davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
SOvjetska Russia

Konferencija stranih minista-
ra triju velikih sila = Anerike,
Britanije Sovjetske Rusije -
produzuje j dale pod najvecom
taianstvenosti. Javnost ne zna
Sta Sc reSava. Novinari vecinom
nagadjaju. Ina SC samo to da
Sc ista odrzava u Moskvi "Spi-
ridonovka Palace; da Sc Stain
povratio sa odmaranja i da SUI
S MIN konferisah sva tri strana
ministra; da Sc sastanci sada O.
drzavaju DUE nego u pocetku;
da Sc neki dan odrzala gozba ma
kojoj SUI nazdravljali jedni dru-
gina it'd.
Ali u proSli "petak izvesteno
je da govori produzuju pozitiv-
no radje nego negativno'. Jucer
je izjavljeno da 'sve ide dobro. "
Novinari tex spekuliSu 0 cemu
Sc resava. Kazu da je atomska
bomba jedna cd tacaka; druga,
ruski zahtev Turskoj "a teritori-
ju i kontrolu Dardanela, razni
sporovi ma Balkanu, srednjem
dalekom istoku; o prosirenju rus
kin granica, u Poljskoj, Finskoj,
Rumuniji; pobunama u Iranu
sferama uticaja.
Konferencija koja tako krije
stvari o kojima Sc bavi ne moze
biti cista niti postena. Onaj ko
ina da nesto krije, tai sigurno
obavlja prljave poslove "a koje
nece da Sc INA. DoduSe, po vre-
menu to &c Sc saznati, kada Sc
pripremi javno mnjenje da ola
ko uzme jednu po jednu cd tih
imperijalistickih resenja.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
Razvitci u strajku G.M.

Strajk kod General Motors "a
lazi vec u sestu nedelju. Izgle-
da "a nagodbu jos nema. Juni-
ia Sc drzi svojih originalnih "a
hteva "a poviSicu cd 80 posto,
Korporacija takodjer ne popusta.
Ma II. decembra G. M. je pod
nela uslove "a -novi ugovor. Pc
ovim uslovima radnici ne bi do
bill nista. cak bi izgubili ma mno-
GIN pitanjima. Ma primer:
20. Da &c junija i korporacija
priznati prava uposlenika pri-
javljenika "a poslove da odaberu
iii odreknu clanevanje u ma kak-
vol juniji, ola odrzavaju iii ma
puste takvo clanovanje -. Ira
zenja clanstva "a juniju i ubira-
ME clanarine nece Sc vrSiti "a
vreme radnih satova ma kompa-
nijskom vremenu iii ma kompa-
nijskim troskovmia." Ovde Sc vi
di lukavstvo korporacije kojim
ona namerava slomiti juniju Is
tina je da korporacija niie We
iki protivnik fekerske junije, ali
posto je radnistvo tako borbe-
no, do stepena gde ga radnicke
vodje ne mogu kontrolisati u
korist korporacije, ona bi radje
bila bez ikakve junije. Oval US
low. naravno, junijske vodje ne
&c usvojiti nj pod kojim okol-
nostima.
U drugim tackama, ona trazi
"pravo ma uposlivanje, unapre-
sdjenje, premestanje, otpustanje
s4
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27

Ova cinjenica me sprecava ma
Sc priznanje, iako ,je drzavno O.
delenje opomenulo Jugoslaviju
unapred da ne ocekuje prizna-
ME kada je postalo ocito da IL
bori cd IL. novembra nece biti
demokratski j predstavnicki."
Il Londona vesti javise isotg
dana da je i britanska vlada pri-
znala republiku u Jugoslaviji.
Prema mnogim komentarima,
priznanja SUI ucinjena il razloga
da Sc izbegnu zategnutosti sa
Sovjetskom Rusijom. A mi dr.
limo da je to koncesija, koja je
ucinjena Rusiji "a koncesije koje
&c Rusija dati NINA, Britaniji
i America, u zamenu.
"Petar," kaze ova vest il Lon
dona, "javno je izvesteno da je
dobio obecanje da &c prilican
dohodak cd jugoslavenske Wade
MENU produziti dalje ako pri-
stane ma odluku kojom Sc on IL
.vlascuje."
: To su zbrke ma sve strane =
i kod saveznika kod jugossa-
venske Wade i kod kralja, iii eks-
kralja. Svi rade suprotno onome
sto SUI obecavali. svi daju nesto
da bi dObili neSto. / to oni ma
lzivaju 'istinskom slobodom, .
"narodnom demokratijom" dru-
GIN lepim imenima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27

