davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1945-08-21
By THE HAsKIN SERVICE.

ny AuE k1ASkAAN 0EnVxCEs
@. If the temperature Of a cigar.
ette is about 1900 degrees Fahren.
heit at one end, how is it that tn,
other end does not get too hot to bs
held in the mouth?J. e. v.
A. The fibrous materials which
make up the cigarette contain many
air spaces which are inherently good
insulators. The temperature, there.
fore. drops very rapidly from the hot
end.
@. How many millionaires are
there in the United States?-W. l.. B
A. In April 1945, it was estimated
that there were 11,609 persons
whose wealth was q million dollars
or more.
@. Why does jury, consist Of u
persons?-C. N. Y.
A. Early juries were not uniform
as to number but usually IL of those
chosen had to agree. This number
is believed to be product Of Jewish
and Christian mysticism. The Holy
Ghost was supposed to hover near
IL men under oath. There were IL
tribes, IL patriarchs and IL Apostles.
@. What is the frequency OF total
solar eclipses?-C. L. L.
A. There is an average Of 6s total
solar eclipses in century, but fully
half Of these are unfavorable to OBJ
serve because their tracks are in
high northern or southern latitudes
or lie across oceans. Total eclipses
are not so frequent in the same To-
calities.
@. Is the pension rate to veterans
for permanent and total disability
the same in peacetime as In war
timer. c. r.
A. The Veterans Administration
says that the peacetime rate for
permanent and total service-con-
nected disability is IS per cent OF
the wartime rate.
@. May a naval officer accept
Government position after retire.
ment for disability and still retain
his retirement pay?-P. B. M.
A. Section 212 Of the Congress
sional Economy Act Of June 80, 1882,
states that no person holding
civilian office under the United
States Government is entitled to
retired pay at rate in excess of an
amount which when combined with
the civilian office salary makes
total rate more than $4,000. How
ever, this section does not apply to
officers retired for disability in
CURED in combat with an enemy of
the United States.
@. Is it possible for a member of
the Women's Reserve Of the Coast
Guard to obtain discharge II her
husband, has been discharged from
the Army because Of disability
o. B.
A. 1t is the policy Of the Navy De-
partment to provide for the separ-
alton from the service of women
whose husbands are disabled veter-
ans. The woman should apply for
discharge through official channels
Of her commanding officer.
@. Does snow ever fall when the
temperature Is below zero?-D. D. G.
A. A heavy fall of snow is rare
at temperatures below zero, but 1t is
never too cold to snow. As the
temperature sinks lower, the air
becomes drier and the snowfall
lighter and more powdery. The
snoV that falls when the tempera-
ture is below zero takes the form of
ice spicules or dust; the air is too
dry to produce flakes.
@. What per cent Of the British
voters cast ballots in the recent
election?-S. S. B.
A. Approximately 30 per cent OF
the 100000 registered voters cast
ballots.
Evening star., 1945-08-21
Answers to
Questions

A reader can get the answer 10 any
question Of fact BY writing Tbs Evening
NE, Washington Q, D. o, Please in.
close cents for return postage.
Evening star., 1945-08-21
By LowslI MeHeff

Foreign affairs still engage the
headlines and will continue to do
so, for a long time to come. Bring
Ing order into a war-rayaged world
Evening star., 1945-08-21

@. Is the pension rate to veterans
for permanent and total disability
the same in peacetime as In war
tineo-J q y
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

