Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-12
Nekdoi mogoeno Veliko Britoniio
sedoi cd Zed. drzav noivee odvisno

sedoi cd Zed. drzov no ivee odvisno
Ma dan proklamiranja image mad Japonci je predsednik
Truman v svojem govoru poudaril, da je ia dezela izsla IL minute
vojne kot najmogocnejsa drzava ma svetu, in to pc zaslugl nasln
insitucij in sistema, XII ga sedaj -oznacujeno s Gree enterprise
namesto S "kapita1izem". "Nikoi nam ne SINE utl 1zpred ocl|
dejstvo," je dejal ida Sc imamo zahvaliti "a zmago has tenn ma
Sim ustanovam."
Besedniki ameriskega kapitalizma SO Trumana zaradi tega
njegovega govora zelo pohvalli, kar je razumljivo, ceprav vedo,
da hi free enterprise sam S svojimi mocni v vojni nicesar ne
zmogel, ako bi ne bo zadaj sestdeset milijonov delavcev in de-
lavk in pa miljarde, zapopadene v vojnih bondlh, ter vladna
kontrola. Sal nti zadnje depresije nj mogel zmagati Ma pomoc
mu je morala priskociti drzava z denarjem, subvencijami in re-
gulacjami.
Vseeno, deistvo ie, da SO zed. drzave res izsle il vojne kot
naimogocnejSa velesila. Postale so g~ospodarica morij in naSe
vojne ladje ter armade SO v vseh krajih sveta. Mi sno edna vele-
sia ma sveu, katere sovraznik ma nasem ozernlju nj mogel ma
pasti, ne z morja, ne V zraku, he z invazjo. Masa ameriske de-
lovne sne je producirala nemoteno. Nasa ogromna developirana
prirodna sredstva so brez primere. AmeriSka agriculture pro-
ducira zveza V izobilju ne samo "a prebivalstvo svoje dezele,
ampak dovolj tudi "a miijone drugih ljudi pc svetu.
Naravno, da Sc vsled tega obracajo ma to dezelo "a pomoc
bedna ljudstva vsepovsod, bankrotirane Wade pa "a posojila in
kredite, da hi tn kupovale industrijske izdelke ter agriculture
pridelke ma upanje.
Tako Sc je dogodilo, da je ameriska vlada v stanju z dajat-
vami narekovati tujim vladam tudi pogoje, XII SO lahko politicni,
ali pa ekonomski, ali pa oboje.
Nekoc je blo drugace. Svetovna valuta je bla angleski funt
Sterling in London pa svetovno denarno sredisce. Pariz je bill da-
lee ma drugem mestu in New York sele ma tretjem. Sedaj je New
York, oziroma Washington, svetovni denarni center, kajti tn je
solidna valuta, ker smo V inozemstvu nezadolzeni, in pa ker Sc
z ameriSkim dolarjem v Aneriki lahko tudi kaj kupi. Kajti v de-
zelah, kjer nj V prodajalnah nicesar ma polici, hi tudi cekini mic
ne zalegi.
Mexico je bila angleska mornarica gospodarica valov. An
glia je imela najsinejse vojno brodovje. Nagrabila 81 je kolonii
in jih izkorScala pc mill wolff Ma svetovnih trzisch so prvacii
njeni produkti. '
Sedaj Sc industrialci v Angliji boje, da jh bodo Zed. drzave
izpodrinile IL trziSc Sc boil kt SO jh pc prejsnji vojni. Anglia
Sc zaveda propadanja svoje imperialsticne, financne in trgovske
moci, cato SO Sc njeni drzavljani V nedavnih voitvah odlocili
DAFT "a boGso bodocnost svoje dezee vajeti v roke delavski
stranki.
V kampanji je veliko obetala, med drugim socializacijo in
duStrl1e, premOgOVnlkOV. Centralne banke in lhara1izirapia an
gleSke vnanje poitike.
Nekaj dni pozneje je treScilo v MO sporociIo, da lie predsed-
mix Truman nagloma razveljavl dajatve, XII jh je dobivala pod
oznacbo "lendlease". Bio je znano, da DO amenska vlada to DO
moe zaveZniSkim deZelam ukinila pref ali slei. toda nihce v An
gEji nj pricakoval, da Sc DO to izvrsilo tako nenadoma in brez
vsakega predhodnega obvestila. Delavska vlada, XII je obljubliala
ljudstvu boljSi zvlenski standard, je morala hipoma priznati
ola &c Sc posiljke IL Zed. drzav ne bodo nadaljevale, DO morala
odmerke znzati ma MILO stopnjo kot so bill v minuli voini e
kdaj v veljavi.
In ko je Truman poudaril, da Sc mora svet "a zmago zahva-
iti tel dezeli in njenemu ekonomskemu redu, so v Londonu ra-
zumel, ola v Washlngtonu ma program angleSke delavske stranke
ne gledajo z vzhicenimi ocmi.
Premier Clement Atlee je polozaj preudaril in postal v
Washington ekonomske vescake, da Sc z amerisko vlado dome
MILO, kako Sc maj uredi gospodarske odnosaje med Angliio in Zed
drzavami v bodoce, in pod kaksnimi pogoii bi bla aneriska
vlada Sc pripravljena posijati Angiji zivila sedai, ko lie lend
lease ukinila.
Druga gesta, XII sta 10 storHa on in njegov minister vnaniib
zadev Ernest Bevin, je bila, da maj prejsnji angleski ambassador
lord Halifax ostane ma svojem mestu v Washingtonu tndi noa 40
lavsko Waldo. Halifax je torij. V Chamberlainovem cas1 10 hill
"apizar". Je bogatas in kot tax ter vsled svoiega plemenitaskeoa
"ttelna" lie v Westinghouse visoki dr,,zb; Gsooo+u,l nNl
donna.
Tudi drugje je ogromni angleski diplomatski aparat ri il
razprezen pc vsern svetu, ostal "nereformiran".
V "Proletarcu" smo takoj pc zmagi delavske stranke reLE
Ga kar So angleskega foreign offica' tice, DO v bistvu nadalie-
van kot Je oil pod torlJem Anthonyem Edenom in kot lie bill pod
preJsnJmi rezimi. Kajti Anglia je zidana ma imperializnu, XII Sc