RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-10
Demolnatya--
Prosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD PETERSENA
"Demokratija" j "Republika'.

Neke osobe, izjavljnjuci ola veruju Il ono
sto oni nazivaju pojedinacnom slobodom, po-
iavile su sc nedavno koJe, pokazujuci mnogo
naobrazbe. rekle su nam da ova Zeml ia nije
styarana nit nameravana Ia demokratiju u
Opste. nego ia republlku, i mi trebamo zaklJu-
citi da su Nth dive u n~jihovoj prakticnoj pri-
mem sasvim ~raZlcite. Ociti ABSURD owe tvrdnje
moe ma Ike, zapoznat sa predmetom mace
MEM tin reel, od jednom primetiti. Istina lc
lkao sto lie istakac james Madison*) da, ako hi
So nacelo ignorisalo i ako bi sc z%nacenje "re-
ublikanske foime' traz.lo gu primeni termina
cd politickih pisaca, ma ustav razlicitih drzava
nikakav zadovol~l avajuci (odgovor) nebi sc mo-
gao naci.n on odlazi dalje ukazujuci ma Ho-
landiiu Nenecilu, kao drzayc gde je narod BIO
podlozen apsolutnoj iii despotskoj yladavlnl
kroz denominovne nazivane republike: /
Poljsku, zeml II Il kojoj, dodao le on, preovla-
diuie smeSayina aristokratije monarhlJe u
niihoyom naigorem obliku'', Englcsku gde,
nastavio ie on, postoji "samo iedan republI-
kanski odeo, pomesan sa naslednom arlstokra-
tiiom i monal hijcm'- pa ipak, sve ST. one, Il
iedno iii drugo vrcme, .bile ponosite sa istim
naziyom" - IL. republican. O~dgurnuvsi Owe
zablude ma stranu, Madison, onda prnza ov1l
definiciiu republike:
sMi mozemo protumaciti rcpubliku da le.
iii bar da je to ime dato, vladavlni eva moe
proist:Ge difektno Iii indirektno IL vellke celine
naroda, i u~p1aylja Sc Cd osoba drzecl nJihove
p~olozaie, dok su zadovoljavajuce iii "a vreme
dobrog ronasanja.'
Definiciia republike Cd Standard Retnika,
iako mnogo kraca, sledi sustastyeno Madlsonovu
definiciiu j, kao sto vidimo, ia %deflnlclla Sc
ne udaliuje II sadrzini Cd definicije demokrati-
eie. Ia .sve prakticne svrhe, onda, ia diva terml-
ma moze Sc reel ola mace istu stvar. Alexander
Hamilton, ko-autor java i Mad:sona ia fedora
listickim spisima, ~naglasio je owl cinlenlcu ka-
ola je ucinic sledeci komentar:
s~Gaeniia. republikanske slobode izgleda da
<zahteva ma jednoj strani, ne samo ola celia Vast
treba proisticati IL naroda, nego da Sc / on
kojima7 je p~overena trebaju drzati ola zavlse od
naroda ...'""*
/ povraaaiuci Sc Madisonu, mi nalazimo
MEGA gde kaze, 0 demokratiji i republici:
1'Prvo pitanie koie Sc istice jeste da Ii da
opsta forma i crta vladavine Dude strogo repn-
blikanska. Oeito je da Sc niiedna drnga forma
ne bi mogla izmiriti sa genilom naroda Amer
Ike; ga osnovnim nacelima Revolucije." (Na-
glasak moj)*+**
. A gde mi nalazimo ova "osnovna nacela
Revoluciie' proglasena? Ode, ako ne II Progla-
SUI Nezavisnosti? l da Ii je ikada p~ostojao doku-
menat sliGna karaktera sluzbenog priznanja
gde su nacela demokratije - ~politicke demokra-
tile, da budemo sigurni = jasnije iznesena?
Potpun odgovor onima koji ~nastoje ola ma
djn razliku izmediu termina "Republika" !
"Demokratija" kako Sc oni upotrebljuiu Il A.
-merici, moze. sc naci u c%inienici da je Thomas
= jefferson, tai najistaknutiji pobornik demokra-
tile BIO eoriginalno nazivan republikancem, a
partija koia je isticala nacela Jeffersonove de
mokratije bila je nazivana Republikanska parti-
ia, "a razliku cd opozicione Federalisticke par
tje!