davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
Pozdrav Rude armada ma
rozloucenou.

(CTK) = Poole zprav praz-
skeho rozhlasu z IA. listopadu
zaslal ministersky predseda
Fierlinger veliteli rude armady
v Ceskoslovensku, div. genera
lu Zadovi, dopis, v nemz pra-
vi: "Prave jsem dostal zpra-
WI o tom, re Vase oddly "a
kratko opust1 nase 1zemf. Do
voluji 81 Yam jmenem svym a
jmenem celeho ceskoslovenske
no naroda vyjadrit bratrske CT
ty, ktere chovame v1ci naro-
dim Sovetskeho svazu a zej-
mena tez v1ci velkemu bratr-
skemu narodu ruskemu. Svaz-
ky, ktere poutaj1 oba nase ma
rody, potrvajf ma v6ky. Zasl-
lame Yam proto dnes sva nej-
srdecnejsf blahopTanf k 1sp6-
chu v dalsf praci, jejfmz c1lem
je zachovan1 svetoveho m1ru."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30

pode jmenem Poem. Pfse
clanky a odborna pojednani O
hudbe. Napsal take filmove
drama z dolby italskeho baro-
ka a sestavil hudbu k filmu O
SVEN oblfbenem Mozartovi.
Mezitfm zajezdy do Recka,
Turecka, Alzfru, Maroka, E.
gypta, take ma Ceylon, ma Fill
pfny atd. Stal Sc svetovym re-
presentantem ceskeho tvGrciho
genia a jeho pile.
Jan Kubelfk, sedesat pet let
zivota, z toho ctyricet let prace
ma koncertnfch podnicfch do
ma a "a hranicemi. Clovek W.
trvalosti. V zarf slavy i v je-
Jim docasnem pohasu v poz-
dejsfch letech. l pri tezkem
ochuravenf pripravuje cyklus
peti koncertG.
Pred peti Lefty zemrel Jan
Kubelik. PTfklad, pochoden
tradice ceske houslove hry. A
Ease pGjdeme dial! Ease jsou
a budou cest1 housliste, svetovi
geniove, ale vzdy synove tetc
zeme, srdce Evropy. Bude '
mich lit Jan Kubel1k a vsichn.
jeho predchGdci, nebot on
znali techniku houslove hry {
ovladali sve madam, ale vedel
take vzdy o zavaznosti tradice
ceskeho umen1!
FIR. Cihak
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
v Hradci Kralove Sc zrizuje
pobocka lekafske fakulty
Harlow university.

(CTK) = We sb1rce zakonu
a nar1zenl re dine %. T1jna wy
sci dekret presidenta republi-
ky, jimz Sc zTizuje pocatkem
studijn1ho roku 1945-46 poboc
ka fakulty Karlovy university
v Hradci Kralove.
Tim mesto Hradec Kralove,
ktere jiz cd minute valky "a
znamenalo velky pokrok a roz-
vol, Sc stane dGlezitym univer-
sitn1m a kulturn1m strediskem
a zaroven tim Dude ulehceno
Praze, ktera zejmena nynl ne
niue poskytnout dostatek by
til neobycejnemu pflvalu stu
dentstva.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
zpravy z CeskosIOvenska.
Masaryk ma rozloucenou
americke armada.

(CTK) = correspondent Reu-
terovy kancelaTe Guy Bethany
oznamuje z Prahy, re ministr
Jan Masaryk prohlasil americ-
kym avojakGm ma rozloucenou,
re "udelali dobrou praci". Ces-
koslOvensky zahranicnf ministr
spolecne S ministrem narodni
Obrany gen. Svobodou Sc roz-
loucili S Americany, iichz veil
telem je general Harmon, V pTi
tomnosti velkeho davu obecen-
silva, ktere naplniIo vyzdobene
ulice mesta Prahy.
Masaryk American6m m. j.
pravil: "Vy mladf Americana
jste pred n6kolika mesici zno-
WI objevili Ceskoslovensko,
kdyz jste k nam dorazili We
chv1li jeho krajni nouze. Po-
mohli jste mas osvobodit a "a
stall jste u mas, nez jsme znovu
nacerpali dechu pc sedmi le-
tech pekla. Brzy pojedete O.
pet kolem Sochy Svobody. w.
ridte il, re i my veTfme We svo-
bodu a nechceme bez nj lit,
Prijdte Sc zas ma mas podivat,
abyste Sc presv6dcili, jak jsme
nalozili S move z1skanou trva-
lou svobodou, kterou jste po-
mohli nam zpet dobyt. Bib re-
hnej Americe a VAN, jejfm
synGm, kteTf jste bojovali "a
zachranu sveta. Ud6lali jste
dobrou praci."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
KONEC d MASA.
TUKt A MASLA.

