davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Imperial Valley press., 1945-07-05

Formed of break-away links that
net only hold the cartridges to-
gether. but are held together by
the cartridges, the disintegratine
gun belt. which feeds 50-caliber
cartridges in heavy machine guns.
seems to vanish into thin air as
the gun is fired. The links, like
the empty cartridge cases, spin
away from the gun upon firing.
Imperial Valley press., 1945-07-05

More than 5000 of the total 48,-
523 square miles of louisiana are
Water-covered.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08

toliko misljenja i shvacanja, kollko ! medJu
samfm partizanima.
NADIA, iii izgled "a drzavna korita, ko-
rumpiralo je i same vodje "komun'stlcke
p~artije. Oni &c Sc boriti swim silama ola sc
odrzi saradjivanje sa burzoazijom. Ukratko,
u Jugoslaviji danas ne postoji ikakav revolu-
cionarni radnicki pokret. Mega Sc mora po-
novo stvarati. Ito IL pocetka.
"Komunisticka" partija je, zaista, "pobe-
dila". Ali sa tim axiom, ona je p~restala, Char
u toliko u koliko je bila) biti komunisticka
Ne samo da je "pobeda" skupo placena, nego
ona u opste nije nj pobeda. To je pobeda
kapitalisticke klase, mad njenim uklasnim
neprijateljima nacistickom i fasistickom
burzoazijom = i mad njenim klasnim nepri-
jateljima - radnickom klasom i opstim
radnim masama.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08

U nase pristaniste sa svojim bremenima snabdevstina
Sa clijeln ola zaprece Owe izlete, iii da III izloze velikim
opasnostima "a ceste ~pokusaje, rojalisti doterase j.
pristanista Brouage korito skartiranog broda. Napunise
ga peskom, i potopise ga ma ulazu u zaliv koii vodi :,
rase pristaniste. Buduci voda plitka ma tome mestu
p~otopljeno korito bese tako pretvoreno u pola-potonl;e-
nu ladju. bese snabdeveno sa brojem artileriiskih ko-
NADIA koji, %zajednieki sa onima ma tvrdjavama podign,,.
tim cd neprijatelja ma protivnoj strani zalva. mogu
ukrstati paljbu ma svaki Cd nasih brodova koii ulaze III
izlaze il sidrista. Jueer je Gradski Savet resio da 8
"a vreme noel, kada je talas nisko, brod, ostavlien ma
suhu ma pescanim obalama ot~icajuceg mora, spali. Ia;
smell udar - smell jer oi kojima je ~dodeljeno da "a
lzvrse mora]u lzlcl IL grada kroz kapiju Diva Nina.
Prisiljeni su da n%agomilaju gorivo oko korita pod nall
bonn vojnika ma strait smela ekspediciia niie mace
lzlskivala militarne vestine. Ona samo zahtevase ,ch;
cena srca; koja Sc razvise kod rocheloiskih zena. y nil
novom ]ednoglasnom upornom zahtevu. - XIV ziuo+;
iludl' koll su vec brojno mani cd opsadnika, trebaiu
govorahu one, bti ocuvani "a bitku. - Hrabre zeno
Sc okupise, oko tri stotine Min, zajedno sa dobrim bro
jem dece oko dvanaest godina starosti koji nastojahu
ola Sc pridruze swim maikama. Trupa Sc ~sastojase cd
.u1 1vasnul zeua, pielluchlnJa, zenskln siuzavKi j supru-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08

