nenla, da ga iznova
organizuie.
Ali. ovakve "orijentacije' nisu meguce
tarno gde su stalinisti, zaiedno sa burzoazi-
jom ma vladi iii upravi. Ovo bi znaeilo svadju
izmedju burzoazije stalinista i zajednicki
rad bi bio nemoguc. u Jugoslaviii, Poljskoj,
Francuskoi, iako takva "promena' ne bi zna-
ella stupanie pravcu proleterske revolu-
cije, iznlena frazeologiie bi nanela izvesnu
stetu kaptalistickim interesina, Takva fra
zeologiia bi donekle potsticala borbu, stral-
kove, proteste, denonstracije, sedece straj-
kove it'd Otuda, noze Sc oGekivati da &c sc
stalinsti sukobiti sa svojom burzoazijon1,
sa koiom oni saradiuiu vladi, onog mo-
menta kada Sc ia 'promena" pocne prova-
djati praksu To bi zna6ilo rascep VIA
dana, iii potpunu prevlast stalinsta tim
vladan1a, sa burzoazijom baGenon sasvlnl IL
pozadinu.
Ali, ie Ii moguce nadbiti burzoaziju
njenoj sopstvenoj igri, koju ona uvek "a
lazi sa loaded dice? A ako bi stalinisti
pokuSali da nanesu izvesnu stetu kapitalls-
ti6kim interesima usvajaju6i novu 'liniju",
ne bi Ii burzoazija bila stanju potkuplti
same stalinisticke drzavnike? A ako bl Sc
partiie, koje oni predstavliaiu, bunlle protiv
te izdaie, ne bi Ii te stalinistiGko-burZoaske
Wade pribegle diktaturi. naredile raspusta-
ME tih nepokornih partija? l, posto burzoa-
ziia raspolaze sa ekonomskon moci, ne bi Ii
ona pribegla ako bi Sc pokazala potreba "a
to, izbacivanje stalinistiekih predstavnika il
nemoguce sluziti interesima kapitalizma /
interesima radnika isto vreme da je
kolaborisanie nemoguce?
Malaksavanjem ratne propaganda 'nuz-
rosti" kolaborisanja, radne mase &c nelz-
bezno sve wise sc udaliivati cd burzoazlle
sve Sc wise njom sukobliavati U tom su-
kobljenju, burzoazija &c poEazati svoju pes
nicu. drzavnu silu nasilie.
A posto ie rat, bar u Evropi priveden
kraiu, kapitalisticka klasa ne oseca narocitu
potrebu "a kolaborisanje, osina IL jedinog raz-
loga. da Sc mase oduvracaju Cd klasne borbe
proleterske revolucije. I gde god ne postojl
direktna opasnost cd revoluciie, ona ce Sc
pokazati gorda i ohola. Znaci owe suprot-
nosti posleratne borbe 'orijentacile', vec
Sc pojavljuju u swim zenljama. cato mi
ocekuieno da &c Sc radne mase okrenuti
protiv svojih stalinistickih burzoaskih Via
dara, bar gde takve uprave postoje, potra-
ziti, iii organizovati, strogo revolucionarne
pokrete na suprot onim izdainickim koji jos
sada postoje.
Tagliotti, De Gaule Tito, i drugi STALL
nisticki drzavnici, IMAGE naskoro pune ruke
posla = nalazice Sc izmediu vraga dubokog
plavog mora.