davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-28
(NadaljeVanje IN konec. }

V kraljestvu mravelj je sa-
mo kraljica edna oseba, XII zivi
drugo zivljenje, kakor navadne
mravlje. Pa tudi ona ina nalo-
go, to je, da skrbi "a narascaj
rodu in vail jajca. Sicer obstoji
poleg kraljice tudi kralj, toda
ia je, kakor obce znano in kot
smo omenili zgoraj, lie clan ro-
du, XII Sc pusti iz usmiljenja Ii
YETI gotovi cas-, da kratkocasi
kraljico. Vsi kralji so namrec
zelo neumno bitja in popolnoma
brez korlsti "a celokupnost.
Mravlje opravljajo vsa della sa-
me; vse Sc vrsi redu in pod
strogo discipline.
Delavske mravlje izvrsujejo
VISA della, to je poljedelstvo, zivi-
norejo, low in vrtnarstvo. Maj
vecji cudez v organizaciji MIRA
veil pa je to, da 81 drze posa-
meme vrste mravelj tudi suznje
in prirejajo dobro organizirane
love "a istimi, pri katerih raz-
vijajo toliko prebrisanosti in
tako visoko discipline, da mora
elovek cd zacudenja ostrmeti,
kadar spozna vse to natancno.
Vse mravlje vodijo vojne z
drugimi rodovi, toda lie nekaj je
takih vrst, XII prirejajo posebne
roparske pohode "a sunni.
v srednji in severni Evropi
sc nahaja te vrste roparska
mravlja, XII Sc zove "mravlp
amazonka". One live " stavbah
il prsti S samo enim vhodom
Amazonke 81 drze ;,uznje, ki
jih oropajo il mravljisc tako'
zvanih podzemskih mravelj, all
pa IL onih, XII Sc zovejo tudi SUI.
ME. Te vrste mravelj Sc nahaja
po navadi pod kamenjem, ali pa
v mravljiscu podobnem malemr
klobuku.
Amazonke sc pozna po zao'
krozenih gornjih celjustih, XII sc
ma koncu ostre. Suznje 81 dobe
amazonke tenn, da napadaje
gnjezda poprej imenovanih MIRA
velj, katerim vzamejo v bojt
jajca in jih odnesejo v svojs
mrayljisca.
Kako Sc vrsi ia napad, j.
opisal naravoslovec Forel ma sle
deei nacin: "Neki dan popoldne
| so Sc odpravile amazonke nj
svoj roparski pohod. Bio je ol
tretJ uri. Spocetka je sla cels
bojna crta nekoliko stransko ol
1 svOjega donna, nakar so zavzels
zopet ravno pot proti draw
podzemeljskih mravelj. JAZZ sen
sledil armadi in sem kmalu ma
Sci drzavo, katero so hotel,
amazonke napasti. Bila je pet
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-28
IL KRALJESTVA MRAVELJ