Tajemnfk zemedelstvf An
derson oznamil We Washington
nu nejradostnejSf zpravu cd o.
znamen1 konce valky: Konecl
vsem pffdeldm, vyjma cukru a
pneumatic.
Zrusenf prfd6ld ma maso, sa-
dlo, tuky a maslo veslo v plat
most hned o pGlnoci 20 ozna-
men1, jez bylo vydano DO pora-
de S administraatorem pTfdelu
a cen Chester Bowlesem a BIZ
lynn Domem.
Anderson pravil ma konfe-
renci Sc zastupci tisku, re ne
Dude jiz zapotrebf pocftati bo-
dy pfi nakupu hovezfho, We
proveho, skopoveho, jehn6ci-
no, sadla, ryb v plechovkach,
masla, tukG a tukovych nahraz
XII, jake margarine a pod.
Pravil ale, re jelikoz pc &C.
lem svete vladne velky nedo-
statek cukru, pr1del tohoto ne
Dude MONO zrusiti v dohledne
dobe. Podobne je to s pneu-
matikami pro automobily ,jichz
pf1del asi potrva nejmene do
p~OlOviny roku 1916.
Anderson odhadl, re nynejsi
zasoby masa mely- by postaciti,
ably ma kazdeho jednotlivce pr
pablo rocne 165 liber masa.
Zasoby tukd die Andersona
V prosinci budou asi takove, ia.
ko byly pred valkou, ale v PRIV
Mich sesti mes1c1ch 1916 budoU
asi 10 procent pod normal,
kdyz Dude pouze konservativ.
nj cast vyroby jich exportova.
ma do osvobozenych zemi.
Pomoc osvobozenym zemln
Dude mono tez zvysiti, die ny.
nejsiho ocekavan1, a krom 80,
600, 900 liber pro UNRRA, bu
deli povoleno teto organisac
dosti penez kongresem, Dude
zbyvati jeste 1926, OOO,O 900 libel
pro evropsky export "a penfzt
tamn1ch vlad.
RestaurateTi a obchodnic
masem Sc radujf Size re skon
cent pT1delu, ale nikterak ne
davaj1 nad6ji, re Dude dosta
, tex masa prvn1 tT1dy, masla
sadla, a pod. Naopak, obavaj
Sc, re odstranenim pTidelu ma
stane vetsf nedostatek prvotTl
dnich TezI vsech druh1 mas:
a masla.
Nyni Sc test jak obchodnici
; tax i hospodynky, re vzajemn.
pomer mezi mimi opet Dude pr
telsky, a re nebudou Sc jedel
ma druheho mraciti. Pr1del wy
volaval mezi mimi urcite nap
,ljet1, ktere nynf mizi.
Nejh1Te ovsem jsou postize
nj odstranenfm pTfdelu Tide
kterl bohatli cernym trhem
Pro ty znamena konec pr1dell
konec prosperity.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
Opalena lytka.

