davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

Kompanijski zvanicnici kazu
da je strajk "bio oprezno orga-
nizovan i verovatno moze Sc pri-
pisati razdoru junili."
''Nakon skupstine, kompaniia
je izjavila da Sc O zalbama ne
vodi diskusija i da one nece biti
saslusane dok Sc ljudi ne vrate
ma posao. l dodala je da nijedan
cd uposlenika nece biti discipli-
novan iii otpusten radi strajko-
vanja."
Prevara kompanije, u obeca-
niu da &c saslusati zalbe nakon
sto Sc strajkasi povrate ma po-
sac, sasvim je ocita. Da ona pot
puno ignorise zalbe, vidi Sc i
po tome, sto su zalbe postojale,
il. ''nagomilale SUI Sc" "a vreme
dok su radnici radili. A posto III
je ignorisala ranije, ona bi III
verovatno ignorisala opet, ako
bi Sc radnici povratili ma posao.
Kompanija trazi Cd radnikas da
kapituliraju i onda &c i'm ona
udeliti ''pravdu''.
Ako Sc radnici ne pokore, a
kompanija izgleda da nece po-
pustiti, moze Sc slobodno oceki-
vati da &c Sc umesati politicka
drzava, najpre sa pretnjama -
he kapitalistima nego radnicima
- a posle preuzimanjem tvor-
MICA otvorenim prisiljavanjem
radnika ma krsenje svog sopstve-
nog strajka. Mozda &c oval straik
nauciti Chryslerove radnike IL
Chicago da njihov spas ne lei
Il obicnom strajku niti u kapi-
talistickom junionizmu, nego u
Socijalizmu Socijalistickom In
dustrijalnom Junionizmu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Velika Britannia

Konacno je stigao rezultat IL
bora u Engleskoj. Pobeda je ma
strani Labor Partije, koja je
dobila Alt mesta, a konzervativ-
ci 210 - iii 2 prema /.
Kralj je vec ovlastio Clement
R. Attlee-a, vodju Labor partije,
da sastavi vladu. Attlee je IL
javio ma masovnoj skupstini u
Londonu ma 26. julia Gavlja APP
da je 'sprva stvar koju mi mo-
ramo uciniti jeste da svrsimo
rat sa Japanom' da Sc "mi
moramo pobriniti da nasi ratni-
ci dobiju svu potporu koja i'm
je potrebna."
"Ostalom svetu", kaze ia vest,
"ovi izbori ne znace ikakvu pro-
menu u britanskoj politici u vo-
djenju rata protiv Japana j sra,
djenju mira u Evropi. Ovo nisu
(Nastavak ma 4. str,.ni)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Usrecenje ma sye strane

Charles E. Winson, predsednik
General Electric Company, IL
neo je neki dan program "a sve-
i'stranu elektrifikaciju owe zen-
lie. ''Vrline" koje Sc programu
isticu ne samo da su velike nego
i sveopste. Tai program nebi i
mao niti jedne hrdjave posledi-
ce "a ikoga. Svako bi bilo usre-
cen MIN, pa cak i sami rad
nici.
con bi ubrzao preinaeenje in
dustrije. /. osiguravajuci trosko-
We koji bi omogucili poslovanii-
ma da uspesno konkurisu na
svetskoj domacoj pijaci.
"On bi poboljsao mirnodobnu
industrijalnu operaciju i ameriG-
ki standard zivota povecavajuci
zasluge i proizvodnu sposobnost
radnika.
"Pomogao bi odrzanje poten-
cionalne militarne i mornaricnc
sile Sjedinjenih Drzava ojaca-
MEM produktivne sposobnosti.
Da bi Sc elektrifikovala polio
privreda i industrial, kaze on,
potrebne SUI "ujedinjene akcije
kompanija elektricne siIe, tvor-
nicara masinerije i tvornicara E.
lektrienog pribora." Program bi
usrecio farmere, radnike, tvor-
nicare, militariste i tako dale.
Neverovatno je da ii ljudi ne
znaju da izvrcu istinu. Nevero-
vatno je da oni ne znaju da IL
vadjanje usavrsenja u proizvod-
nju izbacuje radnike sa posla;
da VEGA produktivnost radnika
znaci vece krize mamie posla,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