mu, niti bi mogli, sa prlmerlma ikoga po-
uzdano ubediti tacnost svoga stava prema
Socijalizmu Ovako, oni su U stanju ubediti
mnoge da "socijalizam" ne valJa.
Kada Churchill kaze ola je ''sociializam'
"neodeljivo utkan sa totalitarijan:zmom
on je ma tome tacan. "Socijalzam' koii
en- napada, davno je oproban u Nemackoi
pod socijal-demokratinla A posto je tai $50
cijalizam" pokusao da vuce kapitalisticka
kola IL blata on je neizbezno doveo naciiu
do zastoja nemogucnosti Samo jedan cd
diva oblika vladavine, moguc je danasnie
vreme ekononskog razvitka sasvim reak-
cionarni kapitalsticki iii revolucionarni So
cijalisticki. Socijaldemokrati nisu hteli nj
jedno nj drugo. Zato SUI promasil Dosao ie
nacizam koji in je u krvi ugusio, sa svciin1,
totalitarijanstvom. Etc, to je sto Churchill
vidi "socijalizmu'.
u drugu ruku, Sovjetska Rusiia pruza
jasan primer totalitarijanstva. Ovo je Jos ie-
dan argumenat Il korist Churchilla On moe
Ga ukaze prstom ma nju Da ja Russia
sledila strogo Socijalisticke ideje potkresa-
vajuci totalitarjansiu stranu - to neizbezno
zlo nazadnoj zenlji koia je uspela oboriti
kapitalisticku vlast - da je uvadjala demo.
kratsku industrijano-demo - bar
do stepena do kojeg je to bilo mogbce
Churchill ne b mogao ukazati ma Pusi7u
kao ma primer totalitariianstva Grupisuc
sve owe zle stvari i primere. koii opste
nlsu Sociializam, niti su delovi, praksa ii
:eorije Socijalzma Churchill je u staniu da
obmane mnoge, mace dobronamerne ele-
mente da in oduvrati Cd Sociialistickila
ldeja pa cak dobrim delom cd ps .udo-
socijalizma. 1884.
Da Sc tai "socijalizam" "komunjzam''
nije degenerisao do stepena izdaje i kon-
tuzije stvar bi, drukciie stajala Churchill ne
bi mogao nj jednu klevetu Socijaliznu,
lzgovoriti, da ne bi izgedao smesan malo
obavestenoj osobi. Ovako. on izgleda logican
Pa ipak on nije osporio, niti je stanju
csporiti, pravi Socijahzam.
Il te konfuzije "socijalizma' 'kor1u-
,li7ma" Evropi, po swim znacima is:socice
rravi Socijalisticki pokret. Tada ce, ne samo
Churchill, nego "socijalisti'' ''komunisti'
biti baceni daleko u pozadinu ma dnevnom
ledu ce biti potpuno unistenje kapitalizn1a.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14
Titino burzoasko kIepetanje

Stalinisti6ki "Narodni Glasnik" do
neo je Titin radio govor, u broiu Cd 5.
juna, kojeg je odrzao Il Beogradu po-
vodom bezuslovne predaje Nemacke. Co
vor je preStarnpan IL beogradske "Po-
ltike".
L tom govoru Tito je vrlo nnalo po-
min iao radnike, bez da je jednu rec
rekao konacnonn oslobodjenju radni-
ka ispod kapitalizma. Frazirao je 0 po-
teSkocarna u petogodiSnjoj borbi Maj
daneku Jasenovcu, svireposti zVers-
tvima nacizma, pobedi Ujedinjenih
Nacija. o iunastvu crvene armiie kao
iunaStvu ponosu iugoslavenske ar
mije, oslobodjenju Istre, Slovenskog
Primorja. KoruSke it'd
Takodjer ie naglasio nekoliko puta
kako Sc sada 'domovina" koja je oslo
bodiena treba cuvati kako je to duz-
most iugoslavenske arnije da je ocuva
i konacno. da ie "Sinuo ueljki dan mira
/ slobode
Kao Stain. Rusiji, Tito je tako-
djer otkrio ''postojanje" ne san1o mno-
9Th naroda nego ekonomskih i drus-
tvenih klasa i kategorija u Jugoslaviji.
"Vojnici. podoficiri oficirii Rsdnicl
seljaci gradiani [?]". Tako je Tito oslo
vic svoie sluSaoce. u toku govora po-
novo in je oslovio: "Vojnici, podoficiri
oficiri Jugoslavenske armije, Partizani
partizanske" l onda opet: "Narodi Ju-
goslavije! Srbi, Hrvati, Slovenci, Make
donci Crnogorci Muslimani'' Ovako le
mogao produziti dale, pa nabroJltl ne
koliko stotina "naroda" Jugoslavlji
Geo njegov govor Sc okretao oko
ucvrscenia njegove vlasti Jugoslavl]1.
A radnicima je podvalio, u koliko III
je u opste poninjao da oni lmaju
svoju domovinu'. koju trebaju bra
niti cuvati Ovo je jedna ocita koio-
salna laz. Onai ko nista ne poseduJe
kapitalistickoj drzavi tai nema "domo-
vine". On ie rob onoga ko posedule
sredstva "a rad. zemlju ma kojoj Sc radl
i izvore sirovog materijala.
Tito ie stvarno bacao prasinu ocl
radnicima u Jugoslaviji!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

