RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-06

godine, dala je pomoci Jugoslaviji hrani, odelu
ljekarskim stvarima, 10000 toni dok "a ist
period vremena dala je Grckoj $4,000 toni. Velika
razlika, jos kada Sc ina vidu da e Grcka znatno
mania sa stanovinistvom nego Jugoslavija. Titova
je vlada protestirala protiv ovakve "nepravedne"
podele ma strani njenih saveznka, ali uzalud
Zasto su tako "nepravedno" postupe "de-
mokratije" prema svojoj saveznici Jugoslaviji?
Il cistih trgovackih racuna! Jer Titu njegovoj
vladi, "demokratije" wise nemaju poverenja, kao
naprnaer, u fasistickoj vladi Grcke Ovo ne znaci
da je Titova Jugoslavija opasna "a njene demo
kratske" saveznike. One znaju, to SUI uverene,
da je Tito "a kapitalizam to je najglavnije
"a njih | ako je to najglaynije, ali to nje sve.
Jer Mussolinije Hitler SUI bill "a kapitalizam,
pa ipak su "demokratije" vode rat protiv njih,
dok i'll nsu unistile. Tako je sa Titom ME-
govom Jugosavijom. One zele da mad MIN vode
potpunu kontrolu, tako da bi mogle ekonomski
zavladati sa Jugoslavijom. On to nece, iii ne
SINE, jer je on moskvim covek
Onda dolazi okupacija Trsta Gorce drugih
predela uz jadransku obalu cd strane Titovih tru-
pa. Ma tn Titovu akciju dolazi "cuveni ultimatum"
cd njegovih saveznika, koji glasi: "Napolje il
okupiranih gradova predela"! Ovakav "nesavez-
nicki" postupak Titovih saveznika dozla boga je
MEGA razgnjevilo, ali Sc morao povinovati vecoj
sill, jer sila boga moli. Jamacno da je to "a
Titu njegove pristalice bilo iznenadjenje. Ali
da je Tito bio Markssta, kao sto drzi da jeste,
on bi bole poznavao svoje saveznike takav pos
tupak ma njihovoj strani ne bi ga iznenadio.
Sve cesce i otvorenije dolaze zalbe cd parti-
zana protiv njihovih "demokratskih" "oslobodi-
telja" kako oni nezvrSuju svoja obecan ia, te kako
raste sve vece nepoverenje narodnih masa prema
NINA Ministar prosvete u Titovoj vladi, ured-
mix beogradske "Politike", Vladislav Ribnikar,
napisao je uvodnicki clanak pomenutoj novini,
pod naslovom "Provokacija reakcije ma Balkanu",
Cd 10. julia 1945., il koga vadimo sledece:
"Bas naprotiv. Postupci velikih zapadnih sa-
veznika u oslobodjenQj Eyropi suprotni su njihooa
vim obecanjima koja su davali tokon1 rata Mi
howl postupci su suprotnosti cak danasnjim
njihovim zvanicnim izjavama odlukama, kao ma
primer pitanje slobode, demokratje, prava no
samoodredjenje naroda, kaznjavanje ratnih zlo-
cinaca unistenje ostataka fasizma druga. Ma
jednoj strani - velike reci, ma drugoj postupci
koji zazivaju rastuce nepoverenje najsirim
rodnim slojevina.
"Sta Sc drugo moze izazvati postupkom
veznika u Grckoj, ako ne veliko nepoverenje
roda, gde SUI faSisti dosli ma vlast pomocu sa-
veznickih tenkova aeroplana. Sta drugo savez-
nici mogu ocekivati cd mas vec nepoverenje
posle njihovh postupaka Trstu, Gorici Ka-
rintiji, iii posle njihovog odnosa prema ratnm
zlocincima, iii posle njhovih napora protiv mira
u Gr6koj."
Jucerasnji "komunisti" danasnji partizani,
mace stalinisti, verovali su "demokratijama", da
Sc one bore "a "oslobodjenje" "samoodredjenje"
nacija spod fasstickog terora Zato SUI oni pozival
radnike siromasne seljake "Ujedinjeni Front"
sa "demokratijama" protiv fasizma. Sada, nakon
gorkog i'm iskustva ako ne otvoreno ono II
impikacjama, partizani priznaju da SUI bill lob
manjeni" cd "demokratija", sledstveno, da su
oni obmanjivali svoje sledbenike. Sada bi oni
mogli videti, da radnici ne bi smell stupati u
savez sa svojim rabljivacma, zvali Sc oni "demo
krati' iii fasisti ne cini razike. Jedni drugi
radnicki izrabljivaci; jedni drugi SUI radnicki
neprijatelji Sada BIZ oni trebal da znaju, ako
nisu pre- znali, jer su trebali naueiti il gorkog
i'm iskustva da radnici trebaju da stvaraju svoj
sopstveni "Ujedinjeni Front" protiv svih svetskih
izrabljivaca ugnjetaca:
Nkakav savez iii ujedinjeni front radnicke
klase sa kapitalistickom klasom, nego nepomirlji-
va neprekidna kasna borba treba da je ubojni
poklic -radnickog pokreta! Kad kaptalisticka kla-
sa trail savez sa radnickom klasom ona ga trazi
ma istom principu, ma kome je il poznate price,
trazio covek savez sa konjem protiv lava, da joj
nikada ne side sa ledja.
os<jedan primer da navedemo, il koga cemo
jos jasrije videti zasto raste "nepoverenje ma
yodnih slojeva" prema "velikim zapadnim .saxez-
nicamaY te istovremeno koji ce prosuti wise svet-
losti koliko "veliki savemici" nastoje da quniste
fasizam. Partizansk&4 .Slobodna Rec" broju joj
cd 28a julia owe godine, .uvodnieli komentarsef
vest il Rima postupku savezz1ika prema' fasist-
ma i ratr1i1n zloGincimx,e
"Iz sRifna sstize west dasse~Ante ePavehc na~'