samog sebe. A kada Aleksandro-
va kritika Ehrenburga ne ide
dale cd Nittieve kritike, onda
ne samo da je to samopriznanlo
cinjenice, da je Rusija isto tako
i toliko kriva i odgovorna "a dru-
gi svetsh rat, koliko je Italia
bila "a prvi, nego jos wise. vi
Sc, zbog toga sto Rusija naziva
sebe "socijalistickom" zemljom.
A sluzila Sc, kroz Ehrenburga,
prljavijim sredstvom propaganda
i cd samih kapitalistickih ze-
malta. A sada bi mogli zapitati:
Niece Ii Aleksandrov staviti En-
renburga u polozaj Sekspirovog
Crnca?
Drugo. Stalinova je birokrati-
ia jako ucvrscena u Rusiji. Pre-
nego Sto Sc mogla ukoreniti, mo-
rao Sc postepeno Marksizam ma
pustati. | ona Sc tako daleko
odstrani]a Cd MEGA, da Sc ne
bi mogla wise povratiti MENU,
cak i ako bi htela. Drzavizam,
koii je danas ustolican u Rusiji,
isto je kao zivi null (pesak)
= sto dale stojis MENU, to
dublje upadas. Tako je i sa STALL
nizmom sve dublje tone u
drzavjzam. A drzavizam, bez OBJ
zira sa kakvim medenim recima
ga objasnjavali i lepim cvecem
kitili, on predstavlja ropstvo.
Ia usvajanje drzavizma, Sta
lin je dao diva razloga: prvi, op-
koljenost Rusije kapitalistickim
svetom i drugi, da je cd sada
glavna funkcija drzave da radi
"a mirnu ekonomsku organiza-
ciju (proizvodnju, ne juniju) i
kulturnu naobrazbu. Nj jedan cd
ova diva razloga ne moze Sc O.
pravdati sa Marksisticke tacke
gledista. Ali Sc mogu sa STALL
nisticke tacke glediSta vestacki
obiasniti. U ostalom, ako je Sta
lin zaista iskreno dao ova diva
razloga, "a produzavanje drza-
We, onda je on sam S time de-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

naroda, ismejavanje nemacke
kulture, predstavljajuci je kao
jednu tekucinu, koja ina svrhu
uzgajati mikrobe moralnog bes-
Mia, sve je to bilo dozvoljeno,
a mozda je bilo nuzno "a vre-
me rata d. ia sam kao ministar
jednog ratnog ministrastva sam
drzao takove govore. ia sam sam
optuzivao Nemacku da je odgo-
vorna "a krvoprolice, Sta wise da
ga je pripravila da ga je htela." "
(St. 61., jugoslavensko izdanje,
Zagreb, 1929
Aleksandrova kritika Ehren-
burga, osnovi, deli etiku Nit
tieve kritike svojih saveznika i
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Bajka nadzivela coveka

jatelja sto su radnici ikada irnali
u Beloj Kuci"? Zaista jesu. Po-
liticka birokratska usrecenja
bila su skopcana sa tom bajkom.
A i sada su. Otuda su ia nasto-
janja owe izmesane grupe da je
iskoriscavaju ovekovece. u O.
vekovecavanju te bake, Roose-
veltovi podli podupiraci razbori-
to ignorisu ernie stranice u re-
kordu pokojnog predsednika.
Roosevelt je sam izjavio da je
njegov konacni cilj ocuvanje ka-
pitalistickog sistema, potvrdio
je da je njegov reformisticki pro-
gram namenjen da podboci tai
sistem i predupredi njegov slom.
"Reformisi da bi ocuvao," rekao
je on. Ali "liberalima" i radnic-
kim vodjama njegovi su motivi
bill cisto ''humanitarni''
Kada su predsednik iii njegova
administracija izvrsili akt ocito
reakcionaran, njegove ulizice
"liberalni "-radnicki vodje, su to,
(a) ignorisali, (b) pretvarali Sc
da Roosevelt nije imao nista Ia
jednicko tim, da je to bio Hull,
iii Biddle, iii neki drugi admi
nistracijski slubenik koji je od-
govoran, iii SUI ga (c) opravdava-
Ii ma osnovi nuznosti C'cilj O.
pravdava sredstva'). Vecim de-
lom kao rezultat ovog bojadisa-
MIA, iii sopstvene sposobnosti po-
kojnog predsednika da sakrije-
krivicu "a aktove svojih podvrze-~
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