Skupina namornlkG stala ma
nadraz1 Northwestern a POGO
rovali dfvku, jejfz nohy byly
slime opaleny cd slunce. Jedni
tvrdili, re je to uncle nabar-
vene a kdyz sc nemohli shod-
nouti, zacali sc sazeti a jeden
sci Sc d1vky zeptat. Odpovede-
la mu, re ma nohy skutecne
tax opalene protoze byla Sc
svym muzem, slouz1cfm u ma
mornictva, dlouhy cas- ma jihu
a tam nebylo tomu vyhnutl.
Gale mGzete nam to doka-
zat?" taZal sc ned1vefivy ma
mornfk.
"Proc ne? Vsechno pro ma
mofnictvo," odpov6dela dlvka
a namocila sv1j satek a trela
81 lytka, ale barva nepustila,
noha byla jeste zarudlejsi.
"Stac1 to-" tazala Sc divka a
mezi tim, CO namoTnfk kolekto-
val sazky, odchazela s manor
MIN d1stojnikem, jenz stall o.
podal.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
BilkIv "Mojzis" Dude znovu
instalovan.

(CTK) = Prazsky dennik
"Lidova demokracie" prinesl
zrpavu o znovu instalovani W.
znacneho dila sochare Bflka
"Mojz1s", ktery byl pred ne
meckou okupaci umisten v par
clku, pfi Parizske tTide ma Sta
rem mest6 prazskem. Protoze
jde o umelecke dflo vysoke no.
dnoty, podal namestek prima-
tora Msgr. Tyllnek We schnzi
hstfedniho narodnfho vyboru
hlavnlho m6sta Prahy pilny ma
vrh, ably socha byla S urychle-
MIN znovu instalovana, a tax i
v tonic smeru odcineno jedno
z pocetnych nemeckych bar
barstvl ma historicke pGde ces-
Ike metropole.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
Novy dokumentarni csI. film
"Verni zHGstaneme."

z(CTK) = Prazske dennf listy
prinesly zpravu O slavnostni
premiefe prvn1ho csl. dokumen
Jarnfho filmu "V6rni zdGstane-
me-, ktery byl promftan v kinu
Blank ma Vaclavskem namesti
"a pfftomnosti presidenta re-
publiky, zastupc1 zahranicnfch
legacl, clenG vlady a jinych
cestnych hostf. Dflo pecliv6
pTipravene a sestavene Jiffm
Weissem ztelesnuje ma Stroke
zakladne tragiku Ceskosloven-
ska pres dny probuzenf az k
1spesnemu zahranicn1mu 3D.
boji ma vsech frontach. Film
je sestaven z pGvodn1ho i uko-
Iisteneho materialu a v celku
vynika dobrym obrazem a u
celnym sestFihem.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
Taborsti rolnici osazuji
Chebsko.

Ma stfedu, 10. zarf byl ohla-
sen priced prvn1 velke skupi-
ny ceskych zemedelcn osidlen-
Gu = zemedelskych delnik1,
deputatnfkd a drobnych rolnf-
XII = z taborskeho kraje do
Chebu. Os1dlenci Sc rozjeli do
obcl, kde byly pro ne priprave-
ny jiz usedlosti, pTidelene jim
do vlastnictv1.
V ministerstvu zemedelstvi
byly uzavfeny dohody Sc "a
stupci 81 ceskych vnitrozem-
mich okresG O vyberu oblasti,
urcene k president pro zada-
tele z techtO okresnG.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30

Serzant cvicil setninu novac-
XII v pochodovanf a povsimnul
81, re jeden z Mich marne Sc
pokousf jfti pravidelnym kro-
KEN. Obrativ sc k nemu pra-
vii s posmeskem:
"Glovece, wy jste jediny z
cele setniny, jenz dovede drze-
ii krOk."
A novacek odpov6del: "To
mate pravdu, ale Wy jste nasim
velitelem, tax proc to nerekne-
tie tenn ostatn1m, ably sc naucili
i1epe chodi."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
Spojenecka vojska odchazeji
z Plzne a Brna.

CTK = Poole zprav brit
skeho rozhlasu dine 81. listopa-
du byla provedena evakuace
spojeneckych vojsk, a to anne
ricke armady z PINE a Rude
armady z Brna.
Ceskoslovenska vereinost v
p%T1tomnosti zastupc1 vlady pri
pravila odchazejfcfm s~pojenec-
kym odd1lGm vrele ovace ma
rozloucenou.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
President BeneS k Mezinarod.
nimu studentskemu dni.