Ratna linijao pseudokomunista toliko ie
otisla oportunizam, iii bolje da recemo, u
idiotizan da. je nj naigori oportunisti Il
njihovom pokEetu ne mogu wise pod
nositi. Pa ipak oni su je podnosil zagovaral
"opravdavaHp, -skoro celih pet godina rata
Ali posto moevara oportunizma ne,na
kraja "komunisticke" vodje ovoj zerlj
"a tako je manje-vise po drugim zemlia-
MAJ sve SUI dale odvlacil svoj pokret u bez-
dan te mocvane.. Otisli SUI tako daleko, da
Sc svako cudo aotkuda njhovo clanstvo ma
kako ono bilo nenaislece, moze progutati
takve ocite krainbsti i izdaje. Zamislite sa-
mo, zagovaranie, fklasnog mira posle rata
"puno uposlenje'' sa "600000o0 poslova' i
slicne gluposti, koje il osnova poricu svak
pomisao ma revoluciiu - frazu sd kojom su
stalno kljukali svoje sledbenike u ovom ratu.
Browder je cak napisao knjigu, 'Tehe-
ran, kojoj7 je zagovarao klasni mir u
ratu posle rata, kojoj je osporavao sva
Marksisticka gledista operisanju klasncg
elrustva, krizama, nemogucnosti nala-
zenia pijaca, neizbeznoj besposlici it'd. a
umesto toga isticao je gore pomenute glu-
posti nazvao je ia svoja gledista Mark
sistickim".
Oportunizam Browdera drugih "konu-
nisti6kih" vodja sstvorio je rascep njihovoJ
partiji = stvar ,koja kod nJih uvek posto]l
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

manama'
F.. Pod naslovom "Nastavak 0 ljudskim
manama" Ii broju cd 5. juna, stoji '42",
sto je verovatno AZ. nastavak te ZEN
ciklopedije'.
u toj svojoj 'nanologiji" Cvetkov
kaze da "novac kvari ljude, poglavito
slabice, koji nenaju mnogo paneti
kojima svako materijalno bIago U neku
ruku zamjenjuje razum. savjest, poste-
ME druge vrline"
Ovo je zaista "veliko" otkriCe Cvet-
kovog "genije". Mi bi n1u samo zannerili
tome Sto kaze da su to ljudi koji
"nenaaju n7nogo pameti". Sve ostalo mo-
re proci, prenda nam to nije trebao
kazati. To svako zna bez MEGA.
Ali Cvetkova tvrdnia, da su to liudi
"koji nemaju mnogo paneri', goni mas
zakljucku da ne san1o da 'bespametni"
ljudi mogu doti do novca bogatstva,
nego cak da to ljudska pamet odredju-
je, da Ii &c covek ici "a novcen iii ne,
ne Ga novac odredjuie, u SO cd sto
sludajeva iii wise, ljudsku parnet, II.
da materijalna strana odredjuje kako &c
cOVek misliti a ne obratnO.
No, Cvetkova "filozofija" je sva pro-
zeta tim Eegelijanskim umoVaniem Ia
to snlo je naval "manologijom".
l ostalom Cvetkov nije Marksista
niti je materijalista On to nikada nije
nj bio
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14
CHURCHILLOV NAPAD MA
SOCIJALIZAM

