RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-28
POGODIO l NIUE ,POGODIO

Nekl dan sno primlH od L. l.. l. ,.
(Strano-j jezieni Informacioni Biro) datirano
8. iuna, Common Council, kojem Sc
mediu raznim drugm kukoljem nalazl
jedno zdravo zrno, cd Fred M. Vinsona, di-
rektora Office of War Mobilization and Re-
conversion. To zrno ie:
-. Depresije nisu odluke Boga, nista
wise nego sto SUI ratov One su produkat
nash po-coveku-stvorenih ustanova / na-
Gina ma koie mi organizujemo nase drustvo.
Mi mozemo j moramo Sc organizovau da
sprecimo oboje j. ali nacionalnim ekonoms
kim politikama Sc ne srne dozvoliti da Sc
razviju u regenentaciju poslovanja, Ill rada,
iii agriculture, iii naroda =. Nalveca mo-
guca sloboda mora Sc dati svakon1 proizva-
djaGu [kapitalistul da proizvodi sta on hoce.
kolicinama "a koje on moze naJbolJe nae
profitabilne place. Mi ne mozemo, dakako,
prepustit slutaju stvaranje pijaca Mi mo-
rano otpoceti sada da pronadjeno kakve su
mere nuzne da odrzavamo place i stalne
poslove"
Mnogi politiGari, znali iii ne, ne hi htell
toliko izjaviti, imeno da su nase "ustanove
j natin ma koji mi organizujemo nase drus-
two" uzroci depresiia ratova. Ovo je samar
uz obraz kapitalistitkom sistenu. Ovo le
takodjer Socijalisticki, iii Marksisticki argu-
menat, Kapitalisti6le ustanove - drustvena,
poltidka j ekonomska struktura su "a
ista, uzrok depresija ratova. A ratovi de-
presije ne dolaze pc "odluci Boga'
Ma ovoi ta6ci Vinson je potpuno tacan
= pogodio ie. Ali on nije pogodio njegovol
preporuci kada ie rekao da mi "mozemo
moramo spreciti oboje - depresije ratove
- TEX putem sprecavanja ''regementacije
poslovania, iii rada, iii agriculture iii ma
roda" u olzviru kapitalistickog poretka. A da
on stoii "a kapitalisti6ki poredak, to Sc vidl
niegovoi zabrinutosti "a "odrzavanle pi-
jaca stalnih poslova' nalazenla "profita-
bilnih pijaca". Ma ovoj tacci on je pro-
naSio.
Ustanove koje stvaraju depresije ratio
We zasnivaju sc ma pljacki radnicke klase od
strane kapitalisticke klase, "a pet sestina
bogatstva koje prva proizvadja, bez ikakve
pomoci poslednje Oval stepen kradje raste
sve vec il godine godinu, tolko koliko
radnieka oklasa, rpostejc sve, PrQdlukEttivnila PrQlEt
Otuda ugrozenje "stalnih poslova' postaje
sve iace depresija sve neizbeznija kapi-
talisticka klasa ina sve wise suvisnih espapa
"a prodaju "a koje nema pijaca. Ova cinje-
MICA koja suo6ava kapitaliste svih drugih
zemalja takodjer, gori poslednje ne samo
da zatvaraju tvornice tako ostvaruju de-
presiju, nego u ratove iednih protiv drugh
borbi oko svetskih pijaca, "a koje potreba
postaje sve VEGA il dana dan.
Kada Vinson kaze da Sc mi mozemo
moramo organizovati da sprecimo obole on
zaista ne misli ma ikakvo ozbiljno sprecava-
ME. Depresije ratove je jedino moguce
spreciti puten unistena onih ustanova kole
proizvodi sva drustvena zla danas jeste II
najamnom ropstvu. Mega kao ustanovu treba
unistit
Oval posao nece niko drugi obaviti -
nj Vinson nj svi ostal politieari koji Sc
koriste kapitalzmom osim onih koii su
robov te ustanove, IT, radncka klasa.
Ignorisci Vinsona druge Vinsone, rad
nieka klasa &c obavti tai posao organlzuJucl
Sc politicki industrijalno sa svrhom da Sc
! udari koren osnovnu ustanovu kola stva-
| re- ratove depresije - najamno ropstvo -
| uspostavljavajuci Socijalisticko drustveno u
| redjenje ma razvalinama kapitalizma.