naJSt kOrakoV Od nJlhoVega do
ma in tedaj cddaljene komaj Sc
diva koraka cd prednjih straz,
katere so bile poslane naprej.
Posamezni deli predstraze so
prisli v tenn casu tako blizu, da
so bile komaj pol pedi cd mrav-
ljisca. Kakor nitro so tt d eli
predstraze spoznali, da so v bill
zini sovraznika, so Sc obrnile
nazaj in sc pridruzile ostalemu
oddelku. Takoji nato je stopilo il
prvih vrst predstraze nekaj
mravelj, XII so odsle takoj proti
glavni armadi, XII je bila nekaj
korakov vzadaj. Takoj ko so
predstraze, dosle do glavne arma-
de, Sc je ista postavila v bojno|
crto, ma kar Sc je pricel naskokl
V tridesetih sekundah je bila ce1
la armada pred mravljiscem ma
sprotnika. Potem, ko je celia ar
mada stala mirno nekaj sekund,
Sc je, kakor ma povelje pricel
napad in sicer cd vseh strani in
2 veliko si1o.
To je bilo potfebno. v tenn
trenutku, ko Sc je armada VISTA
villa pred mravljiscem, je bila
re opazena in nekaj sekund kas-
neje je bio mravljisce ze Ease
demo cd velike armade, XII je BIZ
la pripravljena braniti Sc do
smrti. Potem Sc je pricel nepo-
pisen boj. Vzlic hrabremu odpo-
ru je vdrl en- del sovraznika ta-
koj v spodnje dele mravljisca,
odkoder so Sc vrnile z jajci.
Vsaka amazonka je nosila po
emo. V tenn trenutku pa je pri-
sla velika mnozica napadenih
mravelj IL izhoda; tudi te so no.
sile jajca, katera so hotele spra-
viii ma varno. Zbezale so il bo-
jisca in splezale ma drevesa ali
ma grmovje, da resijo jajca pred
sovraznikom. Amazonke, XII Sc
nosile jajca, so Sc podale takoj
proti svojemu domu v velikih
skupinah, XII SO sledile ena dru.
81, med tenn ko SO bile prve 70.
parke ma poti prot domu, sc je
! glavni del armade Sc vedno DO.
rh ma zivljenje in smrt. Nekaj
sekund "a tenn, ko so prve 70,
parke odsle, Sc je spustila "a
mimi celia armada in boj Sc je
"a trenutek koncal. Toda le "a
trenutek. Kakor nitro SO nam,
rec videle napadene mravlje, da
! sovraznik bezi, SO Sc takoj po'
stavile V bojno crto, in kar SC
pricele zasledovati sovraznika
Dohitele SO ga knalu.. Vsaka
posan1ezna Sc je vrgla ma enc
amazonko, katera je nosila jaj
ce ter j ga skusala odvzeti
] lGudno je, kako 50 Sc amazonke
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-28