U kampanii "a politicke izbore, koji &c
sc odrzati~u julu n1esecu Engieskoj borba
je zapocela medju raznim politickim parti-
jana Sadasnja borba Sc razlkuje Cd raniiih
tome sto &c Sc ona vooiti, glavnom, IL
medju "levih" 'desnih' tendencija. Church
i'll je vec zapoceo svoj napad ma "socijali-
zan1', Labor partiia ga "brani".
Isticuci lazni socijalizam prakse koje
ii 'socijalizam" izvadja, kao teorije koje
zagovara, Churchill &c bez sumnje uspeti
da pobrka mnoge, cak radnicke. umove
Posto u Engleskoj Labor partija pred
stavlja "socijalizam' Churchill je u stanju,
ola prikaze tai socijalizam' sasvim ne prak-
tisnim, 'totalitarijanskim" "katastrofalnim'
Otvarajuci kampanju Konzervativne partije
ne T. juna Churchill je rekao, da je "socija-
Istieka" politika "odvratna britanskom poi
nlu slobode" i da je S'neodeIivo utkana Sd
totalitarijanizn1om' A da bi obmanuo mnoge
da je to tacno on moze pokazati prstom ma
nen1a6ki "nacionalni socjalizam' ma Musso-
inija, kao "socijalistu najposle ma Stalina
njegov totalitarijani ma teoretska "a
govaranja raznih 'socijalista' "komunista"
po Evropi celom svetu. koja su majmunisa-
ME sa kapitalistiekim poslovina, kreditima,
porezima, valutom i reformama. A pored
toga moze da ukaze ma "demokratiju" koju
Engleska "uziva" koju bi toboznji socialist
komunisti suspendoval
"Gospodin Churchill je podigao poznatog
bauka inflacije,' piSe Clifton Daniel New
York "Times"-u S. juna, "koji &c, rekao je
40 foJo
pred njihovim ocima' ako Sc Socijalisticka
vlast 'pocne majmunisati sa britanskim kre-
ditima' Nacionalna vlada, rekao je on, bi
radje oporezovala do granica, nego da Sc
sklizne u groznicu inflacije.'" I zakljucio je
sa: "'Ostavite vi owe Socijalisticke sanjaoce
njihovim Utopijama iii njihovim vesticama.
Budimo mi zadovoljni sa obavljanjem teskog
posla koji nam je pravo ma glavI"
Ma pitanjlma kredita, poreza, drzavne
blagajne budzeta, reforama, relifa. cena
kontrole cena konacno inflacije, Churchill
sc daleko bolje moze snaci nego 'socijalistic-
ki' i "komunsticki" politicari To je cato sto
SUI to kapitalisticki poslovi. Ta SUI pitanja
izrasla il kapitalizma. Ona Sc ne mogu re-
savati ma socijalisticki nacin. Socijalizam po-
rice sve te izraste kapitalizma On pretpostav-
liza drustvo ma sasvim drukeijoj osnovi -
drustvo kome nema kapitalista nj kapita-
lizma, pa prena tome, nj tih mlionitih cvo-
rova kapitalstickog poretka.
Kada bi engleski SOCIALIST" 'komu-
nisti'' zagovarali Socijalizam sledli So
cijalistieke teorije, konzervativci ne bi mogli
osporiti nj jednu tacku njihovom progra-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

Serpentin razmsljase "a momenat pocesa Sc po
uhui onda stuca svoj odgovor poput decaka koji de-
kla1nue svoju zadacu:
r. Majstore, tt 81 stavio tn malu masinu tai
nacin da kada eksplodira otkine vrata kod baglame
baglama koja &c otkinuti razrusce lid koji je
pricvrscena lid koji Sc razrusiti rasknuce jedan
deot srukure; razrusena struktura &c srusiti dole
tavAn Kao rezultat svega toga rusevina &c svat
dole ma jaganjce Sv. Bartholomeja CHE ce meso bt
izgrebeno cd leecih parcadi male masine koji &c b
baceni swim pravcima, svrace prastti kao artile-
rijski kursumi.
T. Mudri - mudri odgovor, moi mladicu, pri-
nett Franc-Taupin stipajuci segrta uho zado-
voljrim pogledom - Produzi da Sc korists mojim
zadacema tai nacin, ii ces postat mniraoc, bi
ces onda stanju da doprineses prilicno raznasanju
ma parcad dobrog broja papista i rojalista. sada,
uxloni Sc, pozuri dole niz kamene stepenice, ceka
meme ma dnu 18TH.
,Serpentin ucini tako. Franc-Taupin kleknu prag
cd 1ata izvadi rog prahom il svog pojasa prosu
pa DO patosu sve dok nije pokro ftij Potom, povla
ceci BE kolenima, poloz dole dug trag cd praha
Trag pokrivase les Fra Hevrea dosizase do otvora
podzemnih vrata kuda side Josephin stade ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

