davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1945-04-28
ALLIED JUNCTION
AFFECTS MARKETS

NEW YORK, April 27.-P-In-
vestors returned to the buying side
Of today's stock market and give
a substantial lift to selected rails,
liquors, aviations and assorted in
dustrials
Gains of 1 to points were wide
ly distributed after a moderately
active opening. Cashing profits
subsequently interviewed and top
marks were reduced in the ma
jority of cases at the close. Deal
ings slowed at intervals but pick
ed up in the final hour and trans
fers totalled 1850, 900 shares COM
pared with 100000 Thursday.
Recovery inspiration was found
partly in the revival of postwar
prosperity psychology. Meeting of
American and Russian armies in
the heart Of Germany, to observ-
ers, spelled the quick doom on the
Nazis and the return of home in
dustry to civilian production.
Discussions at the United Nations
conference brought tinge of bear
ishness. Helpful was the sale of a
stock exchange seat for $4,000,
up $4,000.
The Associated Press 60-stock
average was up 8 of point at
64.7, with the rail and utility COM
posites making new 8-year peaks.
OF 910 issues registering, 495 were
up, 214 down and POI unchanged.
Conspicuous on the upside were
gulf Mobile and Ohio common and
preferred, Illinois Central, Union
Pacific, Northern Pacific, Schen-
ley, Distillerys Corp, Stewart
Warner, Lockheed, Douglas Air
craft, Transcontinental and West
ern Air, United Air Lines, North
west Airlines, Dow Chemical,
Chrysler, Bethlehem, Consolidated
Edison, S ears Roebuck and
OWnnes-1llinois.
General Motors lost 1-8, as the
company's. first quarter net was
under a year ago. Declines were
down for Johns-Manville, U. S.
Gypsum, Goodyear and Phelps
Dodge.
Secondary railway bonds achiev-
ed further popularity. At Chicago
wheat was up 1-8 to off "a of a
; cent a bushel. Cotton was to 20
cents bale higher.
Ahead in the curb were E. w.
Bliss, Raytheon, American Writ
/ ing Paper and Creole Petroleum.
, Turnover here was $4,000 shares
!, versus 100000 yesterday.
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1945-04-28
RADIO
WIND Wilniagtss
1900 Kc


SATURDAY, APRIL -
7:3o--Fanily Altar.
745-Musical Clock.
s:o0-News with Martin AgronsKy.
s:15-Musical Clock"
8:3o-United Nations Review. -.
s:oo-The Breakfast Club with Dor
Mcneil.
10:00-What's Cookin?
10:25-News.
10:30-Lets Dance.
11:o0-Bargain Counter.
11:3o-Betty Moore.
l1:45-Lois Longtime Suns.
Meditation Period.
12:3o-Farm and Home Hour.
1:00-F'un Canteen.
Observation-Disclosures star-News. =
1:3o-The Fighting AAF.
2:00-News.
2:l5-Song in the Air.
2:30-It's a Hit.
3:oj News.
3:ozSaturday Swing.
3:3o-The Fitzgerald.
4:oo-News.
5:0-Duke Ellington and Orchestfa'
6:00-Church of Jesus Christ
6:15-Musical Interlude.
Observation-Disclosures star-News.
s:3o-Your Richfield Reporter.
6:45-Let's Dance.
7:oo-Headline Editions.
7:15-Leland Stowe.
7:3O-Meet your Neighboy.
S:O0-Early American Dance MUSIC.
s:30-Boston Symphony.
s:3o-Victory Parade of Spotlight Bands.
9:55-Coronet Quick Quiz.
l0:00-Andy Russell.
1O:30-Glen Gray and Orch.
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1945-04-28