koJem smo Sc sporazumei. Mi preletismo to kratko
rastojanje koje mas razdeljivase Cd korita, bro ma
gomilasmo uz njegove bocine potpajujuca drva i slamu
koJe donesosmo uza sc. Vonik pucase ma mas utaman u
nrak, i zvase njegove drugove ma oruzje. Oni pozurise
gore sa topdzijama ali ne behu u stanju da mas uzmu
ia nissan ma tako kratkon rastojanju, cd ozgo dole oni
napustise topove poslase nam pljusak ~puscanih hitaca
kroz mrak koji ~pogodise nekoliko mas. Metci zvizdahu.
Jedan odnese moi klobuk. Tvoja matt, sestra ia
drzasmo Sc bizu jedna uz drugu, ali ne mogosmo videti
Jedna drugu radi pomrcine. Cornelia, je 81 Ii ii ranje-
ma! pltahu one. Nissan! a viz Nisnlo nj mir odgovori
tvo]a matt; ! ona opet povika: 'Drzite Sc cvrsto, kceri
n1oJe! Pahtep Ma to ona i Bombarde, koia tex sto je
zapahia drvce unnoceno u surnpor, potpalise prve svez-
nJeve drva Shame. Njihov primer bese sedjen jedno-
Vremeno ma dvadesetak raznih mesta, u prkos puscane
PaiJoe roJallsta. U minutu gust oblaci dina obaviSe
korito. Plamteca goriva bacase svoje otseve cak ma
Jaruge vode ma pescanim obalama, preko Nth ma
ornJeve prlstanista. Mi smo mogli videti tako Gisto kao
U danu. Rojalsti, dakako, z~aslepljeni dimom kojeg
Ve'ar gonise ma Nth, zajedno sa velikim plastima pla-
mena, ne mogose wise videti da pucaiu ma mas
(Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08

ga obrtnika, ribara i trgovaca. Medju NINA, i najistak-
nutJe nedju NINA ia pominjem sa ponosom behu
lnoja matt, moja sestra Theresa i Cornelia Mirant. koia
sc nedavno povratila sa jedne cd snabdevajucih ekspe-
dicija njenog oca u Britanny. Oko tri sata u iutru one
krenuse IL grada, noseci snopove suhog potpaljujuceg
drveta sveznjeve sana. Jak vetar je pirio. Duboka
tmina pripomogla je njihov mars pod vodstvom SUI
pruge rlbara koja je poznata pod nadimkom Bonbarde.
pc tome sto je ugasila jednu cd neprijateliskih proiek-
tia. zahvaljujuci njenom eestom traganju "a skolika-
ma, koje obiluju ma nasim obalama, Bombarde bese "a
poznata sa sigurnin prolazima izmedju kanenia i zivog-
peska koji pokrivase zaliv. Ona je provela rocheloiske
zene kroz pomrcinu. Sledeee je Cornelijino ~sopstveno
~iznasanje te afere:
Zahvaljujuci pomrcini, zvizdajucem vetru ma
Sim THIN koracanjima, mi Sc priblizismo dohvatu
puscane paljbe sa brodovog korita bez da SUI mas osetili
1ojalisti. Tvoja matt, marsirajuci u prvim redovima
izmedju meme i Therese, i 6esto, kao sto smo mi, Ia
padajuci do kolena u vodu i blato, neprekidno odricase
da Sc nju oslobodi tereta cd bremena "a potpaljivanje
kojeg je nosila. Mi besmo u blizom r~astojanju do broda,
CHA svetla mama pomagahu jos IL daleka kroz pomrcinu,
tada vojnik ma strait oseti mas vikase: III ide tamor
PAN! PAN odgovori tvoja matt. To bese signal o
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08
SKI,pO DyAGEENNA POBEDA

Naslov ovog clanka odnosi Sc ma radnicku
klasu Jugoslavije, u opste, j "Komunisticku'
partiju posebice.
Danas ie vec opSte poznato da je par
tizanska grupa, CHI je centar clanstvo i sim
paticari nekadasnje "Komunisticke" partije,
odnela politicku pobedu. A izgled je takav da
ie pobeda i "a u buduce osigurana. Ako Sc j
n pobedi kraljevske reakcionare u predst9-
jecim izborima, iii plebiscitu, partizanska
grupa ipak nece doziveti Fveliki politieki po-
raz. Kompromis neke vrste morao hi Sc
/. ostvariti.
Situacija Sc razvijala poduze m
u korist p~artizanske prevlasti, a narcotic u
poslednje vreme. Kao sto smo istakli u uvod-
niku: "Prvih Sest messed" u broju cd q.
decembra, razvitak politicke s~ituacije potvr-
djuje da je vlast, z~aista, prvih sest meseci cd
neizmerne vaznosti. Ma kako slaba i nevazna
grupa bila koja je ugrabila vlast, n &c bro
steel jake sledbenistvo i potporu. Objasnjenje
je u tome, sto Sc svi organi propaganda, sile
j strah cd sile, stave u sluzbu vladajuce
grupe, u swim pogledima, ma sve strane i u
punoj aktivnosti. I tako upliv, koji je u po-
cetku bio mali, u kratkom vremenu postaje
jak.
"Narodni Glasnik'' cd 81. januara, doneo
je odlomak clanka "Istina o Jugoslaviji",
kojeg je napisao Stojan Pribicevic "a Ion
donski "New Statesman and Nation" cd q.
%januara. IN. G." je doneo tai odlomak pod
naslovom: "Pribicevic 0 Jugoslaviji".
Posto je poznato da Pribicevic odavno
naginje partizanima, a sumnjamo da je u
propaganda i ~posteniji od ostalih partizana,
to njegove tvrdnje treba uzeti "a prilicno
preterane, u p~ripisivanju pobeda i wilma
partizanima. Pa ipak, u njegovom clanku Sc
'moze lako nazreti progress koji je ucinila
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08
IDxepna Biblija.
i'll
KRIsTIJAN STAMPAR.

