Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-11

,'ruga prot drugi in kaj sc Iahk,
pisaf casnikar Herbert SeIigmal
deci clanek.
Russia Sc DO borila proti Ja-
ponski. Ia odlocitev je padla re
pred konferenco ma Krimu.
5por med Rusijo in Japonsk5 ie
n~epomirljiv ~ in sedanja vol
"a je globalnega znacaja. Use
ri v~elesile imajo v Aziji inte-
rese vitalne vaznosti.
Sedanji pakt nevtralnosti
med RUSTIC in Japonsko je bill
sklenjen kot nekaksen profit
utez "a vojaSko zvezo, katero je
sklenila Japonska z Nemcijo
pod imenom "pakt proti komin-
terni''. Japonska je takrat OBJ
jasnila Rusom, da je bill podpi-
san ia pakt le proti sirjenju ko-
munisticnega vpliva V vzhodni
Aziji, ne pa proti Rusiji.
Ia pakt nevtralnosti (med
RUSTIC in Japonsko) pa je pred
stavljal v najboljSem slucaju lie
premirje, kajti spopad ruskih in
japonskih interesov ma Daljnem
Vzhodu je star in nepomirljiv.
Japonska je prenesla velik del
svojih produkcijskih sill ma azij-
ski continent, docim je bio ru-
sko prodiranje ma who'd precei
slieno ameriSkemu prodiranju
ma zahod = nekaksna usodna
sila, katero nj ustaviti.
V drugem delu Is. stoletja so
zacele manjse skupine kozakov
prodirati V tel smeri in Sc MISC
ustavile, dokler MISC dosegle Ii
hega oceana. Dejstvo, ola je bila
politika carjev mnogo mani Cd
govorna "a to prodiranje kot
podjetnost pustolovcev in drz-
nih potnikov in trgovcev, dale
tel parallel lie Sc vee slicnosti.
Rusi SO Sc imeli boriti pred
vsem proti naravi, mani prot
ljudem. V teku 81 let, cd 1882
do 1889, SO koncali svoje delo
prodiranja, med tenn ko so Anne.
rlkanci potrebovali 200 let, da
Sc prebijejo do pacifiske obale.
Toda sele vprico groznje ia
ponskega militarizma so zaceli
Rusi pod sovjetsko Waldo razvi-
jati to pokrajino z veliko silo.
Malo je znanega, kaj Sc tam 60
di, toda Owen baltimore pripo-
veduje v svoji knjigi Solution
in Asia, da izdeluje danes SOW
jetski dalnji who'd tudi re tezke
industrijske izdelke kot loko-
motive, ladje, stroje in orodie.
V Komsomolsku, industrijskem
mestu, XII je stare komaj Is let,
zivi preko 100000 ljudi. Med
drugim izdelujejo tam ladje do
velicine cd 5000 ton. Rusi SO
poslali tia il Europe neizmerne
kolicine razbitega nemSkega
vojnega materijala, il katerega
izdelujejo jeklene plosce "a la
die. Te sovjetske industriie DO
Vecavajo vojaSko silo sovjetske-
ga dalnjnjega vzhoda, O kateri
sod yes svet, da je ogromna.
Dvakrat V zadnjih letih so ia
ponci poskusili merritt Sc z MO,
in SO obakrat drago placali. Lee
ia 1889 so zasedli viSinske pozi-
clje mad jezerom KhaSin blizu
Vladivostoka. Ruska pehota in
letalstvo sta Japonce porazila in
pregnala. Leta 1889 pa SO ia
ponci zopet poskusili svoio sre-
co v Vnanji Mongoliji pr jeze-
ru Bob Nor, a SO bill porazeni.
lzgubili SO baje $4,000 MOI. Cd
tega casa naprej. Japonci MISC
vec obnovili svojih poskusov.
Toda rusko-japonsko nasprot-
stvo je mnogo starejSe kot So
vjetska vlada. Rusi so bill pri-
sotni re takrat, ko je ameriski
admiral Perry prisilil Japonce,
da odpro svojo dezelo evrop-
skemu vplivu. Leta 1855 so
sklenili Rusi in Japonci svoio
prvo pogodbo, katere precinct
je bila skupna uprava otoka Sa-
halina, XII je ostal do danes ka-
men spotike med obema silama.
Drugi sporni interest SO bill v
MandZuriii in Koreii T,eta 1904