Z Ea 5
Ii in il zaporov osvobodili poll
ticne jetnike. Tedaj Sc je poll
1 ticno delo razsirilo tudi med tr-
/ zaskimi rlnoz ozicami Zrasla ie
lmocna organizacija s'Delavsko
Eedinstvo' Not skupna organiza-
cija slovenskega in italijanske-
| ga proletariata. Danes Sc 1e De
lavsko edinstvo'' razsirilo DO
|vseh podjetjih Trsta ii niegov
doprinos je predvsem, poleg sa-
botaze, mobilizacija v pomoe
jugoslovanski vojski.
S slovensko zensko in mia
dinsko narodno-osvobodilno or
ganizacijo Sc je razvijala spo-
redno In Y njenem primeru tudi
italijanska zenska in mladinska
antifasisticna organizacija. Ma
stale so mnoge profesijonalne
skupirle italijanskih mescanov v
ravnotako tesni povezanosti S
slovenskim narodno osvobodil-
MIN pokretom. Proti reakciio-
narnim poizkusom il Itaije, da
Sc obnovi ona nesrecna politika,
katero je v Trstu reakcijonar-
no italijansko vodstvo vodilo de-
setletje, SO Sc jasno izrazile vse
te organizacije in skupine 20.
septembra 1914, ko so oh priliki
govora marsala Tita ma prosla-
vi druge obletnice I. dalmatin-
ske brigade opredelile Sc "a pri-
kljucenje k Jugoslaviji in for
mirale pokret, kot podaniki no.
We Jugoslavije. Da ne omenjamo
drugih manifestaci], zadostuie
| maj dodati, da je ma zenskem
kongresu II. februarja t. |. bila
prisotna mnogostevilna delega-
CHA italijanskih zena il Trsta,
XII Sc je pridruzila slovenskim
zenam v zahtevi, da Sc Trst pri-
kljuci novi Jugoslaviji.
Predstavniki italijanske mia
dine so isto izjavili ma mladin-
skem kongresu. v skupni borbi,
Xxi Sc je yes ia cas- razviiala in
prebujevala, Sc je ustvarilo ne
razrusljivo bratstvo. Danes
sprejemajo italijanske brigade
italijanske trobojnice il rok
slovenske mladine, kateri pod
Italijo nikoli nj bilo dovoljeno
nositi svojih simbolov in govo.
riti v svojem maternem jeziku.
Italijanski Trst zbira obleko, sa-
Initejske potrebseine, cigarette in
tobak "a jugoslovansko vojsko.
Jasni' izraz tega odnosaja med
slovenskim narodom italiianski-
mi demokraticnimi 1nnozicami Sc
razvidi tudi v tenn, da imajo tr-
zaski Italijani' diva svoja pred
stavnika v najvisji upravi ma
rodne oblasti Slovenskem Pri-
morju Pokrajinskem narodno
osvobodilnem odboru.
Italijanske demokraticne ma
Sc SO Sc crvsto povezale S slo-
venskim zaledjem zahtevi, da
Sc Trst imenu demokracije
vkljuci v novo Jugoslavijo.
Danasnja vojna Sc vrsi "a uni
Genie fasizma in "a zmago de-
mokracije. V njej je slovenski
narod ramo OBJ rami ostalimi
jugoslovanskimi narodi polka
zal toliko junastva, toliko uspe-
ha in pozrtvovalnosti, da Sc
! upraviceno pricakuje, da bo
njegov naporni program, XII je
dosledno demokraticen in XII v
/ 1imenu demokracije zahteva
Trst, celoti in do poslednie
tocke izveden. Ravno zato, ker
] je program sloyenskega naroda
demokraticen, slovenski narod
4 lahko spozna v vsakem, XII Sc
! tenau programu upira, ne samo
Isvojega nasprotnika, temvec tu-
di nasprotnika demokracije. Slo-
vcnski narod in 2 MIN neraz-
dvojeno povezani ostali narodl
Jugoslayiie ne bodo mogli niko-
| i dopustiti, da bi postal pnja-
y Foli; Cr.ih s1ynfo,.; 80, ,o.s 49, -.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-28
Pridrqzii iitey Trsta k Jqgoslayiijji =
EupraYieena zahteya demOkraciie