sto ukljucuje padanje stvarne,
nominalne, kao i relativne ma
jamnice; da &c konkurencija,
koliko je uspesnija na svetskoj
pijaci, u toliko wise ubrzati novi
rat, a ma domacoj pijaci utuci
sitniji kapital; da jak militarizam
i mornarica znaci porobljavanje
sveta; i konacno, da bi visi do
hotel bill dohotci kapitaista,
radnicki standard zivota bi re-
lativno opao.
Ovako govoriti. ma koliko to
bilo logicno i naucno. nanelo bi
stete njegovom programu i op-
stim interesima njegove klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Zaledje Aleksandroue
kritike Ehrenburga

monstrativno dokazao, ne samO
da on ne poznaje Marksizam, a
da ne govorimo De Leoniz-
mu, nego nj Leninizam. (Sa o.
vim Sc ne potcenjuje Lenin.)
Pod prvim razlogom on ne moze
da vidi, niti da razume, ola bl
Socijalisticka, bezdrzavna, zem-
liza bila u stanju bolje uspesni-
ie mobilizovati stanovnlstvo /
braniti sebe, u slucaju napada,
nego zemlja sa drzavom. Pod
drugim razlogom, on takodjer
ne moze ola vidi raZume da
Sociializam, sa Centralnim u
pravnim Autoritetom, moze bo-
lie upravljati raditi ma dalJem
razvijanju zemlje, ekonomski /
kulturno, cd ma kakve drzave
u opste, osobito bolje cd one
"a koju ne postoje wise osnovnl
ekonomski razlozi - to je vec,
u veliko, slucaj sa Rusijom.
Drzavizam, koji je osnov sta
linizma, sa swim svojim organi-
ma v1astj. a osobito OGPU, ieste
iaka sila u zemlji. Pored ovoga
on - Stalinov drzavizam - Je
sebi jos pripisao lavovski deo
borbe i pobede ratu, protlv
fasizma, protiv koga SUI crvena
armija, posebice i radnistvo II
opste, bill vodjeni duhom pre-
leterske revolucije u odbrani do
movine = ako ie Il opste dozvo-
lieno upotrebiti rec 'domovinu"
S druge strane, danasnja IVA
nicna Rusija vidi pred sobon sve
ernie dane. To dokazuje njena
opsta vojna vezba.
Je Ii moguce da u Rusiji ne
ma pravih Marksista, koji vide
kuda ie Stalinova birokratija od-
vela, i sve dale vodi Sovjetsku
Rusiju, da je odvela cd osnov-
nih interesa radnika ostalih ze-
malta? Mi ne verujemo, da ne
ma. Ina III. Ono u sto mi nlsmo
sigurni jeste: Da Ii je Aleksan-
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Francuska

