RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-23

tema - dati radnicma bar toliko veci stan
dard zivota To bi bila reforna, koja bi
omogucila radnicima da provode svoj ropski
zivot pod kapitalizmom bio bi i'm kapitalizam
snoSljiviji Kao celina, kapitalistieka klasa
nebi tim nista izgubila. Izgubili bi pojedini
kapitalisti, koji prave male prolific
Razume Sc, da gornja tvrdnja lzgleda
protivrecna Sociialistickom objasnjenju su-
protnosti u raspodeh bogatstva. Ali kada Sc
uzne obzir jedna druga clnlenica - cinJe-
MICA modernog kapitalizma - da su depre-
size buduce beskonaene pojave da bi
kapitalisticka klasa kao celina, daluci rad
nicina viSi standard zivota, tex dozvollla
radnicima da u toGko wise rade godlnl
dana nego pre- toga, da bi l saml doblll
nesto wise, tn nema protivrecnostl Men 60
disnji profit u vren1enu vrlo ogranlcene pl-
jace nebi bio mani. Ovo pretpostavlJa ule-
d;nienu kapitalisticku klasu totalitari
janski sistem, u koiem bi drzava in1ala pot
punu kontrolu mad kapitalom Privatni, kakav
je do sada poznat, kapitalizam, kapitalizam
slobodne konkurenciie, ne moze to dati, jer
ne n1oze ujediniti kapitalisticku klasu.
Naravno trebalo bi daleko lei da bi Sc
povecao standard zivota "a pedeset posto,
ako Sc uzrae "a polaznu tacku standard
zvota posledniin ratnim godinama, kada
su radnici radili puno vreme, pa preko-
vrer1eno To znaG da bi buduce radnici
norali primati jedan put po tollko kollko
SUI do sada primal Koliko ina kapitalista
koji bi ma to pristal? Mozda tex najjace
korporacije, koje ovako imaju skoro celu
piiacu - domacu i svetsku - pod svojom
kontrolom, pretpostavljajuci da drzava prisili
ostae kapitaliste ma to-
Ostali dec kapitalisticke klase. koji je
daleko veci prisiljen je konkurentskom po-
trebom ne samo da ne dozvoh dizanje stan
darda zivota, nego da ga jos snizi. U ostalom,
tesko da bi najjace korporacije mogle podicl
standard zivota "a pedeset posto, bez koope-
racije svih kapitasta ma svetu. Ovo pref
postavlja medjunarodni totalitarijanski ka-.
pitalzam, do cega verovatno nece doci. Tu
SUI nanoga zamrsena zestoka suprotnlstva
mediu kapitalistima korporacijana, jedne
nacije, kao celog sveta, njihova koope-
racija apsolutno je nemoguca. Mediuna-
rodno jedinstvo kooperaciju ma ekonoms-
kim pitanjenna moze ostvariti samo Socija-
liam Radnici bi dobili viSi standard zivota
jedino, ako bi ga izvojevai sa gorkom bor-
bonn. A posto su, ekonomski zakoni1 protiy.
radnika, oni nj ma tai nacin ne mogu tako
Sta pod kapitalizmom izvojevati
Najposle ne samo da ovo pitanje estate
nereseno nego ono postaje jos wise "a
mrseno jos teze. 1nace, kada bi Sc ovako
Sta moglo resavati pod kapitalizmom po-
dizati standard zivota u tome srazmeru, So
cijalizam nebi nikada dosao. Kapitalizam bi
ostao "a sva buduca vremena - sto je razu-
me Sc, istorijski apsurd.
nacin ma koji &c Sc tai standard zivota
podizati, rekao je Snyder jeste oval: u tn
svrhu! > poslodavcima &c biti dozvoljeno
da dobrovoljno povisuju najamnice koje ne
uticu ma Gene" Sa ovim je sve pokvareno
Sve made "a podizanje standarda zivota is
cezavaju gornjim recima Gde cemo mi
naci ijedneg kapitalstu koji &c dobrovolJno
podizati najamnicu? Nema takvih kapitalista.
Mjehur povisice standarda zivota "a pedeset
posto raspukao Sc.
Konacno, cd toga svega nema nista. STAN
dard zivota, vredan pomona, moze podlcl
Socijalizam koji radnicka klasa moze mora,
samo kroz gorku klasnu borbu proletersku
revoluciju, politickim ekonomskim organl-
zovanjem, izvojevati.
Socijalistieka Radnicka Partija ukazuje
put Socijalizam
Wise vredi jedan najmanji clancic IL raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knJige