stepenicama tako da mu samo glava poiavljivala
ravno sa patosom. Slusajuci prema vratima po zadi
kojih je mogao cuti samo konfuznu ealamu gasova
on rece sam sebi:
= Katolicka gamad role liza vrata, ali ia jos
imam vremena da zarezem moju dUadeset-petu belesku
On uze mali Staple koji je po navci noso obesenim
uzicu ma petli dugme negova aketa izvadi svoj
noz, zasecajuci u drvo, tai start vojnik rece:
- Hena, cerka mole sestre, bese bacena ovaoeset-
pet puta plamen Cd popova rimske crkve ia sam tex
ubio dvadesetpetog rimo katockog aposolskog popa!
= Dok mrmljase sebi Owe reel, Josephine proma-
trase les Fra Hevrea spruzen poledjice kaljuz krv,
sa ukocenim rukama stisnutim pesnicana pola zgrce
MIN kolenima. Svetlo lampe bacase svoi bedi sjaj
kaluderovo lice ma kojem Sc agonija smrti jos uvek
odrzavaa. Vilice mu behu stisnute; pena CURSE il
usta leseve stakaste ukucene oei jos uvek zge-
dase da zadrzale svou pretecu crtu dobnama Mi
hove supljine
-Ah!-usklknu Franc-Taupin sa gordim uzdahom
Koliko je puta jao! koliko je vrlo nnogo puta,
dec mole sirote sestre kada ovo nesretno bce
koje ovde lezi mrtvo peni zobonn sa svojim ustma
bese mali decak, kako cesto MEGA negovog mia
deg brata Odelina uzimao ma svoja kolena! milovao
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

njhove male plave gave ubio njihove jedre obraze
Pridruzivao i'm niihovoi decijoj razonodl, ia sam
nh zabavljao ia in razvese sa mojim Franc
Tauplnovim pesnama! y oninl danima Hevre bese
ravan svome bratu neznosti svog karakera do
brou svoga srca. Min diva behu radost, ponos NADIA
mole sestre Christiana! Ali ednog dana kaludjer,
demon, Fra Girard, zauze posednistvo mad mozgom
nesretnog Hevrea zavladao MIN, odveo ga ma stram-
putcu korumpirao ga, iskopao ga uvek All! popovl
Rima. popov Rima! Proklet bill Jao cd slatkog
deeaka, koga ia ljubh tako drago. vi ucin ste krvo-
zednog fanatika, besnog ludjaka, bratoubicu to
postade moja duznost da ga ia udarim mojim nozem
= MEGA - mega - dete mole sopstvene sestre!
Franc-Taupin bese probuden il svoe reverije
zvucnim glasovima udaraca vrata il vana, lupajuc
sa buzdovanima kundacima cd pusaka cepajuc
drvo, dok Sc glas Marquisa cuo, nadvisujuc lupu vi
cuc - Ma posao! Udarate jake! Jos jace! Provalite
vrata!
(Nastavice se)
;. Pravi najgori neprjatej naroda jeste danasnja
burzoaska stampa Zato drite strogo dusom
we sto je dobacujem: Prezir mrzna, smrt pro-
past dana5njoj bur5oaskoj stampi! = Lassale
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