Ovih dana sc sud- u Parizu
marsalu Henri-Philippe Petainu.
vrhovnom izdajniku Francuske,
Parnica otkriva najgore prljav-
Slime, izdajnicke i zlocinacke ak
tove koje SUI vrsili Petain i dru-
gi, pre- "a vreme nemacke oku-
pacije Francuske. Peti dan is
trage, ma q. jula "a koja jos i
danas, 30. julia, traje) Leon Blum,
kao jedan cd vaznih svedoka,
odrzao je dvosatni govor u ko-
jem je istakao mnoge zlocine Pc
taina, medju kojima je i ma
redba Petaina "a njegovo (Blu-
movo) hapsenje konaeno oda-
siljanje u Nemacku.
Istraga otkriva stepen korup-
CHE, varvarstva i zlocina, do ko~
jeg SUI u stanju doci kapitalistic-
XII .vlastodrzci, da bi ocuvali i
unapredili interese grabezljivih
kapitalista. Izgleda da je naive
ca krivica Petaina u predaji
Francuske nemackim silama, Eo-
ia ie stvarna izdaja francuske
nacije.
Dopisnik New York 'Times"a
IL Pariza javlja "a. julia da fran
cuski vlastodrzci racunaju, da
ie Nemacka nanela ekonomske
stete Francuskoj u ovom ratu
u vrednosti 1000 milijardi (tj.
cetiri triliona) franaka, koje
Francuska namerava traziti da
So otplati odmah u stvarima. Ia
kodier Sc kaze da Francuska vi
se vodi brigu o buducoj sigur-
nosti nego o obicnom ubiranju
otstete. Ona trazi da Sc Nelnac-
ka ekonomski potpuno onesposo-
81. Istovremeno Francuska "a
hteva da Sc celia Nemacka rastr-
ga ma mnoge i male drzavice.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

Brewer kaze da je dovoljno
ako je zaroblenik bio oficir u
bivsoj jugoslavenskoj vojsci, da
bude uhapsen. Ne INA Sc, kaze
on, koliki broj je uhapseno, ali
tai broj je velik. Zarobljenici
koji Sc povracaju dele Sc u tri
kategorije: jedni koji Sc slazu
sa rezimom; drugi, koji nisu baS
sigurni da Ii Sc slazu iii ne; i
treci koji SUI gotovi da uzmu sva-
XII rizik samo da Sc sastanu 50
svojim porodicama.
-. Saveznici ne pitaju bivse
zarobljenike njihovoj zelji u
glavnom su zabrinuti da ih skinu
sa svojih ruku pre- nastupa Ii
me-" On navodi jedan primer
gde Sc jedan oficir povratio IL
Nemacke sa robbie "proslog me-
SEGA -. j tako je bio iznenadjcn
o svom polozaju da Sc ubio u
hodniku britanske ambasade ka-
da mu je receno da mu Britanci
ne mogu dati zastite. Prijavom
militarnim vlastima on bese po-
Sian pod pratnjom da Sc prijavi
sOSNA-i - jugoslavenskoj tai
moi poiciji ali pobegao je od
svog pratioca i krio seaDolaze-
ii u britansku ambasadu [u Beo-
gradu] on je zahtevao utociSte
j kada mu je receno da je ne
moguce on izadje u hodnik i
ubio se."
Bas potpuno suprotno onom
sto su obecavali. Sloboda postoji |
samo "a pristalice rezima a ne
"a protivnike. BaS kao sto je
bilo u Italiji pod Mussolinijem
u Nemackoj pod Eitlerom. Ia
mas ovo nije nikakvo iznenadje- !,
ME. Mi smo znali da stvari druk-
&c nece ne mogu lei.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
w. s..
(Svrsetak)

No, Nitti ne stale kod toga.
On dale kaze, nakon sto je IL
neo Ginjenice da SUI i Engleska
i Francuska, kao Italia, od-
govorne "a rat: Ottawa propa-
ganda spremljena "a vreme rata
Tod strane saveznika] protiv Gen.
tralnim carstvima [Nemacke j
njenih saveznika], opis, a wise
puta i preterivanje svih zlocina
neprijatelja, tvrdnja, da je sva
krivica ma strani Njemacke, da
SUI sva krvoloStva Nemaca ose-
bina karakteristika nemackOg
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

