RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25

#r
.Velika galama "a konskripciju radnika, "a
neprivolinu sluzbu rada, dodje JOS jednom.-Za-
htev Sc opet cini pod izgovorom ratne mznosti.
i opet Sc daju obmanjivacka opisivanja ina
tional service, zahtevu "a nametanje neprivolj-
ne sluzbe ma american radnicku klasu. | 0pet
unapredjivaci radne konskripcije obmisljeno
ignorisu cinjen.cu, ito neospornu cinjenicu, da bi
iiedna mera izmislj Jena da sc ustanovi prisilni
iii nasilni rad u Sjedinjenim Drzavama, bila
direktno nasilovanje Ustava Sjedinjenih Drza-
va, eli. Trinaesti Dodatak proglasuje:
s'Niti ropstvo, NJ NEPRIVOLJNA SLUz-
BA osim kao kama "a zloein IA koji doticni
mora biti pravilno pronadjen krivim, nece pos
toiati u Sjedinjenim Drzzavama, iii ia ijednom
mestu koje potpada pod njihovu iur.zdikciju."
Nazad jednu godinu kroz nekoliko meseci,
pitanje konskriptovanja rada bio je vatreno
debatcvano. Svako moguce opravdanje bese
u~vlaeeno cd kapitalistickih besednika Il korist
ovoga fasistickog koraka osim jednoga: Ustav-
most trazene mere. Ma ovoj tacci oni behu nemi.
Navodna opasnost m. litarne propasti, navodnl
demekratski karakter radne konskripcije, ma
vodno izjednaeivanja militarne konskripcij e sa
radnom konskripcijom, ukratko, svi lazni apeli
i dvolicnosti koie lukastvo i sofizam mogu
zm.sliti, iznasani SUI ola Sc opravda prisilni
rad.
Niti iedan cd p~redlagacca industriialnc kon-
skripcije niie, nit je ijedan Cd Nth smeo, da
Sc uhvati II kostac sa ustavnom zabranom te
vrle stvari "a koju asidako grlato salame j
koiu oni tako bezobrazno zahtevaiu. Niiedan
cd Nth mje mao toliko postenja da predloA
ustavni dodatak koii bi ozakcnio radnu kon-
skripciiu, nit ~postenia ola priznaju da su oni
znali da bi takav p~risilni radni akt nasilovao
Ustav, nit skromnosti ola priznaju da su oni
pripravni nasilovati Ustav ia osnovi koja
NINA izgleda nevazna i opravdavajuea.
Umesto toga, svaki pojedini cd zagova-
raca radne konskripcije pr.begao je pre-
varama, lazima i licemerstvu II njihovom ocaj-
nom nastojanju ola nametnu lance INDUSTRIAL
nog ropstva ma americku radnicku klasu. Ako
bi zagovaraci neprivoljne sluzbe "a radnike We
rovali ola ie niihova stvar Pravedna, oni nebi
imali potrebe da iskor.scavaiu trikove i OBJ
name, niti~suzbijanja istine i ci~njenica, medju
koiima ie naiistaknutija e~injenica neustavnosti
ma kakva akta iii zakona koji utelovljuje prf-
SLIM rad "a radnike.
Ali galama prestade skoro cd jednom Ia
htev "a radnu konskripciju dckonca Sc. Da nlsu
pobornici radnickog ropstva ''izasli ma %svetlo',
iii da Sc oni nisu uverili da je njihova stvar
beznadezna? Daleko cd toga. Sta Sc desilo jeste
to da su doIazili nacionalni izbori i Iii nalupor-
nil mediu politicarima, iii ikoji cd njihovih
zurnalistickih besednika iii ~podupiraca, ne u
sud- Sc podneti "a kampanjski sper ono sto onl
sada tvrde da ie stvar zivota i smfti. | nj Demo
kratska nj Republikanska partija ne usudlse Sc
uneti u svoju PLATFORM zahtev za radnn kon-
skripciiu. Da Sill ucinili to, s~tajalo bi i'll milioni-
ma glasova i %prisililo bi III ola javno debatuju 0
stvari o kojoj oni nece, lie srneju, debatovati,
o neustavnosti mere sadrzeci nasilni iii prisilni
rad. / ia iedina cinjenica, iznad svega drugoga,
raskrinkava njihovo krijumcaIenje, nepostenje
i revoltiraiuci hipokritizam.
Ali izbori SUI prosH, a predsednik koji je
nazad godinu dana oprezno izneo zahtey "a
radnu ~konskripciju i onda ispustio tai pred
met kao vru6 krumpir, sada sedi sigurno zasti-
cen u Beloi Kuci, izvan dohvata moguce srdzbe
onih koju su ga. izabrali u naivnom verovanju
ola je OIL s~tavljen tamo cd njih da z~asticava Mi
hova prava i ~ustavne jameevine. I tex sto ie
.predsednicka kampanja dokoneana die Sc nova
larma "a radnu konskripciju. Sta imaiu da Sc
phase politiGari j izrabljivaci sada, radnika!
Sigurno n:sta, oil radnika koii s,, jos iednom,
slepo j kobno, powerful svoju sudbinn /. svoje
klasne ~interese kapitalistiekim politiearima
pravim g~ospodarima politicara, lordovima in.
dustrijalnog feudalizma.
Mamie cd mesec dana nakon Hbora, tada,
zagovaraci radne= konskripciie ponovises svol
napad. Pojava generala Somervella pred Kon-
gTeskim Odborom rano Il deeembru bese signal