RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-06
IzveStaj cenha|nog 0dbora 81. konyenciji
JugosIavenskp FederaCije SIP.


oni Sc jos ne predaju Jugosaviji, kao sto nije
jos predan nj srpski izdajnik Medic CHE je IL
rucenje Jugoslavija vec poodavno trazla'
Danas bi stalinisti mogli videti, ako nisu
mogli pre-, da danasnji rat (vec prosli rat) nema
naneru iskorenje fasizma, nego da on vodi
radi imperj jastickh ciljeva Ia postoje mno-
gobrojni dokazi, medju kojim je gorecitirana vest
sa stalinistickim komentarom.
Zasto zapadni saveznic (u sporazumu sa
jim severnim saveznkom) drze fasiste njihove
koaborase te dopustaju da Sc "ratni zlocinci slo-
bodno secu po Milanu drugm italijanskim gra-
dovima", ina "a to i razloga, Sc, sa
njihove tacke gedista. Jer, kao sto je receno,
padni saveznici poceli SUI Sc hladti prema Ttu /
njegovoj partizanskoj Jugoslaviji, posto je on u
njlhovim ocima postao nepoverljiv covek. Mozda
ce sutra iii prekosutra Pavelc, Medic, osobto
Mihailovic, zgodno posluziti saveznickoj stvar
Mozda je to razlog zbog koga oni pomenute 'iz-
dace" neizrucuiu Tit njegovom 'narodnom"
sudu.
Bio ovako iii onako, ali tn su dokaz da
saveznici nece potpuno da iskorene fasizam, niti
da uvedu "demokratiju" po celom svetu. Unistenje
fasizma uvadjanje "demokratije" jeste jedna
velika obmana, koju su stalinisti svesno iii ne
svesno "a cello vreme rata pomagali. sto znaci
da su on saueesnici obmanjivanju "narodnih
slojeva". Ia mnoge druge zlocine, oni ce
placati pred proleterskim sudom 5@@
Ear Sc stalinisti ne secaju kako su trazili cd
radnika da pomazu svoje "demokratske" savez-
nike, da Sc zajednicki bore ovom (proslom)
"pravednom" ratu protiv 'naveceg neprijateja
covecanstva", "a "slobodu" principe demo
kratije"; i zar Sc ne secaju kako SUI savetova
radnicimi da Sc "strpe" da ne traze vece parce
hleba, te kako trebaju on kao kapitalisti, da
zrtvuju (?) "a pobedu "demokratje", "trajn
mir" opste blagostanje sveta? -
l kad Tito njegove pristalice cine prigovore
svojim savezncima kako Sc "nepridrzavaju svo-
jih obecanja zvanicnih odluka" isto toko vazi,
,fkolko iprigovor "crnog lonca garavoj serpi: Ear
on nije obecavao da &c u federativnoj Jugosla-s
viii, kada svojim partizanima dodje ma
vlast, zavladati "sveopsta sloboda ajsira demo-
kratija"? Danas je on ma vlasti u Jugoslavji ali
prema mnogobrojnim izveStajima, u njegovo Ju-
goslaviji ina mamie "demokratije slobode nego
u zemljama njegovih saveznika. u koliko je ina,
ina je samo "a one koji potpisuju i odobravaju
njegov program. Svi drugi koji neusvajaju njegov
program njegovu politiku, okarakterisani su fa-
sistima, kao takvim postupa
Tito kaze: "nema slobode "a neprijatelje slo-
bode". Ovo znaci nema slobode nj koga drugog,
sem onih koj odobravaju i usvajaju partizansku
"filozofju'. Pa tako SUI, iii sieno govorii ruski
carevi; kralj Aleksandar, Mussolinije i Hitler. I
oni snatrali one "neprijateljima slobode',
koji SUI imali drukcje poglede pojmove drus-
tvene stvari.
Kad bi Tito sa svojim pokretom dosao ma
vast u Jugoslaviji, kao sto Boljsevici dosli
1917. godine vast Rusiji; oduzeo zemlju cd
veleposednika, industrije cd njihovih vlasnika,
rudnike druga neutrality-suspicious. preduzeca
proizvodnju, pretvorio in u zajednicko vlas-
nistvo, ciljem vidu da uspostavi Socijazam
tada bi mu bilo oprosteno, bar cd radnicke klase
kada bi oduzimao politicku slobodu kontrarevo-
lucionarnim bandama. Jer b takav Gin ma ME-
govoj strani bio u prilog vecine stanovnistva
radnog naroda; - tada bi on sluzio drustvenom
progresu Tada bi on, saglasno De Leonu, postupio
skladu ga zakonima proleterske revolucije Me-
djutim, Tito njegov partizansk pokret nije nj
pokusao da izvodi revoluciju. Naprotiv, pre- nego
Sc ucvrstio ma vlasti, zvanicno je izjavio da ce
on postovati i stititi privatnu svojinu, pomocu
koje Sc vrsi izrabljivanje radnh masa Jugosa-
vije Znaei, Tito je "a takvu slobodu, da slobodno
don1aci strani izrabljivaci izrabljuju.i ugnjeta
vaiu radni narod "slobodne' federativne Jugosla-v
vije
Svi drug njegovi protivnici, zuzmajuci one
(ako III ima) koii hoce unistenje izrabljivanja
"a takvu su slobodu, "a kakvu je Tito. Ma ovom
Sc pitaniu oni ne razaze. Buduci je tako, pitanje
setnamace: Zasto Tito ne dozvojava politieku
slobooiu svojm protivncima? Kako izgleda, snena'
"a to drugog razloga, sem vlasti. On hoce po
svaku cenu da ocuva vlast Znaci, danasnja borbae
Jugoslaviji .izmedju burzoaskih frakcija jeste
borba oko 4vlasti Zato je Tito osnovao novu tajnu
organizaciju, poznatu pod imenom OSNA, "a
koju kazu da nije nj poticka nit militarna {?),
a kojasjes odgovorna samo MENU Pomocu ME j