davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17
"Srecan uskrs!"

Mi smo znali da &c stalinisti otici
pod popovske MANTLE Moskovsko okre-
TAME prema religiji i popovima neiz-
bezno je potstaklo "a da ne recemo ola
je v~erovatno i nalog dosao il Moskve),
staliniste ola postanu pobozni.
U samom pocetku sovjetske naklo-
nosti crkvi. mi smo tada rekli komen-
tarisuci tn poniznu "strateglJu', ola mas
nece iznenaditi ako sovjetski birokrati
pocnu i u crkvu lei | mo1iti Sc bogu.
Posto nemamo dosta vesti, a j owe sto
imamo nisu naibolje %pouzdane, nezna-
mo da Ii su birokrati vec poceli odlaziti
u crkVu. TEX znan1o toliko da su njihovi
predstavnici ia konferenciji Il San Fran
cisco, molili Sc bogu zajedno sa ostalim
kapitalistickim p~redstavniclma, Ill, bar
nisu Sc protivili uvadjanju motive ma
konferenciji.
Niihovi "studii" ovde oko "Slobodne
Reci' i "Narodnog Glasnika', ~otpoceli
su sluzbeno i iavno slediti tai pobozni
pravac, potstrekavajuci religiju. 4 onaj
ko je potstrekava mora ola je i sam
pobozan da Sc moli bogu.
U broju cd 5. maia, pr dnu ma prvoj
strani Slobodna Rec, ina jednu pri-
licno vidnu noticu pod naslovom: "Sre-
cam uskrs'. Ista glasi:
"UredniStvo naSe novine svima ci-
tacoma pravoslavne we're cestita praz-
~-v
nix Hristova Vaskrsenja, Ovogodisnji
Uskrs ie IL znaku velikih s~aveznickih po-
beda i izgradnje dugotrajnog mira "a
sve narode sveta." | tako dale.
Dakle, umesto crvene z~astave, koju
su nekada ~isticali, premda Ii nju nj tada
nisu %verovali, sada usvajaju n sto SUI
j sami nekada n~azivali 'opijumom naro-
da". A Sto je JOS i gore cd opiiuma jeste
to, ola sve crkve i veroispoVestl sluze
interesima kapitalisticke klase - izrab-
ljivacima radnika.
Neka nam sad neko kaze da pseudo
komunisti, iii stalinisti, oni bar vrhovni
u Rush, i 20 celom svetu, nisu reakcio-
mari i protivnici radlicke klase.
Dakle, "Srecan uskrs", pseudokomu-
nisti!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17
Dionisiie izvrce kabanicu

L "Amerikanskom Srbobranu" cd
I. maja srpski pravoslavni episkop u
America, Dionisije, ina clanak pod ma
sloVom: "Starim putevima" koji zauzi-
ma wise cd pola STRANGE prostora u toj
novini.
Ono sto je mas zainteresovalo u
tom clanku jeste to, sto on zauzima gle
dlste 0 Jugoslaviii, suprotno onome koie
zauzima "Srbobran", Ovo je sasvi1n ra-
zuml Two, "a takvog jednog oveceg man
tlJa$a. Dionisije mora da sledi visa po-
povsku komandu, Josifa i drugih IL Ju-
goslavije. mace mogli hi mu svuCi man
thu sa mega. Evo kako Sc on izmirujc
sa partizanskim rezimom u Jugoslaviji:
"Mozda je odlazak Mitropolita Cos
podlna Josifa u Moskvu znacio 'izdaj-
stVo', iii u'najmaniu ruku summit u ma
cionalnom pogledu' Da Ii bi mogao ko
god da posumnja u rodoljublie Mitropo-
lta JOSIAH. l dale:
"Zna Sc da ie tokom ropstva Nitro
polit JOSH ucinio sve Sto je mogao mai
bolje "a dobro Srpske Crkve i Srpskog
Naroda." | onda:
MI Sc cd svega srca Bogu molimo
"a uspe5an rad Mitropolita Josifa, jer
m uvereni da njegov rad sluzi inte-
resima Svete Srpske Crkve."
Poznato je da JOSH u Jugoslaviji
podupire partizansku upravu i da Sc
pomiTiO sasvim sa Stalinovom vladom u
Rush.. A Dionisije tako pohvalno i O.
pro$taino govori 0 Josifu. Ovo je jasan
~nagove$taj da je Dionisije dezertirao
svoje ~Soviniste oko "Srbobrana". Ali Sta
cemo, Dionisije ne zeli izgubiti MANTLE.
1zato &c Sc verovatno zavaditi sa srpskim
kraljevcima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17
''KRAJ" EVROPSKOG RATA

