RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-11

naziv kapitalistickog sistema koji Sc zasniva
ma poricanju ekonomske slobode vecini, sistema
eli je naziv "s!obodno preduzece poruga IL
rabljenim najamnim robovima. Jer 'sslobodno
preduzece", zasnoyano ia najamnom ropstvu,
tako je beznacajno "a mase naroda danas, kao
sto je rec "demokratija' bila beznacajnaEecin
(1Dbovima) starodrevne Atene!
Kao sto niie moglo biti demok1atiie II
starodrevnoj Ateni, sa vecinom njenog stanov-
nistva II vezama objektivnog ropstva, tako he
moe biti III slobodnog preduzeca pod kapita-
lizmom gde je velika vecina potpuno liseia
alata ia proizvodniu kojima ona mozc pristu-
pitt Jedlno prodaJuci sebe IL objektivno du1ia->
u%blJaJuce naJamno ropstvo. Ia veliku vecinu ne
postoJl, he moze ola p%ostoji, nj sloboda indlyi-
dualnog preduzeca, niti ikakva individualnost,
IL takvoj situaciji. Kako plutokratiia i nieni
besedncl govore 0 prayima privatne svoJinc
kao svetim, kada izJavljuju sa duhovitim IL
Iazlma da gde nema "privatne s%vojine' (misli
sc ma plivatnu %svojinu Il drustveno proizvede-
MIN drustveno operisanim potrebnim instru-
mentlma "a prolzvodnju), tn he moze biti slo-
bode, Il NINA nema istine, nit oni istitu zdrav
razum. Jer kapitalizam ie drustveni (li radjc
anti-drustveni) sistem gde Sc prilika ia posedo-
vanie svojinc neprekidno pori6e "a wise cd 90
posto naroda.
"Slobodno preduzece', ekonomski
despotizam.
Z red-kapitalistickoj err radnik je pose
dovao svoi alat, bio je ekonomski slobodan
covek. Sad "alati "a proizvodnju' (kolosalne
tvornice) posednju Sc cd male plutokratske
mainline koia ina moe da porice Ia poricanjc
odgovara njenim Interestingly radnicima pri-
stnp tim alatima Osim pod uslovima ekonom-
skog ropstva. Ovo je tai takozvani sistem oslo
bodnog preduzeca", ovo je sto oni nazivaju
sloboddm ovo je mas proslavljeni ''americki
nacin ~zivota" "a koji su toboze kceri j sinovi
americkih radnika dali svoje zivote na bojnim
poljima globalnog rata!
Sinjenica O istinskoj situaciji jestc da ie
pravo privatne %svojine, jedino postovano pravo
II America, doslo ola znaci, ne pravo radnika
da poseduju svoje alate i da ~uzivaju plodove
svog sopstvenog rada, nego pravo "a nekorisne
kockarske kapitalistiGke ~posednike ola zatvore
tvornice proizvodnje kada god je to NINA mai
povoljnije, i ola porieu proizvadjackim radnici-
ma prisput tvornicama i in%strumentima pro-
izvodhje kada god klasa koja samo poseduje,
drzi da je neprofitabilno da i'll Sc operise.
Ukratko, i da sgrupisemo, sistem "slobod-
nog preduzeca"- to jest, kapitalizam usta-
n~ovljava oval zbir cinjenica:
l. Radnik, lisen vlasnistva, iii alata "a
proizvodnju, mora prodavati sebe II najamno
ropstvo. Ropstvo, Il ma kojoj formi iii stepenu,
ne moze Sc uciniti da znaci Sloboda.
g. Kao najamni robovi, radnici su okra-
deni "a veci dec onoga so proizvedu, glavni
dec odlazi DRAW i svojine-posedujucoj kla-
81, u jednom iii drugom obliku.
2. = Stvarno apsolutni despotizam vla'la
u industrijama gde god Sc uposljava i eksploa-
tise najamni rad. Ekonomski despotizam Sc
nikada ne moze uciniti Ola znaci D~emokratiia.
4. - Kao klasa, radnici SUI osudjeni ma
dozivotno ropstvo. Ia privatnu industriju (za
kapitalizam) neophodno je potreban uslov da
ina pri ruci dobro napunjenu radnu pijacu.
"Slobodno preduzece", ii. kapitalizam, ne hi
Sc mogao, kao sto smo videli, odrzati nj jednos
dana kada ne bi uvek bilo miliona radnika tako