Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-11-08
Herbert Seligmann 70. N. A.:
Vloga Amerike v kitajskih homatijah

Vloga Amerike v Htajskih homatijah
Poozaj severni KIM je brez vsakega dvoma po]n d
namita ka moznosti da bodo borbe komunsov proti
centrani vladi razsre velike Uradni krog Wash
ngtonu pa navzlic temu preprican da Amerka bo
zapletena to mescansko vojno.
Uradno mi je bio povedano vprasanje glede pre-
vazanja cungkinskih Get ameriskimi adjam
Kno naslednje: Nv nobenem slucau Zednjene drza
prevazale kitaskih Get krae XII nahaajo
njosti Kine temvec edino e prstanisca ko Tsingao
CnVangao in Iiensn. Edno jemo tenn pogledu tvorl
Pekng XII pa e bill pref prestolnica Kline. Nikdar ud nj
prevazal Get cungknske Wade krae, ker prei
neposredni spopadi.
Dober primer nacna kako Amerika cuva zapeta-
MIA noranji kitaski spor je sluca admrala Barbeya
XII e prispel dine A. oktobra bzno mesta Chefoo ker
e namerava zkrcati cete katerm bla power nalo
ga da prevzamejo preao Japoncev Tu nase da so ko
untcne sile 18 armade re zasede mesto in prisansce
nakar e odkonil zkrcanje Get in odpul Odb je torej
predog da b zasedel ia kra ker smatra da pristoa
Kitacem samim da sporazumejo, komu maj ma koncu
koncev prpade mesto in luka.
dplomatcnem pogedu e amerisko zunane mini
strsvo zvezi le cngkisko vado Pri komunistih
e posebnega predstavnika le do anuarja 1915
XII bill prdeen kot politicn svetovaec vojaskemu opa
zoVacu generala Wedemeyer- ia.
Vojaski opazovalci imei tam ako vazno vogo, ker
SO nam preskrbe podatke premikanju japonskih cet
Tud po odhodu polticnega svetovalca e vojaska msa
ostala mesu, toda naogo, da strogo ogba vseh
vpraSanj ktajske potke
Natancnejsih podatkov spopadh, XII nastali
vern KIM nj dobti il uradnh krogov XII poudarjao da
ii spopadi deloma nadaljevanje borb XII teh
podrocjih med ismi nasprotniki re cd eta 1927
Vada Cungkingu Sc vedno zanasa to, da bodo
pogaanja, XII vrse med predsavnik komunistov
in cungnsko obasto uspela ter dovedla do ustano
vitve posvetovanega polcnega svea katerem e bilo
govora razgovorh komunistcnega prvaka Mao Use Tun
ga in ameriskega ambasadora Patrick Hurley-a
Pogajanja, katera je incl Mao Tse Tung pozneje kot
1arsalom Ciang Kasekom so Sc izalovia oziro
glasom tukasnh uradnih vrov uspela le do neke
narec, da sta oba prvaka sporazumela tenn, da
81 bosta prizadevala prt do soglasa.
Sporazum Sc je izkazal zacasno nemogoc naslednh
zadevah:
l. Cas- sestanka kitajske narodne skupscine in nena
S=stava.
g. Usoda kitaiskih komunisticnih armad.
g. Administracija predelov Kitajske, XII e
komunisticnih rokah
To je vzrok, da SO sedanj razgovori usmeren pred
vsem pro sestav neke vrste posveovanega dea maj hi
obsegalo politicne stranke Kline.
Gasom naziranja ameriskih uradnh krogov je mai
vec upana tenn, da bo prso do sporazuma eh pogaja-
nh Cungkingu ker b uegnil TAX sporazum prvesti do
tega da b Ktajc odloc da urede svoje spore po
htcnih sestankh mesto ma bojnem polju
kar Sc tice zedinjenih drzav, je nameravano, da
odpokice aerske oborozene sile cim bodo vse ja
ponske cete razorozene kitaskem ozelju Ceni
Sc, da OBJ letu bo ko prbizno $1,000 mari
nov in 5000 vojakov kitajskem ozemju.
Kar pa Rusov tice smatrajo uradni washingtonski
krog da e Mandzura tocka kater bo preizkuse-
ma vrednost nedavne ruskotaske pogodbe Ako bodo R
81 odpoklcai svoe eete - zadnh vesteh jh zaceI
uikat - bo prevadalo preprcane, ia bodo osta zves
svojim obljubam.