(CTK) = President DIR. Ed
ward Benes mel v patek, 16. Ii
stopadu rozhlasovy projev k
Zahajeni Mezinarodniho stu
dentskeho dine, v nemz zd1raz-
nil 1kol studentd upevniti pou-
ia mezinarodnf lidske solidari-
ty, ma nfz m1ze byt jedine "a
lozen trvaly a spravedlivy mir.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
II. LISTOPAD We
WASHINCTONE

<AOAAA1Vo O1NEs
Mezinarodnl studentsky den
zasveceny pamatce nasich stu
northumberland a symbolism
jlc1 solidaritu pokrokove mia
deze~ celeho demokratickeho
sveta, byl We Washingtone O.
slaven letos obzvlast d1stoj-
nym zpGsobem. Ma kampusu
American University byla uspo
fadana oslava, ktera We vsech
prftomnych zanechala hluboky
DOZEN. Velvyslanectvf bylo
zastoupeno deseti cleny s Wy
slancem DIR. Harlem Cervenkou
v cele.
Nejdrfve byla pc jedenacte
iodine dopolednf p~oTadala v
methodisticke kapli university
poboznost, pfi niz bylo vzpo-
menuto vyZnamu tohoto dine
jak presidentem university DIR.
Paul Douglasem, tax tez v my
slenkove hodnotnem p~roslovu,
ktery Sc zan1cen1m prednesl
DIR. Frederick E. Reissig a v
nemz zvlast ocenil vyznam
Jana Amose Komenskeho. Asi
ctyriceticlenny studentsky pc
weekly sbor lapel v bezvadne
instonaci a S temeT bezvadnou
dikcf ODE casti ceskoslovenske
hymny v pGvodn1m ceskem a
slovenskem znenl.
Pc te sc STUDENT i cetnl hos
t6, mezi nimiz byla t6z zena
cfnskeho velvyslance PAM Wei
a zena byvaleho americkeho
vyslance v Praze pant Carrova,
odebrali k m1stu, kde pc obou
stranach stozaru, ma nejz byla
vztycena americka vlajka, "a
sadila PAM Olga Hurbanova
dive pekne urostle lipky jake
symbol pratelstv1 a spoluprace
mezi studujicf mladezi cesko-
slovenskou a suddenly Ameri-
can University We Washington
ne. Dekujic "a cest, ktera il
tim byla prokazana, vzpomne-
la proc1tenymi slovy pamatky
Leonardo Revillioda, vnuka T.
G.. Masaryka, ktery tragicky
zahynul jake letec v Anglii a
ktery zasadil jednu re til lipek
ma jinem m1ste American Uni
versity v tento vyrocn1 den
pred trent roxy.
President Douglas potion o.
znamil, re jejich universita We
nuje v upom1nku ma II. listo-
pad soubor knih move zalozene
Vysoke skole politicke a social
nj v Praze a re doplnovan1
tohoto daru dalsfmi publikace-
mi Dude pokracovano i le-
tech budoucfch. Vyslanec DIR.
Karel Cervenka, v zastoupen1
velvyslance Vladim1ra S. Hur-
bana, podekoval velmi pflpad-
nymi slovy "a tento dar a rekl,
re sc tax americka u~niversita
stava kmotrou move zalozene
vysok6 skoly prazske.
Dals1m bodem programu by
10 otevreni mezinarodnlho stu
dentskeho strediska %(Interna-
tional Center) v bezprostred-
MIN sousedstv1 dvou move zasa-
zenvch lip. Dedikaci proved
DIR. Douglas, ktery opet vyzdvi-
hi vyznam II. listopadu a od1-
vodnil, proc prave We vyrocl
|tohoto dine otv1raj1 Interna-
|tional Center. Vyslanec DIR.
Cervenka pronesl v odpoved
obsahlejsf proslov.
Dekoval pTi tom presidentu
Douglasovi "a vsechny Spoje-
ne narody a vlozil do jeho ru-
kou ceskoslovenskou vlajku Sc
slovy: "Kez hrd6 vlaje v prave
otevrenem Mezinarodnlm sire
disku jake prislib naseho spo-
lecneho 1silf rozv1jeti vychovu
ducha svetoveho obcanstv1."
Nezapomente nasich donna.
Nejaky dollar z Ameriky ma
Vanoce Jim pride who'd. Zaj-I
|dGto In KAI,ASOVT dOkI1d iol
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
USPORY AMERICKEHO
DELN1kA A ~PROSPERITA.
Napsal Senator Claude Pepper