IVA Q. maJa u RellnS, FrancuSkoj, pot
pisan je ugovor bezuslovne predaie nemaekih
militarnih sila saveznicima. Ugovor ie pot
pisao u ime nemacke vrhovne komande reki
Jodl, u prisustvu saveznickih. vojnih pogla-
vica, W. B. Smitha, predstavljajuci Allied
Expeditionary Forces, F. Seveza, u ime Fran
cuske i lvana Susloparoffa Il ime Sovjetske
Rustic. Rat je prena potpisanom uqovoru
prestao, iii trebao je p~restati u II SAT- i /
r1inut u vecer pc ameritkom vremenu.
Rat je u glavnom prestao sd ovom
predajom, brenda jos ina jedan dec hitle-
rovackih fanatika koji Sc i dale odupsru.
: Associated Press vest il Moskve iavlia ma
IL. maja, da SUI nemacke trupe u cehoslo-
vaekoj odrekle da Sc predaju. Kao rezultat
toga odricanja ruske tloipe nastavljaju ma
pade j dale. Pa ipak, jasno je da je rat Il
Evropi sada dovrsen.
Glavni dec svetskog pokolja i varvarstva
priveden je bar privremeno (jer mir pod
kapitalizmom samo je priveremen) i for
malno, a vecim delom i stvarno, kraju.
Oval rat, koji Sc stvarno vodio sve cd
m aneksiranja Austrije cd nacistickih
gangstera, a posle Cehoslovacke koji je sa-
mo izgledao diplomatski, iako poduprt sa
oruzanim silama, i konacno potpuni militar-
nj napad ma Poljsku, zapoeeo je najrazuzda-
nije varvarstvo i pokolj, kakva ne samo da
istorija ne belezi, nego nj zamisliti nije bilo
moguce.
Najvece dive brazgotine ma lieu kapita-
listicke "civilizacije', koje je stvorio oval rat,
jesu u strahovitom ratnom r%azaranju i var
i. varskom planomernom uniStavanju civilnog
pucanstva. Razaranje je vrseno tako strasno
da je u nekim slucajevima sve sprzeno i sa
Zemljom sravnjeno, ne samo kuce, t%vornice,
gradovi sela, nego cak i sumo i v%ocnjaci,
tako SUI u%nistavani da SUI izgledali pokoseni
kao Invade. Nebrojena sela i gradovi do pos
lednje kuce SUI u~nisteni a cesto i stanovnici
skoro do p%oslednjeg poubijani.
Pored razaranja, nacisticke fasisticke
horde kapitalisticki razbojnici ma celu tih
hordi, izveli SUI takva zgrazajuca zlocinstva
mad civilnim pucanstvom, da &c Sc celia bu-
duca ~istorija covecanstva sramiti cd svoje
p%roslosti. I upamtimo, ovo Sc dogadjalo skoro
u polovici dvadesetog veka, kada Sc pretpos-
tavlja da je covek prosvecen i kulturan. Ma
cistiekom razbojnistvu mora Sc pripisati VIZ
hovna sposobnost i zverska VOLTA u iskorenji-
vanju ljudskih bica, koja su, pored toga sto
su nemilosrdno izvadjana mad stanovnicima
osvojenih zemalja, takodjer izvadjana i mad
nemackim ~stanovnicima - mad svima koji
Sc p~rotivise iii, koji SUI osumnjieeni kao pro-
tivnici nacizma i fasizma. Otkrica u posled-
Nth nekoliko messed u Nemackoj, u napre-
dovanju s~aveznickih vajsaka, koncentracio-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17
To je istina, ali - Sta je
demokratija?