Indiana sh eel shearers clip
about 400, 200 sheep annually.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13

v Mi, pa je ostal slovenski. In Sc
je "a slovenstvo ter "a osvobo-
ditev izpod fasizma v tel vojni
boril tudi z orozjem v roki.
Mussolini je padel in Italia
Ri sami SO mu storili konec, da
Sc drugim nj bile treba mazati
.rok z MIN. Ampak &c bi pTisel
v roke primorskim Slovencem,
bi mu brzkone dali pokusiti mai
prvo ricinovega Ola, da bi OBJ
cutil, kar SO morali zaradi ME
ga prestati tisoci Slovencev. In
koncna sodba mad MIN bi bila
taxa, kakrsno je mad primor-
skimi Slovenci on izrekal, ko je
ukazoval streljati v njihove
hrbte.
Slovenija VISA eSlovenija,
vsi njeni deli SO bill v borbi "a
svojo osvoboditev in izvojevali
so jo. Kdor hi il sedaj odrekal,
ali il 10 hotel welt, bi lie NADIA
ljeval zlocin, XII so ga uganjali
mad MO tirani IL Berlina in Ri
ma ter domaci reakcionarii. A
narod ina vero, da Sc to vec ne
zgodi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
RAZGOVORI
(Nadaljevanje z 2. strani.)

NNJS - 49, 80
VEN vrtu v Willow Springsu.
Ma pozabite ma ia dan, sodrugi!
Oh zakljucku mole kolone
sem dobil cd S. Jozeta Burma liz
Clevelanda pismo, v katerem ie
postal SIS "a ruski relif. Daroval
jih je Frank Furlan.
Oh enem je pripomnil, da je
opazil, da zadnje case ia relifna
kolona mic ne napreduje, in da
DO on re Sc cd casa do casa sku-
sal kaj nabrati v ia namen. Obe-
ma iskrena hvala.
Pred tednom dni sta mas OBJ
iskala S. Peter Benedict in ME
gova soproga. Peter je star De-
troitcan, dober sodrug in prija-
tell naSega lista. Bill sem zelo
vessel, da sva Sc zopet videla.
Skoda, da nj njegov poset trajal
vec kot par ur.
Sc enkrat, sodrugi in prijate-
Iii lista: Ne pozabite ma mas pix
mix!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
Angleski permanent

V sedanjem angleskem parla-
mentu, XII je svojo desetletno ka-
rijero skoncal, je 615 poslancev.
Izmed teh Jill pripada 351 kon-
~servativni (torijski) stranki, ITO
delavski stranki, narodna libe-
ralna stranka iih ina Is, libe-
ralna 10, narodno delavska 5,
nacionalisticna 5, Common
wealth 4, komunisti imajo enc
ga, estate sedeze pa imajo ne
odvisni poslanci in v par pa
manjSe lokalne Stranke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13

