RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-16

kralju dao "kick in the pants nego je rekao
da &c sssvim reakcionarnim isellenicina'
biti .sprecen [ulazl novu JugoslavlJu
'potstrekavao ie stvaranje liberalnog repu-
blikanskog rezina'"
Mi ne uzimamo II odbranu "zapadne de-
mokratije', jer znamo ola su nJlhove demo-
kratije, osnovno ako baS ne formalno, ravne
fasistickim "demokrati anna. Nitl mi zallmo
kralja - til ustanovu vekovnog ugnjetavanja.
Ali mas vrlo mnogo cudi Titovo objasnjenje
demokratije Po niegovom shvacanju demo
kratije zapadnih zenaja postupale su nc
demokratski', kada su dale jednaka prava
"fasistina reakcionarima" kao ostalom
narodu. Owe je trebalo lisiti svih denokrats-
kih praya tako da oni nebl imali prlllku
"cvetati potkopati demokratske ustanove"
Istina je, kaze Tito, ola te 'zapadne demo
kratije' daju "slobodu sveopsteg prava gla-
sania fkoie on nece datil", ali one ne daju
ono sto zee" Tito dati 'socijalnu sa-
drzinu'. A ako ne postoji opsta sloboda gla-
SANTA to jest, demokratija, sta mama jan1ci da
&c Tito dati to sto je obecao - "socijalnu
sadrzinu' ako nen1amo mogucnosti da
ga prisilimo, ola Sc drzi svojeg obeeanja? On
moze dati, ali noze, ako hoce, ne dati A
celia historija covecanstva mas uci da niko
ne daje ono sto ne mora dati
u cemu Sc sastoji "socijalna sadrzina"
te titokratije? u drzavizmu. Ali u drzaviznnu
nema demokratije. Mase nemaiu rec Il takvoj
upravi. Vlast ie IL rukama birokrata. Ne sano
vlast, nego i ekonomska moe koja je mai
~ IL,
je. Tito bi nam mogao dobaciti: "Ali mi
cemo imati demokratiju. u nasoi demokratiji
mase ce po prv put u istoriji inati ne
samo pravo ola glasaju, nego da uzivaju
vece ekonomske koristi - 'socijalnu sadrzi-
nu". Tako je. Ali posto Tito ne namerava
dat jednaka prava "fasistima reakcionari-
ma, nebi Ii on, njegova klika, mogao pro-
glasiti svakoga onoga ko Sc MIN ne slaze
pred MIN Sc ne klanja, ne samo pojedinca,
nego grupe partije, "fasistima reakcio-
Marina" ma tai nacin lisiti cak vecinu ma
roda izbornih prava ucesca vlasti?
Vesti IL Jugoslavije vec obiluju sa takvim
izjavama U kolko mi znamo svi pokreti,
novine, skole ustanove koje su protivne
Tit partizanina, potpuno su zabranjene.
cak Sc pojedinci proganjaju, koji Sc sa re-
zimom ne slazu, proglasujuci i'll "fasistima"'
'1--i orda zatvur Kakva drugog srnfsla
ina fona tajna policija, OSNA, kfo,ja nije nj
kom odgovorna nego Tit
U ostalom neje Ii Tito, i njegova klika
u swim pogledima do sada nemetnuo svaja
gledsta, uvek pod "demokratskom' maskom.
Nije Ii postojeca vlast u Jugoslaviji PRIDE
gavala, i jos uvek pribegava, swim diktators-
kim metodima koji Sc opste ne razlikuju
Cd Hitlerovih, Mussolinijevih Stalinovih
metoda?
Titina kritika zapadnih denokratija OF
kriva jednostranost, njegove "demokratije",
koja nije nikakva demokratija, nego - mogli
bi je nazvati - "titokratija". Njegova obeca-
MIA "socijalne sadrzine", potpuno SUI lama.
Svi ugnjetaci, kroz celu istoriju su obecavali
takve "socijalne sadrzine", ali i'll nikada nisu
dali. Titina "demokratija", iii titokratija, vesa
Sc o repu Stalinove bedevije sovjetske
(ruske) birokratske drzave.
Jugoslavija je daleko cd ikakve demo-
kratije. I nemojte Sc varati, jugoslavenski
radnici Titina uprava ne naginje nikakvom
Komunizmu iii Socijalizmu. Ona naginje
drzavizmu, regementaciji radnika, birokra-
tizmu stalinizmu, koji Sc osnovno ne raz-
ikuje cd Hitlerizma
Vise vredi jedan najmanji clan6ic IL raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knjige
Ito III ma svetu ina. - vasa Pelagic.