"Hrvatski Svijet" piSe uvodnicki pod
naslovom: "Suzbijmo owl rabotu" i pod
naslovom: "Neprijatelji demokraciie SUI
neprijatelji Amerike," u broju cd s.
maja.
Podnaslov izrazava istinu, ali samo
onda ako Sc ne misli ma laznu, kapita-
listicku demokratiju - ako Sc misli ma
istinsku. demokratiju. Ali, poznato je
da H. S." has misli ma onu prvu.
U pomenutom clanku on grdi maj
wise Fotica, bivseg jugoslavenskog am
basadora u America, kao i neke druge
protivnike "demokratije". "Svijet" "a
boravlja da SUI pored Fotica i sami
"~demokrati". ukljucujuci i H. S." pro-
tiv prave. pa cak i sakate burzoaske
demokratije. Oni SUI to pokazali u mnogo
s~lucajeva.
Nile Ii H. S." odobravao razne dr.
zavne mere protiv radnika, protiv straj-
kova, kontrolu i ograni6enje najamni-
&c, prisilni rad i nikada ne osudjuje
ratnu cenzuru it'd, kao i njegova braca
koji Sc isticu "a n~ajvece "demokrate',
partizanski. stalinisticki i "demokratski"
sledbenici.
Fotic je zaista protiv demokratije,
ali i "demokrati" III protiv ME. Cinje-
MICA ie da Sc H. S." say stresa cd jada
kada cuje nekoga, ina primer mas So
cijaliste) da zagovara pravu, istnisku
demokratiiu - industrijalnu demokra-
THU. On tako sta nece. On hoce takvu
"demokratiju' u kojoj izrabljivaci rad
nika imaju stvarno svu vlast u svojim
rukama i moe izrabljivania, u kojoj rad
nici samo misle da i oni vladaju!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

deceis1G
Il Vojvoda je nosio pod njegovim ~prslukom kosulju
cd celitne zice tako gusto opletene dobro zakaljene
ola Sc Cornelijin noz prebio pod udarcima koje ona "a
davase, dok prestraseni prime vikase "a pomoc, stenjuci:
= Unaorstvo! Ona ubi meme! Umorstvo! @
Ma vapaj princa lupu u borbi izmedju Nth dvoje
Marquis cd Montbara, zajedno sa nekoliko domach
kraljevskih ukucana, pohita u molitvenu sobu, IL
susedneasobe gde oni stalno stajahu i cekahu; oni Sc
bacise ma Corneliju i pograbise je "a ruke, dok prime
oslohodjen il ruku hrabre devojke, trcase Judo saw
pobledeo prema njegovom molitvenom stolu, gde Sc
sruSi ma kolena, j, sa usnama pobelelim Cd prestrase-
MIA, drhcuci u swim delovima n~jegovog tela, sa zveke-
tajucim zubima u CLAW, on zamuca: = O Svemoguci
Boze, hyala Ii! Ii 81 zastitio Tvoga nezasluznog slugu!
- / sagibajuci Sc nisko, dok mu cello nedodirnu zemliu,
tai prestraseni raskalasnik gladeci svoje grudi viknu:
Meg sculpa! mea culpa! mea marima culpa!
Dpk vojvoda cd Ar1oua davase tako zahvalu ME
govom Bogu sto izbegnu nozu mlade protestantske
devojke, .ona, drama cvrsto cd gospode posluznika
koji Sc sletise ma meme uvrede pretnje sa smrcu,
stajase euusspravno sa ponositim celom, drazla III sa
ola sam kriv, ia sam kriv, ia sam mnogo kriv',.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

