davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times., 1945-07-22

The locale OF this lit)c incident IS IN
a cigar store off Times square a long
queue Of customers IS waiting tsHd so
is a fellow home on follouihl 10 buy
a pack of cigarettes The excitable
clerk, who devised his own rationing
card system, is busy selling Cigarettes
He has a harried look IN his eyes as
aggressive customers crowd toward
him.
Customer: One pack
Clerk: Gimme Va card
Customer. Left il home You know
me, pal. I come in here often
Clerk no card no pack
Customer -C'non, gimme 4 pack.
Clerk tglancinf over the oounteD;
! tell you no cigarettes.
Customer Why. just because ] Amt
got a card?
Clerk 10, because ! don't like your
face, that's Why, scc7
Customer (anpulyl ALL RIGHT.
BUT DON'T TELL NE ] GOTTA
HAVE a CARD. SEE
The Eei6e,
Detroit evening times., 1945-07-22

If you make mistakes It will be more
TO your credit to make new one each
time
The Bull Horn
Detroit evening times., 1945-07-22

the same way.
"And now vice versa" he yelled.
Commend Posi-
do you expect to be busy tonight?'
THAT depends on the sailor I go out
with"
Sontb
Old Lady: What rate did you hold
Sailor?"
Seaman: "Ship's optician, lady
Old Lady: Il didn't know there was
such a rate. What did you do?"
Seaman Worked over the eyes ol
potatoes
Detroit evening times., 1945-07-22

GREEN sergeant was
drilling a platoon Of
rockies.
Right face" he com.
manded.
In due time all the
recruits were facing
Detroit evening times., 1945-07-22

Johnny, a beloved village moron, wa
put on the dole by the town council
So that he would not feel an object c
charity, they paid him salary Of S
a week for oiling an old rusty canno
that stood for years in the Villag
square.
For eleven years he attended faitl
fully to his duties Then one day h
appeared in the Mayors office an
resigned. The Mayor, amused an
curious, asked "Why?"
Because" answered Johnny in IN
eleven years ! worked, ] saved 81
week and now have enough mono
to buy a cannon, and 60 in bushes
for myself"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

Ma oval nacin svi muskarci
cd 18 godina starosti morali bi
uloziti jednu godinu dana da, ta-
ko da recemo, besplatno, vezba
ju uce militarnu discipline da
Sc odreknu svoje civilne slobode
svakom pogledu. / nakon sto
budu otpusteni oni bi bill rezerv-
ma armija Sjedinjenih Drzava,
koju bi Sc noglo pozvati u VOL
sku u svako vreme, a najvero-
vatnije u vreme strajkova, da bi
izgubili gradjanska prava ma
strajk iii da krse strajkove os-
talih radnika. A slucaju rata,
bez ikakvih daljih odredaba kon-
gresa, oni bi bill poslati da GNU
"a interese svojih izrabljivaca.
Dakle, Truman preporucuje ce-
lu srz militarizma, ali samo ne
ce da tn podvalu nazove militia
rizmom nego "civilnim trenira-
MEM"
cak neki clanovi kongresa o.
sudjuju plan, govoreci da je to
"direktni poziv drugim zernlja-
ma da Sc naoruzaiu do zuba."
/ zaista tako je, .svi &c Sc naa
cruzati do zuba. A rezultat &c bill
opet rat, ako samo radnicka kla-
sa SVeta - a narcotic Amerike
= ne pokvari te planove sa svo-
JON revolucijom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Celicni radnici sDremaiu
Sc "a Strajk

Nagodba izmedju United Steel
/ Workers (CIO) i United States
Steel korporacije, oko pitanja
povisice u najamnici cd $500 ma
dan, koiu iunija trazi, promasila
Eje Juniia je vec izjavila svoiu
nameru da izvede ma straik 600
900 celicnih radnika, ii. podnela
je peticiju da Sc provede opste
glasanje medju radnicima "a
strajk.
Kompanije argumentisu, da O.
ne ne mogu nikako podici ma
jamnicu osim da Sc u istoi max
nadi podignu Gene celiku Ovo
ie ocita laz. A to potvrdjuju sami
izvestaji kompanija 0 ogromnim
profitima koje su zaradile. A nj
cena radne snage-najamnica--
ne odredjuce Gene celika. Posled-
ME Sc odredjuju porema ponudi
i traznji celika ma pijaci, ne
niskom iii ''visokom" najamni-
com.
Sa ovim kompanije pokuSava~
ju da zbrkaju politicku ekono-
miju - da stvore shvatanje kod
radnika da bi podizanje naiam-
nice podiglo opste Gene swim es-
papima konacno bi imali infla-
ciiu, dok dizanje profita nikako
ne vodi u inflaciju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

