RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

! BOIC- Guile IldoC. NSu
legose danasnjim Tijerima?
Do sedamdesetih godina, pros
log veka, vlast koju je Pariz i
mao u rukama bila je istovre-
memo vlast cele nacije. Ovo je
bio, manje-vise, slucaj sa swim
zemljama do tada. Jer SUI tada
prestolnice bile odlucujuce kic-
me, kako revolucije, tako / kon-
trarevolucije, posto Sc Il NINA,
u glavnom, s~astojala ekonomska
moo. Ali cd sedamdesetih godina
pa do svrsetka 10. veka, bio je
period dovrsavanja podele sveta
medju nekoliko najkrupniiih ka-
pitalistickih zemalja. Kapitali-
Fam je postao internacionalan,
CHA Sc svetska moe nalazila
rukama par kapitalistickih ze-
malta. Sa OWN, prestolnice SUI
izgubile onu car, koju su do ia
da imale i prestale SUI biti odlu-
cuiuci faktori "a celu zenlju.
Jer nisu wise predstavljale SRI
ekonomske moci. Ekonomska
moe je bila premestena pc swim
gradovima, koji Sc nalaze pc ce-
loj zemlji i u kojima ucestvuje
celokupno radnistvo. S druge
strane, Grcka, Belgija i Francus-
ka skupa kao cele zemlje, nisu
odlucujuci faktori danas, nj ovo-
like koliko su prestolnice bile
odlucujuce Go sedamdesetih go
dina, kada Sc usporede sa krup-
MIN kapitalistickim zemljama,
koje stvarno gospodare svetom.
To je osnouni razlog zasto te
radne mase nisu bile u staniu
izvojevati nj pravo da biraju de
mokratsku' burzoasku vladu,
kada SUI, ma svoj nacin naoruza-
ne, a da 0 vladi, kakva je bila
Komuna i ne govorimo. (Sa o.
vim Sc ne porice mogucnost, da
bi te zemlje mogle jos biti mi
cijatori Socijalisticke revolucije
u svetu.) ~
u koliko Sc rat primice kraiu,
bar sto Sc Europe tice, posledice
rata odstupaju cd dosadasnjeg
pravila - da Sc u zemljama koje
izgube rat, pojavljuju bune iii
revolucije. Wee obratno, kao sto
smo gore videli. Ovo je nesto
novoga. Hoce Ii ovo "neSto no
voga' postati predjasnje pravilo
nezadovoljstva radnih masa j da
&c Sc ono stalno povecavati, i ako
je nasilno i vestacki prigusiva-
no, dok Nemacka ne Dude izbace-
ma il rata? Ako Sc tako desi,,
mi verujemo da hoce, tada niJe
is%kljucena mogucnost, Sta wise,
to je vrlo verovatno, da &c sc
nemacke radne mase pobuniti.
A posto je Amerika, volino Iii
ne voljno, bar II javnosti, oda-
vala priznanje onim radnim ma
sama, koje je Engleska gusila,
ona ipak to pravo, da biraju svo-
ju sopstvenu vladu, niece prizna,i
nemackim radnim masama, to le
opste priznato. Niece Ii tada rad
ne mase. kako pobedniekim,
tako i u pobedjenim- zemljama
uvideti, koliko Sc Nth tice, da
stuarna razlika ne postoii izme-
dju velikih kapitalistickih sila?
/ prema tome. buduci da i'm Ia
ko njihovi klasni interest nala-
zu, nece Ii radnici pruziti svoiu
desnicu radnicima drugih zema-
liza? Imaju Ii ova nasa pitanja
zdrave i istorijske osnove?
Kada je francusko-pruski rat
vec bio toku, francuski clanovi
Prve Internacionale, izdali SUI
manifest IL. julia 1870. protiv ra-
ia, a "a solidarnost radnika svih
zemalja, osobito francuskih ne
mackih, ma koji su nemacki rad
nici, izmedju ostalog, odgovorili
sledece: III ime nemackih rad
nika -. izjavljujemo da je sa-
dasnji rat iskljucivo dinastickl
-. sa radoscu prihvatamo brats-
ku ruku koju nam pruzaju fran
cuski radnici -. Verni paroli Pr
We Internacionale: 'Proleteri svih
zemalja ujedinite SCI mi nece-
-. -:LnL .oL1~<: l. /, yol-