rece da je memo ime Corneha Mirant. Kaludjer cd
Jednom stade. Polu-sakriven zavesorn, on ostade ma
pragu sobe i slusase ostali dec dialoga izmedju hugue-
notske devojke i princa.
Ii mora da 81 devojka cd casnih navika. Kako
da 81 ii popustila tako gotovo Marquisovoj preporucia
= U nadi da Gu te Bit u stanju usmrtiti sa nozem
koli sam nasla u satoru tvoga oficira, odgovori Cor
nelia osorno.
Nova Judita, ii izgleda da vidis u meni modef-
nog Holoferna! Sve O tebi odise sd hrabrosti, casti.
clstotom. Ia Boga. ia Sc pocinjem interesovati u tehe.
IL 81 zelela moju smrt ali, ia tebl zellm da zivis. Take
hrabra devojka ne treba da umre.
Sta, monseigneur! Ear da ova propalica izbegne
kaznu viknu Marquis cd Montbara, dok Corneiija
mislise sama u sebi sa trepetom: ia Sc zgrazam na
smilovanje sina Catherine De Medeci wise nego ma
njegov gnjev.
Nastavice se)
Pravi najgori n~eprijatej naroda ]este danasnja
burzoaska stampa. cato Sc drzite strogo svom dusom de-
we sto VAN je dobacujem: Prezir mrznja, smrt pro
past danasnjoj burzoaskoj stampi! - Lassalle
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

~nepomlcnlm oclma, odrzavsi prezirnu tisinu. Drzeci
sebe odgovornim "a postupak huguenotske devojke.
koju on odnese ma krevet svoga gospodara, Marquis cd
Montbara izvuce sablju bese gotov da je probode,
kada prime, dizuci Sc cd svog molitvenog stola viknu:
- Nemoj je ubiti, mezimce moi! All, ne, ona ne SINE
umreti tako bro!
Milenik zabode svoju sablju u korice. Vojvoda cd
Anjoua, sada <bled cd besa, odbatrlja do svoje sole
sedne. On obrisa znoj sa svog celia, baci pogled ne
umoljive mrznje ma Corneliu nakon so ie promatrase
"a momenat, rece: Tako, moja krasna bezobraznice
= tt 81 meme nameravala smaknuti!
Tacno posto 81 ii dostojni sin Catherine De
Medeci, d~ostojni brat Charlesa TX; posto 81 podmitio
ubicu da otruje Colignya!
Vojvoda cd Anjoua ostade nepomican, primeti
sa krutim osmehom: Ii 81 odlucna devojka, odlucna
u reel delu. ia Sc priblizih saznanju toga pod mojom
cenom! Kako ii je ime?
- Cornelia Mirant.
Sta! Ii 81 cerka mornara koji since skoro da
je p~retvorio u rusevine naSa u~tvrdjenja ma zalivskom
~proeelju? Ii 81 cerka djavolskog Huguenota koji je tex
ponova snabdeo La Rochelle sa potrepstinama?
Cordelier Fra Herve has tada die zavesu i bese ma
ulasku u molitvenu sobu, kada je QUO devojku koja
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17
SEDMA ~"AUTONOMIJA"