koliko strajkova, Cd koji sc i1eki
vode vec vro dugo. Ma primer
jedan "a koji Sc javlja da ie pri-
veden kraju ma "a. oktobfa, vo-
djen je 80 nedelie. Ma g. okto-
bra doslo je i do bitke Ii Aojoi
je ozledjeno pedeset osoka u
hapseno sest, kod Paramount
Warner Studios.
u Akron, Ohio. izaSli su ma
strajk %. oktobra maintenance
workers" kod Firestone koFnpa-
nije, sto je ucinilo $4,000 radnika
besposlenim.
u General Electric u "a predu-
zeca 10000 radnika &c 0baviti
glasanje, da Ii da idu ma Straik
iii ne.
Mozda je ova situacija pot
stake predsednika Trumana, vi
Sc nego sam strah od rata da
zatrazi nilitarnu vezbu. koiu on
lukavo pokrsti "civilnona vez-
bom'. Zaista, ovo je pravi rat.
Ali to je sanlo pocetak Kako
svi izgledi govore to ie rat koji
je zahvatio maha ma kralu sVet-
ssazog ssasa; ali ko11le llanaa kraja
dok postoji kapitalizan To ie
klasni rat.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Drzava kao STRAIGHTFORWARD

lske moci, stampu, pozornice, Sko-
lie, predikaonice skoro sve os-
tale ustanove "naobrazbe" pro-
pagande. A istovremeno je bila
u stanju, izuzimajuci nekoliko or
biljnih besposlica u ovom stole
Gu, pruziti bar donekle ropski Ii
vot svojim najamnim robovima.
Ovo je omogucavalo kapitalistic-
koi klasi da psiholoski veze rad
nicku klasu "a sebe - stvaraiu-
ci tako poverenje radnika ME
nu klasnu drzavu.
Drugi razlog ie tai sto radnici
imaju pravo da glasaju izbori-
ma vecina glasova moze da iza-
bere ma koga ma politicki polo
zaj, tex ako je gradjanin po-
seduie neke omanje kvalifika-
CHE koje Sc zahtevaju. To stvara
pojam kod radnika da SUI drzav-
nj zvanicnici, poSto SUI izabrani
od vecine naroda. iii su nameste-
nj ma polozaie cd onih koje je
vecina izabrala, predstavnici ma
roda = celine. | kada Sc suoce u
borbi u strajkovima sa drzavom,
oni, iii bar glavni deo Nth, ose-
caiu da Sc oni bore protiv ma
roda. Otuda to pokoravanje dr.
zavi.
Istina ie, da SUI kandidati Il IL
borima poglavito imenovani Cd
strane kapitalisticke klase, kroz
reakcionarne partije + poglavi
to Republikansku Demokrats-
ku. Svi ii kandidati SUI dobro
oprobani kao sluge kapitalistic-
kin interesa, pre- no sto ST. nomi-
novani. Ali radnici ne odlaze ta-
ko daleko u ispitivanju. Niti oni
imaju vremena "a to. Oni mora
ju sve svoje vreme utrositi ma
robovanje kapitalistickoj klasi.
I tako mi vidimo da naSa raz-
glasena politicka demokratija po-
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Hiliadu i Cetiri statir7e
milia na sat

