Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-06-26
Harold Laski 70. N. A.:
0 VOLITVAH MA ANGLESKEM

Cim boil Sc bzamo volitvam tenn bolj postajao jas
nekatere posebne poteze te volne kampane. Jasno
postaja da teme voilna propaganda torjske stranke
pred prvem mestu slavi Churchillovih uspe
hov. Prav do eta 1889 ga otepa in zapira pot
do vadnih pozc Ko ga potem leta 1889 neradl in
nevoo vendar spreeli in leta 1910 odpr - kako ne
rad vstop vado SO ga zdaj postavili svojo mai
vecjo slavo in nekaksno ednsveno uresncene nhovih
ambicij in hrepenenj.
drugih pogedih osnovali toriji svojo kampanjo
obljubah - da bodo cim pref mogoce odpraviG vse
kontroe da bodo goretnostjo podpral socalne refor
me, posebno pa stor potrebno pogedu probena sta
novanj.
Slednc pa posvetili posebne napore svojemu tru-
du da dokazeo da e delavska stranka dokrnarna aka
demGna, nerealsticna ali pa transka nekako tako kot
razva svoe napade gospodarski burbonci pro Roo
sevetu ko e negovo prvo predsenstvo blizao svo-
jenlu koncu.
Izredno zanimiva je sestava obeh poiticnih arnlad
Churchovo sedanje minisrstvo je najbolj arstokrac
minstrstvo kar jh je mela Anglia Cd leta 1867 ma
pref Med kandda torev pa je nasteti arstokratov
bancnih in drugh ravnaeljev, industralcev kot ka
teri koli voliln kampani ma AngeSkem cd lea 1900
pre-.
Deavska stranka je doocila dozdaj COL kandidata
Med mimi je 131 voakov - uceljev IA zdravnikov "a
trgovcev in 6 CasnkarjeV Poslovne unie dale 151
kandidatov, najvec zelezncarev rudarev in transport
nh deavcev.
Nabo ocividni konrast je ia, da SO kandidat torij
ske sranke vecnona udje XII 1--WE cd sVoh rent docim
e skupna kandaov delaVske stranke prestavnca
naroda celot Povprecna sarost kandidatov delavske
stranke je Al et najman do lea mani kot pri kand
datih torijcev.
Kdor je sci primerjat oblube torijcev polu So
elaine osrbe in kar izVed e nasel da je prepaid
med mimi ogromen. Malo je lud XII verjamejo lordu
Beaverbrook da b pomenia zmaga delavske stranke tt
ranjo Vecni udi je zdraVsVeno in gospodarsko bo
lie godilo ekom vone kot pref ako da morejo sodt ko
ko je resnce argumentu da je svoboda podjenistva
potrebna blagostanju naroda Vecna ludi med tenn t
d re spoznala da nj nobene razike med zapositvo
cionazranih rudikih in rudnikh, XII nahaajo pri
Vatnh rokah ako izvzameno dejstvo, da je slucaju
zasebnh astnkOv ehnka zastarela da je razerje med
delavci in slabo in napeto da prevaduje
antagonizem napra posovnim unija, da netode pro-
daJe IN nancranja raVnO takO neprmerne nepriklad
ne kot tehniGne metOde ekspoatacije.
VodstVo delavske stranke pa je spoznalo tel kan1-
pan tud da volilci zredno pozorni poleg vprasa-
MIA naconalizacije ndustrije nacelo koekvne
nosti zunanji politiki.
Kar torj zahtevajo pogledu industrije v bistvu nj
mic drugega kot da uporabi JAYNE novce svrho
dernzace privatne ndusrie, XII sicer bi imea dovo
sredsev da 10 izvede.
Vpogedu zunanje polke pa Sc narod boji, kljub vi
soko donecim Churchovm frazam priiateljsvu Rl1-
sijo in Beaverbrookovim zasebmim informacam O tem
kako zelo 81 Stain zel da b bill Churchill izvolien ba
e radi angloruskih odnosajev da toriska stranka
prpraV to- da zopet preda svoemu tradicionane
mu strahu pred ruskim vplivom Evropi in Azij Sal
torska sranka nti Spodnji hisi molcati kot b