MIN b,1rzoaskim ako,n,nistima" ! celom mar
t;z,,ckom Lona-.uaoo od1,5ilo 80
svaku Gem, 6aL - ros,,n nonov,oo ~,
prolica da ,orab; T,et !, svoie rnke
Anton Mana;a ;oaor nd fri; reoen+, T.,
eoslavi;e rek.o ,no = yon o.
na radio kako 80 ,a,,od Nev vorL oT;,oao.
da ie Trst ".izl.z oo,tra,ne Fvrone no To-
6ran,n ia ., .+; !, r,L ~
slavic ako 10 oni IL; ..oosnodar; :, niibo
va; co,c+ve,o; 1,..,,
&C.
,eL.o i N"p'' '"g ~
l., J~' " "a'o A~'4! hio~0 hl@
slohodna,, All u#o $500 -.
nret; q or,,zouo. -
unu+,s -
a ne ga masti1oro,. 800 :, ~
r,,ooe1ava,; NO.. .as
~renonust,iivor, sos4ao1, : : 49,
hor;1, prot;,, ,u~.1- -. 80
nc oodi,e,"
c
"a :: .,1 ,JNs0' ~ . *
=. !; u.,o1:e - ~ la
~ i1'io"a - . | lasiio
~
r. :" haiij7lska St"ihPa oZe 'akoo1er
- 80 va iISt i1oia os'a' ,alllahskL
% . aeniosllaelJe l lzsieol u hekln mes
'|ra N''N!''h u u sFlhu' Ako u 90 sukooa
'o'io, ii@'"vio' u TOM sukopu moran ol
s,''ui JoSosiavelskl ! tailJahskl raohlcl. ITO
nv 'pola' "a \ &c lI9' oiti ia faspoiozehlu
'an'''iShol II JoeosiaEefsko] ourzoazl]i' "a
nJeio pioii'asho lskoliSeaVahJe. oKo pnahja
SAM cd opste taliianske b,,rzoaziie kroz
taliiansku p~o,itj6l1n draw, III nd ;uoos,a-
venske bur5oaz;ie Meme dr5ave Trs+ j,
opste niie radnieEo nitanie
All Tit ~ doa.
n,;becoo - ;os ioa,o,o I'll, .;.a.:,
Trsta IN md; TT, ua,tono,.@,n - !;
b,lo sed,o. i,roe1a.o,.,.o .o,.a,au.a, -
Java. Oval trik su oni izmeslili u nadi da &c
I'M pomocl zadobiti o~portunisticki elemenat
u lrstu u korlst Jugoslavije. Posto Sc ova
preVara pokazala uspesnom u JugoslaviJl,
stvaraJucl sest "autonomnih' drzava i jednu
1ederatlVnu upravu, prlzaJucl tako dobfo ma
punlene lasle Jugoslavenskim politickim !
iezohoJu' "a o. osa1 iePak moSao uioVl'i
20, -,
zsynib, noloza;a :, .ooro,nnoi, orado-d,z.v;
Trstu. U nadi da &c Sc zavuci u te "drzavne"
jasle, trscanski politicari i g%radjanski prvaci
u opste, radlce SWIM svoJlm sllana cd ovog
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17
Biblija.|
Ill
YDHcTufAN
KRISTTJAN 8TAMPAR.

Sa originalnog francuskog ma engleski: Daniel De Leon.
Sedemnaesta knjiga romano Eugene Sue-a: "Tajne
naroda" Ill astoria jedne proleterske porodice
kroz vekoue.'a Pri6a o Sesnaestom Stolecu~
U dee knjige. -Knjiga II.
SO.
Cornelia, bez princeva prinecenja njenih pobuda,
oslobodi svoju ruku cd VEGA sala, koracase odvazno
prema soft ma koju Sc on opet ispruzio. On opet Moi
napomenu da Sc priblizi, govoreci: Dodji ovde. kazem
ii. ia bi Sc plasio prokleti sebe "a uvek dodirom takva
satanskog jeretika kao sto 81 ii, da mi Fra Hevre niie
obeoao o~prostenje nakon naseg ljubavnog sastanka.
I dizuci Sc sa svoje meke sole, primo rasiri svoie
ruke Corneliji. Devojka pristupi; pognu Sc dole; i magic
kao nisao pograbi vojvodu "a kosu levom rukom,
vukuci IL omota svog sala menu desnu rliku naoruzanu
sa kratkim ostrim celicnim nozem sa koiim ona udari
princa nekoliko puta u okolicu srca, vicuci: Umri
kasapine mole brace! Umri, k~ukavicka ubico zena i
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

rem hitlerizn1a, koji &c tn "biljku" opet
izbaciti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

Same ekonomska organizacija
je u stanju da pokrene jednu is
tinsku politicku partiju rada i
tako podigne tvrdjavu protiv
moci kapitala. = K. Mara.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