Mnozl vyznamnf pfedstavi-
tele obchodu a prd1myslu, a do
konce nekterf narodohospodari
Sc nyn1 ptajf: "Americtf delhi
q "a valky 81 nasetrili obrov-
ske obnosy. Vydajf nynf tyto
uspory a zpusobf tax bez potf-
ii prosperitu?" A proto pr1.
Jak dale f1kajf, nenf treba aby-
chom delali neco k zvysenf
mezd a platG a nebo k zaruce-
nj dplne zamestnanosti.
NemaJl vsak pravdu. Fakta
je usvedcujf.
Jaka Jsou fakta O delnickych
usporach Ia valky?
Do srpna 1915 pr1Gmerne T.
Epory ash IS procent americ-
kych rodin s pfijmem do $4,000
rocne obnasely jenom neco ma
10 pres $500. Pres tvrzenf re-
akcionafskeho tisku take ne
vsechny pen1ze nebyly utrace-
ny ma luxusn1 nebo rozmarily
zlvot. zivotn1 naklady stouply
prudce a pohltily mnoho 2 vys-
SIGH prijmd. Cetne rodiny me
~ tez k splacenf stare dluhy,
lekafske osetrenf a podobne a
zaplatily je.
Jak dlouho NIUE $500 vydr-
yet rodine jejfz vyd9lecnf prf-
slusn1ci ztratili praci, a nebo
mali zmenseny vydelek zruse-
MIN ~prescasG? Temer polovina
Vydelecne pracujfcfch lid 81
u~setrila meme nez $500, a rs
procent z techto meme neil
800.
V Birmingham, Alabama,
so procent lidi melo meme nez
l5 procent vsech mfstnich Il
spor. We venkovsk6 osad6 v
lllinoisu SO procent lidi melo
16 procent vsech 1spor.
S temito dsporami nekoupfte
mnoho lednicek, automobile a
podobne, zvlaste ne tehdy,
kdyz nen1 zadna zaruka do bu-
doucnosti, kdyz nenf zaruka V
praci, zaruka v primeTene po-
jisten1 v nezamestnanosti, a mic
CO NIUE zabranit moznosti ma
hleho onemocnen1 a velkych
nakladd spojenych s l6cenfm.
Jedna vec je jista. Primer
ny vydelecn6 pracujfci americ-
ky clovek nenl v postaveni, a.
by "stimuloval zamestnanost"
kupovan1m velkych a naklad-
nych vyrobkG. Bude 81 penize
drzet z obavy, re pride Spatna
doba. A nebude kupovat do
dokud nemame zakony po-
jisfujici mu praci, zarucenou
podporu ztrati-li praci, a sluS-
ne nemocnicnf, invalidni a sta
robni pojistsni.
Nekteri z velkych bohacG-
ii z Is procent CO jsou nejvyse,
mali tolik pence, re nevedi co
s mimi. Mohou zpdsobit malou,
rGzovou prosperitu tam, kde je
dostatek dolarG. Nyn1 vsak Vi
(me, re kdyz vetsina naseho Ii
df nepracuje, nema zabezpece-
nj, neprosperuje, drive nebo
pozdeji budou postizeni vsich-
nj. Deprese jsou chytlave. Ne
mali 1ctu k lidem, zrovna tax
jake smrt.
K zajistenf prosperity must
me mfti narodn1 politiku zajis-
tuj1c1 1plnou zamestnanOst
vsem "a vysokych mezd. Proto
ie nutne podstatne zvysen1
mezd a plat1. K tomu musfme
m1ti narodn1 socialn1 zabezpe-
cent a zdravotnl program zaru
cujfcf nejlepsi peel vsem "a
vsem pf1stupne ceny.
Pokud tato politika nebude v
platnosti v Americe, americti
delnfci 81 nemohou dovoliti Wy
davati sve nepatrn6 1spory.
Proto nelze pocftat, re by je-
nom 1spory molly pfinesti
blahObVt.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30