. d - S
Idesetletij pred pl 3vsseyne
! lvojno, bila v rokah{ ianskega
IIreakc ciorlarnega vodstva, d sled.
1njr u sistematieno Ia cestokrat
tudi nasiho raznarodovalo Slo-
vence, katere je il njihovega pri-
rodnega ljudskega reservoarja \
mesto prjvabil hitri razyitek
Trsta. In &c Jill je bilo ma desc
tine in destine tisocev, V vsem
tenn casu niso dobili Y megtu niti
enc slovenske Sole, niti enc jaw
ne kulturne ustanovc, niti enc
|gospodarske podpore, niti enc
moznosti, da upeljejo pri rnestni
lupravi pravico "a izrazanje svo-
jega jezika.
I Reakcionarno italijansko vod-
stvo, IL katerega je kasneje izsel
yes red lokalno odlocujoeih fash
stov, je nasprotno orgalliziralo
rafinirane institucije, ki so Sc
oklenile slovenskega doseljenca
oh prvem koraku in ga sistema-
ticno odtujevale cd njegovega
naroda. Elementarne pravice
nasega razvoja, kulturnega po-
dviga in primerne osposobitve
po naeinu, XII je MENU najboli
prikladen, je Slovencu bila od-
vzeta. Da je moglo izvajati to
nedemokraticno politiko, je re:
akcionatno italijansko vodstvo
sirilo med prebivalci Trsta zbe-
gavanje, da so pol-ljudje, XII ne
smejo imeti enakih pravic. Tel
asimilaciji, XII Sc .je naslanjala
ma to reakcionarno ideologijo,
predhodnico fasizma in nacizma,
Sc je posrecilo ma ia nacin ohra-
niti Trstu njegov pretezno ita-
lijanski znacaj.
Razume Sc samo po sebi, da
temu grobemu krsenju osnovnih
demokraticnih nacel MISC bill
podvrzeni lie posamezniki, tenn
vec YES slovenski narod, zlasti
Slovensko Primorje, katerega je
Trst potreboval pri izvrsevanju
svojih mestnih opravil. Trst, kot
sredisee visjih Sol in poducnih
zavodov, bolnisnic in drugega
medicinskega aparata it'd, nj
mogel izpolnjevati svoje naloge
tako, kot bi jo izpolnjeval, ako
bi dal vsemu slovenskemu ele-
mentu polne pravice in bi Sc pri-
lagodil svojemu zaledju. SIoven-
sko Primorje je ma ia nacin "a
drzevano pri svojem material
mem in dusevnem razvoju.
/ Vsled tega mi pravicno zahte-
vamo Trst "a sebe, in to v imenu
demokracije. Mi to zahtevamo
zato, da Sc ono, kar smo prezive-
Ii tekom zadnjih sto let, a Sc v
vecji meri cd zadnje vojne ma
pref, Sc ne bi nikoli vec ponovilo; !;
cato, da bi vsak po>ameznik in
yes narod incl moznost "a polni
razvoj.
Mnozice Trsta v vseh krivicah
SO uvedele in danes ze popolno-
ma uvidevajo, da delmokraticna
ureditev zahteva vkljucenje Tr-
sta v slovensko zaledje. Mnozi-
ce Trsta so Sc tako opredelile ze
leta 1848. One SO Sc take ponov.
no. opredelile tudi v danasnji
vojni. Mnozice Trsta SO sc spo-
1 jile v borbo slovenske vasi. Cd
leta 1941 so aktivisti Osvobo.
dime fronte dobiyai tudi Cd TIA
lijanov Trstu svoje zatekali.
see. Aktivisti Osvobodilne from.
te, XII SO odsli tia, da pricnejo
borbo proti fasizmu skupaj !
Italijani antifasisti, bi Sc nika.
kor ne bi mogli drzati v Trstu
brez pomoci italijanskih mesca.
nov, Leta 1912 so IL Trsta prisli
prvi partizani, a po kapitulaciji
1talije 81 lahko ze cd dalec spo'
znal bataljone, sestojece il tr:
zaskih delaycey, H SO prisli !
! borbo Y svojih znaca jnih splaviI
4 1o1oryclrih nhlo1ro =
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-28