SUsTINA REVOLUCIJE nije da &c no.
va klasa upravljati posredstvom stare
upravne masinerije, nego da &c ona raz-
biti tn masineriiu i vladati posredstvom
move masine. To je osnovna misao Mark
sizma. Lenin.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
Senoves ISminties
Nedylanti ReikSme

liai" ir 'Tietuviu Gyvenimo
Margumynai"), kuriuose, kaip
paprastai, nevengiama nei uz-
gauliu zodziu, nei melo.
'Lietuviu Raiteliuose" tarp
kitko yra toks sakinys: "Du
metal veliau, nenukeliamas nuo
sosto valdovas CA. Smetona.-
Red.), uzsirustines ant savo sa-
lies gyventoju kurie reikalavo
ekonomines laisves, Suvalkijos
padangeje susaude keleta ge-
ru, jaunq valstieciu''.
Nesunku numatyti kad sito-
kiu aprasymu N-nos nori "iro-
dyti" koks Taurus ir nedoras
buvo A. Smetona. Charakte-
ringa betgi kad N-nos nepasa-
ko uz ka tie ''jauni ir dori val
stieciai" buvo susaudyti. Ogi
uz tai kad jie sudegino vieno
ukininko klojima sykiu SUI ja-
me miegojusiais ukininko Sci
mos nariais. Ellie kitu STAN
blu nusikaltimu, kaip valsty-
bes ir privataus turto naikini-
mas, prize "boikoto' nepriside.
danciu ukininku puolimai, ly.
giai kaip ir visa ellie terorizavi
mo aktu priesingai visuomenes
opinijai kaip tik buvo laba
svelniai nubausti.
Greta to, dar tenka pridur
ii kad, kaip velesnis tyrimas
parode, vadinamas Suyalkijo:
sukilimas turejo rysiu SUI sve
TINA valstybe, Vokietija, ku
rios atzvilgiu to meto Lietu
vos vyriausybe buvo paemu'
griezta linija: sutramde ir
kalejimus susodino sukilim;
ruosusius Klaipedos nazius
pritaike grieztesnes priemone
Klaipedos krasto Vokietinin
kams, ir tt.
sito akivaizdoje, vadinti
anapus sienos remiamus If in
spiruojamus padegikus ir gal
vazudzius "dorais valstieciais
ir kaltinti Lietuvos vyriausy
be kan il uzgniauze Cir tai, la
bal svelniomis priemonemis
priesvalstybinio pobudzio jude
jima, yra tikrai zemas pastel
gimas. Sykiu tai yra ir visis
ko tautines samones nebuvim'
irodymas.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
!. P~"" 1AIOVA LIE u Y "A ~

ir pavoju kurs kyla is boise
viku ekspansijos Europoje. Ly-
gia greta tue memorandum
prezidentas buvo prasytas pa
daryti viska tragingai Lietu-
vos pabegeliu ir tremtiniu pa
deciai palengvinti.
Aisku, butu klaida Siam ras-
tut priskirti labai dideles reik-
smes. Bet Wis delto jis yra
musu nenutrukstamo budeji-
mo irodymas, vienas aktQ ku-
riais mes neisjudinamu pasi-
ryzimu zengiame auksciausia
tilsla nepriklausomos Lie
tuvos atkurima.
''Klebinkite - ir bus jums
atidaryta." Tat klebinkime,
judinkime Lietuvos klausima
III paSVeSkIme tam relkalul
T, musu visas jiegas.
Lygia greta suvarzykime
musu tarpusavio gincus ir ne
apykanta, mes tai yra musu
silpnybes zenklas. Atsiminki-
me ka senoves isminciai laiky-
davo stipriausiu ginklu ir j
pasirinkime: "Om a vincit
amor" - ''Meile viska nuga-
IL. Tat pastatykime meile
Lietuvai auksciau visko, ir mes
tikrai pasieksime savo tiksla-
atkursime nepriklausoma Lie
tuva.
| julius SmetOna.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
NUO REDAKCIJOS.

kite kad saugumo tu zmoniu
kurie pabego is Lietuvos delei,
ju vardu ir pavardziu nededa-
me, nors laiskuose ir straps
niuose jie patiekta pilnai.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
KITAS PAVYZDYS