"Zajednicar' cd g. juna obJasnjava
uvodnicki "FaSizam", koga je prikazao
ma sledeci nacin, citirajuci James P.
Warburga:
FaSizam Jest drustvo takove vrsti,
u kojem drzava prestaje sluziti interesu
naroda, vec postaie instrumental "a Via
du mainline. da vlada terorom eksploa-
tacijon naroda "a jedinu korist seblcne
mainline"
Potom "Zaiedni6ar' dodaje svoj ko-
mentar kaze: "FaSizam le gori od toga.
On je nennan poput stoglave hldre, ko-
joj niie dovolino odsjeci nekoliko glava
da ju Sc ubiie, vet treba doci do njezl-
noga srca u nj zatjerati svoj MAJ"
Ma prvom mestu drzava nikada
ne sluzi narodu. Iii sluzi mu safno, ako
je takav slucai, gde Sc vecina naroda
trefila da saciniava vlasnicku klasu, kao
sto bese slucai sa Sjedinjenim DrzaVa-
ma IL 1776. Ina6e ona uvek sluzi manjini,
IT, izrabl jivaCima "naroda'
Drugo, "Zaiedni6ar" je prezestok
kada kaze da toi 'stoglavoj hidri' treba
"zatjerati svoj mac srce. cak sta wise,
"Zajednicar" ie nedosledan ma tol tadcl
Srce te "stoglave hidre", fasiznla Jeste
kapitalizam. A moze Ii "Zajednicar' tyr
dit da Sc on bori, iii ola on nameraVa
"zatierati svoj mac" kapitalizam -
to srce faSizn7ao Ne. Ovo &c nam, veru-
iemo. priznati sam "Zajednicar" Oslm
ako bi tvrdo takav apsurd, Ga Sc on
bori protiv kapitalizma, odobravaJuci ga
pomazuci gal
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14
T. kOlu kOntrarevluclje

"Jugoslavenski Glasnik' brolu cd
30 maia doneo ie vest, Hoover "a lshra-
nu eladnih u Evropi' kojem kaze sle-
dece:
" Hoover ie bio ma celu organl-
zacije. koja ie poslije prvog svetskog
rata pruzala pomoc pax imade Veliko
iskustvo niegovi savjeti ee dobro doci
sadasnjoj vladi''.
Duh toga komentara jeste tai, ola
Sc 81. c. slaze sd tim da Hoover 'hram
gladne u Evropi A vec deca arnericka
znaju da je Hoover sa svojim ''lshranli-
vanjem" Europe, nakon proslog rata
vrsio kontrarevoluciju Sam Hooverov
zivotopisac, Vernon Kellogg, bliski pri-
iateli prvog kaze: g.. To nisu sarno bill
zivoti koie ie trebalo spasavati; to su
bile naciie. To niie bio samo skapavanle
protiv kojeg Sc trebalo boriti =. to le
bio boljsevizam."
Opste je poznato da je Hoover sa
hranom ugusio madjarsku revoluciju
1919 0 ovome burzoaski novinari op-
sirno komentarisu ovih dana stampl.
Nemoguce je da urednici "Jngoslavens-
kog Glasnika' to nisu primetili Pa lpak
oni SUI "a Hoovera A to znacl da su
oni kontrarevolucionari.
Njihovo podupiranje "komunistlckog'
Tita. tex ie licemerstvo. Oni ne verulu,
cak nj takve promene. Oni su "a kral-
nju reakciju kontrarevoluciju, kola Je
olicena u Hooveru.
Ali. Sta bi mi hteli cd njih? Geo
njihov rad je kontrarevlucionaran.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14
HDxepna Biblija.l
Ill
KRI6TIJAN 4TAMPAR

Sa orignalnog francuskog englesk Daniel De Leon
Sedemnaesta knjiga romano Eugene Sue-a: "Taine
naroda' Ill "Istorija jedne proleterske porodice
kroz vekoue." Pri6a Sesnaesom, Stolecu.
dve knjige = Knjga H.
87
- Majstore Josephin, evo pribora male masine,
reee Serpentin niskim gaso, vadec tesku zelieznu
kutiu ednu stopu duga sest coli sroka toko vsoka il
torbe kou on sknu svojih ledja Kutija napuniena
prahom bese probijena sredini sa malom rupon1
]roz kuju bese uveden sumporn fitilj -Taupin
svoju ruku odbranbenu petardu [ratna sprava
iii zabica, napunjena eksplozivamal, minutu pre-
gleda sastav vrata nakon momenta razmislania pod
netnu zeljeznu k1tiju nesto poteskoce pod doniu
baglamu Franc-Taupin Sc tada die, tapsuc segrta
po lieu rece mu tihim gasom:
Kali mi, nomce moi, zasto sam ia stavio tu
malu masinu tako stisnuto izmedju patosa baglame?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14

SUsTINA REVOLUCIJE nije da &c no.
va klasa upravljati posredstvom stare
upravne masinerije, nego da ce ona raz-
biti tn masineriju i vladat posredstvom
move masine. To je osnovna misao Mark
sizma. - Lenin.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14
"Manologija" fedora
CvetkOva

