RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-20
ODNOS AMERICKOG KAPITA-
LIMA PREMA R~AZRUSENOJ
EVROPI

Ovih dana ie britanska vlada zatrazila
zaiam cd So 600, 100000 do S 5000, 100000 cd
Wade Siedinjenih Drzava. Ali posto je anne
ri6ka drzava, kao i svaka druga kapitallsticka
drzava "cdbor "a otpravljanje poslova cello
kupne burzoazije", ona ne moze datl, ako
bi j hteli, ako bi imali novac, takav zaJam
bez odobrenia annericke kapitalisticke klase.
Takvu pozajmicu ona bi morala uzeti, ma
ravno Cd arneriGkih bankara industrijalista
i %jarnciti "a sigurnost iste. A ako nebl morala
uzeti je cd pomenutih privatnih kapitallsta,
ii. ako bi inala d~ovoljno novca Ii drzavnoj
b~lagajni, ona opet nebi mogla tai novac po-
zajmiti bez odobrenja prvih, jer to su po-
rezodavci cd kojih Sc ubiraju fondovi "a dr.
zavnu bl~agajnu.
Protivljenje davanju zaima prilicno je ja-
ko u kongresu. Najverovatnije je da kon-
gres nece odobriti talo veliki zajam. Odo-
brice Sc verovatno TEX toliko u koliko iziski-
vaju interest americkog kapitalizma, imeno,
ola Sc Engleska o6uva cd totalne propasti i
proleterske revolucije.
A tn je i jos jedan razlog zasto amerieki
kapitalizam ne zeli ola finansijski podupre
Britaniju. Tai razlog je Ii tome sto bi bril-
tanski kapitalizam, finansijski i ekonomski
ojacan, postao prilicno jak konkurenat anne
rickom kapitalizmu ma svetskoj pijaci. Ame-
ricki kapitalizam bi hteo da ranija britanska
pijaca j trgovina u opste, padne MENU u
ruke, a ne da je opet povrati u zivot "a
Britaniju. Doduse, burzoazija ne tumaei to
protivljenje ma tai nacin. Ona obilazi glavni
razlog i objasnjava to drzanje sa sitnim raz-
lozima.
Cleveland plain Dealer" primecuje u
vodnicki, reki dan, da je "gomilajuci deficit
[britanske drzavne blagajne] 1000 miliona
dolara "a cetiri godine, 1916 do 40, ma do
gledu i da Sc ravnoteza izmedju uvoza i IL
voza ne moe razborito ocekivati do pre-
n1f99b52!"nSu SD smi2lnps1 mioufnAisiJei
Ovo pax znaci da pozajmica nebi obeca-
vala s%igurnost ameriekim pozajmljivacima,
dok bi istovremeno potpomagali s~nazenje
svog buduceg %konkurenta.
"Donekle je nesreca u tome sto SUI re-
zultati nedavnih britanskih izbora uneseni
u diskusiju americke pomoci Engleskoj. Isti-
ma je, kao sto rece jucer predsednik Tru-
man, da Britanci innaju pravo da glasaju kako
oni hoce i da odluke O takvim stvarima kao
sto je socijalizam i nacionalizacija industrije
nisu nasi poslovi.
"Ali owe stvari najdublje uticu ma misao
americkih kapitalista i americkih bankara
IL vezi sa privlacivosti britanskog zajma i
kredita i take pretvaraju pitanje cele finan-
sijske pomoci u stvar drzavnog razmatranja,
uvlaceci siroku upotrebu javnih kredita."
1stina je da je britanska ekonomija jake
~razrusena i osakacena. Ali, prema gore po-
mention Cleveland plain Dealer'-u, Bri-
tanija treba da Sc zadovolji sa malom po-
moci, iii zajmom. Ona mora patti cd ne
srece koja je nju shasta i vuci Sc "a svoje
sopstvene petite cd DIANA. Sta bi ona htela?
Ear odmah prvih dana nakon rata, ona bi
htela da postane tako jaka, kao da i nije
u ratu bila. Iii da Dude jos jaca nego ranije,
da bi mogla uspesno voditi ~trgovacku borbu
sa americkim kapitalom u swim predelima
sveta.