RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
Demol<ratijja--
Pfosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD PETERSENA
Prezir slobode govora cd vladajuce klase.

~
klase upravliena su pravcu ogranicavania
hnistavania iii da mace ucne nistavnim, upo-
trebe tih zivotnih ostataka demokratiie koia bi.
bez upotrebl iivanj ia, postala beznacaina ne
korisna kao sto ie vec postala u prakticnim
poslovima! To nje nikakvim nacinom neobi6na
stvar "a politicare iii drnge sluge plutok1atijc
iin,lustrialne feudaiste da govore u term nina
prezira prema slcbodi govora, ma primer, IL
isto ono vrlo yreme kada Sc hvale O svom libe-
ralizmu nihovom privrzenistvu demokratii.
Ia vreme prvog Svetskog Rata II ovoi zemlii
ie organizovanO teo nazivajuci Sc ''Amercan
Defense Society. Z knjizi pisanoj 1917 od
iednoga cd vodia te organizacije, nekog DR..
William A. Holnaday, mi nalazimo oyu znacaiu
izjavu
ssNarod Siednienih Drzava Sc klanja, II
oezumnom obozavanju, smesnom fetiskom idolu
zvanom Sloboda Govora.'
s'Jedne noci nekol.ko bjutskih Butte
Montana ljud od peska [''men of sand',
mitoloski ljudi koji cine da deca budu pospana
resise tla bar jedan od vodia |. w. w. treba da
,isi ma kraju konopa. Uzimajuci konop nil
ma, sest njih odose hotel vodie L:ttle-a,
uzese ga il njegova kreveta po najmirnijem
ureolnom nacnu koji Sc dade zamisliti obesise
ga zelieznickom mostu II predgradju Butte
dok he umrije.'
Prosto tako! Umesto slobode govora vesao-
eev konop! pre- nego sto mi recete da je to
bilo jcs u 1917. dozvolite mi da iznesem nedavnu
izreku iednog cd nasih vrednih 'sdrzavnika''
George T. ('Rubberhose'O Harvey-a, koji je
13. augusta odlzao sebi tiradu [dugacak govorl
protiv slobode govora, koji rece:
''Sloboda govora i sve te proklete bes-
mislice, tex pruzaju izvinu da Sc dozvoli onima
koii hoce da zbace vlast, da rade Sta hoce'
ts'Herald Tribune, IA. augusta 1940.) :
Sloboda govora, saglasno shvacanju Har
yeya ieste samo "a one koji Sc slazu sa gospo-
dom njegove boje njihovim politickim divljac-
kim poiiman.jem demokratije! Politicke i eko-
nomske neznalice nece nikada razumetl da slo-
boda govora, ia srz demokratije, nema nikakva
znacaja osm da izmiruje razilazenja mislje
NINA, da Sc II velikim drustvenim krizama,
xlodie do resenia koja susrecu potrebe drustva,
ma osnovi misljenja vecine "Covek nile slo-
bodan ako on ne misli, - rekao je Frlederich
Hegel, glasoviti nemacki filozof. Onda je ocito,
da je covek jos mamie slobodan, ako on ne
moze slobodno izraZiti svoje msll. Vista slo-
bode koju uzivaju vulgarn politician jeste ona
koiu Hegel takodjer opisuje, imeno, "moc ola
covek proda svoi glas da kupi mesto parla
mentu'' / owl smrtni nepri]atelU slobode
demokratije nazivaju sebe l.beralima! kako
je lepc Ibsen sumirao ovu stvar kada Je (govo-
reel ovim poltickim stanovnicima spilja, koJ
suzbijaju govore) rekao: ''Llberali su naJgorl
neprijatelji slobode." -
Krivotvorna demokratija.
Ali mozda oni, nakon svega, iskreno verulu
da ie niihova demokratija istinska demokratija
- demokratiia baraka! = i da ona stvarno
sluzi ''narodu'', "najboljem narodu'', narav-
.c1v .h<,1y1 1rnn-
rantski vulgarni nacin, oni otkrivaju svoje
srodstvo ranijim vladajucim klasama, koje su
prosto uzele "a olako ropsko stanje njihovlh
radnika, smatrajuci in malo razlicitim cd s'pri-
pitomlienih zivotinja''! zasto da ne! Ako
oni mogu zamisliti patnje Fordovoj tvornici,
sa nienom neograni6enom autokratijom kao
nesto sto ie t1nas demokratski nacn zivota';
ako Sc liudi robujuci u paklu celcnih livnica,
snatraju da uzivaju pravu demokratiju; ako
su grozote iznaimljivackog poljodelca, nepojm-
1.-Two postojanje "share-croppers" [koji dele
plod sa zemljoposednikoml beskonacno muee-
ME najamnih robova opste - ako je sve ovo
demokratiia. zasto Sc onda he bi smatralo
prusku ideju, ropsku drzavu, demokratijom?
Ako su poput-robotska kretanja Fordovih ma
jamnih robova kretanja osoba koja uzivaju de-
mokratiju, zasto da nije to isto guscije-koraca-
ME nacistiGko-p -pruskog militarizma, samoopre-
deljeni gorostas slobodnog i sretnog narodaf
zasto onda da poricanje slobode govora onima
koji je zaista trebaju najvise, tu vrlu srz demo
kratije, nije isto tot Zaista, zasto da net.
Dakako, ako je danasnja demokratiia skoro
sasvim is6ezla, sta sc onda desava cd na6ala i
Dadrxiae deznokratije - kakvom obliku i n
kakvu svrhu ozi mogu trebaju da Sc ocuvaiu.
U p;smu Brandssu 4. aprla 1879
(Nastavice se\