Bilo je nezogibno da je Trst stopi osrednje sve-
tovne avnosti akoj po zmagi Evropi Je namrec eden
izmed mnogh evropskih mejnih problemov. Ampak OBJ
enem e udi neka vec: e osredna ocka celotnega da-
nasnjega dekatnega mednarodnega polozaja-kakor je
ba Grcija preteklega decenbra in anuara Gin je Sc
dno kat drugace b Britannia vzdrzevala tam 1000
MOI voastva) in kakor bodo par ali let Dar
danele, Palestine Hong Kong in Koreja
Najprej gede mejnega vprasanja: gre to-,
ali DO Trst doba Jugosava ali alja Gre cello Istro
H reze Jadransko more severu ter slovensko Pri
orsko cd Trsta med predvojno jugoslovansko
mejo vzhodu in reko Soco zapadu Sedanje me
to ozemje e Juliska krajina ali "Venezia Gulia
Drugo vecje mesto tenn ozemlju je Gorica
Ma drugi strani vrhu strskega polotoka e prstani-
sko mesto Reka XII e bilo Sc pred tednom dn Zedne
nh drzava bol poznano ko Trst XII pa ocvidno nj vec
del alijansko-jugoslovanskeg probema.
Vecina cetr milijona brojecega prebivalstva Trsta
sesoji IL Ialanov in pcita Sovanov I'll rzask
Iajani tvorijo pretezen del Itaanov ceotnem oze1.
lu. Gorca ina tudi prece Itaanov in slovanskih Ial
janov kakor tudi nekatera manjsa mesta vzhodnem
robu Istre
Podezeski predict veki vecin slovanski. Istri-
JAM vec del Hrvati Kmetski okra okrog Trsta in
severno do Soce SO popolnoma slovenski.
Pred drugo svetovno vono Sc je podlagi konser-
vatvnih jugoslovanskh stevilk ceotnem ozemu naha
alo okrog 650000 Slovanov napram orog 900 Iali
janov in poitajan6enih Slovanov.
Trst je tocka gavnega spora Vprasane je Ali mesto
prpada zaledju, ali zaledje prpada mestu?
Italijani b rad preprcali svet, da zaledje prpada
mestu.
Med prvo in drugo svetovno vojno in zlasti tekom
DAME vojne so Jugosovan razv nasproten argument
da je mesto del podezela, da odvisno zalede
posebno veja Trs Zgodovna Trsta dokazuje da so
pravem Ker tice je njhov argument boljsi cd
italijanskega.
Kako prislo do velike narodnostne razike med me-
stom in podezeljem Julnski krajni?
Pred dvanajst sto let prednik sedanjih Jugosova-
XII prisl il Rusije preko Bakana in sredne Ev-
rope svojem pohodu prot zapadu ugu dospel prav
do doline reke Po.
Sovenski zgodovnarji trdijo, da e bill Trst sovenska
XII je ba ustanovena pred tsoc lett ma kraju ker
centralnoevropska udstva lezo drektn lniji proti
morju. ..M
Benetke, XII skusae kontrolirati Jadransko morie
akor e poizkusila Italia po prvi sveovni von so po
stale oster tekmec Trsta.
Trst e koncno leta 1882 zel da osvobodi vpliva
Benetk, prostovono postal del Avstrie Jugosovani
vajao to destvo kot dokhz da Trst nkdar pripada
Ita bodisi trgovsken ali kateremo drugem srnislu
prhodom 19. soleta je zacel uveljavljat naciio
nalizem To e bilo nasprotu nacrt Habsburzanov XII
sledec staremu geslu de in vlada postavii emo ma
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-28
Adan,ic o Upra$anju
slouenskega Prin,0rja

Mas sloviti pisatelj Louis Adamic. xxi e tolko pri
pomogel k razumevanju osvobodilne borbe jugosovan
skega ljudstva ameriski javnosti. e sedaj zastavi
svoje pero svrho razumevanja peresega vprasanjs
slovenskega jugoslovanskega Primorja Naslednj
njegov Slanek je zsel siron Zed. draw eanem new
yorskem dnevniku Pm" pod naslovom: "Trieste
Vital Challenge TO the Big g."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
IL urada
sIovenskeso am eri-.
skego norodnego
sveto
IL urada
Nadaljevanje z 2. strani)

"Da smo no. 6istem" je naslov
move knjige, XII jo je izdala srb-
ska Slobodna Rec v Pittsburgh.
To je zelo vazna knjiga, XII jo, je
spisal urednik omenjenega lista
Mirko MarkoUic. Fakticno je to
ponatis clankov izpod peresa
Markovica, XII so izsli v Slobodni
Reel in XII Sc pecajo z 'sodobnimi
politicnima vprasanji in proble-
mi Jugoslavije vidika liberal
mega srbskega cloveka. To je ne
ke vrste retrospekt pokreta srb-
skin progressively v Ameriki, XII
so videli v politiki jugoslovan-
ske Wade vele-srbske klike ne
varnost, da sc v doglednem casu
YES sestav jugoslovanske drzave
porusii n razsuje. Clanki obe-
nem razkrinkajo politicne mahi-
nacije in zakulisne aktivnosti
srbskih sovinistov v Ameriki
(Amerikanski Srbobran, Fotic,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
ENKKoPRZvNosI

