RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-26

drzavi New York (u Hyde Parku) it'd. Svoja
~i1nanja i bogatstvo raspodelio je ma mnoge
osobe ustanove, sto sve skupa dokazuje ola
je on umro "kao bubreg u loju'. Umro je
kao bogatas. A nj jedan bogatas nije j ne
moze biti prijatelj radnika i prijatelj 'malog
coveka'.
No, mi ne tvrdimo da je Roosevelt bio
tako strasno grabezliiv covek. Verovatno da
+: Sc on mogao wise obogatiti da je isklju-
c'vo obozavao bogatstvo. On Sc trudio da
stece i izveSni ugled II %javnosti Owe zemlle,
koji je j stekao, narcotic kod kapitalisticke
klase. 1stina je ola ie on nesto ucinio "a
"malog coveka''. Ali sta? Pruzio je izvesne
reforme Il Zlim vremenima IL obliku relifa,
WPA rada 81. Takodjer ie potstakao "orga-
nizovanje" radnika sa svojom NRA, II po-
tetku svoje predsednicke k~arijere. Njegova
NRA politika potstakla je borbu radnika pro-
tiv nesnosljive najamnice u takozvanlm
sweat shops, gde su radnici radlll "a, od
$500 do $500 ma nedeliu. Il tie borbe iska-
kale su mnoge "radnicke" iunile, vec'nom ne
zavisne. Naiposle Sc organizovala Go. Anne
riGka Federacjia Rada, takodler Sc II mnogo
povecala. Politika MIRA bila ie ia, da radnici
imaju pravo organizovati Sc IL kakvu juniju
oni hoce i pogadjati Sc sa svo]im poslodav-
Gina kroz svoje ~iuniie.
Ova politika ie donela izvesne neposred~
ne Stete poslodavcima, koja je naknadjena
S tim Sto ie njihov kapitallstlcki slstem mo-
rnentalno oGuvan cd raspada i ~revoluclle.
Predsednik Roosevelt je bio dalekovidni ka-
pitalisticki p%oliticar. Otuda, on ie bio u korist
reforama, koje su bile neizbezne "a spasa-
vanie kapitalizma. A is%tovremeno su j MEGA
liGno proslavile, kao 'radnickog prilatella'.
Ma osnovu tin reforalna i pomocu raznlh
radnickih fekera politickih strebera on Je
stekao tn povoljnu popularnost kod radnicke
klase.
Da Roosevelt nije izvadjao tn politiku
iskliucivo cato, da bi pomogao "malom CO.
veku' "radniku". svedoci i njegova sopstve-
ma izjava: "reformisite da bi ocuvali'. On
zaista bese n%ajveci kapitalisticki reformator.
Ali radnicka klasa grca u ropstvu kapi-
talisticke klase i dale, nakon sto je Roosevelt
tako "mnogo' postigao "a nju. Poslednja IL
rabljuje prvu danas wise nego u vreme kada
je Roosevelt stupio ma predsednicki po-
lozaj. Kapitalisticki profit udvostrucili SUI
Sc. Radnicka najamnica je ostala ista -
mizerna i COLA egzistencija.
Apored toga, pokojni predsednik je pred
MAGIC u poslednjih par godina = a prikri-
veno zagovarao "a dvadeset i pet godina
konskripciju radnika. Kako da Sc ovo OBJ
jasni?
Nema tn prijateljstva "a radnicku klasu
mediu burzoima i burzoaskim politicarima.
Svi radnicki prijatelii nalaze Sc samo u So
cijalistickoj Radnickoj Partiji. Prijatelji koji
sc nisu rodili, izrasli i iskolovani u bogatstvu
- nagomilanom radu drugih ljudi. Prijatelji
koji u znoju lica svoga zaradju HEB svoJ;
koii Sc iskreno bore, da Sc obori onaJ drus-
tveni sistem koji omogucuje jednima da
Sc u bogatstvu rode i umiru, a drugima da
padnu u kolevku siromastva i nakon kratkog
i patnickog zivota, sruse Sc u pauperski
grob.
Radnici ne trebaju da traze nekakvu
razliku izmedju pokojnog Roosevelta i dru-
9Th politieara. On je sluzio svojoj klasi
izrabljivackim kapitalistima.
Socijalizam je jedini prijatelj radnicke
klase.
cr,xrr>-A nrvn1 TrCJ LII ,;;o do "a M.