Direktor Curtiss- -Wright Re-
I search Laboratory, DR.. c. G. Fur
mace izneo je ma iavnost u Buff
falo, N. Y. ma 26. oktobra iedan
cudni izum. 'Specijalni lete&i IL
uni u 'supersonic field -. dos
tigi su brzinu 1.400 milja na sat.
skoro diva puta kolika ie brzina
zvuka."
/ DR.. Curtiss rece da su to pravi
leteci izumi, a ne obicne artile-
/ rijske kugle. Neki Cd njih inaiu
krila ne zavise Cd ''propellers"-a "A
iii atomske energije "a pogon.
Dale je rekao da ie to stvar
cinjenice; da su oni vec rrobani
'negde u Sjedinjenim DEzava-
ma" i da &c uzeti nekoiko godi-
ma dok te hume bude n2oguce
uspesno upotrebiti u mllitarne
svrhe.
Takodier ie rekao da te oni
biti ma raspolozeniu pre- dVade-
set pet godina ''trgovackoi put
nickoj transportaciji''; da Sc 800
do 600 milja ma sat verovatno
|
biti ACKNOWLEDGEMENTS grani-
ca buduceg trgovackog letenja.'
I"Posto specijalni izumi risu u
Inositi liude, to znaci da C Sc
.niih moci u potrebiti kao uprav-
.Iano oruzie da nosi atomske
bombe iii druge razarajuce sile,"
Kada bi il takve brine. pilot
iskocio da Sc spusti ma zen1liu,
rekao je on; dale, smrt bi bila
sigurna. Dakle, sama brzina bi
ga ubila.
Kapitalisticki nauGenjaci lie
mOgu niSta nOVOga StVOflfl da-
mas da ne racunaiu ma opotre-
bu njihova izuma "a ratne svrhe.
Mozda ii izumi nece Bit upo-
treblieni "a ratne svrhe, rego IS
kliuGivo "a dobrobit covecanstva.
Nisu to samo kapitalisti lsoii i
maju da nesto kazu o budutnosti.
Tu je JOS jedna sila - radnit-
ka klasa.
Oval primer, koji naglasava CT
nu buducnost "a covecanstVo u
nepamceno razornim ratovima,
ako dalje produzi kapitalZam,
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Bugarska

U Sofiji, je doslo do sukoba
i guzvanja izmedju pristalica O.
tadzbinskog Fronta i : opoziciie
pred hotelom Bulgaria" u ko-
jem Sc nastanio Mark Ethridge
koji potuje po balkanu ma misi-
je drzavnog odelenja Sjedinjenih
Drzava.
ITO beSe velika demonstrate
ia" javlja bezicna vest New York
"Times"-u cd q. oktobra, ''kada
je gospodin Etheridge dovrsio &C.
tiri-satni razgovor sa tlanovima
centralnog odbora Otadzbinskog
Fronta. Kada je napustio glavni
stan grupa radnika je MEGA od-
nela ma svojim ramenima do ME
govog automobile. Tada je dru-
ca protivna grupa izvadila ga il
automobile j nosila ga po ulici."
Vest ne kaze da je bilo ikalS-
viii ozleda. Pa ipak mama ova de-
monstracija izgleda kao nekakav
cirkus, u kojem dive suprotne
grupe uhvatise coveka jednini
"a glavu drugi "a noge maloga-
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Prodani ispod pijacne Gene.

SUI takodjer protu-ustavne, mi Sc
ne secamo da postoii ikakav "a
kon koji II mirno vreme prisilia-
va radnike da rade. Covek, CRU
pa, pa cak celia radnika klasa
ina legalno pravo ola napusti po-
sac, u svako doba kada on. iii
ona, ne zeli raditi dale kod
istog gospodara, bez obzira na
razloge. To ie ono radi cega Sc
govori da mi imamo "slobodu".
Ako nam Sc jos to oduzme onda
ie nemamo nikako.
Nismo primetili nj to da ie dr.
zava, poslala svoie pandure (po-
vremenu ce mozda i do toga do
ci) u kucu strajkujuceg radnika
j ma silu ga odvukli ma posao
Radnici SUI Sc vracali ma posao
kao pravilo bez ovakvog direkt-
nog nasilja = svoiom odlukom.
Zasto je to tako. Zasto Sc rad
nici ne bore protiv drzave, kada
ona zauzme takav anti-radnicki
i pro-kapitalisticki stav? y cd
govoru ma to pitanje potrebno ie
razmotriti psiho]oski odnos rad
nika prema drzavi.
CHA je drzava7 Svaka drzava
je klasna drzava = drzava jed
ne klase "a ugnjetavanje druge
klase iii klasa. Demokratska dr.
zava, nije osnovno nista mamie
instrumental klasne> vladavine cd
apsolutisticke drzave. Americka
drzava, u prkos postoiece, i do
COLA ocerupane politicke demo-
kratije, nije drzava radnika, ne
go je drzava kapitalista. Ako bi
Sc ona pokusala pretvoriti u dr.
zavu radnika, rezultat pokusaja
bi neizbezno bio unistenje drza-
We j uspostavljanje ekonomske
uprave. Ali radnici ne gledaju ma
drzavu tako. Kroz decenije sto-
leca, kapitalisticka klasa je kon-
trolisala pomocu svoje ekonom-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
JOS O Straikovima