Sedemnaesta knjiga romano Eugene Sue-a: Tame
naroda" Ill "Istorija jedne proleterske porodice
kroz vekove." Prica o Sesnaestona Stolecu.
U doe knjige. Knjiga II.
Sa originalnog francuskog ma engleski: Daniel De Leon.
On konferisase, i zahtevase mesto "a sebe i svoj pre-
tendujuci garrison, Pukovnik Strozzi odobri mesto nasem
~prijatelju, koji, izlazeci van, otkri cinjenicu da Sc ME
gov garrison s~astoji cd samog MEGA. Raspaljen otkri-
Gem, Strozzi beSe gotov da obesi majstora Barbota.
Kada dodjose ljudi kapetana Normanda u broom ko-
raku, oni odagnase rojaliste i ~istrgnuse naseg neustra-
slvog kazandziju il njihovih kandzi.
JANUARA Is, 1873. Neka je siava Bogu!
Moja matt, moja sestra Theresa Rennepont, Cornelia,
1noja zarucnica nekoliko drugih hrabrih rocheloiskih
zena tesko da pobegose sinoc. Brigantine lvrste brodal
kapetana Miranta, zaduzene obavezom snabdevanla La
Poche1lea ratnom municiiom zitom. cesto udesavahl
jedrlla "a opale br1taniJe III Lover, / po4loso ~.a-.ss
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08

mi smo "a proletersku vlast u Jugosla-
viii - isto tako kao sto n.snlo hi "a
kralja i njegove reakcionare, ali usudju-
jemo sc otvoreno reel, da Tito i njegovi
partizani ne mogu biti gori cd kralja i
~njegovih reakcionarnih politicara, prem
da hi i oni mogli biti priblizno takvim.
~"Srbobran" i demokratija nemaju
nista zajednickog. Niti je danasnja ode
mokratiia" ikakva - tt. stvarna de-
mokratija.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08
Liga lame industrijalne
~demOkratije

U "Proletarecu" cd 81. %januara ma
lazi Sc jedan clancic ma engleskom je-
ziku pod naslovom: "The League for
industrial democracy in 10th year.. Pot
pts pod tim clancicem je, THE Nation"
lverovatno poznati casopis].
clanak pocima sa OWN recima:
INA II. septembra 1905, u Peck's
restaurant-u, 40 Fulton Street, New
York, okupila Sc mala grupa da proslavi
'nedavno znatno povecanje u socijalis-
tickim glasovima u America 80" it'd.
| Liga bese o~rganizovan. U ligu SUI stu
pill sami kojekakvi i%ntelektualci - Jack
London, Upton Sinclair it'd. Ono sto je
potstaklo organizovanje Lige jeste veil
XII broj "socijalistiekih" g~lasova u 1904.
IN edavn Socijalisticki Norman
Thomasovil glasovi", kaze Sc IL tome
clanku, "od 1914. ~izgledaju mali E76.442l
u uporedjenju sd 40O.0 900 dobitih u 1904"
Ne znamo da Ii su to bill samo S. P.
glasovi toliki u 1904. Ako jesu, sto lie
~verovatno, onda je zaista "Socijalisticka"
partija dobila udarac Cd koieg Sc wise
nikada nece povratiti. u ledno vreme je
ona imala oko jedan million glasova.
Tai strahoviti pad, umesto da je
porast, duguje Sc lazmom ucenju "soci-
tNastavak sa 3. ~strane)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08
~SOCIJALISTICKA POSTA
M. G. K, Milwaukee, Wis:

