RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-15

kruga: drzavni kooperativni j prlvatnl. Z
drzavnom d%jelokrugu obuhvaceno je znatni
dio %industrije, rudokopa upravljanja sa a.
grikulturnim vlasnistvom, %trgovinom it'd,
narcotic vlasnistvom neprijatelja naroda. U
swim KAPITALISTIcKIM zemljama, kao u
JUGOSLAVIJI, postoie rame uz rame ko-
cperativna, drzavna i ~privatna ~preduzeca."
(Krupna slova nasa.)
kardelJ je u gore navedenlm reclma
podelio "novu" jugoslavensku ekonomiju ma
tri della. Sva tri SUI, kapitalisticka izrablji-
vaeka ekonomija. U industriji, koju poseduje
drzava, radnici &c raditi "a najamnicu, a
drzava &c ubirati profit. u privatnim pre-
duzecima, radnici &c, ma isti nacin, raditi Ia
naJamnicu, a profit &c ubirati privatni ka-
pltal. Y OBSERVATION-DISCLOSURES potrosac-
kim kooperativama, - stvar nece staff nlsta
drukce. U kapitalistickom sistemu svaki O.
veci rad pa i trgovina mora da Sc zasniva
Ma profitu, mace &c podleci konkurenciji
.iakog kapitala ma pijaci. Iii, u slucaju po-
trosackih kooperativa, morao bi Sc pripustiti
finansijski kapital u iste da in podupre i
konacni rezultat bi bio prelaz il kooperativ-
Nib u privatne ruke. Izrabljivanje radnika
bio bi neizbezno i u kooperativama
Ali Kardelj ne krije c%injenicu da &c
nova Jugoslavija biti kapitalisticka zem-
liza. Sta wise, on to otvoreno i jasno istice,
u gornjim recima. Kako Sc owe izjave slazu
sa obeeanom "slobodom' narodu, ii. radnic-
koj klasi? Ode postoji kapitalisticki sistem,
privatni, drzavni i kooperativni kapitali, koji
SUI iskljucivi posednici, svih drustveno vaz-
nih sredstava "a ~proizvodnju, s~irovina, i
zemlje, tn ne samo da &c postojati izrablji-
vanje j u~gnjetavanje radnika, nego &c oni
jos biti liseni j svake politicke slobode.
Politicka sloboda hi omogucila borbu rad
nicke klase "a veee parce hleba, a to bi
strasno nadiralo profit posednika kapitala.
Radnici bi Sc organizovali j trazili sve sto
nogu izvojevati danas i spremali bi Sc da
konacno uniste sve profile i sistem koji doz-
~voljava profile. Ova bi cinjenica, cd jednom,
prvih dana move" Jugoslavije, odagnala po-
sednike pomenutog kapitala da upotrebe svoj
uticaj, kroz svoju ekonomsku moo. ma drzavu
trazeci ekresanje ill potpuno u~nistenje poll
tickle slobode.
A drzavnici, poSto je drzava "sredstvo
"a ugnjatavanje". "orudje klasne vladavine"
iii "odbor "a otpravljanje poslova celokupne
burzoazije", nisu nista drugo neko srafovi u
toj ogromnoj ugnjetackoj masini. Kapitalis-
ticka klasa fnansira njihove izbore, kontro-
lise njihove nominacije i celu propagandis-
ticku masineriju. Politician SUI bespomocno
crude u rukama kapitalisticke klase. "Nova"
ju~goslavenska ekonomija, nagovestava mes
E%osljivu t%iraniju, izrabljivanje i svakovrsno
ugn~jetavanje masa.
Kad bi i hteli, drzavnici nebi mog1i DAFT
slobodu narodu, nit bi to mogla uciniti j
sama kapitalisticka klasa. Njeni konkurentski
neprijatelji il drugih zemalja pobrinuli bi
Sc da Sc to ne dogodi.
Etc zaSto je tai siromasni narod krv
svoju. prolevao i golgotske nuke podnosio!
To je nova" jugoslavenska ekonomija, a
takva &c mu biti i politicka sloboda, poSto
sc ona zasniva ma ekonomiji!
To je kolosalna izdaja i prevara ma
pacenih jugoslavenskih radnih masa!