United Automobile Workers
(CIO) vrsi glasanje da Ii da Sc
ide ma Strajk iii ne, kao rezul-
tat nesporazuma. izmediu Gene
raj Motors korporacije iunije,
u pitanju povisice u naiamnici
cd 80 posto, koiu je junija tra-
lila. Brojanje glasova poEazuje
da &c rezultat biti sa velikom
vecim Il korist strajka. U De-
troitu je glasalo 6 prema iedan
II korist strajka; u Clevelandu
10 prema iedan, izvestaji IL
drugih gradova glase slieno.
Strajk 325.00O radnika General
Motors izgleda neizbezan.
u Hollywood, Calf, ina ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Francuska

Konacni rezultati izbora j
Francuskoj dali SUI "komunisH-
ma" 152 mesta "a konstituantu;
"socijalistima" (Socijalistickoj
partiji) Isl, a MRP (Pokretu Po-
pularnih Republikanaca) 1873. Os-
tale partije daleko zaostaju Cd
gornjih triju. Umereni desnicari
su dobii 81 mesta, Radikalni So
cijalisti Is, i mamie partije 18.
Medju drugim stvarima ma gla-
sovnici je bilo pitanje, da Ii da
Sc stvori novi ustav, "a koje je
glasalo 17,812.6O9, protiv $780,
279 glasaca.
"Komunisticki" glasovi SUI po-
vecani "a wise cd diva puta, koliki
SUI bill u 1886. Slicno Sc odigralo
i sa glasovima "Socijalistieke''
partije MRP, dok SUI Radikalni
"socijalisti" skoro pail do nisti-
ce.
Prvi zadatak move uprave, ka-
ze Sc, da &c biti provadjanje
programa nacionalizacije 'bana-
ka, metalurgijske industrije, osi-
guravajucih kompanija, trgovac-
ke mornarice, transportacije j
javnih sluzbi."
ako SUI zajednicki ''socijalis-
ii" i "komunisti" dobili 319 mes
ia protiv 159, iii tako nesta, u
Francuskoj nece biti, kao rezul-
tat owe pobede, nj ''komunizma'
nj "socijalizma", nego produze
ME kapitalistickog poretka =
cak u njegovom imperijalistic-
kom obliku. Samo &c Macdonald
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

Bevin je' takodjer rekao da Sc
ia ogromna armija, odrzava radi
politickih razloga "a suzbija-
ME opozicije "a glasanje u onim
predelima gde Sc neocekuje We
liki broj glasova u korist Wade
u iducim izborima.
A vest (Religious News Ser
vice. il Beograda Gstog dana)
javlja da je marsal Tito publiko-
vac otvoreno pismo u kojem o.
krivljuje papu u Rimu i katolic-
ku hierarhiju radi "'velike D
gorcenosti prema novoj fedora
tivnoj Jugoslaviji.'" Biskupi u
Hrvatskoj SUI protestvovali pro-
tiv proganjanja i, kako oni re
kose, laznog okrivljenja' "a rat
ma zlocinstva", nekih Hrvata, j
privrzenika katolicke we're.
u tom protestu oni rekose da
''neprijatelji katolicke crkve, bu-
duel takodjer sledbenici materi-
j,listickog komunizma, kojeg Geo
hrvatski narod jednoglasno od-
bacuje, iskorenjuju nasoj Hr-
vatsAoj vatrom sabljom sves-
tenike istaknutije vernfke."
Dan rosle Bevinovog naYssaa
ma Jugosiaviju dodje vest koja
glasi:
''BEOGRA0, Jugoslavija, q.
oktobra (UP) = Jugoslavenska
provizorna vlada je odglasala da
Sc demobilisu jugoslavenski vol
nici, osim onih. cd Y do % 60
dine starosti''
Izgled je da je ova odiuka dos
la kao po naredbi Bevina. Ako
je ona zbilja dosla kao rezultat
Bevinovog napada, onda je Jas
no da mad Jugoslavijom nemaju
Jugoslaveni poslednju rec (negc
pored Rusije), Britannia Ameri-
ka. U ostalom, takve SUI sve mo-
derne "nezavisnosti" malih naci-
ia. Ovo pokazuje kakvu &c ne
zavisnost Jugoslavija imati u bu-
duce.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