obrniti tako, da bi S stare rim
sko hierarhijo in z german
stvom "a vselej opravili in Sc
oprijeli raise tovariske slovan-
ske Rustic. Kajti has rimska hi
erarhija ter germanski fevdal-
CT SO povzrocili Slovencem mai
vec gorja in Jill izkoriscali koli-
kor SO jih mogli. v Nth oceh so
bill Slovenci vedno lie ia HAP
ce rojeni', ne pa narod, ceprav
nam zgodovina Sc il leta 500
A d. prica drugace.
Slovenci so v tel vojni jasno
izpricali, da nocejo vec biti ma
rod hlapcev, pac pa narod ljudi
S samoponosom, XII hoce pravic
in svobodo ma svoji zemlji in
enako 10 zele vsem drugim ma
temelju pravicnosti in enakosti.
Dovolj dolgo je ia narod tlaca-
nil pod tujcevo peto. Odslej ne
DO vec. To je dokazal S svoio
borbo prot sovrazniku S severa
in prot sovrazniku z jLga.
Ameriski Slovenci smo ma tie
borce lahko ponosni. Divil Sc
jim je YES civiliziran svet. ce-
prav je angleska propaganda v
sporu zaradi Trsta ma to deistvo
zelo pozabila. A resnice O po-
stem borbi jugoslovanske osvo-
bodllne fronte ne bi mogla IL
brisati. Voditelju te borbe mar
salu THU SO dajali priznanie
vse dokler so bill Nemci mocni
ma italijanski in ma zapadni
'front.'. Titove 6ete so bile proti
Hitlerjevim divizijam neprene-
homa V akciji in to je bilo "a
veznikom v veliko pomoc. Tito
sedaj izjavlja, da DO Jugoslavi-
ia zahtevala svoje pravice cd
kogarkoli, XII jih il bi odrekal.
Gre mu vse priznanje "a niego-
vo odlocnost.
Upam, da DO ia preobrat V
slovenskem narodu veliko vpli-
val tudi ma naso tn rojeno MIA
dino. Steer nj pricakovati, da bi
vplival ma vso, ker nekaj je Ia
vedene; a ostala pa lahko posta-
ne ponosna, da Sc ne DO sramo-
vala jezika in narodnosti svoiih
starsev. Posebno Sc v spremi-
njanju priimkov. Spreminiali
SO jih Slovencem Italijani silo-
ma, a slovenstva S tenn MISC IL
trebili. Cemu bi sami mad seboi
prostovoljno poceli to, kar ie
drugod skuSal izvrsiti sovraz-
nix S silo?
ltalijani so hoteli spremeniti
Primorje v italijanseko pokra-
jino tudi jezikovno, pa SO V ta
namen poitalijancili imena slo-
venskih vasi in trgov, dale slo-
venska imena ljudi in prepove-
dali slovenske napise cello ma po-
kopaliSeih. Tako je Primorska
ma videz izgledala popolnoma
italijanska. A narod, XII prebiva
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
GEORGES BARBARiN:
SHIRT JE LANkA

Skoro nj cloveka, XII ne bi nj
dar dozivel strahu pred smrtio.
Redki morejo ravnoduSno mi
sliti ma trenutek svojega konca.
Nikogar ne krepi misel ma smrt.
Ljudje imajo slabe predstave
o smrti. - Poznajo samo vi
dez, samo tisto, kar njihovi Gu
ii opazijo: BOZ, odrevenelost,
razkroj.
Otrok Sc mani boji smrti ka-
kor odrasli in odrasli mani ka-
kor starcki. Toliko preklinjano
z~ivljenje' torej vendar nj tako
grdo.
Sele S clovesko kulturo Sc ie
nash mozganih poleg intelek-
ia razvil tudi strah pred smrt-
10. Kultura je mislila, da uci
ljudi ziveti, pa jim je prinesla
strah pred smrtjo. Smrt bitij,
XII jih vodi lie nagon (naravna,
diva ljudstva, mnogo oriental
cev, V svobodi zivece zivali), Sc
odigrava cudovito priprosto,
brez vsake dramatike, brez
"ziVcev".
Smrt kot mrliSki demon ie
plod cloveSke fantazije, bole-
stno upodobljenje strahu in
groze.
Pogrebni obicaji, vraze in
vulgarna filozofija so il dali clio
veSko postavo: navadno 10 pred
stavljajo kot okostnjak S koso
V roki. Ia smrt z votlimi oces-
mimi vdrtinami je delo slikar-
jew, kiparjev in pesnikov. V
resnici nina smrt ne obraza, ne
lika, ne osebnosti.
Stare we're MISC daiale smrti
nikakih strahotnih potez. Pred
krScanska ljudstva SO 81 pred
stavljala smrt kot speco mlado
deklico, XII pociva v narocju svo-
je matere - noci, in svoiega
brata = spanja.
NajstraSnejse nj V bistvu ma
sd lastna smrt, katere blizanie
nam ostane mnogokrat prikrito,
temvec smrt drugega, pr kate
rem opazujemo dramaticen raz-
vol V vseh fazah. Druzbeni obi
cali so IL smrti napravili yuma
MO igro, ko bi vendar morala
ostati smrt intimen dogodek. &c
Vzamemo smrti te druzbene obi
cafe in ceremonije, postane ze-
10 priprosta zadeva in izgubi
vso strahoto.
Zadrzanje liudi OBJ smrti lie
razlicno pc rasah in pc okoli-
scinah, V katerih Five. Smrtni
BOZ Azijca je drugacen kakor
pri evropskem cloveku, smrtni
ooJ kmeta Je drugacen kakor
zivcnega cloveka it'd.
Kitajci umirajo z nepopisnim
mirom in vdanostjo, brez boja,
brez kreevitega upiranja. Uga-
Sajo pocasi kot svetilka, XII nj
ma vec ola, da bi gorela. Vsi
Azijci pa MISC tako srecni. Tako
pripoveduje n. pr. Gandhi:
"Anglezi nosijo okrog svoje
zivljenje kot V zepu. Arabci in
Afganci imajo smrt "a nujno in
Sc nikdar ne jocejo, tudi OBJ smr-
tt najblizjih sorodnikov ne. In
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13

