RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-10
KRAJ JEDNE SRAMNE |
KARIJERE

lStoflJa Cd poSlednje dVadeset l cetlli
godine nije zabelezila gadniiih i brutalmJlh
liudskih bica Cd Mussolirhja j Hltlera. Musso-
hni Je mrtav - u to nema sunnnle. lzvesta1l
dolaze sa sve strane da je i Hitler mrtaV.
Ovo jos nije potpuno dokazano, brenda ]e
vrlo ~verovatno. Stampa celog sveta donela
je fotografije 0 srnaknucu Mussolinija, a ME-
govu "lepotu" lea moe svako cd ~jednonl
prepoznati cak u mrtvom stanlu. Ieako
da ina coveka ma svetu CHI hi izgled ilca
bio sliGan Mussoliniiu.
Njegova nakaza u fiziononiii odrazava-
L. je sasvim verno nakazu njegove "duse".
u srcu karakteru je bio potpuno takav kao
So je bio u lieu Ia poslednle dvadeset !
cetiri godine njegova k~ariJera bese, STAMINA
zivotinjska i neopisivo brutalna. Njegov Il
vot teSko da ie bio zivot ljudskog bica. TO
je bio zivot zveri, iii neke prljave ubllacke
zivotinje. U opstim masama, ~Italije i celog
sveta, njegova "popularnost" bila je, manic
wise, ~nistavna i zloglasna. Niegov zivot me-
bio liudski zivot. On nije ziveo. On Sc patio.
Mussoliniia su zarobile, osudile i ubile
taljanske mase; dovezli ga istresil, zaJedno
sa niegovom liubaznicom i drugovlma, bes-
karakternim i slicno MENU brutalnim, draw
nicima, ma trg u Milanu gde je nlasa pl juVala
na MEGA i udarali ga nogama, dok su nekl
i pucali u njegovo gadno mrtvo telo.
Mussolini je direktno kriv "a ubilstvo
narodnog predstavnika u ltalij nazad dvade-
setak godina. Matteottia. U anon pocetku
sluzbenog fasizma, IL 1921, On je dao poubl-
iati sve radnicke vodje koje Je mogao po-
hvatati. Radnicke organizaciJe sve Je ras-
pustio i zabranio, iii III je ma silu pretvorio
Ii faSisticke. Svaka borba radnika "a pobolj-
Size, iii mace, bila je "a cello vreme nJegoEe
krvave vladavine, u opSte zabranlena. On le
direktno iii indirektno ucestvovao u skoTo
swim ubilstvima ~istaknutiiih osoba u ltalili.
On je zaista bio neprijatelj drustva.
Nakon sto ga je izmrcvarila, nogama IL
gazila upljuvala, masa tallanskog naroda
obesila ga je "a noge tako mrtva, kao kokos-
ku, i Jos neke Cd njegovih drugova koji su
| smaknuti ina slici Sc vide svega tri gde wise
| strmoglavo) izlazuci tn ljudsku nakazu |
varvarina, ma koie Sc slecavahu desetine
hiliada da ga vide mrtva. Ako mu nije bile
nikoga ravna u i~storiji (osim verovatno ME-
gova varvarskog brata. Hitlera) ali mix u
-
~istoriji nije imao ispracenje u hladni / pro-
kleti grob, kao sto ga je on imao.
Ali, da nebi mi otisli predaleko u tome
okrivljenju Mussolinija? Da bi bill tacni, i
ako je Mussolini bio ~najveci v~arvarin moder-
nog doba, on ie produkat varvarskog tall
janskog kapitalizma. Zemljiste IL kojeg Je
Mussolini ~izrastao, estate i dale.
Fasizam Sc rodio il krize kapitaliznia.
N~ezadovoljstvo masa, besposlica, neredi l IL
g~rozenje kapitalistickog sistena, uclnilo le
terror ma kapitalistickoj strane nuznim. A maj
podesniji instrumental terora jeste fasizam.
Obespravljenje masa, raspustanje i zabranJl-
vanje radnickih organizacija, totalna kontro-
la mad masama, sve to skupa zahtevalo je,
uspostavu drzavnog i militarnog terora. Sa-
mo ma tai nacin kapitalisti6ka klasa je mogfa,
JOS "a neko vreme, produziti sd svojom
vladavinom.
Primeri kapitalisticke nuznosti "a FASH
Fam, pokazuju Sc u swim zemljama u
"demokratskim" takodjer. Velika Britannia
uvela je toliko proturadnickih mera, suzblla
slobodno kretanje, slobodu stampe, govora i
(Nastavak ma 3. strani)