pretekli teden uradni list tu-
kajsnje komunisticne partije. Y
MEM priporoca Dimitrov, da Sc
ohrani privatno pod djetnistvo in
zasebna lastnina. Nasvetoval je
" tenn Glanku, da velja podredi-
ii razredno borbo naporom, ka-
terih cilj je gospodarska obno-
va in resitev drugih narodnih
problemov.
'Razredni .boji bodo trajali
naprej, dokleri bodo obstojali
razredi," je pisal Dimitrov v
tenn clanku. w sedanjem notra-
MEM polozaju Bolgarije pa ne
bi bio umestno poglabljati ma
sprotstva. Velja jih ublaziti v
skladu S skupnimi cilji "a dose
go gospodarske stabilizacije in
"a svobodo in lleodvisnost boil
garskega naroda.''
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
VAJE !.

Nocoj oh 8. uri Sc vrsijo vaje
dramskega zbora Anton Vero-
vsek "a prireditev, XII Sc vrsi v
nedeljo. Poleg drugih igralcev,
Sc prosi, da Sc udelezijo nocoj-
snje vaje tudi sledeci: John
Sore, Frank Jereb, Frank Pet
rich,> Frank Vidrich, John Zajc
in Miss Zabukovec.
Kot je ze znano, sc bo v nede-
ljo podalo zanimiv program v
Slovenskem delavskem domu ma
Waterloo Rd. Cisti preostanek
priredbe je namenjen v pomoe
jugoslovanskemu narodu v do
movini. Oh tel priliki DO tudi ma
stopil eastnik jugoslovanskega
kluba pomorscakov, Tomo Ba-
bin. Obcinstvo sc vabi ma veliko
udelezbo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
DimitrOv IL M0skye
dirigira prve korake
move Bolgarije

SOFIA, (O.N.A.) - George
Dimitrov, legendarni bolgarski
komunist, daje nasvete, vzgaja
in inspirira svoje dete, vlado do
movinske fronte ma Bolgar-
skem, XII zdaj della svoje prve
korake.
Dimitrov je postal slaven le-
ia 1888, oh priliki sodnijskih
razprav radi pozara berlinske-
ga Reichstaga. Pozneje je bill
tajnik komiterne in je leta 1912
ustanovil bolgarsko domovinsko
fronto. Dve lett pozneje, dne 9.
septembra 1914, ko je Rdeca ar
mada vdrla preko bolgarske me-
je, Sc je fronta polastila obla-
sti. Cd takrat naprej uziva Di-
mitrov velikanski ugled in spo-
stovanje v svoji domovini in je
oddalec vplival ma dogodke do
ma. Njegov uspeh v tenn je ta-
ko ocividen, da so mnogi misli-
Ii, da Sc nahaja v Sofiji mesto
v Moskvi.
Vsak kulturni, mladinski, de-
lavski, zenski ali kateri koli dru-
gi shod prejme cd Dimitrova
poslanico podrobnimi nasveti.
CHM Sc pojavijo mednarodni ali
drugace tezki problemi, pride
IL Moskve nasvet cd Dimitrova,
kako jih resiti. Obicajno so ii
nasveti upostevani, toda cd ca.
sa do casa Sc tudi pripeti, da so
odklonjeni. Tako. ma primer, DO
propadel njegov predlog, da sc
ustanovi skupna mladinska or
ganizacija, XII maj hi, stopila ma
mesto mladinskih organizacij
vseh posameznih strank. ..
Zanimiv je clanek, katerega je
objavil izpod peresa Dimitrova
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
Noyii groboyi!':ii
MARY GACNIK