Ministro Lozoraicio kalbos,
zinoma, negalima suliedinti su
Lietuviu tautos valia, bet Wis
delto jo zodziai, kaip vieno zy-
miausiu dabar gyvenanciu Lie
tuviu, turetu susilaukti tam IT,
kros pagarbos. Ministras Lo-
zoraitis gi tarp kitty dalyku nu-
rode kad yra nelogiska ir ne
naudinga dabartiniu metu kri-
tikuoti Lietuvos praeiti, kadan-
gi uz tai kas dabartiniu metu
yra ivyke, ne Lietuvos praeitis
kalta.
Neziuredamas sio blaivaus
ispejimo, p. Grigaitis Naujie-
nu Birz. 80 numeryje idejo du
neapykanta prizes tautininkq
rezima Lietuvoje persunktus
aprasymus (''Lietuviu Rate
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
KITAS ZYMUS ZUR.
NALISTAS RASYS
Is VOKIETIJOS

Prancuzijos Legijonu karys,
Vytautas Gedgaudas, kuris ra-
Sc seniau Dirvai, bet dabar lai-
ko neturedamas negali spau-
dai rasyti, pranesa apie pasi-
zadejima Dirvai bendradarbiau-
tt kito pabegelio zymaus laik-
rastininko is Kauno. Vyt. Ged-
gaudas raso:
"Cia Vokietijoje, bevik kick
viename miestelyje sutinku
simtus Lietuviu. .Vienas is ju
sutiktasis biciulis TX, laikras-
tininkas is Kauno, kreipesi
name kad as jums persiusciau
jo laiska. Kadangi tas yra
daug sunkiau tai as atpasako-
siu ka jis raso:
"Jau desimtas menuo, raso
jis, kaip gyvenam Vokietijoj,
WV mieste, kaip emigrantai.
Isgyvenom daug siaubingu mo-
mentu, pagaliau susilaukeme
ramiu dienu. Tx musu sia
ramybe drumscia nezinojimas
del rytojaus.
,"Jis raso kad neturi jokiu
ziniu is Lietuvos. Kadangi as
jam daWiau jusu antrasa tat
jis noretu SUI jumis susisiekti
Jis sake daug jums parasys
Dirvai, kaip greit susisiekimas
bus galimas.
'Tame pat mieste as suit
kau buvusi konsula Ell, taip-
Lgi SIS Selma, ir ellie kitu zino-
Fmu asmenu is Kauno.
"Musu ministras Prancuzijai
Klimas taip pat randasi cia ne
toll, gal jam pasiseks gryzti
Prancuzijon. Taip pat sake
randasi zinomas generolas EE
ir yra daug rasytoju, meninin-
ku, muziku ir kt."
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
ZYMUS LIETUVOS
REDAKTORTUS RA-
SYS DIRVAI
Sovietai Gaudo Lietu-
vius Pabegelius
Prancuzijoje

Vienas zymus Lietuvos zur-
nalistas, pabeges is Lietuvos
nuo bolseviku, dabar gyvenas
Prancuzijoje, raso Dirvos re-
daktoriui:
"Speju kad busite jau nebe
pirma zinia gave is Lietuviu
pabegeliu, kuriu daugumas pa
siliko Vokietijoje ir tik maza
dalis tesuskubo pasiekti Pran-
cuzija. Tuo tarpu Prancuzijo-
je randasi apie SO ,seimu pabe-
geliu, issisklaidziusiu po ivai-
rius pakampius ir gyvenanciu
ivairiose moralinese ir ekono-
minese salygose.
"Kas darosi su tais Lietu-
viais kurie Vokietijoje pasiliko
tikru ziniu Xxi siol neturime. IS
vieno-kito atvykelio pasakoji-
mu galirna spresti kad Lietu-
viu pabegeliu mase kencia ta
patti skurda ir nasta kuria at
nese karas visiems Vokietijos
gyventojams. Kas bus daro-
ma SUI jais veliau, JUS gal ana
me pasaulyje geriau zinote.
Ar JUGS jiega vers gryzti j Ru-
sija, ar juos talpins kur tus-
ciame zemes plote, ar juos
kars ar smaugs - vienas Dan
gus tatai tezino.
s"Musu, Prancuzijoje gyve-
nanciu, padetis tue tarpu yra
tokia kad sovietai pretenduoja
j teise 'rupintis' mumis kaip
'sovietu pilieciais'. Nesenai
journalistic Raila ir ADV. Raste-
nj buvo sovietai jiega paeme
ir nugabene j savo lageri ir tik
per dideli varga .pavyko jiems
issikrapstyti.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
DAUGIAU GRIEzTUMO