Prateci razvitke u straikovima,
"a vreme i posle rata, jedna stvar
sigurno zapinje "a oko svakom
ozbiljnom posmatraocu borbe IL
medju rada kapitala. Ta stvar
jeste drzavno krsenje strajkova.
A ako bi neko argumentisao da
je drzava morala krsiti strajko-
We, mace bi izgubila rat, radi
oskudice u ratnom materijalu !
ostalim snabdevStinama, kao u
transportaciji ljudi, mas odgovor
bi bio, to bi trebao biti odgo-
vor i svih radnika, da radnici
nisu krivi "a rat, nego njihovi
ugnjetaci - kapitalisti svih ma
CHA. l prema tome, radnici nj
jedne nacije nemaju nikakva in
teresa u podupiranju rata !
mogli bi dodati drugi argume-
nat pitajuci: zasto drzava krsi
Strajkove sada kada rat ne pos
toji? Nije Ii ona nedavno pre-
uzela uljane tvornice swim pre-
delima zemlje koje SUI bila "a
hvacene strajkom, da bi ga skr-
sila?
No, cudna stvar je u tome, sto
Sc radnici uporno solidarno drze
u strajkovima sve dok drzava ne
preuzme tvornice. Kad sc to desi
oni Sc odmah povracaiu ma po-
sac. Sta to znaci? Radnici Sc ne
moraju povratiti ma posao nj ta-
da. Pa ipak Sc vracaju. Izuzev
nekoliko ratnih regulacija, koje
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

zovati neke industrije, cd cega
takodjer radnicka klasa nece j.
matt nikakve kOristi.
Bar sada Geo svet moze da vidi
da su francuski "komunisti" i
"socijalisti,", lazni komunisti
lazni socialist.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Fekeri prodaju radnike
ispod pijacne Gene
Pacaoc prov ma godnu Joe Ryana