PRESUN M SCHVALEN
Spojenecka kontrolni rada da-
la svcleni k deportaci do
Nemecka.
Stehovani tyka Sc dvanacti mi
lion1 nemeckych muz1, zen a
det1 a Dude zahajeno bezpro-
stFedne. = Zacne prosincem a
skonc1 v cervenci pristine roku
DepOrtovan1 budou enlistment
We vsech ctyrech pasmech.
Nucene hromadne stehovani
100000 NemcG - muzG,
zen a det1 letosn1 zimy bylo
schvaleno kontrolni radou ctyf
velmoci. V tonic presunu je
zahrnuto til a pGl milionu Mem
CD z Polska, til a ctvrt milionu
2 Ceskoslovenska, Rakouska a
Madarska a vice nez pet milo
nj z Vychodniho Pruska a j.
nych kraft, odtrzenych cd Ne
mecka.
Ackoli V Postupimske dekla-
raci tento presun byl polozen
ma pf1st1 jaro, agitace narod1,
ktere tlac1 slime nemecke men
siny, ably Sc zbavili Nemc1 bez-
prostredne, primela zapadni
spojence, ably dovolili obrov-
ske stehovan1 obyvatelstva v
mrazivych zimnfch mes1cich
pres to, re je nedostatek pail
va a kriticky nedostatek zelez-
nicnlch voz1 k jejich pTesteho.
vani.
Prestehovani po castech.
Die tohoto programu Dude
pfestehovano 1919 Nemc1 v
prosinci, SO v lednu, 1870 v
dnoru a breznu, 20% v kvetnu
a cervnu a zbytek v cervenci.
Do americkeho pasma Dude
prestehovano 1,750,0OO Mem
CD z Ceskoslovenska a 1900
900 z Madarska. Ruske pas
mo prime 100000 Nemcu z
Polska a 100000 z Ceskoslo-
venska. Do anglickeho pasma
Dude dopraveno 100000
NemcG z Polska a francouzske
pasmo obdrz1 100000 Nemc6
z Rakouska.
Nemci z Vychodniho Prus-
ka budou pfestehovani dc
vsech pasem, ale O mnozstvi,
jez pfipadne ma jednotlive pas
mo, dosud nebylo rozhodnuto.
Nemecka vlada Dude
zodpovedna.
Ctyri velmoci polozf ma ne
meckou "vladu" zodpovednost
ably Sc starala O vyzivu a uby-
tovanf deportovanych Nemcn.
Spojene Staty daily prvni pTl-
spevek k spolecnym reparac1m
vydavse svym spojenc6m pr1-
mysl /. G.. Farben, nejvetsi pr6
myslovou organisaci v Nemec-
ku, jejiz tovarny jsou um1steny
V americkem okupacnim pas.
mu.
Majetek 1. c.. Farben odha.
DUE Sc ma pet bilion1 a RUNE
tovarny budou bud zniceny
nebo pfedany Rusku, Anglii q
Francii a jinym spojeneckym
zemlm, ktere cin1 81 narok na
nahradu cd Nemecka.
Francie, Angle a Spojene
IStaty zrfdily seznam tovarer
We svych pasmech, jez by sc
bodily pro reparace Rusku, ale
dosud nebyl uveTejnen.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30

Svobodu ceskemu lidu jsme
pomohli vydobiti ale taky ne
jaky dollar ma Vanoce naslm
milym ma prilepsenou mGzeme
poslat prostrednictvfm Kalase.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30