Sitokie rasymai, lygiai kalp
ir niekuo nepagrystas paskiru
asmenu uzgauliojimas spaudo-
je, niekuo negali prisideti prize
musu vedamos kovos uz Lie
tuvos laisve. Lygia greta, yra
aisku kad, kol tokiu rastu tai
pintojai Lietuviu visuomeneJe
vaidins vyraujama vaidmenl,
vienybes bus labai sunku SUI
laukti. Todel butu labai pa
geidaujama kad tie patriotln-
gai nusiteikusiu musu tautle-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
NEIsGIRSTl zODNIAI

Oar pepraejo nei menesio
kai daugumas Lietuviskq laik-
rasciQ idejo giliai patriotinga
ir ismintinga ministro Lozorai-
clio kalba. Taciau jau ir to
trumpo laiko uzteko kad tulu
musu veikeju butu pakartotos
jq senos ydos ir butu ipulta j
tuos senus partines neapykan-
tos reiskimus, nuo kuriu mi
nistras Lozoraitis kaip tik bu-
vo prases susilaikyti.
Atsitiko panasiai kaip su
mazdaug prizes metus laiko cia
paskelbtu Vyriausio Lietuvos
Islaisvinimo Komiteto atsisau-
kimu Il Lietuviu Tauta". Kaip
atsimename, kuone visi Lietu-
viski laikrasciai ta atsisauki-
ma entuziastingai persispaus-
dino. .Vienok, neziurint j tai
kad Vyriausias Lietuvos Islai-
svinimo Komitetas buvo visu
pripazintas pilnateisis Lietuviu
tautos atstovas, jo paskelbtus
principus tie patys laikrasciai,
ypac vienas ju, neilgai trukus
eme koneveikti.
Kaip zinome, Vyriausias Lie
tuvos Islaisvinimo Komitetas
tarp kitu dalyku buvo paskel-
bes kad Lietuvos 1888 metu
Konstitucija ir toliau lieka ga
lioje. Neziurint j tai, musu
politikieriai is Chicagos nesilio-
We ia konstitucija pravardzia-
We 'Smetonos', 'popierine' kon-
stitucija ir kitaip. Sis ivykis
yra aiski iliustracija to kad kai
kuriems musu veikejams net
visu Lietuviu pripazinta tautos
valia nera auksciausias istaty-
mas, ypac jei jos skelbiami
principal neatitinka ju politi.
niu siekimu. sito akivaizdoje
tenka abejoti ar ir ju veikimas
Lietuvos labui yra toks nuo.
sirdus kokiu jie il skelbia
esant.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
AUkOS LIETUVOS LAISVI-
NIMO REIk Al ANS
L. v. S. CENTRAs $500 Superior Ave. Cleveland B. Ohio
Cleveland 3, Ohio
$500 Superior Ave.

Peter P. Kaulius,
Phillipsburg, N. J. 200
Mrs. Barbora Matas,
Amsterdam, n. Y. 200
Alekas Bangs,
Cleveland, Ohio 1000
Mrs. Wilkitus,
Olyphant, Pa. 500
F. sepetys, =
Pittsburgh, Pa. 1000
B. Chmieliauskas " 500
Frank Tamulonis
Shenandoah, Pa. 500
Martha Norres,
San Francisco, Cal. 1900
Mrs. Joe Kaz 400
Los Angeles Lietuviu
Susirinkime auku 5000
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-07-13
Dirye RedakCijja Steigia hetuVs Karo
Pab6g6hQ BendradarbiQ Fonda

zunastai bky Svedjoje Prancujoje
Voieoe, kt Dva vel toj els pusapiu diduno
a
gaimybe Drvos Rdkca XII
m
jun Drvojt
Te erasJ niei r
moki Ju
episdeh
n
r
kad dmusu i
ko
tmsbe usinys