Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-16
MiRKO 6. KUHEL:
(Nadaljevanje.)
Edinstvo slovenskega narod

'oJA0 JN lAiiCI
jugoslovanski del Sloveniie
mani kot 1900, 900 prebivalcev,
Timed katerih je bio vec kot
80I kmeckega stanu. Industri-
alnih delavcev je bio v Slove-
nil zelo malo. Skoraj en- mill
jon Slovencev pa prebiva pod
ltalijansko oblastjo v Primoriu,
lstri, ma Goriskem ter pod Az
5trijo (Nemcijo1 ma KoroSkem
IN Stajerskem. To so pokrajine
Vzhodno cd Vidma v Beneciii, "
Rezijanski dolini ter Goriska.
Trzic, Trst in severna Istra pod
ttalijo, pod Avstrijo pa Beliak,
Vrbsko jezero, Celovec in po-
<rajina mad Mariborom in v
Prekmurju. Gill Osvobodilne
sronte je zdruziti vse dele Slo-
veniie v novo slovensko drza-
70, XII postane del move, federi-
-ane, demokraticne Jugosla-
vie.
Ko je sovraznik navalil ma
dezelo V aprilu 1871, je jugo-
slovanska vojska bila porazena,
zajeta in razprsena preie kot v
dveh tednih. Eden izmed vzro-
kov "a nitro sovrazno prodira-
ME pc Sloveniji lei v deistvu,
da slovenski narod nj goiil po-
sebne "ljubezni'' do v~elesrbskikl
politikasev V Belgradu; zrcali
Sc tudi v nesposobnosti glavne-
ga staba kraljevske vojske, ka-
teri je cello zastavljal vsak uspe-
Sen odpor prot napadalcem.
Poleg tega je tudi vlada v pre-
teklosti tako prezirala in zapo-
stavljala Slovence - S pomocjo
domacih drzavnih uradnikQv in
p%oliticnih voditeljev v vladi -
ola je narod v nekaterih kraiih
Gorenjske in Stajerske smatral
okupacijo Ia manjse zlo. v ten
krajih vecina ljudi obvladuje
tudi nemScino. Toda narod je
fakticno stopil il dezja pod kap.
Polozaj V Sloveniji pred vojno
Y predvojnih letih je belgraj-
ska vlada omalovazevala in "a
postavljala blagor slovenskega
naroda V prid Srbov in pokra-
jim, kjer SO ii prevladovali.
Skupscina je Stella 625 clanov,
toda Slovenija je bila upravi-
cena lie do Is poslancev. &c upo-
stevamo, ola je Jugoslavija Ste
la nekaj mad is milijonov pre-
~bivalstva, Slovenija pa nekoli-
ko mani kot 100000, tedaj je
ocividno, ola porazdelba drzav-
nih poslancev nj bila ne pra-
vicna in ne demokraticna. So
razmerno S stevilom prebival-
stva bi Slovenija morala imeti
1919 zastopstva V skupnem Ste
vilu 625 ali najmanj 81 poslan-
cev; imela pa jih je lie Is ali
4%. Slovenski politikasi so Sc
vecinoma boil brigali "a svoje
osebne koristi, kot pa "a dobro-
bit svojega naroda. Dokaz temu
je tudi njihovo staliSce pc in
vaziji, ko Sc je menda vecina
takozvanih "zastopnikov'' ma
roda udinjala sovrazni reakciji.
danes sploh vec ne "a
upa voditeljem Krekovega in
Cokovega tipa. V preteklosti je
narod redkokdaj incl priliko
izbirati svoje candidate; to je
storila stranka ma krmilu. Steer
pa Sc je v Sloveniji re udomaci-
la p~rislovica, ola gre Slovenec
V Belgrad, ako hoce vi
deti, kan romajo njegovi dav-
XII. Druge pravice V vladi itak
nj incl. Ko je Ljubljana zapro-
da bi V drzavni proracun
.kljucili tudi potrebno vsoto "a
zgraditev novega poslopja "a
vseuciliSce, je bila zahteva ig-
norirana in vzelo je mnogo let,
predno je vlada odobrila nekaj
.enarja v ia namen.
Slovenske politicne stranke
MISC bile velike nit priylacne,
razen Slovenske ljudske stran-
Ike, XII je v politicnem zivljenju
imela monopol cd upostavitve
diktature naprej. KrScanski So
cialisti, katoliSke obrtne zadru-
ge, socialni demokrati, social
sti in druge liberalne Sstranke