RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-14
De1nol olratiijja--
Prosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD PETERSENA
Ekonomski osnovi industrijalne
demOkratiie.


demokratije.
Stari oblik demokratiie odrazavao ie nac;n
zivota koji je, svcjoj sadrzini, otsao "a uvek.
Privatna svojlna, ma koju Sc ona odnosila
vreme svog postanka, ne p0stoii wise. Bo-
gatstvo, premda le jos uvek privatno u sms!u
vlasnstva, postalo je drustveno 10 oblikn
operisanju pod kapitalizmom velika vecina
je lisena MEGA. Kcvacnica cd nazad $50 eodina
pruzala ie sredstva "a zvot onome ko ie I'm
posedovao operisao-kao L6ngfelowov selski
kovae, ko, "mocni covek''. slobodan ne
zavisan
''Obrve mu mokre od postenog znoia.
sve sto moze toni zasuzuie,
I gleda IL lice celom svetu.
Jer nikome nsta he duguie.''
Ode ie on danas? Sta Sc dogodilo od nie-
COVE "seoske kovacnice'? Ia sseoska koya9
nica'' je postala United States Steel korporaci
ia Weir Grdler cecne tvolnice. a iaki kovaS
je postao izrablieni celcni naiamni rob II ovim
industrijalnim paklovima II koiima on nema
nj trunka ulozenih interesa, nit naimanieg u
della upravi Onai koji poseduje owe moderne
s'kovacnice'', koji nikada ne mase ss '.teskim
cek,cem", nit ikada vidi "plamtetu kovac-
nicu'' nit cuje "riku od ozdo'' (osim moguce
kao poseticc vremena ma vreme) = posednk
owe mocne kovacnice sedi, ne '.pod rasirenim
kestenovim drvetom, > nego najverovatnije pod
rasirenim pamovim drvetom, pod cijm laoom
Oh zdere hladno pice, dok njegovi robovi -
potomci onog jakog kovaca od nazad 100 godina
neprekidno rade u pljustecem znoienju svojh
iznemoglih tela.
kao sto je sa "seoskim kovaenicama'', ia
ko je i sa swim ostalim zanatima radionicama
koie su nekad bile individualne Il vlasnistvu
i operisaniu. Nekadasnji kolar kociias sada
robuj Fordovoi tvornici cipelar koii je ne
kada ma klupi pravio celu cipelu iii cizmu ssda
je tex sraf tvornci cizama iii cipela, radee
"a skapavajucu naiamnicu "a profit drugome;
i nekadasnji nezavisni krojac presto je jedan
cd broja velikoj tvornici odela, dok je pon0s-
nj nezavisni poljodelac siromasni i nesretni
iznaimljivac zemlie iii share cropper'
nijedan Cd Nth wise niie slobodan i iaki Ia
natlija, u stanju da "gleda lice celom svetu',
nego je srditi iii drhtajuci ma iamni rob, ustrasen
da &c izgubti posao koii on ne poseduie =
poslove koje poseduju njihovi kapitalisticki
gospodari koii, sa reel iii sa povlacenjem pera,
mogu baciti hiliade mizeriju i oskudicu ba-
eajuci III na ulice, tako pokazujuci moe "a
koju bi i'm orijentaln despot mogao prilicno
zavideti!
Zaista, bas kao sto je nekadasni slobodni
Amerlkanac pOStaO naJamnl rob tvornlcklm
paklovima ! ivnickim vatrama koie poseduiu
kapitalisti, tako su isto poslednii postal in
dustrijalni autokrati, u smislu do stepena ede
Sc smeju i preziru nase govore demokratiii
danas u America! Ukratko, politicka demokra-
tija, odrzavajuci Sc teoretski i nom;nalno upo-
trebljavana cd bezvlasnckih radnika, prakticki
je obustavliena cd industriialne autokratiie
de facto danasnjem zivotu ''Vi Ultimate moi
zivot kada oduzmete sredstva cd koiih ia Ii
vim,'' groktao je Shilock, i tako ieste. Onaj
ko poseduje sredstva zivota, stvari koiima mi
moramo imati pristup da bi zveli, poseduie
nase zivote, poseduje III smislu j II odnosu
upravo takvom, kao da mas stva1ni lanci vezu
"a gospodara njegovu masnu. opet, gde nasa
toliko hvaljena demokratija pristaje prisus-
tvu takvog industrijalnog despotizma, = kako
ona odrzava svoj smisao sadrzinu u takvoj
situaciji! Odgovor mora biti opet da demo
kratija II, bitnim, prakticnim potrebama u
svakodnevnom nacinu naseg zivota, nit: posedu-
je smisao nj sadrzinu, nit vaznost "a ogron-
nu vecinu naroda, najamne radnike To Jest da
1edemo, ona je izgubila smisao sadrzinu "a one
koii 50, u stvari, narod, i samo praktickine-
kolicina, kapitalistick posednici, niihovi robo-
gonioci vracari uzivaju korist eve takozvane
demokratije.
(Nastavice se)