N~ezapomente nasich donna.
Nejaky dollar z Ameriky ma
Vanoce Jim pride who'd. Zaj-
dete ku KALASOVI dokud je
cas-.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30

A weekly paper printed in
Czech language, devoted to
material, educational and poll
teal interests of Czech and
Slovaks in the United States.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-11-30
THE TELEGRAF

Published every Friday by
Observation-Disclosures Publ. Co.
S43 N. WASHINGTON ST.
BALTIMORE 5, MD.
Phone, BROADWAY 1858
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
Unia premogariev zopet precinct iavnega spora

Pogodba med United Mine
Workers in kompanijami ma po-
ljih mehkega premOga pOtece
81: marco in zadnji pondeljek
so Sc pricela med mimi in unijo
pogajanja Ia sklenitev move po-
godbe. Uniia zahteva "a premo-
garje razne pribOljSke in 10c
cd vsake tone premoga v sklad
"a bolnisko oskrbo. Operatorji
pravijo, da ako uniji ugode, BIO
to pOmenilo Csc z~visanja stro-
Skov ma vsako tonO premoga,
docim unija dokazuje, da bodo
zviSani lie 28c ma tono.
Ker Sc gre med premogarji
spet o vprasanju stavke, ako
njihoyim zahtevam ne BIO ugo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
Mehiski deIovci moroio 20 izseIitev
v Zed. drzave p|ocevoti podkupnine

Vsled pomanjkanja delavcev
v Zed. drzavah, posebno ma
plantazah in ma zeleznicah pr
popravljanju prog, je ameriska
vlada sklenila z mehiSko Waldo
dogovor "a dobivanje mehiskih
delavcev, XII smejo pc tel pogod-
bi ostati tn lie zacasno, dokler Sc
Jill DO potrebovalo, potem bo-
do poslani nazaj. Placevati pa
Sc jim mora enako mezdo kakor
ameriskim pri sficnih delhi.
re Mehicane odbirajo "a Cd
bod v Zed. drzave mehiSke OBJ
lasti v sporazumu z merodajno
ameriSko avtoriteto. Ker pa je
prosilcev veliko vec kot pa Sc
jih SINE poslati to dezelo, Sc
je IL tega razvilo pravo raketir-
stvo, XII je postalo v Mehiki We
lik skandal. Dasi je kourpcije
V Mi tudi brez tega veliko, je
izsiljevanje denarja cd obubo-
zanih mehiSkih delavcev zares
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
soeiuIizaciiu zdruvsfvu emo nuiveeGjiiiFl
pofreb umeriskegu IiUdstvu

Ko ie predsednik Roosevelt omenii naert "a So
eiaino zaseito "od roistvo do grobu", ie incl v mi
slih tUdi socolno zuvdrovunie 20 zdrovstvo. En- TAX
noert ie Re v senutU, drUgi V newyorski mesfni OBJ
eini in v Legislature.
Todo reokcionorni senotorii in posIunei hi rodi
Sc cello sedonie zovorovonie "a pokoinine in brezpo-
seInosfno podporo toko zmrcvoriii, do hi bio "a
liUdsfvo brez vrednosfi. Q izboiisovoh noseio mic Sill
sufi. Profi "soeioIizociji medicine" pa ie v ofenzivi
sforo, konservotivno zveza zdrovnikov, XII nina za
socioEne probIeme nobenego smislu.
Noert senotorio Wognerio doIoea med drugim
socioIno zovorovdnie 20 bolniske podpore, odskod-
nine "a feIesne poskodbe in zdrovnisko oskrbo. Pri-
vosno fe toko drugo, do kador deIaveevo druzino
obiseeio boIezni, gredo prihranki, ako ih imu, "a
zdrovnike, zdravilo in boInisnice. &c pa sredstev
nina, Sc moro obrosafi "a miloseinsko pomoS.
RooseveIt ie u~sotovil, do ie bio V rel dezeIi cello v
normoInih eusih mad trefiino prebivoIsfvo brez po-
trebne zdrovstvene oskrbe in V s~plosnem pomoni-
koniu. Mo sto in sfo tisoee Judi ie moroIo vsIed teso
v prezgodnii grob.
Ako bi Sc omeriske deIuvske unije boil zonimo-
lie "a tako vprosonio in spIosne Iiudske potrebe, kof
lie za place in do!sosf delavniko, hi imeIi V tel dezeIi
Iohko re priIeno dcbro sociuIno zavorovunie, tuko
pa smo ga nekui dobiIi seIe pred voino ma pritisk
krize. Socialist SO bill pionirii v tenn oziru in "a de-
lavsivo ie edino pometno in korisfno, oko ST osvoii
socioIisfieni sociolni program in Sc zani fudi bori kof
Sc bore reukcionorI 20 svoie interese.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
v JugosIuviiiii manika
vsegd