Teodor Cvetkov, bivsi "komunista"
"socijalista", kao stalni journalistic"
pise jednu celu "enciklopediju" u ka-
nadskom "Hrvatskom Glasu', koju bi
mogli okrstiti "Manologijom fedora
Cvetkova", posto je sva 'ljudskim
Evening star., 1945-03-15

War Bonds are now owned BY
some $1,000, 900 individual Amer
leans. More than eight out Of every
thirteen men, women and children
in the United States are purchasers,
Evening star., 1945-03-15
RooseveIts Are Invited
To ). 5. Le Hand LAUNCHING

By the Associated Press.
PASCAGOULA, Miss, Mar. 15.-
President and Mrs. Roosevelt have
been invited to attend the launching
late this month of the SIS Marguer-
lite A. LIE Hand, named in honor of
the late Missy" LIE Hand, for many
years the Presidents confidential
secretary.
The l8,000-ton cargo vessel will be
launched at the ingalls, Shipbuilding
Corp. yards here and will be spon-
sored by Mrs. Thomas E. Collins of
Somerville, Mass, niece of Miss
LIE Hand. Mrs. Collins was chosen at
the suggestion of the President.
Her sister, Miss Barbara Farwell,
will be maid of honor.
Miss lie Hand was born in Pots
dam, N. Y, and attended school in
Soberville, Mass. She became Mr..
Roosevelts secretary in 1929 when
he was Governor of New York and
went to Washington with him when
he became President. She died in
1914.
Evening star., 1945-03-15
\ZE'.,;;' !. S. ):
EXHIBITS.

EAdlblIS.
Lea Halpern ceramics, Phillips
Memorial Gallery, II am. to 10 pm.
Monday; II am. to 6 pm. Tues
days through Saturdays and to I
pm. Sundays through March.
p. H. Aelman of Cincinnati, pho
tographs, Arts and Industries Build
ing, Smithsonian Institution, 9 am.
to 4:30 pm. through March.
Spring book display, foreign dolls
and birds and tropical fish, Chill
dren's Museum, 3 to $50 pm.
Tuesdays through Fridays; II am
to 5 pm. Saturdays and to pm.
Sundays through March.
Society of Washington Artists,
Natural History Building, Smith
sonian Institution, 9 am. to 4:30
pm. through April /.
Old inaugural picture exhibit
through April l, and picture history
of Florida through June /, Library
of Congress, am. to 10 pm. Mon
days through Fridays; am. to 6
pm. Saturdays and 1880 to 10
pm. Sundays.
st. Elizabeths Hospitals Wednes-
day creative group exhibit, Public
Library, Eighth and K streets NV,
8 am. to pm. weekdays and 2 to 6
pm. Sundays through April 2.
Etchings and Autographs of
France by Lester G. Hornby of
Massachusetts,, Smithsonian Insti-
tuition, on Mall, 8 am. to 4:3O pm.
through April 8.
Stiegel-type glass, OAR Museum,
Memorial Continental Hall, 8:45
am. to 4:45 pm. weekdays except
Saturdays, 8:45 am. to 12:45 pm.
through April 10.
LECTURE.
Honduras of Today" by Ambas-
sador Julian r. Caceres of Hondu-
ras, Department of Interior Audi
torium, $50 o'clock tonight.
MUSIC.
Marine Band, Marine Barracks.
1890 pm. tomorrow.
FOR SERvICEMEN.
Stage Door Canteen, Belasco
Theater, tonight: Matt Windsor,
1--WE Bombers Band of Naval Air
Station and Capt. c. C. Slayton,
magician.
Officers dance. Junior Officers of
Washington, 8:45 O'Clock tonight.
Officers dance, Officers Club of
Alexandria, at Gadsbys Tavern,
Cameron and Royal streets, Alexan-
dria. 9 o'clock tonight.
Service personnel may obtain
more information by calling the
United Nations Center, National
5000, or any Of the following USOs:
National 343l, National 0614, Execu-
tive 0428 or Republic 1927. Colored
service personnel may call USO,
Decatur 1864, or War Hospitality,
Decatur 7768.