nj radnici. Tu je takodjer veliki
dec onih koii cak pripadaju jul
niji, a nisu ma strajnd - tako-
zvani maintenance workers"
Ako bi htela, junajia bi mogla
owe, poslednje, povuci il tvor-
MICA, ma strajk. Ali ona to nece.
Ona zali poslodavce, jer S tim
bi Sc nanelo mnogo kvara in
dustriji. Istina je da bi ovakvo
potpuno povlacenja svih radni-
ka liz tvornica mozda nagnalo
korporaciju da Sc sto pre- ma
godi pristane na zahteve rad
nika, ali junijski fekeri radie gle
daju radnike Ola stradaju u du-
GIN i cesto izgubljenim strajko-
vima, nego da Sc korporaciji ma
nese Steta. Ia to oni dozvolja-
vaju jednom delu radnika da os-
taje ma poslu.
Drugi faktor ie u tome, sto ie
korporacija dobila sudsko odo-
brenje pomoc gradske plpicije
ola provede kroz piketaske linije
svoje uredovne radnike. OVo je
razume Sc, krsenie straika ma
strani politicle drzave, ito po-
mocu oruzane sile. u Flint, Mich.
je policija ma II. decembra pro-
vela kroz piketasku linliu 500
uredovnih radnika. Istog dana
junija UNITED Automobile Wor-
kers = CIO) izdala je poziv "a
10000 radnika .da Sc okupe "a
piketovanje i da sprece ulaz u
(Nastavak M 3. straoil
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27

"Neki ekonomi poslovni ekze.
kutivi," kaze Sc u clanku dale
"upitani cd ovog dopisnika Sta
hi uticaj odredbe mogao biti axe
bi Sc stavio u zakon cd kongre-
sa, otisli SUI tako daleko da su
rekli da bi owe posledice sle-
dile:
"Q) Potpune zapreke protiy
ulaganja avanturistickog kapita-
la u poslovanja, posto bi Sc pro-
fiti mogli okrenuti u najamnice
cd einjenica-istrazivajucih tela
ako bi Sc smatrali dovoljni da
susretnu zahtev povisice.
"(2) Unistenje malih poslova-
MIA Sjedinjenim Drzavama
posto ne bi mogla platiti rad
nicima po rati naiamnice koja
je ucinjena mogucom "a velika
poslovanja gomilajucim profit.
ma, postizavajucim kroz masov-
MI proizvodnju."
Ako bi radnici zbilja bill L
stanju da iznude putem borbe
visu najamnicu, koju predsedni
kovo telo ne bi odobrilo axe
bi je u opste odobrilo radl
toga sto su kapitalisti u stanju
platiti, nego pod pritiskom Dor
tbe raeiritke klase, ODE sorf7iiee i
tvrdnje bile bi ostvarene. Kapi-
tai bi Sc ustrucavao da "avan-
turise" u nova polja proiZvod-
ME; sitna poslovanja bi pro
padala II toliko brziie.
No to ne bi bio nikakav naza-
dak. To bi bio progress. u iednu
ruku radnici bi primal, celu Ill
skoro celu, onu nalenlSost, kako
bi rekao Engels, koia i'm pri-
pada - punu vrednost svoje rad
ne snage - a kapital bi Sc kon-
centrisao II manji, broj sve la-
cih, ruku.
Ali nj to, premda bi to bio
izvesni progres, ne treba da rad
nike zadovolji. Njihova borba
mora produziti u pravcu drugog
i viseg ella = "a potpuno unis-
tenje kapitalizma i uspostavu
drustva bez kapitalista draw
nika = Socijalizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
Rurnunija

Vest New York "Times"-u il
Bukaresta (od Pope Brewera)
cd 20. decembra javlja da "Ru-
|munija patti cd najgore epidemi-
lie u njenoj istoriji, umrtvljuju-
|ceg tifusa. Izbuh jos nije dosti-
lgao vrhunac celia istocna Ev-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
VAzNE MEDJUNARODNE VESTI
Jugoslavija

