Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-02-07

| f.L. E8f4At 3TFTFEApH E.Gfl rIJRs
risk toriji Qkrog fikaskega Nc
Corrmmiicrka, VI. r.. Hearsta, razne
f1aHs iifsgtFi6enp sskkupppiinPNs in pa ti AsEi
dIeempokraatje, ki sspmqaattrraaijpos ddal So,
demokraticni cato, ker protest.
rajo zarpaedqlil izmotappja oyietskkeP
unije IL ssanitarnega kordona"
Stain Over EFpfrQQEpe7 is. ma -
SLOW clankp Y "CallQ', gllassiplguqI
S. P, XII ga je npapiisal Jim Cork.
Poolleeg rreeddlppii4ha ooddiittkkqQGy S sttallEpn9uu1,
ki SO obiiffajjnnji pocsseebpnnoo Y New,
LLeealddHrur, pa Cork prrifzznpfaaygaas dhasi
ia situacija "zellQ, konfuzna'
Kerreqnpsskkilieevfi inp ((rrppsskkiI) social yqc (
dd teemppoolNraatt pod yoqdtssttyloqmm Pp Para,
S., Sc p pluFssttill QQmpqgop1ttiftEii ed rrpusskkeeaglRa
ppa arroqddffssgg soqyvifpplifz2mna a;. in t fpltfi
k pooEnfffuFzzfi element element Y mm qYpsh
sQQcc~iialliiFsIttifffnnilha strraanlkkaahh cselPo, oq]b
tel poQizznpii urri Sc yeeddEnpQo, live Y
thraggiccnpil lluu5z4ljjii, ddaa je rruuEsskaa Of.
zaavaa ssopFeaiFaalEiFsstFiIfSnrpesggaa zrp gapa
Cello, med tEaaIkSee je zzaSlaa tta ne
sarfeeefnnaa iIlFpq4zzijiaa, ii Ri lFa lhFlpqp, We
deli boljjFe - n pr. Y krroge an
gleske neodyisne delavske
stranke, A Oh, enem Jim Cork
lie priznava, de- hi ppilo "a socia-
liste pogupnroQ, ddrrnpz1iFtii Sc, (prroQttiI
stalinizmu)l z bpurrzzyyaazznfihmpnii de-
mokrati, kot to delaio nekateri
social-demokrati (menda ina v.
mislih neWyorske in tiste Poll
ske v Londonu, XII SO Sc, il So
vrastva do Rustic pa slepo INA
sli v druzbi S poljskimi reakcio1
narjD. Svari jih, da SO Sc ljud-
ske mnozice v Evropi pod tezo
britkih skusenj naueile gledati
V nov svet. Start svet je zanje
stvar proSlosti. Delovanje reak-
CHE in nekaterih bivSih demo-
kratskih vodij "a status quo Jill
vznemirja. In ker nocejo obsto-
jecih razmer, gredo stalinistom
v mreze. Tako pravi Jim Cork.
in mnogi drugi njegovih misli.
XII Sc mucijo V svojih iluzijah.
Medtem pa SO Sc v Londonu
zbrali zastopniki delavskih uni
vseh dezel, XII z ruskimi vred
razpravljajo ne samo 0 obnovit-
vi strokovne internacionale,
nego tudi o zgraditvi delavske
mednarodne solidarnosti ma po-
liticnem polju. To konferenco
bojkotirajo le ALL, UNIV, anne
riSke zeleznicarske bratovscine
in pa odborniki poljskih uni V
Londonu, XII delujejo v podroc-
ju poliske zamejne Wade.
Nemogoce je, da hi bill vsi tt
ljudje, XII so Sc zbrali V Londo-
nu, tako nesrecno ZaSli v "sta-
linisticne mreze'', kakor misli
Jim Cork in drugi TAXI pisci.
Kaj pa, &c bi bill oni zmoti?
Zaprli SO Sc v svoja razglablja-
MIA, navzeli SO Sc misli, da lie
oni imajo "edino zvelicavno We
ro", pri tenn pa SO izgubili silk
z r%ealnostjo.
Lepo bi bio i~zvojevati 81 nov
syet takole zlepa, recimo samo
z glasovnico. Lepo bi bio to tu-
di "a tiste, XII so re, ali bodo
morali pasti v tel vojni. Ko DO
mir, bono nekaj let lahko spet
glasovali. Toda ce vzrokov, ra-
di katerih sta v kratki dobi ma
stall re dive svetovni vojni, in
nesteto drugih pred NINA in
nekaj v razdobju med NINA,
zmagovite Wade ne bodo cd
pravlle, smo lahkQ prepr1canl.
da DO "demokracija" S "totali-
tarci" vred imela spet vse po-
goje "a snovanje tretje svetov-
ne vojne, kakor Jill je imela ta-
KRAFT, ko je zmagala V vojni "a
demokracijo in "a odpravo
vojne", ako Sc je Sc spomi-
Mate
Predsednik Roosevelt to We,
cato zahteva Cd kongresa, da
mai sedanji zatasni zakon "a
Eobvezno vojno, sluzbo spremeni
v trajno postavo, Wilson je mi
sill, da DO militarizem odpravil,
a Roosevelt nina tie iluzije. On
Ije "a obstojeci burzvazni red
privatnega lastnistva, v kate
rem SO vzroki "a sedanjo vojnos
HI-1---- III. . - L.