i protiv poslednje prodaje od
strane junije. Neoosredni uzrok
pobune protiv poslodavaca i ku-
poprodajnog ugovora bese odluc-
most Iudi da ne tovare wise cd
jednog dugog tona u jednu mrezu
"a dizanje. Pod starim ugovo-
rom, mrezno breme je bilo ne
ograniceno i stvarno ie dostizalo
do 1000 funti. Gospodin $4,000
okarakterisao je strajk kao rabo-
tom "usijanoglavaca." Ljudi su
okarakterisali svoj korak kao po-
kusaj da Sc uspori ubrzavanje
koje junija odobrava. Istovreme-
no, neke 400 pristanisnih rad
nika donesose tuzbu ma sud pro-
tiv nekoliko kompaniia "a $780,
900 zaostale naiamnice ma osno-
vi da ratnodobni nocni rad,
ugovoren Cd Ryana, glasi "a
$1.87h ma sat a da je placana
danjska rata sa lunijskim
pristankom. u prl<os propisa u
kupoprodajnom ugovoru.
Strrinari Sc okupljoju
Neizbezno, suprotni radnicki
fekeri probise sebi put u redove
obicnog clanstva, stralkuceg pro-
tiv kompaniia | juniJe. Hairy
Bridges, predsednik CIO long
shoremen's union stalinisticki
sledbenik, ugrabi priliku "a ma
nevrisanje u pravcu osvalanJa
Atlantic and Gulf uplacivaca
clanarine. Stalinisticki dominira-
ma National Maritime Union po-
nudi svoju kooperaciju pobunje-
nicima LA, iskoriscavaiuci po-
moracku borbenost radnicke kla-
Sc i upotrebljuiuci je mamie "a
materiialnu pomoc stvari strai-
kujucih pristanisnih d nika.
nego "a materiialnu pomoc bor-
be fekera CIO protiv fekera
AFL. Njihova svrha, izvestio ie
New York Times" Cd IA. okto-
bra, ''bila je da postignu ono
sto CIO junije vec odavno hoce,
odstranjenje vodstva ILA.".
Oval CIO korak bio je, narav-
no, pravo Ryanovom sokaku.
On je tvrdio jos Cd pocetka da
je pobuna obicnog elanstva bila
potstaknuta "iz vana." Docniii
ulazak CIO-era vrtecih iznutra
stalinista omogucio je tako Rya-
nu kompaniii da iznesu do
kaze" da clanstvo /. L. A. ina
pouzdanje u svoje junijske vo-
die da su optuzbe "a brzanje
sa novim kupoprodajnim ugo-
vorOm beg ikakVe OpipliiVe kO-
risti, bile lame.
Kapitalizam Sc koristi, takodjer.
Borba fekera takmicecih ju-
nijskih frakcija jeste takodier j
u sokaku kapitalizma. Osnovna
cinjenica da pristansni radnici
imaju zalbe protiv kompaniia i
iunije mogla bi Sc tako sakriti
i odagnati kao izmisljeni izgo-
vor "a pocimanje "nereda". A op-
tube i protuoptuzbe junijskih
firera mogu Sc upotrebiti "a pot
pirivanie razdora redovima sa-
mih radnika. Ryan j kompaniia
SUI krajnje korisni Eastern and
Gulf shipping koporacijama.
Bridges i kompanija su krainle
korisni zapadnim kapitalistima.
Oboji kao takmiceci trgovci sa
radnicima korisni SUI kapitalis-
tickom sistemu, iako bi, kao le-
dinstveni prodavac radne snage
pristanisnih radnika, bio isto ta-
ko korisan drugi faktor ako bi
Sc mogao uvesti u radnu situa-
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

PristaniSni radnici bi tada bill
izrabljiUaai da je firer izuo-
jepao ui$u najamnicu.
U 1943., Joseph P. Ryan, iza-
bran je "a predsednika Inter-
national Longshoremen's Union
ma dozivotni rok. "Izbor" je bio
cd junijske konvencije sastavlje-
ne Cd ulizica i skitnica.
Gospodin Ryan prima platu cd
$4,000 ma godinu i 'troskove".
|Stvar, mala stvar, u "racunu trso-
kova", jeste dnevni rucak Ia Ry-
ana pratnja telesne straze bro
jeci nekih sesnaest skitnica.
Komentarisuci 0 dozivotnom
roku gospodina Ryana, u uvod-
niku u WEEKLY PEOPLE-u
1943. receno ie da ITO bese de-
monstracija moci postignute cd
|korumpiranog vodstva kroz pre-
predenu upotrebu radnih ugovo-
ra -. Kao i mnoge druge rad
nicke vodje, Ryan je izgradio
birokratiju u svom poslovnom-
trustu, masinu dobro nauljenu
|sa poslovima musterijstvom
Njegova kontrola mad obicnim
redovina bese postignuta osva-
jajuci kontrolu mad poslovima o.
bicnih clanova.
Prodani ispod pijaene Gene.
Gospodin Dvadeset-hiljada-do-
lara-na-godinu bio je malo pre-
prepreden oval put. Ma 49, sep
tembra on je izvestio jos jednu
"pobedu" kolektivnog pogadja-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
kroz kapitalistielzu. .Amerilku.
Lukavstyu nema kraia

Ne majuc smeost, kao njegov prethodnik Roosevelt
otvoreno drsko izjav ola konskripcu ro
vreme predsednz Truman preporucio nek dan
nranJe On rece Ga osobe koje bi bile pod
nlsta zaJednickog miarzmom Naroca pravla regcie
morala b usvoti njhovu organizacu discipn ahro
bit"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

