Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-30
UssR ". tekmi z dipIomaeiio veIesiI
in S privilegiii staregu redo

In 5 PFIvnegHi STdfeg0 TeQQ
Konferenca zdruzenih narodov v San Francisco Sc hi imela
priGeti ne da hi bill ma Mi kak res odgovoren predstavnik Soviet
ske unije. Vzrok temu je bill "mal nesporazum", in pa ker je
Stain smatral, da je velka vecna zastopnikov proti vsemu, kar|
propagira in zastopa sovjetska unja. zed drzave in velka Bri-
taija imajo glasove V pesti. Oddajani bodo, kakor jim DO nannig-
memo, SO menili V Moskvi, in tako Sc je tudi zgodilo.
Medtem je umrl predsednik Roosevelt in njegov naslednik
Harry Truman je Stalinu brzojavil, da maj poslje v San Francisco
komiSarja vnanjih zadev Vjaceslava Molotova, ker lie ma ia nacin
DO sal ma videz izgledalo, da imajo vse zavezniske velesle iskre-
no voljo ustvarti pc tel strasni tragediji trajen mir.
Stain je Trumanu ugodil. Molotov je prisel in svojo vlogo
tako doOro igral, da je zasencil angleskega Edena in ameriskega
Stettiniusa.
Bill je edini v "veiki petorici", XII je nastopIl proti predlogu,
ola Sc Argentine spreime "a clanico zdruzenih narodov. Nj Sc mu
bio treba kaj posebno truditi "a dokaze, da je vlada v Buenos
Airesu fasisticna. Citiral je pokojnega Roosevelta in bivega dr.
zavnega tajnika Cordella HULA. Oba sta argentinsko Waldo ma
zvala S pravim imenon, a kar naenkrat pa 10 je ameriski drzavni
department sprejel, il grehe odpustil, dasi ga nj spremenila in tako
je postala argentinska vlada v smislu ameriske diplomacije kar.
cez noe "demokraticna" in sprejemljiva. Mootov je argumenti
raj, kako hinavsko je vse to poetic, ceprav je dobro vedel, da
bodo latinske drzavice glasovale pc navodilu svoje mogocne So
sede ma severn. Ampak je povedal kr je misll in njegove besede
SO zadele v 1.-Two.
ucimo bolj natancno, cemu Sc treba dezeli zurti "a pristop med
mas, o kateri verno, da je podpirala Hitlerja in oisce v splosnem
do zadnjega momenta." 1855 rae nd as
Mic nj dosegel, kajti v kosari je incl vecino glasov Stettinius
Toda pokazal JIG, da je sovjetska skupina edini glasnik proti do
puScanju fasistienih vlad med zdruzene narode. Steer je imela
tudi nekaj opore drugje in ti ali stri delegacije SO bile ma Mo
lotovi strani, druge so glasovale S Stettiniusom in Edenom. Am
pax moralno je znagala sovjetska delegacja.
v argumentiranju 0 svobodseinah Sc ie ruska delegaciia po-
PNNN OAAONi 20 WV OAOitJoih IJuS0tO h1 JC ~ dNl1OI
v zadrego V prvi vrsti Angleze, Francoze, Belgijce in Nizozem-
ce, pa tudi amerisko delegacijo. Izned vseh vodnnih drzavnikov
je bill ma konferenci V San Francisco Molotov edini, XII ie brez
ovinkov izrazil nado, da DO nekega bliznjega dine zastopana tn
(med zdruzenimi narod9 tudi India kt povsem neodvisna1
dezela. i
To je Angleze jake udarno. Nj eudno, cemu je med Chur-
chillom in Stalinom tako malo soglasja.
Sovjetska delegacija Jill je spravila v velike zadrege tudi q
zahtevo, ola maj nova druzba narodov prevzame koloniie v svojo
zaseito in skrbi, da jh cimprej pripravi v zrelost "a samostojnost
To je demokrateno, je rekel Mootov, je clovekoljubno, vodi v
civilizacijo in V pogoje "a trajen mir.
Demokrahcne drzave, XII poseduieio koloniie, so ia niegova
izvajanja sprejee "a izzivanje, "a pretnjo in z nezaupaniem. &C.
mu Sc Russia brga "a kolonie tuUh drzav? Mar nina dovolj
svojih brig, so Sc vpraSevali DELEGATE prizadetih dezel v San
Francisco?
Seveda jh ina. Ampak bio je ga kolonijalna ljudstva) zelo
dobro, da je V to srsenovo gnezdo podrezala tako mogocna dezela
kot je USSR.
Kadar Sovjetska unija ma ia nacin svetu pove, kai lie niena
vnanja pohtika, je povsem razumljivo, cep1u je onih, Xxi live cd
kolonij, tako strah. Sovjetska vnanja poLtika 81 pridobiva "a
slonbo med podjarmljenimi ljudstvi, a Anglers, Francoze, Bel
gijce, Nizozemce, Portugalce in druge, XII imajo kaj takih posesti,
pa zelo skrbi, ka1 DO, &c DO Russia sa S svojimi nauki naravnost
med podjarmljeno maso.
Mnogi bi radi Rusiji vrnili ocitkom, da ie ona boil imperia-
istcna kot pa sta Anglia, in H. pr. Francija ter Nizozemska, toda
v Moskvi odgovarjajo, da SO v Sovjetski uniji ve narodnosti
avtonomne in da 81 svoje kulturno zivjenje lahko urejujejo DO
mill wolff. In izkoriScanje je odpravjeno.
Zelo Sc je sovjetska delegacija v San Francisco postavila
tudf z zahtevo, da Sc maj takozvane mandate - to ie dezele
otoke in kolonije, XII so bile pref posest sovraznih drzav, v bodoce
izroci v upravo zdruzenim narodom, namesto posameznim deze-
lam. Seveda, Anglia je nasprotovala in z MO vred vse oruge
Wade, XII imajo v posesti kolonije in strategicne otoke ter ih ne
mshjo DAFT IL rok. Tako je ruski predlog "a skupno upravo pro-
padel in delegacija zed. draw je v tenn slucaju potegnila 4 We
like Britannia, Francio in z drugimi drzavami, XII imajo koloniie.
Ako ne drugega, je S tenn sovjetska. delegaciia sal dognala.
kaj je kdo in koliko je posameznim diplomatom zaupati ma nil
hove besede.
Re ma eni p~rejsnjih konferenc SO zastopniki zdruzenih naro-