Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13


znali, ola slovenSko Primorje s
Trstom vred ne pripada Slove-
niji, pa maj njihovi nasprotniki
prihajajo ma dan Sc S takimi ar
gumenti. Najnovejsi argument
ie, da Trst Sc nikoli nj pripadal
nit ~Italiji nit Jugoslaviji, vsled
cesar bi moral biti "mednarOd-
no mesto".
AngleSki' diplomat so re leta
1915 tajno obljubili najvaznejSi
del avstrijskega Primorja TIA
liji "a nagrado, ako Sc pridruzi
zapadnim velesilam V vojni pro-
ii A~vstriji in Nemciji. Italijani
50 okupirali vse to ozemlje pc
razsulu avstrijskega cesarstva
in MISC cakali mirovne konfe-
renee Znani italijanski Sovinist
D'Annunzio je leta 1919 ugra-
bill tudi Reko, dasiravno il je
miroVna kOnferenca OdloCila
status samostojnosti. To Sc je
zgodilo kljuh dejstvu, ola je BIZ
10 prebivalstvo 5 proti / "a pri-
klopitev K J~ugoslaviji.
Jugoslavija, oziroma kralje-
Vina Srbov, Hrvatov in Sloven-
cev, Sc je porodila Sele |. 1918.
Kot nova drzava resnicno nj
imela nobene "zgodovinske"
pravite do Trsta in Primorja,
toda ravnotako Italia nj imela
nobene 'zgodovinske' pravice
do tega ozcmlja, kajti Italia je
poStala cnotna drzava Sele leta
1866 in kOt TAXA nj nikoli lasto-
vala tie zemlje pred letom 1918.
BcneSka S~loVenija, Trst in vse
ostalo Primorje je preje pripa-
dalO AVstriji mad 500 let.
Tudi danes Jugoslavija ne "a
hteva tega teritorija radi Ego
dOvine'. Zahteva ga radi narod-
nosti prebivalstva, XII je V veliki
vccini jugoslovansko, in radi
CtnografiCnega znacaja in oza-
dia tega ozemlja, Xxi je gospo-
darsko in cticno n%eloGljivo cd
SloVenijc in JugoslaVije.
JugoslaVija danes zahteva
pod svoje okrilje vse te pokraji-
ne tudi ma podlagi demokracije,
kajti Primorci in tudi demokra-
ticne italijanske mase V Trstu,
GOrici in drugih veCjih mestih,
so V Stirih lctih osvobodilne
borbe ramo OBJ rami z jugoslo-
Vanskimi borci ja5no dokazali
Vsemu sVetu, ola ne marajo spa
dati veG pod Ttalijo. Petindvaj-
set let italijanske ''prosperite-
te", zanicevanja, poitalijanGeva-
MIA, kriminalnega zatiranja in
ricinovega Ola Jill ie preprica-
10, ola je njihova edna reSitev
V zdruzenju Z Jugoslavijo.
Poleg teh upravicenih zahtev
pa ina Jugoslavija Sc emo a
htevo pc Trstu in jugoslovan-
skem Primorju: kazen, katero
mora Italia placati "a vse zlo-
cine, XII jih je izvrSila mad svo-
bOdOljubnim narodOm - ne Sa-
nc ma Primorskem pred to vol
no, temvec tudi V napadenih
delhi SloVenije in Jugoslavije
pred Svojo kapitulacijo.
V govoru, XII ga je marSal tt
to drzal V Zagrebu dine 20 ma
ia, je jasno povedano. zakai
smatra Jugoslavija "a pravicno
in zakonito, Ola okupira vSe pri-
morske pokrajine in jih uprav-
liza, dokler zadevno vpraSanje
nj temeljito reSeno ma mirovni
konferenci. Naslednji izcrpki
goVora sc znacilni:
'Sirijo Sc razne govorice o
oreplru, Kl baJe ObStaJa med ma
mi IN naSimi zavezniki. Use tie
9oVorice so brez prave podlage.
Med to vojno smo Jugoslovani
lzmed vseh podjarmljenih ma
rodoV postal najbolj bojeviti in
najboli mocni clani zavezniSke-
ga tahOra V borbi prot skup-
nemu Sovrazniku vseh zedinie-
nib narodov.
V tel borbi smo zrtvovali mad
100000 mladih zivljenj. Borii
smo Sc, da osvobodimo naSo do
movino in zgradimo V njej bolt
50 in srecnejSo domacijo, toda