Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-02-28
vprasunie PoIiske lie zoga v
spIetkah "a in proti Rusiii

Poljaki v Londonu in v Ameriki protestrajo prot ruski
okupaclJi svoje rojstne dezele boil kot pa SO proti Hnlerjevi ce-
prav vedo, ola Sc DO ruska armada pc porazenju Hitlerja pref ali
sej umaknila, do6im bi nacji ostali ma Poljskem. Sovrastvo te
vrste Poljakov je torej vecje prot Sovjetski uniji kakor pa proti
fasizmu in Nemciii
Ma mirovni konferenci v Versaliu SO francoski, angleski in
amer1ski drzavniki dobro vedell, kaj je pc vecini prebivalstva
poljska zernlja in kaj nj. Takratna Russia, XII ie bla v vretiu So
clalnega preobrata in civilne vojne, nj imela ma mirovni konfe-
renci nit enega prijatelja. Pac pa so Francoz, Anglezi in ia
ponci kovali nacrte, kako bi boljsevisko revolucijo V imenu de-
mokracije strli. Odocili so Sc "a invazijo in v to podvzetie DO
tegnili tudi zed. drzave. Nj jim uspelo.
Toda kr Sc Poljske tee, je angleski minister vnanjih zadev
Curzon vztrajal, da maj dobi lie tste dele V Rush,, XII Jill Poliakf
obljudujejo. S tega staliSca je zarisal med novo zasnovano Poll
sko in med Rusijo mejo, XII Sc pc MENU imenuje "Curzonova
crta.' Toda Pojaki SO bill tedaj ma visku svojih ognjevitosti. Med
vojno SO delovali V zavezniSkih krogih "a osvoboditev izpod Az
stro-Ogrske in Nemcije, tam pa Pilsudski ma strani Avstriie "a
osvoboditev PoIakov izpod Rustic.
Poljska je bna nekoc mocha imperialisticna kralievina. Pc
porazih s sosednimi tekmovalkami je postala zrtev razkosania
Nemcija Sc je V svojem deu lotila ponemcevanja Poljakov. v
Avstriji Sc je cesarska vlada oprla ma pojsko "Slahto" (plemstvo)
v Galicijl, XII je imela vsled tega v DRAWN zbornici ma Dunaju
veiko vecji vpliv kot pa il je spadal pc stevilu njenih poslancev
S1uzna je habsburski reakciji in prejemala nagrade 20 svoih "a
slugah zanjo Ukrainci, Rusini ali Malorusi, kakor re so jh or
nacevai, pa SO tlacanili pojskim veleposestnkom.
Tako Sc je godilo Rusinom tudi V tistem delu predvojne
Pojske, XII ga Curzon nj snatral "a poljskega, a SO ga Poljaki
Rusiji snoma we'll.
Med mejo, XII S s 81 jo Poljaki zarisali pc prejsnji vojni, pa
proti zapadu do ma versajski konferenci zamisljene Curzonove
crte, so najvecja veleposestva poljskih plemicev, Rusini in poll
ski dninarji pa SO tlacanili.
Ia polska sahta ina najvet interesa ma tenn, da hi 81 Poll
ska ohraniIa mejo ma vzhodu kjer je bna do leta 1889. Oh enem
Sc il gre tudi "a ohranitev starega poIskega reda. Torej "a njena
veleposestva; "a privilegije posedujocih!
Pod carji ia "slahta" nj ruvarila proti Rusii, pacspa lie poll
ski liberalci, socialist in STUDENT.
Ko je Poljska spet dobila samostojnost, je dobila demokra-
ticno ustavo, XII pa je postala "Slahti' toHko nevarna, ola ie IL
vedla "puc" in sprejela novo ustavo, ma katero Sc je YES cas- OPT
rala tudi poliska zamejna vlada v Londonu. ker bi drueace ne
mogla bti "legalna".
v sedanji vojni je Hitleriev "bltzkrieg" navall ma Polisko
in z druge strani je udra vanjo sovjetska armada ter okupirala
V splosnem YES tidi MEN, del, XII Sc oznacuje "a vzhodnega cd
Curzonove crte.
Poljaki SO dobii vsled te dvojne 1nvazje v njihno dezelo
simpatije vsega sveta, z izjemo seveda dveh v1ad, XII sta bill tedaj
V zavezi dvajsetletnega prijateljstva. Kako in cemu je takrat
Stain sci V tisti pakt S Hitlerjem, bodo razjasnili zgodovinarji
sele kdaj pozneje. A znano destvo je, ola je bio proti Rusji v
Londonu in v Parizu toHko zavratnega mesetarenja, da so v Mo-
skvi odgovorii s paxton, XII je presenetil YES svet. Sal je Hitler
priSel ma krrnHo z geslom borbe proti "komunizmu" A sedaj, kar
naenkrat prjateljstvo med NINA. Vsekakor krivda "a to ne
tedno diplomaticno dejanje nj ba samo v Moskvi, pac pa tudi
V Parizu in Londonu, toda Hitler Sc je igral z vsemi trent in
koncno sebe zaigral.
Pc treh letih voine je sovjetska armada prBla ne Same spet
do Curzonove crte, temvec pred prag nemskega glavnega mesta.
Tisti Poljaki, XII zee, da jim dezela ostane kakor ie bna 60
spodarsko in polticno - oglaSajo sovjetsko armada "a novo oku-
patorico pojskega ozemlja. Rusini, Belorusi in Litvinci, XII so
bill pod prejsnjo poljsko uredbo zgolj tlacani, pa 10 po-
zdravljajo Enako tudi vehk del poljskega naroda.
Polska zamejna vlada v Londonu Sc ie YES cas- voine osla-
njala ma start red in ma poznejso poljsko ustavo, XII sloni ma te-
melju vladanja posedujo6ih. Opozicija je smela imeti v pred
vojni Poljski lie toliko besede in mic vec. Kdor izmed ME je bill
preglasan, je moral v zapor ali v izgnanstvo.
Zamejci so vsled tn opisanih interesov in nadalievanja stare
poljske polnike smatrali Sovetsko unijo "a sovraznico, Moskva
pa Sc je "a trdno odlocila, da take Polske, XII ie tvoi1a glavniI
Glen "sanitarnega" pasa proti Mi, ne DO vec trpela. Stke z "a
memo polsko Waldo je prekinila in podprla ustanovitev poll
skega osvobodilnega odbora v Moskvi, XII Sc je pc zmagi Rusov
presehl ma Pojsko v Lubfin in koncno nazai Y razdeiano Var
-Savo.