Vceraj, okrog 9. ure zjutraj Sc
je Mrs. Mary Krajc, z Myron
Ave-, podala ma dom k hceri,
Mrs. Mary Gacnik, 7004 Hecker
Ave., XII sc zadnje case nj prav
dobro pocutila. Ko je matt do
spela ma hcerin dom, nj bilo ma
Memo trkanje nobenega odziva,
in takoj je slutila, da nekaj nj
prav. Poklicana je bila policija,
XII je vdrla v stanovanje, kjer je
nasla ma tleh lezeco Mrs. Gao
mix. Bila je mrtva. Pokojnica je
bila vdova, njen soprog Anton
je umrl v septembru 1881. Donna
je bila il vasi Lipovec pri Ribni-
ci, kjer sta bila rojena tudi njen
oce John in matt Mary, rojena
Mrhar. v Ameriko je prisla leta
1905 in oce je umrl tu "a casa
influencne Epidemic leta 1913.
Bila je clanica drustva Marie
Magdalene st. 1852 KSKJ, po-
druznice st. rs SZZ in drustva
Carniola Hive st. 493 T. M.
Poleg matere zapusca dive hee-
ri, Antoinette in Mrs. Dorothy
Jalen, diva vnuka, Kenneth in
Elaine, sestro Mrs. Jennie Polk,
brata Louis in Edward, bratran-
ca Joseph Krajc, ma Chickasaw
Ave., sestricno Mrs. Mary Ko-
zelj, teto Mrs. Mary Darovec ma
Shawnee Ave., in mnogo ozjih
sorodnikov. Truplo DO polozeno
ma mrtvaski oder v pogrebni "a
vod A. Grdina in sinovi, 1853 E.
62 St., v eetrtek oh poldne. Po-
greb sc bo vrsil v soboto oh 9.
uri il pogrebnega zavoda v cer-
kew sv. Vida in nato v druzinsko
grobnico ma Calvary pokopali-
see.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02

Mr.. in Mrs. Anton Ljubi, 6618
Bliss Ave-, sta bila v ponedeljek
prijetno obvescena, ko sta pre-
jela pismo cd svojega sina Pfc.
Frank A. Ljubi, o katerem ju je
bill pref vojni department obve-
still, da je pogresan cd 20. de-
cembra. Sin je starsem pisal, da
:je bill z drugimi ameriskimi vo-
jaki zajet in odpeljan v ujetni-
stvo ma Nemsko, kjer je bill 16.
aprila osvobojen cd Anglezev.
Sedaj Sc nahaja ma repatriacij-
ski postal v Fallingsbastal, v
Nemciji, odkoder pricakuje, da
bodo vsi osvobojeni vojaki z le-
tall premesceni v Francijo ali
Anglijo, nato pa pricakujejo, da
bodo dobili dopust, da Sc bodo
lahko vrnili v Zedinjene drzave.
Pismo je bio pisano 20. apri-
la, ter je bila prva vest, XII sta
jo Mr.. in Mrs. Ljubi prejela cd
20. decembra, ko je bill zajet v
Luksemburgu. Pfc. Ljubi je bill
pred lett zvest raznaSalec Ena-
kopravnosti. Upamo, da bo kma-
lu donna v krogu starsev in pri-
iatelieV.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
M estne novice
KROZEK ST. 1 PROG. SLOW

Jutri, oh 8. uri zvecer sc vr-
81 seja krozka st. 1 Prog. Slo-
venk, v Slovenskem delavskem
domu ma Waterloo Rd. Pc sejj
bo Mrs. Caroline Gricar preda.
vala ciscenju hise, it'd. Clani.
ce so prosene, da Sc udelezijo v
velikem stevilu. Krozek obenem
sporoca, da Sc je zopet prieelo
z pobiranjem ponosene obleke
katero Sc bo poslalo v stare do
movino. Kdor ina kaj "a odda'
ii, maj prinese v SID v torek ali
cetrtek Zvecer.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02