dijci veljajo kot narod filozo-
fov in vendar je malokatero
ljudstvo OBJ smrti tako zbegano
kakor naSe."
AngleSki zdravnik Robert
MacKenna, XII je stall OBJ smrtni
postelji stotin ljudi IL vseh raz-
redov in vseh starostnih dob,
pravi:
"Zavedajoc Sc vse odgovor-
nosti svojih besed izjavliam: pc
moth izkusnjah Sc strah pred
smrtjo skoro neopazno spreme-
nj v mir, kakor nitro pride tista
ura, pa ceprav Sc je je KIDD pref,
ko je bill Sc zdrav, Sc tako bal"
Skoro vsi zdravniki Sc stri-
njajo V tenn, da pride zadnja
ura, ne da bi clovek vedel "a to.
Neki zdravnik, XII je re bill v
smrtnem boju, pa je lie ostal xiv,
pripoveduje: Izgubljal je cut "a
cutom, najprej cut tipanja, POI
tenn cut vida, nato okus in kon-
emo vonj. Same sluh mh je
ostal, pa ne samo ostal, temvec
Sc okrepil Sc je. Pc telesu je
cutil, kot da ga pc dobri kopeli
teSno Zavijajo v rjuhe. Potem
je zacutil mraz v nogah in ia
mraz je sci v MEGA, v kolena.
Slisal je vse okrog sebe: priha-
jamie in odhajanje, jok, brisa-
ME solz z robci, mrmranje it'd.
Slisal je, da SO Sc svojci pogo
varjali, da je re v smrtni neza-
vesti in zdravniki so jim pritr-
dill. Tedaj je on, XII je sklenil,
da DO do kraja opazoval ma sebi
smrtni BOZ, zacutil mocan sum,
XII je postajal vedno mocnejSi.
To je bill sum kakor puhanje To-
komotive. To puhanje je posta-
10 tako mocno, da je napolnilo
YES prostor. Cudil Sc je temu
straSnemu puhanju, toda sredi
zacudenosti je zaspal, izgubil
zavest. Pozneje, ko je prisel
spet k sebi, je vedel, da je bilo
to puhanje locomotive - ME
govo lastno hropenjeA y tako Sc
mu je ojacil cut sluha.
Clovek umre kakor v sanjah,
ko zaspi - nikdar ne We, kdaj
zaspi. Trudi Sc, kolikor hoces,
nikdar ne hos mogel dognati
trenutka, ko zaspiS!
Telesno trpljenje Sc navadno
pretirava. Vsi zdravniki sogla-
sajo V tenn, da Sc res neznosne
bolecine omejujejo lie ma posa-
meme izjemne primere. To SO
trigeminus-nevralgije, ledvicne
b~olecine, nekateri srcni krci in
pankreas-napadi (pankreas ie
zleza S trebuSno slino).
Telesne bolecine po ranah
skoro nj. Vojak, XII umre radi
granatnega drobca, XII ga je do
bill V trebuh, cuti v splosnem
samo povprecne trebusne bole-
cine.
Ma kolodvoru v Vierzonu lie
locomotive potniku odrezala
nogi. Ko SO ga nesli, Sc je sme-
jail in prestrasenim gledalcem
vzkliknil: "Prijatelji, sal nj mic,
prav mic" Pri MEM je bilo lilo
cena sposobnost cuta, in umrl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
(Nadaljevanje in konec.)