poreklo prvenstveno pogresnom
shvacanju uloge reforama u do
bu koje glasno vapije "a osnovnu
drustvenu promenu. Pogresno
shvacanje Sc sastoji d smatranju
reforama u takvoj eri "a pro
gresivne", cak kao "korak po
korak revolucUa". Wise nego ije-
dan drugi covek, americki So
| ciialista, Daniel De Leon, borio
Sc protiv owe lazi. On je demon
strirao da su reforme mrvice koje
Sc bacaju radnicima da in Sc umi-
ri da Sc .odvede munja revolu-
cionarnog gnjeva zemlju. On
ie pokazao ola &c uslovi radnika
pod kapitalizmom, postajati pro-
gresivno sve gori, uprkos svih
pokusaja da Sc otklone "nasilja"
sistema. U erl kada jedlno unls-
tenie zastarelih drustvenih usta-
nova vlasnickih odnosa, moze
spreciti spustanje drustva u no.
We Crne Vekove, reforme mogu
biti samo "prikrivene mere re-
akciie." u takvom vremenu, ucio
ie De Leon, takozvane koncesije
"zasladjuju kapitalisticku vlast,"
slabe udarajucu ruku radnika.
Premalo je radnika koji su ovo
razumeli; premnogo in je bilo
zavedeno cd sjajnih Roosevelto-
viii reforama, njihove izgledne
"progresivnosti." Sta wise, nisu
Ii ''liberali' sociialdemokrati,
komunisti,si radnicke vodje hva-
ILL "toga Sampiona" kao maj
veceg liberala' ''najboljeg pri-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

"Predsednik Roosevelt je uci-
MO odrzanje kupovne moci je-
dan cd glavnih kampanjskih spo-
rova prosle jeseni. Mozemo biti
sigurni da je poziveo -"
Roosevelt bi sprecio protu-
radnicku zaveru velikog poslova-
MIA -" It'd, it'd.
Tako je Rooseveltova pro-rad-
nicka, pro-liberalna bajka ove-
kovecena. Bajka je nadzivela CO.
veka. Predvidjanje je pouzdano
da bi u burnim mesecima godi-
mama pred mama, "liberali'' rad
nicki prevaranti i drugi koji SUI
zainteresovani da odrze radnike
u stanju mentalne ovisnosti o
vodjama, upotrebljivali to opet
ponovo. Kada najamnica padne
a besposlica Sc uveca = kao pri-
rodne posledice kapitalistickih e.
konomskih zakona - mi cemo
to cuti. Kada Sc nagomilaju klas-
ne zategnutosti i strajkovi budu
gledali preko hladnog celika ba
joneta ma gorda lica gardista -
mi cemo to cuti. Mi cemo to cuti
kada reakcija bude klicala mad
svojim pobedama kod kuce va
nj. l cucemo III opet kada medju-
narodno takmicenje "a place do
stigne novi stepen besnila, ugro-
zavajuci kapitalisticki mir" j
stvarajuci ruglo Cd druge Lige
Nacija. "Samo da je Roosevelt
ziv-. =" ~
Rooseveltova pro-radnicka i
pro-liberalna bajka duguje svoje
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

10000 ma strajku u Chicagu

Vesti IL Chicago I'll. od 26 julia javjau da nalaz
ma staku wise Cd 10000 radnka Dodge vornc Chrysler
kompanije koja prozvod B. 30
Junia izjavjuje e bio [rezultat 1agonilanh
zalba"
Robert Wright predsednk june kazao je skupstin cd
1000 srakaa danas Lgorneg datuma pose podne da ko
pana nasilovala uposlencka seniority prava
gostioni nepodnosjiv da posupa ednako
uposenima"e
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Pop osudjuje 'sebicne'
straikove"