AP vest Washngona cd O. decembra javlja da su Sjed
meme Drzave zvanicno prale promene Jugoslav
ku koa zauzima mesto dosadasnje monarhije.
Ova komunacija [nota kou je predao americ ambasa-
dor Beogradu ugosavensko vad izrazava udaenost cd
tvrn" Huen, westinghouse dopisnk
New York mesa izdanu cd g. decembra) ida e sadasna
ugosavenska vada sns cd naroda kao rezuat
iedno partijskh izbora Jugoslaviji II. novembra'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
KROZ KAPTTALISTICKU AMERINU
Truman i ''kapitalizam''

Trumanov stav este pretna kapitastickom
gas nasov jednog clanka New York Tmesu cd g. 5eee
bra podnaslov Negova istrazva
cnenica ri srah medu nema da b aa poslevana mog
umreti" clanak e napsao wahingtonski dopis Tssesa
Arthur Krock.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
Petar Slepceuic:

Petar Slepceaic:
Mnogi SUI ocekivali da kad sc
jednom ucini kraj ratu, da cs
stvari krenuti ma bolje, IT,, "a
vladati sveopsti mir prospect
tet. Oni SUI tako ocekivali, ie1
su bill ubedjeni laznom propa-
gandom, da sva zala koia SUI III
tistala, dolazila SUI cd naci-fasi-
zma. Oni nisu mogli da prozru
kroz tn laznu propaganda, da
je naci-fasizam posledica svets-
kog kapitalizma, pod kojim je
nemoguc mir i prosperitet.
Nominalno je rat dokoncan
dok stvarno nije. Ia ovo SUI do
kaz nemiri i oruzani sukobi u
Kini, Javi, gde engleska "soci-
jalisticka" vlada ugusuje u krvi
pokusaj Indonesijanaca da Sc os-
lobode stranog imperijalizma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
Otpusteno sa posla radi
Strajka $4,000

Detroitske tvornice su otpus-
tile sa posla $4,000 radnilza, kac
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
NAsA SREDSTVA: Prosye.,



NarkSizlna: da su rad hagi-
tai nepo1nirilivi nepri5atsiu;
orgAnizoyanje radnieke htaae
u Jcdnu Revolucioaarllu Poll
Jicku Partiju ia osyajanjs
rSzsa.-anje Politicke Drzave ha-
pitaI1zma; organizovanje rad
nlKa II jednu revolucionaruu
Ii.uusIijalnu Juniju "a uz:-
mapJe, drZanje i kretanje svih
zemalJskih i n d ustriJ a.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
NAsA svBHA: ..nistenjs

NASA SvnHA: ..nistenje
kapltslistlEkog .urSassulas =; \;
nistenje najamnog rupst ~
radnicks ( las .; Yre7asanoes
svih sesaaljskih indnsEEila =
ruks organixovsnft SEoixSsf
djaGa; svakomrraEnixu Dstpaa.
plod njegovog rad.; ssaobo-
ijenje celoz tovecanssva ID
norije Klasne vla0av1lis, "
pestavJanje Slobodns Izjed-
nice Drugova ! DrugarlcA
Indastriialns Rspubliks RAda.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Nou grob
ROSE RAMUNDELI

Pc dolgi in mucni bolezni je
preminila ma domu' hcere ma 95
E. 219 St., dobro poznana Rose
Ramundeli, rojena Mesojedec,
stara 66 let. Soprog Jack je umrl
pred Il lett. Donna je bila il Ma
lie vasi, fara Dobropolje, kjer "a
pusca vec sorodnikov. Tukaj je
bivala 46 let in je bila clanica
drustva Carniola Hive st. 493
T. NJ, drustva Marie Magdale-
ne st. 1852 KSKJ, podruznice st.
25 SzZ in drustva Majka Bozja
Bistricka st. AZ HBZ. Zapusca
sina Jacka in stiri hcere: Mrs.
Josephine Petric, Mrs. Rose
Watson, Mrs. Mary Shreffler in
Mrs. Frances Kettleman, sest
vnukov in vec sorodnikov. Po.
greb Sc DO vrsil v petek oh 8:15
uri zjutraj il Josip zele in sino-
vi pogrebnega zavoda, 458 E.
152 ST., v cerkev Marie Vnebo-
vzete oh $50 uri in nato ma Cal
vary pokopalisce v druzinsko
grobnico.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Ocitki ruskega
patrijarha Alekseja
prOti Vafkanu