Da, naSa Primorska kot Ko-
roSka sta v zadnjih 25 letih We
like zaostali. Ako bi bilo Sc ne
kaj let tako, ne hi incl vec no
ben slovenski k~njizevnik pri-
loznosti, da Sc uveljavi, ker bi
bill mas knjizevni try premaj-
hen. ze itak smo majhen narod
in omejiti Sc samo ma del bivSe
Kranjske in spodnje Stajerske,
kot je to bio pred vojno, pome-
nj slime napore "a vzdrzevanie
slovenske knjizevne, upodob-
ljajoce in glasbene umetnosti.
In kdo We, kako dolgo bi jim
bio Sc mogoce vztrajati.
Zdruzenje slovenskega Pri-
morja in Koroske z ostalo Slo-
venijo je torej neobhodno po-
trebno tudi S kulturnih ozirov,
ker bi bio zdruzenemu narodu
kulturne ustanove veliko laglie
podpirati. Slovenija ne bi bila
potem vezana samo ma Ljublja-
no in ma Maribor, ker bi Sc spet
razvilo sijajno slovensko kul-
turno zivljenje tudi v Trstu in
v Gorici, kakor je bio pred pr
vo SVetovno vojno. Sloveniia bi
dobila v svojo sredo nazaj slo-
vensko Idrijo, Vipavo, Postojno
in seveda Ajdovscino, o kateri
sem pod tenn naslovom pisaI vec
V prejSnji izdaji.
Slovenskemu narodu lie ia
vojna zadala straSne rane v 90
spodarstvu in ma prosvetnem
polju. Vzelo DO dolgo, predno 81
DO gospodarsko opomogel, kaiti
porusene in pozgane vasi in tr-
&c ne DO mogoce obnoviti tako
nitro kot SO bile unicene. Mani
ka Irvine, materijala, prometna
sredstva so il reda in tudi now
Vladnl slstem Sc ne DO moglo
izoblikovati preko noci.
Znano je, da SO Lahi ma svo-
jem umiku pozgali in unicili "a
seboj vse kar SO mogli. Nj men
ola dalec cas-, ko bono o vsem
tenn lahko dobivali re direktna
podrobna porocila.
.Tudi izobrazencev BIO mani
kalo. Italijani in Nemci SO iih
Slovencem veliko unicili, sole
pa so bile zaprte ali pa .napol
prazne. Treba DO odpreti liud-
ske sole, a ueiteljev ter uciteliic
nj zadosti. Move BIO treba torei
sele vzgojiti. Ampak ker veru-
Jemo V zilavost tega naroda We
mo, ola DO V nekaj letih prema-
gal vse tezave in ovire.
Uciteljice, XII mu Jill je sovra-
znlk unicil donna, ali pa v kon-
centracijskih taboriscih, DO ma
domestll z novimi in pr tenn
delu DO potreboval in nedvom-
no pricakoval tudi sodelovanja
IN pomoci ameriSkih Slovencev.
NekaJ SO dosedaj re storili, DO
dist ma politicnem polju v akciii
"a osvoboditev naroda in nekai
pa $ pomozno akcijo. A Sc veil
ko vecja DO ia pomoc lahkc v
BODICE.
Upajmo, da DO sedanja jugo-
slovanska vlada svoje nacrte v
stanju tudi uspesno izvesti in
ola DO v prvi vrsti gleda1a ma in
terese ljudstva in pocistila il
svoJe srede vse tiste elemente.
XII SO V proSlosti narod lie izze-
mali in ga tiscali v brezprav-
most. Dale, da DO uspostavila
req IN mir in ustvarila res pra-
vo demokraticno, svobodno dr.
zavo "~1judStva "a ljudstvo". LIE
tako DO jugoslovanski narod la
hko prvic zivel ma svoii zemlji
zdruzen, svoboden in v miru ter
blagostanju.
ia tax preporod pa Sc mora
narOd OfrpSti no Sauoo firth ri
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
Aidovesino zgodovinsko mestece
Pse JOSEPH r. DURN