| ako Sc nantijasi cesto pref
varaju da su na strani radnika
u niihovim svakodnevnirn bor-
bana sa poslodavcima oEo pita-
MIA najamnice it'd, ipak Sc kad-
i-kad po koji cd njih istakne
u korist kapitalisticke klase i
tako pokaze svoju reakcionarnu
korumpiranu dusu. U New York
'Times'-u Cd Is. julia pojavio Sc
Ijedan clanak pod naslovon: Pop
iosudjuje 'sebicne' strajkove".
Rev. DR.. Paul L. Mckay, 20
mocni svestenik Marble Collegi-
ate Church" u New Yorku, odr-
zao je govor temi: "Jedan eos-
podar previse", sto znaci da rad
nici ne bi smell biti ''gospodari".
'Kada je covek reSio da ME
gov zivot bude utrosen u sluzbl
stvari vece cd samog MEGA, ME
gov zivot postaje usredotocen Il
toi lojalnosti -. On wise nece
misliti po starom sebicnon shva-
caniu individualizma." I govore-
ci 0 strajku razvozaca novina 0
usporavaniu bosova, on iznese
kao primer te "sebicnosti'. IL 60
metanju dnevnog p o ne
koliko miliona naroda a d e
nego da Sc pokore odlukana snni-
rivanim saglasno redovnoj pro-
ceduri koju usvajaju druge gru-
pc" I dale:
'Moze Sc predvideti, da &c IL
buducnosti, pucanstvo
koje Sc sve wise wise razoGara-
va postaje zrtvom takvih usta-
nova juniial kao sto smo videli
diva puta u posledniim danima,
zahtevace prestanak ovih insi-
denata. Kada neka mala grupa
ina zalbu protiv druge grupe,
neka oni smire svoia razilazenja
saglasno ustanovljenom autori-
tetu drzave, dabomel ma ma
Gin koji Sc ne mesa u licni zivot
miliona privatnih gradjana.'
Ne samo da su straikaSi, "a
ovoga mantijasa ''sebicni" i pro
kleti", nego oni trebaiu takodier
pokoriti Sc 'ustanovljenom au-
toritetu':: trebaju pristati ma o.
no sto i'm tai, skoro sto posto
kapitalisticki, autoritet oeiredi.
A to znamo Sta ie, da Sc radnici
pokore volji poslodavaca.
Jednoga dana &c radnici obe-
siti o klinu i popovske mantle
niihove ''ustanovljene autori-
tete", kada Sc obaveste o revo-
Iucionarnom ucenju Socijalisti6-
ke Radnicke Partije.
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

Razume Sc, ovo je sve mo-
tivisano cd pro-demokratskjh
francuskih kapitalistickih inte-
resa. Otstete &c u glavnom biti
otplate francuskim kapitalistima
j drzavi, a ne nikojim nacinom,
radnim masama.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02
Vazne n,edjunarodne vesti.
Jugoslaviia

Dopisnk New York Timesa, Sam Pope Brewer javlja IL
Atne Grck 15 julia da e sada prevazane $500
Joslavena bivsih zarobjenka Neake Mnog odmah bdu
uhapseni cd jugosavensh vlas ako poso ikava sumna
da protvnici jugoslavenskog rezima
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

NAsA SYRIA: Unistenje
kapitalistiekog ,lredjenja; u
nI&ss,lje naiamaeg ! 0 p iva
ra5aislse K / as 9: pTeaasssiije
svia zemaliskih iadustrija u
rake organizovallih proazve-
dtasa; s7akom radaika potplia
plod njegovog rada; oslobo-
a1eaje eslog covecanstva cd
Morije Klasae. vlaaavina; us
postavlanja Sebodne ZaJed-
nice Drllgova j Dru9arlca
InSnstrijalne Repushl1e Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-02

FAsA. SREDsTVA: Progve-
tivalis radsdfze kIasa Il dahu
1lar@slzlaa: e.a sJt ral i Eart-
tsl 1epoiata51s1 GcRI "a sFji;
rgaaizovaaja m d1ka Easo
IA 7eann Revolacioaau p
ti..au haItij't 70 osEa 5ae
caz,ranje Pol~i6ka Drzavo Ia
p'eaii2ma; organizova Gje rad
aIGa u jedau ravoiucloasr11
Iaupatrijaluu Juniju n III
nlsnje, Grzalje i kretaaje sv.h
zema,jsklh II d trii a.
The Waterbury Democrat., 1945-02-05
Sergt. Freedman Scores Musical Triumph Here
Young Waterburian Delights Home Town Music Lovers With Magnificent Efforts; Civic Orch Shares EiOnOrs