Jugoslavija je. bila vsled vol
ne in okupacije ena izmed mai
boil prizadetih dezel V Evropi.
Vzlic temu Sc je borila sama,
ma svojih tleh, z Nemci in TIA
lijani do skrajnosti svojih moci.
Sedaj, ko 10 je okrog dive ire
tjini Re osvobojene, pa il je po-
trebna gmotna pomoc. Nekai
potrebscin je poslala tia Re
UNRRA, precej pa tudi Rdeci
kriz in par relifnih organizacij
med mimi WRFASSD, XII je Cd
premila svojo prvo posiljatev
8. januarja t. l. V Mi je bio, kot
ze porocano: 81 zabojev mleka
matted; l zaboj kirurgicnih
instrumentov, 26 zabojev boil
niSkih potrebscin, 40 bal sukna
"a moSke, zenske in otroske OBJ
leke, 285 zavojev moskih, zen
skin in otroskih ponosenih OBJ
lex, 16 zabojev ponosenih cev-
ljev, 1900 zabojev sardin, 1e
zabojev sivalnih strojev in 974
zavojev ponosene obleke.
Skupna tea tega blaga in Ii
vii lie znaSala mad 220 ton ir
vrednost pa okrog 100000.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07

enem je pomenila vsled svojega
sovrastva do Sovjetske unije
nevarnost Moskvi in Leningra-
du ter Sovjetski uniji sploh.
Poljaki v Londonu so torej
bitko "a ohranitev stare meje
povsm izgubili. A MISC odnehali.
S svojo ~protirusko politiko W.
trajno n~adaljujejo in Sc zanasa-
10, ola dobe S casoma dovoli opo-
re med toriji V Angliji in v A
meriki in pa da DO v spor Sc
bolj naravnost posegel Vatikan
z vsem svojim aparatom, XII ga
ina razprezenega pc svetu. Am
pax Churchill in Roosevelt sta
izjavila, da kar Sc mel med Ru-
sijo in bodoco Poljsko tice, je
stvar zanju in Stalina reSena.
Bo pa V zameno dobila dovoli
obrezja OBJ Baltiku in ne samo
koridor, kakor zadnjic, in Dan
zig postane memo mesto. Dobila
DO tudi Gornjo Slezijo, torej "a
dosti V tako zameno.
V~prasanje o Obliki Wade
Docim sta Roosevelt in Chur-
chill V Stalinovo zohtevo "a no.
We meje pristala, pa sta bila to-
like bolj vztrajna v zahtevi "a
preureditev in demokratiziranie
poljske Wade. Ona diva Sc pri-
znata to, XII je V Londonu, dasi
nasprotujeta njeni trmi, Stain
pa je primal "a poljsko Waldo
svoj odbor, XII je bill ustanovljen
V Moskvi, sc preselil nato "
Lublin in sedaj v VarSavo. S
tenn odborom ameriSki predsed-
mix in angleski premier nista
zadovoljna. Mum kompromisni
predlog je, da Sc V Waldo v Var
saw pritegne vse poljske stran-
Ike in pa da maj vlada svobodno,
to je, brez narekovanja kake
tuje Wade. Zaradi vojne mora
kajpada kooperirati V polni me
ri S sovjetsko armada, a kadar
(Nadaljevanje ma 5. strani.l