JugOslavija

Suzberger java il Londona cd 26 oktobra New York
Tesu da je britans nnar stran poslova Ernest Bevin
izrao dana ako negodovanje odzavanem veke
Are Jugoslav cetiri stotina
ludi naazi pod uruem dok dug zvori tvrde da
mamie sedan stotina hilada udi jugoavenskoj armiji
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

MIA. "Pobeda" je bila u konce-
siji cd deset cent? ma sat ljudi-
ma koji su dobivali $1.25 ma sat
"a ledja-lomeci necovecni rad, u
stalno ubrzavajucem koraku. Ia
kodjer, "koncesiju' "a rad SUI
botu i nedelju "a ratu Cd $2.02la
ma sat. Mi, pristanisni radnici,
iznosimo ovu koncesiju posto je
rad subotom nedeljom bic
stvarno uniSten cd svrSetka ra-
ia - kada sc zahtevao rad u
subotu i nedelju, predjasnji Ry-
anov ugovor glasio je "a obav-
ljanje rada po rati cd $1.25. Dru-
ga 'koncesija" bila je odredba
"a placeno otsustvo liudima koji
rade kod jedne kompanije "a pc
riod koji jos nije odredjen. Mi,
pristanisni radnici, navadjamo
ovo radi neredovile prirode We
cine pristanisnog rada.
Gospodin dvadeset-hiljadado-
ra-na-godinu bio je malo pre-
prepreden, takodier, u hvalisa-
nju novog ugovora da on "belezi
pocetak trideset-prve godine ne
ometanog rado-upravnog mira IL
medju junije poslodavaca"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

Tri dana nakon sto je novi
ugovor potpisan, plan "a uobica-
ieno otsustvo u Bermuda goSpo-
dina $4,000 (za kratko) be$e po-
kvaren pocetkom pobune obic-
nog clanstva protiv poslodavaca
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
NAsA SREDSTVA: Pre<vo.

e1TaaJe TadiiIeke klase fsikH
MaFksizna: da sr rad j Eagl
tai ncponiirljivi neprijatelli;
organizovanje radnieke hl:lsye
IL JcrtTu EavoIucioaarnu P'eil
tieku PartiJu "a osyais snse
rSza.anje POlitiCke Drzave ia
p'1allzma: organizovanje rad-
nJKa i Il jednu revolucionaIna
Il.uus;-ijalnu Junijn "a nz J.
maDye, drZanje i kretanje sv5h
Zemaljskih i Il d us trl y.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01

NalposIednje p5bune protiv
kdpitdlista ! junije.
Arkansas State press. [volume] (Little Rock, Ark.) 1941-1959, 1945-11-23
Editorials
A MIssIssIPPIAN WELLS FOR BLOOD

Down the citadel of Dixie Bourbonism Jackson Mis-
ssspp the white townspeope got test of real democracy
last week and couldn't take it 1t seems that white army
major who read the history books that the North the
Civil War took seriously the precedent of Federal law
state law. The army major ignored state Jim
Crow laws walked into restaurant with two Negro soldiers
with whom he riding train and ordered the pro-
prietor to feed them at the table Before long, lynch
mob of 1000 white townspeople attempted to storm the
aurant Local police had their hands full trying to quel
an incipen riot
Sure enough, the next day Jacksons No mobster the
editor of the Jackson Daily News Negrophobe Major Fred
erck Suens Historically shouted his front page for blood
The Jackson who has than advocated
iynchings in his columns angry berated the army officer
and the police "a who has enough to get himself
officers commission in the United States Army ought to
have enough to know that whites and Negroes do not
eat at the restaurants in Mississippi Not World
War repeal that racial regulation Too bad the police
didn't make example of that officer right the spot by
taking his pants down and giving him good spanking"
Major Sullens, doubt avid patriot and anti-Nazi
during the still has not learned that the democracie
supposed to have been victorious in the conflict Down
in Mississippi he is still praccng the native Dixie form of
Nazism that proclaims Aryans supermen He still advo
Gates the bloody ruthless persecution of mnores long
the law of the land in Hitherto Germany. Too bad
genuine Americans do make example of Major Suens
and cleanse his mind of Nazi thinking with purgatve
real racial equality-CHICAGO DEFENDER