SOFIA, II. aprila, (O.N.A.)
- Ruski patriarh Aleksej, mai
visji predstavnik ruske, oziro-
ma vzhodno pravoslavne cerkve,
je ocital danes Vatikanu, da 81
je prizadeval vsiliti fasizem vse-
mu svetu in da zahteve katoli-
cizma neprestano narascajo.
Oeitek Sc nahaja v ''pismu
Bolgarom", objavljenem oh pri.
liki cerkvenega sestanka ma cast
gostom ruske cerkve, XII so ma
obisku ma Bolgarskem. Patri.
jarh Aleksej je dejal v svoji po-
slanici med drugim tudi nasled.
ME:
"Edinost je zdaj prav posebne
vaznosti. Ia edinost je potrebns
proti narascajocim zahtevan
katolicinna, katerega predstav.
liza Vatikan, ki hoce vladati mad
elovestvom in vsiliti vsemu sve.
tn nacela fasizma, XII je razlil
mad vso Evropo Stroke potoke
nedolzne kryi =
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
pRED5EDNIk.
TRUMAN PRED
KONG K GR''E50|M
Novi predsednik podal
zagotovilo. da bo sledil
stopiniam Roosevelta

WASHINGTON, 16. apri
Ia Predsednik Truman je
incl danes pred obema zbor
nicama kongresa svoj. PRIV
govor, v katerem je stoves
no zagotovil, da DO nadalje'
val program pokojnega pred
sednika Roosevelta v vseh
ozirih in prosil clane kongre'
sa in ljudstvo, da mu poma.
gajo, da DO kos veliki nalo'
gi, XII je padla ma njegove ra'
me. -.
"Nasa zahteva je in ostane
brezpogojna podaja," je izjavi
Truman, govoree Q yoJnem pro
gramu Zed. draw.
mi smo odloceni, da kaznu
jemo vojne kriminalce, pa ma
gar. la bi jih bilo treba poiska.
ii ma koncu sveta. JAZZ hocem
da je vsemu svetu znano, da bt
ia direkcija ostala nespremenje'
ma in neovirana."
Truman je apeliral "a edin
stvo naroda v svrho uresnice,
MIA idealov, katere je proglasi
svetu pokojni Roosevelt, ter do.
stavil:r ''Edino, kar prosim, j
to da bi bill dober in west slu.
zabnik bozji in mojega ,ljud
stva."
Novi predsednik je naredi
wits preprostega in iskrenegs
moza in prvi odmevi z ozirom ma
njegov ,govor pred kongreson
SO zelo ugodnl. VISA znamenjs
kazejo, ida je smrt Roosevelts
naredila mocen Wits ma zakono
.dajce iR da bodo sodelovali ,
njegovip naslednikom pri veil
XII odgoyornosti, katero je spre
jel tako, nenadoma.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Amerikanci vdrli v Nuernberg, drviio prot Rusom
Nemski general
sanja 0 bodocnosti

NEKJE v NEMCIJI, dne 9.
aprila (O.N.A.) - Erik Schwab,
dopisnik in fotograf agenture
France Press in a s dopisnik
sta ujela nemskega generala, po
imenu Roericht, xxi je zelo ezgo-
voren in prezira nacisticne cast
nike, ces, da MISC pravi protest.
onalci. Preprican je, da je nem-
Ska situacija brez izhoda in pra-
vi, da Nemcem pred vsem mani
ka opreme.
Trdno je uverjen, da Nemci ne
bodo izvrsili nacionalnega samo-
mora in Sc naslanja ma ideje
nemskega pisatelja Gerharda
Hauptmana. Prebil je MIN We
liki zracni napad ma Dresden, XII
je unicil mesto in pravi, da sta
v tenn videla konec. one dobe.
Gerhard Hauptman je prepri-
can, da je bodocnost nemskega
naroda vezana ma Rusijo, ces,
nemski industrijski genij sc mo-
ra nekoc srecati z rusko ener-
gijo.
Ideja je znana, kot ena nems-
kin spekulacij "a prihodnjo re-
Sitev nemske kaste militaristov.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
|Molotov pride
ma kOnferencO v
San Franciscu

