RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

volii usvaja zakone ppmocu kojih da krsi
radnicke strajkove, raspusta njihove organi-
zacije; da zabranjuje slobodu sastajanja 60
vora, stampe, organizovanja agitovanja "a
revoluciju Drzava moze neometano to ciniti
Ona je stanju ola pomocu novih proturad-
nickih zakona pretvori radnicku klasu u pot
puno robbie drzavi, sto ma kraju krajeva
znaci, robbie kapitalisticke klase kojoj ona
sluzi.
New York times" je doneo &C. augusta
izjavu profesora Harold Laskija, predsednika
izvrsnog odbora Radnicke partije, pod naslo
vom "Ovo ie socijalzam ne komunizam"
Sam naslov otkriva profesorsko krivotvo-
renje Marksizma Ono sto je Socijalizam,
to je Komunizam u isto vreme. l obratno
= sto je Komunizam, to je Socijalizanl.
Pored proturecnog naslova, professor je izneo
u toj izjavi verovanje svoje partije "Ona
veruje u slobodu govora', kaze on, 81 slo-
bodu sastajanja. Ona veruie pravo ustavne
opozicije" it'd. A mamie cd tri nedelje posle
obelodanjenja njegovog profesorskog vero-
vanja. Radncko predstavnistvo je "odglasa-
10 sa 258 glasova protiv 139 [skoro isklju6ivo
protiv SUI bill konzervativci1 da Sc produce
Clement Attleeu ratne drzavne kontrole "a
pet godina''
TIE kontrole A. p vest il Londona cd
Is. oktobra, u Cleveland "Plain Delear"-u
objasnjava ma sledeci nacin:
''Te kontrole daju vladi siroku vlast mad
ekonomskim zivotom nacije, cak do stvar
nog unovacenja radnika. Pod njihovom Was
tt ljudi SUI slani u rudnike Svaka osoba koja
trazi rada morala Sc registrovati kod Labor
Exchange primiti posao koji joj Sc daje.'
Etc, to je uvadjanje 'socijalizma" - $50
cijalizma koji produzuje ratne kontrole dr.
zave (eak jednog coveka = Attleea) mad
radnicima. Mi Sc secamo da je drzava slala
'ljude rudnike' protiv njihove volje da
rade "a $500, $1,000 i $4,000 ma nedelju
da je zabranjivala strajkove krsila one koj
SUI izvedeni ma suprot zabrane protivila
Sc svakom podizanju najamnice i poboljsa-
nju radnih uslova. Radnicka vlada produzuje
istim putem. s.ss
Primetili smo takodjer da, iako Laskog
teorije inisu opste Socijalisticke, radnick
predstavnici parlanentu nece do toga ste
pena da zalaze "socijalizam". Ma primer,
Laski kaze da je "Radnicka partija ogra-
nicila svoj program javnog vlasnistva ma
jedan sektor industrije." Zasto je to ucinila?
Zasto ne primene svoj program ma sve SEX
tore industrije (uvek imajuci vidu da nj
to ne bi bio Socijalzam)? Ona sada ina pri-
liku "a to. Pobedila je u izborima skoro
diva prema jedan. Kada &c ona svoj program
ostvariti, ako ne tada kada je tako mocno
pobedila? Valjda nece onda kada bude po-
razena Razlog je tome sto ona nece da
antagonizuje kapitalisticku klasu Kao da je
to moguce, usreciti radnike bez da Sc an
tagonizuje kapitalisticka klasa.
A dalje, kaze Laski: "Na kasnijem ste
penu, ako izbornici obnove menu vlast, Rad
nicka uprava &c produziti sa nacionalizo-
vanjem druge industrije i ustanoviti jaw
no vlasnistvo zemlje." Ovde vidimo da Laski
sanja ipak nekakvom konacnom drzavnom
"socijalizmu'. Ali on ga ne traH odmah. Ia
sada sano jedan sektor industrije treba da
predje drzavno vlasnistvo. Ostala industri-
ia treba da ostane rukama privatnih IL
rabljivaca jedan niz godina Pa ako opet
'pobedimo" u buducim izborima mi cemo"
nacionalizovati jos jedan sektor. A nakon ne
koliko godina posle toga, jos jedan it'd. Ali
posto SUI "radnicki' predstavnici vec nekoliko
puta odricali Sc Laskieve teorije vec SUI
diva meseca ma vlasti jos nista nisu ma
cionalizovali, Sta wise, dali SUI moe ropske
ratne kontrole mad radnicima Attleeu "a
buducih pet godina mira ne dokazuje Ii ovo
da radnicki predstavnici nece nj takvog $50
cijalizma" kakvom LasH teorise?