Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-07-11
Rusiiu dovoIiIa v Nemtiii obnovitev treh
strunk Americuni in AnqIezi nobene

Veliko GUIDO nesporazuma med zavezniki je, da ne vedo, kai
poceti z Nemcijo, XII 10 miIijo obdrzati pod svojo vojaSko okupa-
clio menda prHicno let.
Mnogi porocevalci izvajajo, da lie Rusija We, kaj hoee v Mem
CHI A drugi pa boil pc ovinkih omenjajo, da tudi angleska in
amerska vlada vesta, kaj z%asledujeta v Mi.
NemcUa je sedaj polticni vulkan Europe. ze pred prvo sve-
tovno vojno je bila gavna industrialna celica vsega kontinenta
in OBJ enem vsega sveta. Postala je isto pc vojni in Sc zajedla V
telo Europe V teku tie vojne tolko, da ko je bia izpuljena il ME,
ga boil in krvavi.
Industrial v Nemtiji nj toliko razrusena, kot so nam pravili
zavezniski propagandisti, kajti brzkone so nasi letalci razbili pc
izjavah nash izvedencev vec stanovanj kot pa Sc dotaknili fabrik.
Ko je Hitler nastopil in grmel pc radiu in VISA ameriska
radijska omrezja so mu ba takrat odprta, da ne DO tretii rajh
nikdar porazen - da DO zivel V svojem razsirjenen prostoru mai
mani tsoc let, je res izgledao, kot da ne pretirava proved. Kajti
vse Sc je Sibilo pod min.
Njegov pakt z Rusjo je Sc boil potrdil, da mu DO nacrt uspel,
pa ga je V svojo nesreco spremenil, kar je bio dobro "a Soviet
sko unijo vzic njenemu takratnemu paktu z MIN. Kajti pref ali
sej hi Sc morala spustiti V borbo z Nemcijo in bHo je boje, da je
b1la potegnjena vanjo sedaj, ko sta bill v nil kapitalisticna An
gIja in Zed. drzave. Nj izgledalo "a Hitlerja kai mikavno, da je
Ia komohacl]a tako nenamenoma nastala, a pokopala ga je. In
sedaj, ko je njegovega nacizna konec, kaj z Nemejo, Xxi je ven
drle drzaVa veEkega pomona V vsakem pogledu?
Nacisticni glavarji SO 81 do zadnjega dine prizadevali zaseiati
razdor med zavezniki. LIE tako so 81 upali resni svoi tretii raih.
Nj jim uspelo. A Sc tudi sedaj vztrajajo pri isi taktiki. Gre Sc
Jim "a vprasanje, ali ste "a, ali proti kapitalizmu? In s tenn "a ali
v njenih dominionih.
"Velika trojca' We, da je lie cd ME ve odvisno ali DO mir,
ali ga ne be. In priznati i e treba, da so vodilne osebnosti v Mi
res "a mir. Ampak MISC pa Sc zedinie, kaksna mai bo \ emcija
in tam so sedaj tie tri sMe skupaj, XII se = priznaimo ali ne ne
gledajo mic kaj prijazno.
Ma eni strani Sovjetska unja, ma drugi Anglia in Zediniene
drzave.
Velik del Nemcije je pod sovjetsko okupacijo. Tudi Berlin
Je bill do konca junija YES pod Memo oblastjo. Pa je sovjetska vo-
Jaska oblast, kajpada pc navodilih Stalina in Molotova, dovoHla
obnoVltev ant1fasisticnih strank. In pa casopisov. Tako sta v ru-
ski sferi Nemcije bill obnovjeni social-demakratska in komuni-
STIGMA stranka in namesto bivSega katoiskega centra pa krcan-
ska demokratska koaicja kar mai re to pomeni, menda v katero
bi lahko Si politiono katolcani in protestant vsi TAXI XII nc hi
marali k sociaistom ali komunistom.
Dale je sovjetska vojaska oblast dovolla obnovitev CLASH
ten strank, pc katerih je ljudstvo z uzitkom pograbilo, kaiti
Nemci radi citajo.
Ma drugi strani pa anglesko in amerisko vrhovno povelistvo
ne dovoi v svojem delu okupirane Nemciie nikakrsnih polifenih
akhvnost. In nti neodvisnih social-demokratskih uni ne do
GIN Jlh Je Ruslja dovoila in jim dala vzpodbudo re v maiu
tega leta.
Kaj je vzrok tenn nesoglasjam? Kapitahsticni listi yam ga ne
bodo razjasnli.
Vzrok je, ker hocejo kapitalisticni sloji zmagovitih zavezni-
skin dezel oteti Nemcijo "a kapitalizem. Russia, o kateri trdiio.
ola nj demokraticna, pa skuSa svetu dokazati, da ako Sc NemGiii
doVoh demokraclJo, DO dobila tax rezim in pa tax sistem. XII sve-
tovnemu miru ne DO vec nevaren.
Aanlmlvo Je, kako skuSa obnovliena nemSka komunistiSna
Stranka ugaJatl zaveznlski, to je, ameriski in angleski diploma
GIL. Ear Sc ameriskemu Browderju sedaj steje "a smrten greh
Sc je tam ponovilo prav v tistih dneh, ko so tn Browderiu well
vodstvo.
Nemska komunisticna stranka, kateri je dovolieno pos1ovati
edlno v sovjetski okupacijski zoni, pravi v svoiem proglasu ia
Je krlVec tie VoJne yes nemski narod, vstevsi nemske komuniste
10 1e praVllno receno, kajti bio Jill je Sest miIionov, predno ie
litter oooH oblast. In par miijonov vec pa socialdemokratov
Ampak = In to 81 lahko oboi Stejejo V cast, Hitler i'm 10
pograbl vse voditelje, pa Sc je ia masa iznasla v naciiskem vrtin-
GU. XII 10 je pograbil S sabo.
Znachno je dale, da manifest nemSkih komunistov non.v1i.
V oStVu Isl tlSto, kar Je ameriSki Browder razglasil "a pravilen
lV"Nse pieo e - enm Teton, sedaj pa je oznacen "a krivo-
Verca v komunlzmu. kajti nemSki komunisticni manifest nr.1i
Ia naJ VNemc1Ji obvelja free enterprise. a obenem Ia co CO
clanzra kar Je godnega "a podrzavljenje, in pa da mai SO izvedo
soclalne reforme, ne pa da Sc Nemcjo spremeni v ekonornsko
uredbo pc sovjetsken vzorcu.
e komunisl V Nemeiji vedo, da Moskva nj edna, XII ina