WASHINGTON, Is. aprila. -
Snoci je bio IL Belle hise mama
memo, da bo premier Stain ma
sugestijo predsednika Trumana
postal ma konferenco Zdruzenih
narodov v San Francisco yuma
NIGGA komisarja Vjaceslava Mo-
lotova kot zastopnika sovjetske
unije. "
Tozadevna izjava pravi, da je
ameriski poslanik v Moskvi Har-
riman v petek sporocil Stalinu,
da bi bila navzocnost Molotova
"dobrodosla kot izraz resnega
sodelovanja "a uresnicenje in
formuliranje move mednarodne
organizacije, kot jo je. zacrtal
p e d s e dnik Roosevelt in
kakor je bila odobrena ma kon-
ferenci v Jalti."
Vest, da DO Molotov navzoc
ma konferenci, je znatno izbolj-
sala izgled "a uspesno zborova-
ME. Poprej je incl Rusijo ma
konferenci zastopati sovjetski
poslanik Gromiko, kar Sc je tol-
maeilo, da Russia ne pripisuje
konferenci toliko vaznosti kot ie
zeleti. Predsednik Roosevelt je
bill razocaran mad to odlocitvijo.
Nacelnik britske delegacije ma
konferenci DO zunanji minister
Eden.
Jake More, predsednik demo-
kratske organizacije v drzavi
Iowa, je postal predsedniku Tru-
manu- brzojaven APPEL, da imenu-
je Mrs. Roosevelt kot posebno
zastopnico Zed. drzav ma konfe-
renci v San Francisco.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Vesti IL ziuljenja
a177eriSkih Slouenceu

Sacramento, Cal. - Louise
Petach je bila obveseena, da je
njen sin Edward resno bolan v
Dibble General Hospitalu v
Menlo Parku, Cal. Zbolel je ma
Marianskih otokih, kjer je slu-
I'll % mesecev pri zdravniskem
oddelku. Zdravje Sc mu pocasi
vraca.
Granite City, Ill. - Dne 20.
marca je tukaj umrl Helena
Toncoff, stara g. let in rojena
ma Ogrskem.
Springfield, Ill. = zena Pfc.
Johna Lazarja mi. je bila obve-
scena, da je bill v Nemciji 25.
marca drugic ranjen njen. MOI.
Prvic je bill ranjen ma zapadni
'front.' proslega novembra in bill
odlikovan z visnjevim krizem.
Pri vojakih je Cd aprila 1914,
Epreko morja pa cd septembra.
On je prvi Slovenec il tega me-
sta, ki je bill ranjen Y vojni, ME
GOV bratranec Cpl. John Lazar
pa prH tukajsnji Slovenec, Ii je
|padel v Nemciji 6. marca I. l.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
TujerOdni delavci
v Nemcijji
postal partizani

BERN. .-(O.N.A.). Cedalje
vec vesti prihaja sem, da je vele-
mesto Stuttgart postalo veliko
sredisce partizanskega pokreta,
XII je zacel borbo proti nacistom.
TIE partizanske sile sestavlja-
jo oddelki pobeglih Rusov, Po-
ljakov, Francozov, Holandcev in
drugih delavcev-suznjev. Ko so
Sc razsirile vesti o blizanju fran
coske armade, je nastala v me-
stu zmesnjava, ogrodje nacistic-
ne stranke in njene administra-
cije Sc je podrlo, ker so vsi visji
uradniki pobrali svoja sila in
kopita in jo pobrisali proti who
du. Tedaj so pricele z vseh stra-
nj prihajati v mesto sile teh
osvobojenih suzenjskih delav-
cev. 49,.
Prevzeli so vse. Administered
jo, lokalne zaloge ziveza in vse
drugo. Naenkrat so trgovine
prodajale zaloge ziveza brez od-
merkov-prvie po dolgih letih
strogega racioniranja. Kdor je
lie hotel 81 je mogel kupiti suro-
vega masla, jajc ma tucate, mesa
in sira it'd. - .
Zanimivo je dejstvo, da so vsi
nacisti pobegnili kljub temu, da
so francoske predstraze Sc we'd
no oddaljene najmanj 40 kilo-
metrov cd obronkov mesta. Gla-
som teh porocil vlada zdaj mad
mestom nekak soviet, sestavljen
IL Rusov in Poljakov in par sta
rib nemskih socialistov.
Ma svojem divjem begu 50 ma
cisti pustili "a seboj velike zalo.
&c zivil, tako da zadostujejo ne
le "a potrebe partizanov, temvei
tudi "a vecino mescanov Stutt.
garta.
Isto Sc je baje zgodilo tud '
Ulmu, priblizno 70 kilometro,
bolj proti jugovzhodu. Tudi tam
SO lokalni nacisti pobegnili '
Monakovo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
POLJAKI RESILI zENE
SVOJIH CAHTNIKOV