Sergt. Stanley Fredeman, piano so,oist with the official Army Air Forces orchestra in New York city, guest soloist last night with the Civic orchestra, played the Rach- maninoff Concerto No. in c Minor with sound technique and brilliant style. The splendid program of- fered by Mario Di Cecco, conductor of the orchestra, climaxed effective ly with his offering for piano and orchestra. ThunderouS ap- plause for Sergt. Freedman followed his performance which had the splendid support of the orchestra. Last nights concert was the sec- ond in the series by the local or chestra.
 Sergt. Fredeman, native of this city, who was playing among us here years ago, is at 24 years of age skillful and matured artist. He accomplished the varied pas sages in the Concerto with ease and grace. Rachmaninoff's best known Concerto offers magnificent ve- hicle for pianistic art, and last nights soloist was equal to the task of presenting the themes in each part with intelligence. He began well in the Moderate. His Adagio Sostenuto rendition was by all means all that could be hoped for, and he punctilliously sounded out the grand chords in the final AL legro Scherando. It was mo- table performance and one that was appreciated by a practically filled hall. He was quite adequately supported by the orchestra, and Ill the grandiose full volume passages the pianist and orchestra were ca pably controlled by MT. DiCecco. Sgt Fredeman was called back Sev- eral times to play additional pieces which were waltz by Godowsky; piquant polka by Shosakovich, and "The Juggler" by Toch
 Last night the orchestra played again a favorite of another season, a brilliant number which they do unusually we'll "Capriccio Itali enne' by Tschiakowsky. This bril- liant concert piece utilizes all the orchestral groups; the brasseS, tynl.' pani and strings having an oppor tunity for fine show. It is an ex,. citing and pleasing composition and
The Waterbury Democrat., 1945-02-05
LEAGUE COLLECTS
 l3TONS OF PAPER

Thirteen tons of waste paper were collected by the Bunker Hill Mems League, assisted by Boy Scout troop B of the Bunker Hill Congrega- tional church in a drive conducted Satudray on streets north of Rob- bins street. The amount was equal to the previous record made in Co., tober.
 Nineteen scouts and 16 members of the league participated in the collection. Gordon R. Weaver, Ed ward A. Wells, Jerome R. LaDow and Thomas E. Paterson were driv- CTS of the trucks.
 Robert s. Croft supervised the work of the scouts, while Harold &. Roger. president of the league, was in charge of the other group.
The Waterbury Democrat., 1945-02-05

To date the only resolutions af- fecting the makeup of the local court are those calling for appoint ment of Judge T. E. Conway and Charles Summa, the incumbentS, and one for Atty Maurice Gruskay. All three are COP appointeeS, as are the other members of the official staff of the court.
 Failure of Democrats to present bills to date may be due, so The Democrat has learned, to inability o6 leaders to agree on a possible slate. Former Judge John L. Gaff- ney is understood to be a candidate for his former position and as yet not too many names have been mentioned as possible Democratic appointees to this office, but 1t is also understood that there are ef- forts being made to line up the ap- pointment for prominent members of the local bar.
 It may be that the apparent lack of unity among Democratic leaders at Hartford is to blame for uncer- tainty in various communities. Ever since the death of Senator Francis T. Maloney and the ensuing neces- sity of either appointing or electing his successor there has been 8 notice able rift in Demcratic ranks, which may have communicated itself to local organizations.
 Democratic legislative leaders have not as yet been able to provide a solid front. There has been no real test as yet to prove whether or not defection in the ranks has been accomplished, but political ob- servers generally believe that certain instances, like the fan- ure of Democrats to introduce their customary quota of judgeshilp reso- lutions is revealing insight into alarming differences in party lead- erShip.
The Waterbury Democrat., 1945-02-05
Rift In Democratic Ranks May Block Loc'
NEWS OF MEN IN THE SERVICE
VeteronS Attention!

Located in the City Hall are three organizations designed to aid veterans in handling all necessary paper matters relative to your claims and benefits. These are the Veterans Advisory Office, Veterans Administration Od1ce and the draft boards.
 It Is all-impOrtant that you file all papers relative to claims. benefits, insurance, loans, etc. The personnel of these offices are trained to fully assist you in ham, ding these affairs.
 Any and all matters pertaining to your service in the armed forces will be discussed at these offices. Call on their assistance.