JaVk III tlranoV, ampak tudi do
mach izkoriscevalcev in seial-
cev mracnjastva, slednie lie v
prejsnji Sloveniji predstavljal
klerikalizem.
Ako narod izvrSi preobrat,
kot 81 ga je zamislila osvobodil-
ma fronta, do kraja, bono lahko
rekli 0 tistih, kiso dali zivlie-
ME V tel borbi, da Sc MISC zrt-
vovali zaman. To jim DO naisi-
jajnejsi spomenik.
Tako Sc bodo uresnicile tudi
made in prerokbe vseh tistih
slovenskih mislecev in budite-
ljev naroda IL Primorja, XII sem
jlh omenil v tenn clanku v pref
snji Stevilki.
V casu svoje nedavne bolezni
sem zgodovino slovenskega ma
roda ponovno precital. Cuda
vseh cudoV je, da Sc je skozi to-
llksno dobo trpljenja, preganja-
MIA in potujcevanja sploh vzdr-
zal in kljuboval vsem slam So
vraznikov ter pohlepnih tujcev.
Sal to vendar nj kak veIik ma
rod, kajti Steje lie nekaj mad diva
milijona liudi.
V prejsnji vojni ga je zadel
sllen udarec z odvzemo Primer
ske, v kateri je faSizem ma zu-
maj pogazil vse, kar je sloven-
skega. Kar je narodnih aktiv-
nosti Sc o~stalo, SO bile podtalne.
Skozi Sc vecje gorje pa je mo-
raj ia narod V sedanji voini, XII
je je V Evropi konec, ne pa ME
nih posledic.
S svojo lastno borbo, ma svo-
jih lastnih zborih Sc ie sloven-
ski narod zdruzil re med voino.
Sklenil je e%nodusno, da DO bo-
doca Slovenija zdruzena, to ie.
ola bosta slovensko Primorie in
slovenski Korotan del zdruzene
Slovenije V federativni Jugosla-
viii. Primorski Slovenci sami so
Sc izrekli "a zdruzenje in v os-
vobodilni borbi Sc MISC straSili
nobenih ovir. Naravno, da so
sedaj lahko zelo razocarani, ker
cd kar je vojne z Nemciio in
Mussolinijevimi cetami konec,
Sc zavezniki napram Jugoslavi-
il, pred vsem Anglezi, ne obna-
Sajo vec tako kot so Sc in dasi
50 Primorje in Trst osvobodile
jugoslovanske cete, hoce sedai
tam anglesko poveljstvo glavno
besedo in kontrolo.
Slovenci in drugi Jugoslova-
nj bodo torej Sc imeli posla,
predno 81 izvojujejo pravice do
krajev, XII SO slovenski in hrvat-
ski pc prebivalstvu in zemlie-
piSno.
Slovenski narod je veliko pre-
stall tudi radi verskih boiev.
Rimska cerkev in njeni nemSki
skofje mu MISC bill nikoli pri-
jateljski. PriSli SO tia, ola v ime-
nu we're zavladajo mad MIN.
Skozi YES cas- Mussolinijevega
vladanja Sc Vatikan nj nikdar
potegnil "a zatirane primorske
Slovence. Nadskofa Sedeia SO
premestili IL Gorice, ker ie bill
Slovenec, in ga nadomestili z
zagrizenim faSistom nadSkofom
Margottijem, kateremu DO Co
RIGA "a zmerom zaprta, ako io
dobi Slovenija, kateri spada.
Slicno kot Sedeju Sc je Ego
dilo trzaSkemu .Skofu Slovencu
Karlinu. Naravno, da Sc itali-
janska duhovscina, XII lie bila
poslana poitalijancevati primer
ske Slovence, boji Jugoslavije,
pa DELUXE z Vatikanom vred pro-
tt kolikor more. cato sem Sc
strinjal z Milanom MedveSkom,
ko je zapisal v svoji koloni v
Prosveti, da Sc bi morali S1o-
venci sedaj tudi versko spre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
promet nurusso