S PRVO KANADSKO ARMA-
DO, Nemcija, u. aprila. - C.
te prve poljske divizije, XII pro-
dira OBJ reki Ems, je yceraj osvo-
bodila 1900 poljskih zensk, XII
SO Sc nahajale v nemSkem kon-
centracijskem taboru. Med osvo-
bojenimi Nje bilo vec lena oficir-
jev divizije, katera jih je osvo-
b0dila.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17

Waukegan, III. Il nemske-
So ujetnistva Sc je oglasil Pvt,
Joe G. Keber, ki je BIZ pogrs.
dan Cd Z. novembra. Pile, da g
dobro pocuti, mai domaci ne 30.
do Y akrbeh zanj, naj mu poslje-
jo kak paket skod Rdeci kria
u pozdravlja svojce tor prijate-
lie.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Resen IL ujetnistva

Sedem clevelandskih druzin je
te dni prejelo veselo vest, da SO
bill njih pogresani ali ujeti 81
novi, katere SO ujeli Nemci,
osvobojeni Cd prodirajocih anne
riskih armad. Med temi je bill
tudi korporal John R. Skully,
cigar zena Wanda stanuje ma
1850 E. 80 st.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
P0ROKA

Y soboto sta se poroeila Mr..
Justin Pirnat, Z p. 100 St., in
Miss Rose Frengecsh, ! Milwau-
kee, Wis. Poroka se je vrsila v
Milwaukee, ia udele4ila sta se je
tudi Ar. ii Mrs. Matt Baraga 2
Saranac I'd. Rilo sre4nD!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
$4,000 AMERIKANCEV
RESENIH IL UJETNIsTVA

PARIZ, Is. aprila. Anne
riske armade, ki prodirajo skozi
Nemcijo, 50 da sedaj osvobodile
okrog 1900 Amerikancev, ki
so se nahajali v nemskem ujet-
nistvu. stevilo vseh ameriskih
ujetnikov Y Nemciji je do sedaj
znasalo okrog 10000.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
DRAMSKI ZBOR "ANTON
yEROVSEKs

Vaje a igro 'Tri zaostale
ure" Sc vrsijo Y sredo. IS. apri-
la, oh 8. Uni zvecer 40 odru SID
ma Waterloo Rd. Pridejo maj:
cesen, Steblaj, a. Bold, r. Kri-
Estof, ]. Czech il Henry Kapel.
Reziser.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Kitajska 0dredila tri dni
zal0yanja

To- .a II d 4 D..
v Rimu SO sc uradni in diplo.
matski krogi udelezili zalne slav--
nosti, ki Sc je vrsila v ameriski
katoliski cerkvi, nedtem ko je
mestna zbornica v Lizbonu IL.
razila sozalje "vsem mestom i
Zed. drzavah."
Izraze sozalja sta poslali obt
poljski vladi, v Varsavi in Lon.
donu, in romunski kralj Mihae
je TIDAL odlok zaiovanja siron
dezele.
Na bliznjem in daljnem who
du 50 se vrSile zalne slavnost
cd Jeruzalema do cunkinga
kjer je generalisimo ciank Kaj
dek odredil til dni xalovanja. v
New Delhiju je indijslki drxayn
svet y xnak so4alja = POI urs
prenehal j vsem delom.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
MA OBISKU

L Utah je prisla ma obisk Mrs.
Mary zeleznik, XII Sc nahaja pri
svoji hceri Mary, v Maple
Heights, O. zelimo il mnogo "a
bave v nasi metropoli!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
DREKTORsKA A sEJA

Jutri Oh s. uri zveGer sc vrsi
direktorska seja Slovenskega
Edrustvenega donna IN Recher
Ave. Vabi ~ we direlrtorje, a
Ise gotovo udele&ijo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
Splosno. zalovanje sirom JUNE
-....~ Amerike

