RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-13

radnicke klase ma "republikanski" iii demo
kratski' nacin, posto drzava priznaje "sve-
tost" privatne svojine IT, priznaje pravo bur-
zoaziji ma izrabljivanje radnicke klase. Drugi
dec jeste elemenat koji takodjer nema nj
kakvih nacela oportunisti medju kojima
su svi istaknuti 'komunisti" 'socijalisti''
- koji imaju iii ocekuju drzavne polozaje da
Sc NINA korste, u obliku visokih plata
posebnih nagrada, primanja mita it'd. Trec
dec jeste elemenat, koji je vecinom mamie
istaknut i dobija iii ocekuje mamie vazne
drzavne polozaje elemenat koji je veci-
nom zabludjen popusta izgledu da Sc on
donekle koristi sa novom drzavom.
Radnicka klasa i seljastvo SUI potpuno
zrtve prevare Oni ocekuju slobodu - ne
samo obicnu burzoasku slobodu, nego pravu
slobodu; slobodu cd izrabljivanja, nepravde
ugnjetavanja svake vrste.
Prateci zvestaje i komentare raznih pi-
SAGA posmatraca prilika u Jugolsavij moze
Sc lako primetiti da je glavni dec radnicke
klase dobar deo seljastva vrlo odusevljen
novoj drzavi Ovu zabludu kod radnih masa
prosirili SUI takozvani "komunisti" "soci-
jalisti", koii znaju da je sloboda cd izrablii-
vanja, ugnjetavanja nepravde nemoguca
klasnom drustvu. A onaj ko zna da laze,
pa ipak laze, ma kakvim Sc imenima on ma
zivao, zasluzuje prezir masa, ne potporu
Ali kako SUI partizani mogli osvojiti rad
ne mase, "a ovakvu kolosalnu prevaru?
Razlozi su IL tome sto SUI sve ranije Wade
bile tako reakcionarne ugnjetacke da mase
nikako nisu zelele njihov povratak crveno-
obojadisana propaganda koja izgleda da vod
oval nacin moze postepeno, zakonodavstvom,
ostvariti velika ideja Socijalizma. One ne
znaiu da SUI tn izvesni ekonomski interest -
interest kapitalisticke klase, kao drzavne
birokratije opste = koji bi sprecili, uva-
djanje Socijalizma, cak ako bi postojala
jaka tendencija tom pravcu novoj fede
rativnoj republici.
Ma prvom mestu, republika nije dosla
kao rezultat proleterske revolucije, nego kao
rezultat kompromisa izmedju radnickih vo-
dja i burzoazije Ovo nije proleterska drza-
va nijednom oblku. Ovo je kapitalisticka
drzava. Nema te drzave ma svetu, niti je
ikada bilo niti &c biti (osim mozda prelazne
poludrzave, cd kapitalizma do Socijalizma,
koia bi takodjer morala doci kao rezultat re-
volucije, ne kompromisa) koja bi mogla
dati pravdu slobodu masama. Drzava nije
organ slobode. Ona je organ "a ugnjetavanje
A posto je svaka drzava (sa gore pomenutirn
verovatnim izuzetkom) drzava posednicke
klase - ekonomsk najmocnije klase drus-
two cd ME je nemoguce, eak nj cd jugo-
slavenske, ocekivati da &c ona ugnjetavati
one kojima treba da sluzi - kapitalisticku
klasu Onda tn ne estate nikakva druga klass
koja da Sc ugnjetava, osim radnicke klase.
Jugoslavenska drzava, iii nova, federativna
republika, mora tiranisati radnieku klasu
Interest," kapitalisticke klase, mace "a nju
nebi bio razloga da postoji
Najvise sto Sc moze ocekivati cd danasnje
jugoslavenske drzave jeste da postane sta
linisticka, iii da produzi pola i pola - pola
stalinisticka, sa polovicom nacionalne eko-
nomiie nacionalizovanom drugom polovi
com privatnom posednistvu. Ako bi Sc
ostvarila potpuno stalinisticku, kojoj bi
sva ekonomija bila nacionalizovana radne
mase nj tada ne bi dobile nj slobodu nj So
cijalizam One bi robovale drzavi koja bi
zauzirnala ulogu izrabljivaca, umesto dosa-
dasniih privatnih izrabljivaca Ovo je do
kazala Rusija.
Da SUI "komunisti' i "socijalisti" ostali
verni ovim idejama oni ne bi trazili vlast
po svaku cenu - putem ujedinjenja sa ne
priiateljima radnicke klase. Ako ne bi mogli
(Nastavak ma 5. strani)