Zracni promet S cikaskega le-
talisca je V prvih petih mese-
cih tega leta znasal 462, $50 pot
nikov, ali skoro Sc enkrat toliko
kot v isti dobi lansko leto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
& POVESTNI DEL &

de do zivcnega "Soka" med
p~redstavo 0 smrti in resnicno-
stjo re IA ali 8 dni pref. Vedno
boil pada V topo resignacijo.
William Gull je dejal umira-
jocemu: "Pomirite Sc, mic ne bo-
ste cutili. Smrt boste doziveli
prav tako nezavestno kakor roi-
stvo."
William Hunter je dejal oh
svoji smrtni uri: "Ce hi Sc incl
moe pisati, hi razlozil ljudem.
kako' prijetno in lahko je uni
r~anje."
Re pref omenjeni Mackenzie
pravi:
'Agonija je samo zadnji boj
med mocmi zivljenja in mocjo,
XII Jill ugasa. To je zadnje mig
LAME ugasajoce svece. Zelo
verjetno je, da Sc umirajoci ne
zaveda teh zadnjih faz svoje
bolezni IN "a prisotne tako mu-
enc hropenje in vcasih krceviti
gibi MISC nobeno trpljenie "a
umlrajocega. Veckrat sem do
zivel, da sem opazoval popolno-
ma zdravega cloveka v spaniu,
ko je hropel in smrcal in Sc lie
pc njegovem obrazu zdelo, ola
trpi huje kakor agoniji - in
vendar nj niti najmanj vedel
"a to-"
correspondent "Timesa", XII
je V Mehiki smrtno nevarno o.
bolel ma tifusu, poroca:
Moi spomini ma smrtni boi
so slabotni. Trpel nisem nobe-
nih bolecin. A ljudje so mi po-
tenn pripovedovali, da sem pla-
nil pokonci S strasnim krikom
in ola sem kazal vse make ne
znosnih bolecin. Cd takrat sem
OBJ misli ma smrt popolnoma mi
rem in mislim, da clovek nepri-
merno vec trpi, ko 81 da izruva-
tt Job"
Maj DO vzrok smrti kakrSen-
koli, v samem aktu umirania nj
nobenega fizicnega trpljenja.
Ia imunost prot bolecini We
liza tudi "a trenutke pred smrt-
10. Ceprav nudi vcasih umiraio-
Ct najstrasnejSo dramo "a pri-
sotne in ceprav nastopijo Sc ia
ko razlocno vsi znaki zadniega
boja "a zivljenje, moramo tie
slmptome presojati samo kot
mehanicen process, pri katerem
nj zavest umirajocega prav mic
prizadeta. Videz vedno vara.
Clovesko opazovanje je povr-
Sno in Sc ustavi pr zunaniosti
stvari.
Montaigne pravi:
" domeno smrti moramo sto-
pitt z isto lahkoto, kakor stopi-
mo V zivljenje. Najbrze je roi-
stvo znatno napornejse cd
smrti."
Maj navedemo Sc primer ma
smrt obsojenega. Slavni stare
grski filozof Sokrat je bill obso-
jen ma smrt z zastrupitvijo. V
"Fajdonu' beremo O niegovi
smrti:
"Potem ko je Sokrat nekai
casa okrog hodil, je zacutil tezc
v nogah. Legel je ma hrbet, ka-
kor mu je svetoval MOI, XII mu
Je prinesel strupa. Isti MOI ga
je otipaval in cd casa do casa
preizkusal noge. Nato je S silo
stresel emo nogo in vpraSal So
Krata, &c kaJ cutl. Sokrat lie Cd
govoril, da ne. Isti MOI ie potem
stisnil nogi, tipal vedno wise in
nam ma ia nacin kazal, kako Sc
telo ohlaja in p~ostaja mrtvo.
Nato nam je rekel, da DO Sokrat
umrl, ko DO mrzlota dosegla
nJegovo srce Spodnji del telesa
je bill re hladen. Tedaj ie Sokrat
odgrnil svojo glavo, ker je bill
pokrit, in je dejal prijatelju:
"Kriton, Asklepiju smo dolzni
petelina, nesi mu ga in ne poza-
hi ma to-" "Zgodilo Sc bo," ie
odgovoril Kriton, "toda ali nam
imas Sc kaj drugega sporociti?'
Ma to vprasanje Sokrat nj Cd
govoril, toda cez nekaj trenut-
kov Sc je zganil in Kriton mu lie
zatlsnil usta in ocesa."
Pravijo, da je smrt kakor spa
- IT,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13
zADNJI KLIC!
"a NERABLJENE ELEKTRI(NE
KUHINJSKE LEDENICE