Smrt Roosevelta je izzvala
splosno in uradno zalovanje 81.
rom Centralne in JUNE Ameri-
Ike, cd Mehike pa do Gle.
Izraze sozalja je izrekel anne.
riskemu ljudstvu cello novi ja-
ponski premier Suzuki, XII je
casnikarjem rekel, da Sc mora
priznati, da je bill Roosevelt 81
jajen vodja Amerike v vojni il,
da> je torej lahko razumel, kako
velika izguba je njegova smrt
"a amerisko ljudstvo.
Edna n0ta barbarstva prisla IL
Nemcije
Edna nota barbarstva je
prisla IL Nemcije, kjer je pro-
pagandno ministrstvo po dveh
dnevih molka prislo ma dan z IL
javo, da je bill Roosevelt maj
vecji vojni zlocinec ma svetu",
cigar smrt je "bozji cin", XII DO
Nemeiji prinesel koncno zmago.
Obenem so nacijski listi OBJ
javili yclanke, v katerih Sc pise,
da medtem ko je bog udaril
Roosevelta", je bill Hitler pre-
teklega julia, ko je bill mani po-
izkusen atentat, "cudezno usel
smrti."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
v BOLNIsNICI

v BOLNISNICI
v Mestno bolnisnico je bila
odpeljana preteklo soboto, Mrs.
Justine Grabnar. Obiski MISC do
voljeni. zelimo j skorajsnje
okrevanje!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17

v Girard, Ohio, sta Sc dne Z.
aprila porocila Anton Dobrovo-
lee, Avon Parka, in Jennie
Racic, 2 Lawrence Ave-, Girard,
O. Bio srecno!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17

rusle sene eete sresale dolin reke Ebe JUNO cd
Dresdena.
PARIZ, torek, II. aprila - Tri ameriske armade Sc
danes boro koma kakih IS mill vzhodno cd ruskih nij.
Amerikanci udari pet mill zapadno cd reke Elbe pri
cemur obsi Leipzig in drvo sedaj proti Dresdenu,
medtern ko 'je druga ameriska armada vdrla nacsko
"sveto mesto' Nuremberg
Nuremberg je prednja strata nemskih obramb ba-
varsh Apah ker DO nabrze bla zadnja bitka e vol
me- Prodrte amerskih Get to mesto pomeni da Anne
rkanci pozci odpret ofenzivo proti Regensburgu in
54 mill oddaen donavsk dolni in prot "a mill oddale-
mi ceski mej ali pa proti Monakovu XII je oddaljen 80
mill.
LONDON, torek II. aprila - Nemci danes poro-
CALI da sovjetske padalne cete pristae nemskmi Ii
njai mani kot % mill cd Berlina medtem ko je Hitler
objavil nacje desperaten ape da boro do zadne
ga moza prot "navalu azijatskega boljsevzma'
Nac trdio, da so bile sovjeske padalne cete unce-
Dolgo prieakovana velka ofenziva Rdece voske pred
Bernom e zaeela vcera OBJ postirih zjutraj 10
mill dogi 'front.' Berlinsk radio prav, da e sopo ak
cijo okrog diva miljopa moz Rdece vojske in nac od
prto priznavao da e spotev ruskh in amerskih sill
goce teku nekaj dni.
GIL. STAN AMERIsKE ZRACNE SILE, Nemcija, 16.
aprila - Danes amerska in ruska letaa srecala
bon zoni mad centrano Nemeijo veselo izmenala po
zdrave.
Amerisk skupin bojnih letal XII je srecaa Rusi
" skupn taktcni akcij prot nacem, e poveljeval po
rocnik Robert L. Freeman il Chattanooga Tenn On poro
ca da trenotno nj spoznal ruskh eta apak ko je ba
ugotoveha identteta 81 avijatki prijatesko izme
mali pozdrave gib leal in manevr predno so Sc loci
lin Sc podali svoja letalisca.
LONDON, torek II. aprila - Zavezniska etalska 81
LA e vceraj mad Necijo slavila svoj navec dan Nena
zmaga ozna6uje kot katakizmicna raznh spopadih
in napadih tarce e bo unicenh mic mani kot 848
skin eta Neki uradni komentator je zjavil da e
Ska zracna sila prakticne svrhe "kaput"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-04-17
ISvet Sc l1anja spolllinu
Rooseve1ta; ve1ika zalost
med l.uS1<i111 11arodo1n

Kot razvdno il porocil XII prihajajo il raznih deov
sveta nj Sc nko pref srt kakega Amerkanca povzroci
la tokega zaovanja kot je povzroca med narod
ia smrt predsednika Franklina D. Roosevelta