RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-24
Denokratiijja--
Pfosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD PETERsENA
Kada narod nije narod

Demokratiia, ponavljamo, nije onda nesto
sto 6oyek moze odobriti iii osuditi bezuslovno.
Pryo. mi moramo razumeti sta mi mislimo sa
.demokratiiom drugo, mi moramo razumeti
sta So misl sa larodom kada narod niie narod!
l. trece. mi moramo vezati demokratiu "a eko-
nomske osnove danog drnstva, posto demokra-
tia o6ito. znaccci vladavinu naroda, mora odr;,-
zavati alne porebe naroda mogucnosti
sredstva 0 zadovol oliavanjn ovih potreba.
Kako stvar stole sada Il vezi sa onim sto
Sc II opste podrazumeva pod terminom demo
kratiiae NJ ne moramo udarati 20 tome pitaniu
opslmo, posto ie ocito da demokratiia. kako
su ie r,zumeI revoncionarni ocevi. ina malo
iii nimalo znataia kada Sc primene IA prakticne
potrebe vecine naloda Pojmljena, mediu drll-
GIN osnevnm stvarima, kao sredstvo ga zastitu
svojne plodova rada, vreme Americke Re
,oluciie - to jest, vreme kada je postizanie
svoine Una kako ona ne,ednako bila raspode
ljena II damon periodu) JOS uvek bilo moguce
Ia proseGnog gradjana, ocito je da ia ista demo
kratiia ne moze znaciti sada sto ie znaG.la tada.
posto mase naroda he samo da sn sada bez
svojine, nego takodier (po Madisonovoj frazi)
81 bez sredstava i made da ie postignu.' Ono
sto je nazad $50 godina pruzalc osnov, i dava1o
znacai razumnost, americkoj ideji demokratiie
nece tvf,lit da ia forma demokratije moze wise
sluzit zadovoliit potrebe vecne naroda 1a-
mas. Isto, kao sto je II ranijem komunistickom
drustvu demokratia sacinjavala neodeljivi deo
nacna zvoa zteia te demokratiie; kao sto
ie II 1776 (i Il gcdinama koje su sledile sve dol
velka inelustrijalna revolucija nije ucinila svoj
ut:caj osetljivim ia sve strane), rania americ-
ka, iii burzoaska, demokratija bila je neodeljivi
oI,n
tako i danas demokratija, da bi imala ikakva
drugog znacaja osm da sluz kao maska exc
nomskog despotizma, mora sacinjavati neodelj.
vi dec nacina zivota veike vecine naroda.
- Ali Sta je ''nacin ,ziyota0 danasnjeg ma
roda mislec prvenstveno na veliku vecinu,
iii ma najamne radnike Mi znamo da evo nije
nacin zivota onoga naroda cd nazad $50 godina.
Mi znamo la nacin zivota Fordovih radnika,
ma primer nijc nacn zivota Henry Forda
njegove lodbine odrzavaoca. Gospodin Ford
poseduje veliko bogatstvo; njegovi radnic he
poseduju nista iZvan samh sebe. Gospodin Ford
kupuje radnu snagu, on prirodno hece da Je
kupuje jeftino; njegovi radnici prcdaju radnu
snagu on isto tako prirodno, hoce da je pro-
daiu DO najvisoi mogucoj cen Njegcvi radnci
prodaju svoju radnu snagu (sto znaci stvarl Ga
chi prodaju sami sebe) na radnoj pijaci; gospo-
din Ford posto nl]e pfodaVaoc fadne shage, pro
daje ma automobilskoj pijaci - to jest, on pro-
daje proizvode svojih radnika ma narocitoj es-
papskoj pijaci, bas kao ra1lnici na svojoj. lsto
tako kao sto niko nece zapitati Fordovog ma
iamnog roba: 'Kako 81 uspeo na automobilskoj
pijaci danas!" tako nece nj gospodna For'ia
niko zapitati: "Jesi Ii uspesno prodao danas
ma radnoj pijacia" "a, sncajno, tn naravno,
niie bio nj automobilske place niti ladne pl-
..o,1,, hi
bi TEX obiGno cavrljanie Washingtonu, Jeffer-
sonu MadisonuD
(Nastavice se)