RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-01
SOCI.JALlSIICKA POSTA
M, G. K. Milwaukee, Wis:

PITAgJE br. G. 0zako bi Russia mogla
doti u socijaltzaa ne sadanjoj podlozi svog
ustava i sto je jezgro Stalinove polltlke!
ODGOVOR: Ma osnovi njenog danas-
Meg ustava Russia nece nikada .docl u 30
cijalizam". Men sadasnji ustav ne safno Ga
ne dozyoljava svoje sopstveno unlstenJe |
uniStenje politi5ke drzave, sto Je potpuna
suprotnost socij %aliznau, nego jos wise kon-
centrise poiitiGku vlast u ruke olrokrata !
ucvrscuje je. Socijalizam bl Sc mogao ma
osnovi dr1kciieo ustava poster = ustaVa koJl
bi .dozvoIio svoje uniStenje, unistenJe drzave
i prenasanie cele ~'civilne" i industrlJaine
uprave II ruke lndustrir alnih JuniJa. StVarno,
U Rusiji ne postoje nj takve junlje. Russia
mora podleci jednoj ponovnoj, i kako lzgieda'
osnovnoj, reorganizaciji, ola bi dosla u So
cijalizam.
Sluzbeno, niko ne Una sta je prava jezgra
Stalinove politike. On i njegova birokratiJa
ne izjavljuju svoju politiku. Mi mozemo sa-
mo ola je nazirenlo u pravcima koje njegova
birokratija poduzirna. Jezgra tie polltlke, u
koliko je moguce istu n%aZretl, Jeste Ola Sc u
Rusiji birokratija odrzi ma vlastl, uzIvaJucl
nebrojene politicke i ekonon1ske povlastice,
a 'socijalizam'' de Sc okameni IL drzavnom
kapitalizmu.
Njena vanjska politika jeste, da ~sovjets-
ka birokratija zagospodari, direktno iii in
direktno, mad dobrim delom Europe, ako ne
i mad celom. A ovo vazl, u vellko, l "a
Aziju. A svi izgledi govore, da sovjetska
birokratija ella ma suzbijanje radnickih re-
~volucija u swim zemljama, koje potpadnu pod
MEN uticaj, mozda i sa oruzjem.
Kao sto je nekada Napoleon o~svajao celu
Evropu da ucini %osigurano i "pristojno" SUI
sedstvo "a francusku burzoaziju i MEN raz-
vitak, tako i Stain ~nastoji, da bi odrzao ne
Socijalisticki sistem u Rusiji, odrzavajuci
ne-Socijalisticki svet u susedstvu, pa i udalje-
no cd Rustic. Socijalizam u drugim zemlja-
ma, ugrozio hi njegov birokratski drzavni
kapitalizam u Rusiji.
PITANJE br. z: "Je Ii Russia imala pri-
liku da ucini drukce i bolje "a radnicku
klasu, ,gledajuci ma internacionalnu organi-
zovanu snagu radne klase?"
ODGOVOR: Jest. / ako Russia niie mo-
gla pruziti bolji ekonomski zivot svojim
radnicina sve do=sada, iii do nedavno, poSto
je prvo trebalo izgraditi proizvodnju, koja
omogucuje obilno proizvadjanje bogatstva,
ona je mogla postupiti bolje, sa tacke gledista
medjunarodnog proletarijata. Umesto sto je
~podupirala priznavala reformisticke i anar-
histicke pokrete te neprijatelje radnicke
klase - i tako potpomogla njihov razvitak,
a suzbila razvitak revolucionarnog pokreta,
ona je mogla uciniti obratno sa obratnim
rezultatima.
Mnogi SUI "opravdavai'' oval postupak
Rustic cinjenicom, ,da Sc ona nalazi u opas-
nosti cd svakodnevnog napada ma nju. cd
kapitalistickog sveta, koji je opkoljava. Radi
toga, govorili SUI ii "opravdavaci", ona mora
okupljati pokrete oko sebe koji imaju veliki
brQj; koji mogu da protestvuju, da izvode
strajkove, demonstracije it'd, u slucaju ma
pada, iii planiranja "a napad ma Sovjetsku
Rusiju; koji SUI brojno jaki da bi mogli okre-
mutt sentimenat masa u korist Sovjetskog
Saveza, protiv namera i planova svojih res
pektivnih vladajucih klasa.
Gornji argument ne o~pravdavaju MEN
postupak, Reformisticki pokreti SUI takodjer
bib i suvise brojno mali da hi imali ikakav
uticaj u takvim namerama,
Konacno je dokazano da to nije bio
razlog. Razlog je bio tai sto je sovjetska
birokratija stalno, bar nekoji cd Nth,
planirala odstupanje cd Socijalizma, cd sa-
mog pocetka sovjetske vlasti. Ma oval nacin,
subtle su revolucionarne ideje pc svetu.