Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-02-07
p IA r e c.
lzmotuyanie JugosIaviie il politisnih
zupletIiuiev, intrig in sturegu reda

sele ko je kralj Peter pod prtiskom stare kamarile in dvor-
ne ziahte umaknii svojo pritrditev k sporazumu med subaSicem
in Titom ter Waldo odslovil, je izprevidel, daj njegovi. ukazi v Ju-
goslaviji vc ne veljajo, pa tudi V Londonu ne dosti. =
Vnamenu, da Sc Petra otme IL zagate, vkatero je Easel, ker
je sledil wolff zaSctnikov' svoiega dvora, SO ahgleski diplomat
sporazumno z drugimi prizadetimi krogi poskrbeli, da je premier
SubaSic prostovojno "resigniral'. Peter pa mu ie takoi nato DO
veril seStaviti "novo' ylado. bi -
Ivan subaSic je ostal premier. IL Londona je bio dine 20. ia
nuarja V depesi Pauline Wilmington v Chicago Sunu porocano,
da je yes kabinet ist, z izjemo, da Slovenec Izidor Cankar nj vec
V vladL Nasledl ga je bivsi ban dravske banovine (Slovenije)
Drago Marusie, Xxi je bill pref pr vladi Titov osebni zaupnik. Can
kar je bill V prejsnji vadi minister "a komunikacije in Justice.
Oba ia porfeja in pa naucnega ina sedaj Marusic.
Predsednik Wade Ivan subase je OBJ enem minister vnanjh
zadev in minister vojne. Ostai clani Wade so Sava Kosanovic,
minister notranjih zadev, zdravja in socialnega skrbstva, ter jaw
nh del Juraj sutej, minister financ, industrije, poste in tele-
grafa. Sretan Vukosavljevic, minister poljedelstva, potrebscin,
in "a sumo ter rude. Ko svoje posle V Londonu spravijo V red,
Sc preselijo V Beograd.
Kraj je OBJ sestavi tie Wade zaeno prisegel, da Sc pravice
krone izroei regentstvu, XII DO vodio vladarske posle, dokler Sc
ljudstvo pc svojih zastopnikih V konstituanti ne izrece bodisi "a
povratek kralja ali "a kako drugo obhko Wade.
S tenn je sporazum med Titom in SubaScem ma eni strani
in S kraljem Petrom ma drugi, spet V veljavi (PTiobcen je V tel
Stevilki ma l. strani)
Toda spletk S tenn ne DO konec. V nobeni zamejni vladi v
Londonu Sc nj intrigiralo boil kakor V Petrovi. V nobeno Sc nso
unlesavali razni intriganti, paraziti in politiki starih balkan
skin" nazorov in srednjeveSke mentalitete tohko kot v njegovo
Vnji in okrog NIGGA je dominirala pray ista aklika, XII je bia vse-
skozi poguba "a Jugoslavijo. casopisi V Londonu in V Ameriki SO
pisall, kako Petra odvaja cd sporazlna S SubaSicem in Titom
med drugmi matt grske princeze, XII je sedaj Petrova Jena, ees
kra1eStVo jugostaviJe Je samo vaJino! Ako Sc ne vrneta tia Chm
pref, bosta oh prcsto! Stari in mladi srbski ofiirji so enako pri
tiskali s svoje strani Tudi precej Angezev Z-4visjih" krogov je
spletkaciio craven. tic
Torej komedija, XII DO nekega dine zabava1a ljudi Y hhlo-
teatrih.
cemu sploh treba takih zamejnih vlad9 sKaj mai poGne v
Londonu jugoslovanski minister "a sumo hs rude, ali minister
"a promet, ali katerikoli drugi? Use tie sumo, rude, promet it'd
so incl pref okupatorji V rokah, sedaj pa so vspodrocju narod-
mega osvobodilnega odbora. Ampak je re take, da angleSka VIA
ola, in 2 MO vred anneriska, slno verujeta v "1egalnost". cato ma
Jugoslavija dobi novo Waldo lie ma ustaven naein. Tore ako Tito
kralja noce, maj 10 vladajo regent (saj pc inenu), nekega dine
maj Sc izvoli novo ustavodajno skupscino, ia pa maj potem rece
o obliki Wade zadnjo besedo. f"F~fE'
Resnicna vlada v Jugoslaviji, kolikor je osvobojene, je sedai
Ttova. DELUXE pod zaScito in V soglasnostiss. sovjetsko Waldo, in
z odobritvijo angeske Wade. To je Churchill V parlamentu vec
KRAFT poudaril Vlada Zed. draw, ozroma Roosevelt in drzavni
tajnik pa Sc nista Sc nobenkrat doloGno izjavila, v kolko sogla
sata s sedanjim razvojem V Jugosaviji. Toliko boil pa sta pred
par lett izrazala svojo nakonjenost kralju Petru in njegovi ia
kratni zamejni vladi,
Stojan Pribicevic, Xxi je bill kot casnikar osem mesecev v Ju
gosavji, piSe V londonskem New Statesman and Nation, ola j
20 njegovem preudarku sedaj 70 odstotkov ljudstva v Jugosla
viii z osvobodilno fronto. Najvec nasprostva ina v Srbiji.
Dale izvaja - kar je sicer sploSno znano, ola je v, sedanj
JugoSlaviji konunisticna stranka edna, XII je res organizirana
Po par leth ustanovitve Jugoslavje 10 je vlada p~repovedala ir
cd tedaj je delovala podtalno. cato je organizatoricno v sedanj
vojni najmanj trpela in bla ma udar najbolj pripravljena. Druge
stranke, razen vladna = so bile vded poiticnih restrikcij in
diktature re pref sibke, V vojni pa SO razpad1e.
Nacrt narodnega osvobodilnega odbora predvideva "a move
Jugoslavijo samo emo politcno enoto, Xxi pa DO po zatrdiih Sc
danjih vodij zelo elasticna. Medsebojna nesoglasja, razike in
spore Sc bi v Mi reSevalo. Cerkva Sc ne DO zatiralo, toda bodo To-
Gene cd drzave. Vodnelji osvobodilnega gibahja zagotavjajo, da
Jugoslavija ne BIO konunisticna, in MEN individualisticni kmet
bi komuniznu tudi dostopen ne bill. DRAWN monopoi prejsnjik
vlad in druge drzavne svojine ostaneo v skupnem podrocju. Ka
pital il tujih dezel Sc DO V Mi lahko investralo. Rudniki, tovar-
ne in druga bogastva, XII SO bma pref posest lastnikov IL sovraz
NH draw, bodo konfiscrana in postala ljudska svojina. Jugosla-
via DO demokraticna, federativna drzavas fDdf6elni namen ma