Srbska narodna odbrana, Ruth
Mitchell it'd. ].
Kdor koli Sc zanima "a razvoj
politicnega polozaja v Jugosla-
VIII, bi moral precitati to knjigo.
Pisana je v srbo-h -hrvascini, tis-
kama V latinici the cirilici) in "a
povprec ecnega Slovenca lahko ra-
zumljiva. Naroca Sc pri: Slobod-
ma RED, 1915 East Street, Pitts
burgh y, Pa. Cena knjigi $3.50.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
HIbEN

PorociIa sta Sc Lieut.. Albin
Marn, sin poznane druzine, Mr..
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
Nosi fon+ie-voioki

Ma 3O-dnevnem dopustu sc
nahaja Pfc. Albert Nosse, sin
Mrs. Agnes Nosse, 955 E. 76 ST.
Nahaja Sc pri svoji zeni in sine
ku ma 1920 E. IA St. Pfc. Nos.
Sc Sc je 2 u lett nahajal ma
'front.' v Evropi, njegov brat
Pvt. William J. Nosse sc pa ma.
haja z marini ma Okinawa oto.
ku. Prijatelji so vabljeni, da ga
obiScejo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
VOLITEV DELEGATINJ

Clanice drustva Napredne Slo-
venke st. 1877 SNPJ so vabljene,
da Sc gotovo udelezijo seje v
cetrtek, 3. m ala, v navadnih
prostorih, ker sc bodo vrsile vo-
litve delegatinj in namestnic "a
konvencijo SNPJ, XII sc vrsi 13.
augusta.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02

in Mrs. Frank Marn, ki vodi
trgovino ma $40 3. 1856 st., in
Miss Leona Vano Oven. zenin
Sc je udelezil treh velikih bitk
ma Pacifiku ter Sc sedaj naha-
ja ma dopustu. Novoporoce cence-
ma cestitamo in zelimo vse mai
boljse v zakonskem zivljenju!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
X X
ENSIGN RAYMOND w.
LAUTHER

.Kot smo pred nekaj dnevi po-
rocali, je v letalski nesreci AL
bemarle Sound, North Carolina
zgubil svoje zivljenje mladenic
Ensign Raymond w. Lauther,
star sele 20 let. Rojen je bill v
Vandling, Pa, kjer zapusca vee
sorodnikov. Bill je ucenec COL
linwood High sole do januarja
1912, ko Sc je prostovoljno pri-
javil " mornarico. L. mornariske
letalske Sole je graduiral kot pi-
lot oktobru 1913 in v novem-
bru 1914 je prejel Gin Ensign"
Tukaj zapusca zalujoco So
progo Hedy, XII .je hci poznane
druzine Kozel z E.. 157 St., oceta
Williama, mater Evo, rojeno Ia
lar, sestro Henrietta, brata Eu-
gene, starega oceta in stare ma
ter, Karl in Mary Smigovec, v
Tampa, Fla, ter veliko sorod-
nikov. Njegov stric, Sgt. Henry
je nastavljen v glavnem stanu
generala Eisenhowerja v Angli-
j. Pogreb Sc bo vrsil v petek oh
8:45 uri zjutraj liz Josip zele in
sinovi pogrebnega zavoda, 458
E. 152 St., v cerkev Marie Vne-
bovzete oh 9::3O uri z mornari-
skimi castnimi obredi, ter nato
ma Calvary pokopaliSce.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
v BOLNIsNICI

V University bolnisnici sc ma
haja Joseph Marn, brat trgovca
Franka Marn. Prijatelji so vab-
ljeni, da ga obiseejo, mi mu pa
zelimo skorajsnje okrevanje!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
MA OPERACIJO

Vceraj je srecno prestala ope-
racijo poznana Mrs. Mary Kne,
Richmond Rd. Nahaja Sc v Glen
vile bolnisnici. Obiski MISC do
voljeni. zelimo il skorajsnje
okrevanje!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-02
Zenliiski davek

Rok "a placitev davka ma zem-
ljisca in posestva potece 10. ma
ia. Ne cakajte do zadnjega dne,
da vam ne bo treba stati v vrsti
90 vec ur.