Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

KnJ1S, INA v NaI1Onu z dne
%. sept. clanek z naslovom:
"Tragedija nemskega delav-
stva", XII je vreden, da ga clio
vek precita. Padover je bill pred
minulo vojno visok uradnik v
Departmental "a notranje "a
deve, med vojno pa castnik v
naSi armada v oddelku "a psi
hologicno vojno. Nemcijo torej
dobro pozna. Delavstvo nj pc
unicenju svojih voditeljev sto-
rio nicesar prot Hitlerju. Kar
lie voditeljev prestalo preganja-
aja, SO bill potem brezbrizni.
Ne nemSki social-demokrati, ne
nemski komunisti nimajo nika-
krSnih zaslug "a BOZ prot ma
;izmu in sploh je Nemcija edi-
Ia dezela V Evropi, kjer nj bilo
ned delavstvom proti faSizmu
nikakrSne akcije. Ravnalo Sc je
90 besedi "verboten" do kraia.
&c ii je prepovedano, ii je pre-
povedano in tega Sc drzi, pa hos
lahko izhajal. Taxa je bila psi
hologija nemskega delavstva.
A tudi nezadovoljno nj bio, ka-
kor Padover zelo dobro razlaga.
Ko je Hitler razgnal prejsnje
delavske voditelje in Jill unicil
hipoma, ali pa V koncentracij-
skin kempah, je delavske unije
preuredil V striktno nacijsko
'organizacijo" oziroma V maSino
propaganda, Xxi mu je obetala
lepSe zivljenje, stalno zaposle-
most, priboljSke velikim druzi-
nam, izlete in vse sorte druge
ugodnosti, Xxi jih pod kajzerjem
in republiko nj imelo. In vrh te-
ga je nacizem tudi nemSke de-
lavce omamil S frazami O mad
ljudeh", XII jim je usojeno 60
srodovati mad Evropo sebi V
korist.
In Padover pravi: Gotovo DO
kdo rekel, nu, &c je karakter
nemSkega delavstva tax, kako
maj upamo V demokraticno bo-
docnost Nemcije?
Resnica je, da ako je ne mi
slime prepustiti popolnoma ia
5istom in njihnim bratrancem
pangermanom, nimamo druge
izbire kot zidati svoje upe lie ma
delavstvo. S kom drugim mai
delamo V Nemciji? Kmetje so
omejeni in nepoliticni. Priprav-
lieni SO biti Z vsakim rezimom.
XII jih ne bi proved nadlegoval.
NemSka vrhnja plast, vstevSi
industrialce in klerikalce - ie
oportunisticna in zvesta samo
sebi. Pozna edino svoje intere-
Sc. Pref je ia plast podpirala
Hitlerja, ker je uspeval. Sedai
kolaborira (sodeluje) z zavezni-
XII, ker so zmagali. Tt element
vzlic temu MISC nasi prijatelji in
ne podporniki demokraciie.
. nemskem srednjem sloju
praVi plsec, da je njegova ira
gedija V tenn, ker ga je zredila
avtokracija, ne pa ga rodila re-
~volucija.
Torej ako hocemo, da poma-
gamo demokraciji Nemciii, ie
delavstvo edino, ma katerega Sc
lahko zanesemo vzlic niegovi
neodlocnosti in pomanikanju
hrbtenice. Padover izvaja, da
nemSko delavstvo ne goji i'm
perialisticnih ambicii. L. 1919
Sc je prilicno trudilo "a demo
,kratiziranje Nemcije. Sedai sku-
sd biti zavezniSki vojaski vladi
prijazno (namrec v ameriskem
in angleskem delu okupirane
Nemcije), toda naSi vojaSki ura-
Oh Sc obnaSajo hladno napram
MENU, posebno pa prot socia-
llstom in komunistom.
Padover ugotavlja, da lie TAXA
taktlka zgreSena, posebno ker
odbija politicno zmozne social
demokrate in namesto Min so
Vzllc profession uposlili nazai
notorlcne nacije in reakcionarie,
Clanek zakljucuje: "Nekega
dne bono sli ven il Nemciie.
Katerim 10 bono tedai izrocili.
Ola bodo vodili Memo bodocnost?
Ali klerikalcem a la Dollfuss?
Ali industrialcem? Ali genera
lon? To bi bio vabilo naicrnei-
CT rnnEIn1II ~ NooIzJ-