Izdelovalci SO zaposleni z voino proizvodnio, "a
to vsak mesec bolt primanjkuje elektricnih pri-
prav. cinldalje vec zensk, XII opravljajo vojno
delo pa Sc gospodinjstvo donna, resno potrebuje
elektricne ~cistilce, pralne stroje, likalnike, pri-
prave "a p~ecenje kruha in druge ~priprave, XII
prihranijo delo.
cato patrioticno delite svoje z drugimi. Zberite
vse elektricne %priprave, XII Jill ne uporabljate, in
jim zamenjajte "a vojne znamke pri svoiem
elektricarju. Wei DO cello stare in PORTE stvari,
ker Jill navadno lahko popravi in prenovi.
zapomnite 81, da boste pomagali nekomu, XII po-
trebuje tako pomoc -. Vojne znamke pa bodo
pomagale dobiti vojno.
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1945-02-23

John NJ. Culver, Jr., 1889 N. Western
Ave March rs. L. Hopkins, b45 Aurora ::
George Manning, s46 St. Anthony; Eugene
Hilyard.
Special greetings TO Louis White. Jr,
779 St. Anthony. born on Feb. 20.
Belated greetings 70 Charles VIM. Goins,
500 Carroll. Feb. II; Doris A. Shannon.
Jr.. sos Carol, Feb. Is Fletcher Peoples,
500 W. Central. Feb. %.
43l5 North Penn; Mrs. Leroy Hall, 1925
Fourth Ave. So. Mrs. Elizabeth Van Hook
1912 Elliot. Feb. 27-Doris Grigsby. s74
Aldrieh Ave. No. George Woods, sol Lyn-
dale Ave. No. e Jerry Sisson, 2lO Irving
Ave No; Clyde Cooley, 706 Seventh St.
No.; J. r. Freeman. ll9 Royalston Ave
No. Feb. 2S-Forrest Mckinney, 1928 Ere
mont Ave. No. John Napue, 6l5 GirArd
Ave No.: Mrs. Nettie Allen, 2727 Long
fellow Ave. Burie Carmichael. Sr., 2l2I
Fourth Ave. So. March flames Porter,
422 Dupont Ave. No. Hattie Jones. 1921
Aldrieh Ave. So. Ida c. Wagner. 1888
Fifth Ave. So. Charles Cooley. 7O5 Seventh
st. No; Jack Parson. 7O6 Oaklake Ave.
March 2-Jid Crews, IS HoaR Ave. Mar
shall Wilson. 2s2O Clinton Bessie Green.
1926 Cedar. March 3-LoFraine Lewis,
1859 Humboldt Ave. No.
Special greetings to Earett Glover, $500
Fifth Ave. So, and Sgt. Kenneth Henson
Beck, U. S. Army, who were born on
Feb. 20.
Out of town greetings: Feb. 23-Lt N.
Walter Coins, u. s. Army. Feb. 25-A. B.
Wingheld, Detroit, Mich. Pfc. Moses
Wallace. u. s. Army. Feb. 26-Pvt.
Robert Smith and S 2/c Richard Smith,
twins. U. S. Navy.