RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-11
Karlo Marks

Najzad Sc, u 43 godini nienog
vladanja, uvodjenjem sirotiniske
poreze panperizam morao IVA
nicno priznati. "Tvorei toga "a
kona stideli SUI Sc izneti razloqe
njegova donosenja tie ga pustise
u svet, protivno svima tradicija-
ma, beg ikokva preamble (uvod-
ne motivacije).'* Zakonom 1G,
Karla /, 4, proglasen ie trainim i
doista je tex 1884 g. dobio nov.
stroziji oblik.** Owe neposredne
william Goblet: A History of the
Protestant Reformation, S Al.
**Protestantski "duh" vidi Sc medju
ostalim j IL ovog. L jnznoi En2feskoi
wise zeml jovlasnika j imutnih zakup-
nika zdruzise mozgove i ~postavise o tao
nom tumacenju Jelisayetinog zakona O
s~irotinii deset pitanja, koia su podneli
ia misljenje jednom cnyenom pravniku
onog vrenena, Sereeantu Sniggeu doc
nijem sudiji pod Jakovom II. "'Deveto
pitanje: Nekoliko boeatih z~akupnika
parohiie izmudrovali su lukav plan ka-
ko ia Sc .otkloni svaka zahnna u spro-
vodjenju zakona. Oni predIazu da Sc
Il p~arohiji podigne zatvor. Svakom ST
romahu, koji Sc ne Dude htco DAFT "a
tvoriti Il recent zatvor, potpora hi bila
~uskracena. Zatim bi Sc II susedstyu OBJ
javilo ia svaki koii je v~eljan uposEiti
siromahe owe parobiie mora II odredicn
dan podneti zapecacen predloo $ ma
znacenjem najnize GENE 20 koju hoGe
da in uzme cd mas. Tvorei ovog plana
pretpostavljaju da II susednim grofovi-
jana ina ljudi koji nece ia rade. a
nemaju nj imetka nj kredita da uznu
kakvu zakupstinu iii brod, pa da bi
mogli ziyeti bez rada ESQ as to live
without Iabour' y. Takvi hi bill >kloni
ueiniti ~parohiji vrlo korisne predloge.
Dude Ii Sc dogodilo da siromasi ovle iii
onde propadnu pod okriliem tih nnai
miteiia, greh &c pasti ma dusu posted
Nth, posto je parohiia ispunila svoju
duznost prema doticnim siromasima. Ali
yn. O.. .ral, h NV 10 Sa1.Sn: rntn, ia
dozvoljaya ovakvu razumnu meru
f"prudential measure''); no morate
dera'' Inezavisnih zemljovIasnikal owe
i susednih grofovija prikIiuGiti, da BIZ
M prisilili poslanike tih grefoyiia II
Doniem Domu da podnesu zakonski pred
log koji dozvoljava zatvaranie i pri-
no lice koie Sc Dude protivilo atvara-
nIu niece imati prava ma potporu. Mi sc
madame da &c ovakva mera uciniti da
sc liudi, koii Sc nalaze u bedi, uzdrze od
trazenja potpore C'will prevent per
sons in distress from wanting relief y
Or. Blakey: The History of Political
Literature from the earliest times. Lon
don 1855, sv. IT, S. 81, $50. - U skots-
koj ie ukidanje kmetstva izvrseno We
kovima doenije nego Ii Engleskoj. jos
1898 ~izjavio .ie Fletcher Cd Salhouna Il
skotskom parlamentu: ''Broj prosjaka
u skotskoj eeni Sc ma ne mamie Cd
200. 900. Jedini izlaz koii ia mogu pred
loziti kao nacelni repuhlikanae ieste da
Sc uspostavi stare stanje kmetstva i
da Sc svi oni koji su nespcsobni da Sc
brinu "a svoje i~zdrzavanje pretvore Il
robove.' Tako i Eden u The State of
the Poor, sv. /. 81. l, s. SO. 81; "Ukida-
ME kmetstva izgleda da je nuzno dc
velo do pauperizma. Manufacture i tr-
govina iesu diva tvorea sirdSinje Il nasoi
naeiii.' Eden, kao i onaj skotski re
cd natela. eresi Same II to-
me sto niie ukidanie kmetstva, neso
ukidanie seljakove s~voiine mad zem
JON ucinilo seljaka proleterom odnosno
Engleskim zakonima o 81
odgovaraiu u F~rancuskoi, gde ie
eksproprijacija izvedena Ma drugi ma
Gin, ordonanca izdata u Moulinsu 1871
&. i edikt Cd 1856 g.