PITANJE br. 8: "Da Ii je Russia mogla
spreciti dolazak Hitlera ma vlast u Nemackoj
U 1888? Da je Russia odbila pakt "uzajamnog
prijateljstva, da Ii hi bio ikakve razlike u
d%anasnjoj svetskoj aferi, i da Ii bi Russia
bolje prosla?
ODGOVOR: Mi Sc %usudjujemo tvrditi
da je pravilno p%ostupanje Rustic u odnosu sa
medjunarodnim radnickim %pokretom, a ma
rociti nemackim, moglo spreciti dolazak Hit
lera ma vlast u 1888, i svakoga drugoga osim
radnicke klase.
Da je Russia zauzela pravilan stav, ona je
mogla, buduci visoko postovana cd radnicke
klase, uticati ma nemacki radnicki pokret, u
pr~eciscavanju istog Cd reformista i izdajnika
j u doterivanju strogo revolucionarnog pro-
grama - ella i taktike. U tim najburnijim
vremenima u ~istoriji radnickog pokreta, cd
1919. do 1888, revolucionarni pokret je mogao
tako ~ojacati da ga nikakva sila ma svetu ne bi
mogla spreciti da preuzme vlast i celu eko-
Nemackoj i u Rusiji u odnosu Nemacke i
rezultat je katastrofa i nacizam.
A da pakt "uzajamnog prijateljstva' nije
potpiSan izmedju nacista j Stalinove klike,
rat bi v%erovatno bio jos "a nekoje vreme
odlozen i mozda bi bio drukce konstituisan.
Tesko da hi Sc nacisti usudili da napadnu male
nacije oko sebe, da nisu dobili rec cd Rustic
"a ekonomsku i moralnu potporu i osiguranje
da in Russia nece napasti.
U ostalom, uzimajuci u obzir cinjenicu
da su do 1899. svi uslovi "a rat ma svetskom
kantaru bill ~sazreli, rat bi svejedno dosao
j ako, mozda, nesto kasnije i nesto drukciji,
da je Russia odbila pomenuti pakt. Premda i
druge stvari igraju izvesnu ulogu, ipak je
svetski kapitalizam i kapitalisticki sukoblja-
vajuci interest, stvarni uzrok rata.
Razlike, dakle, nebi ipak bilo u danasnioi
svetskoj aferi, iii, ne hi je bilo bar u bliskoj
Euducnosti.
I~stovremeno, mi smo naklonjeni da veru-
jemo da hi Russia prosla bolje. Memo potpisi-
vanje p%omenutog pakta, okurazilo je naciste
ma osvajanje nejakih zemalja. Docnije, kada
su nacisti mnoge cd tin zemalja o~svojili i
slomili dobrim delom britansku i francusku
sllu ma zapadu, oni Sc osetise (naopako po
sebe, brenda je tragicno i "a Ruse) dovoljno
Jakim da napadnu i Rusiju avanturu ma
koju Sc oni nebi smell usuditi da nisu osvoiiIi
skoro celu Evropu, ma ciju moe SUI Sc ~oslonili.
Rat bi verovatno bio izmedju kapialistic-
kin zemalja. One hi ~medjusobno lomile kicmu
Jedna drugoj. Mozda Russia ne bi u opste
morala zaci u rat. Razume Sc ovo SUI sve ma
gadjanja, ali prili6no logicna nagadjanja.
No, ipak je tesko reel kojim bi Sc pravcem
s~ltuaclja krenula. Svakako, Russia je trebala
ola odabere onaj pravac koji je najviSe IL ko-
rlst mira. Ona to nije ucinila. Razlika je tex
U tome sto Russia nije bila u ovom slucaju
agresor. Agresor je bila Nemacka.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08
SOyinisticki "CeSalj"

saljivi list "cesalj' u februarskom
izdanju opet "ceslja", ali uvek %sovinis-
ticki. Kao i njegov brat "Srbobran", sve
bi Hrvate pojeo u jednom dorucku. A
posto ina i Srba, koii su protiv njegove
k~raljevacke politike, koii Sc u glavnom,
okupljaju oko "Slobodne Pedi", On i
Nth napada ma isti na6in. Oak in pri-
kazuje Hrvatima iii slicnim Hrvatima.
Evo jednog primera toga pisania:
"DRENOVcEV KOMENTAR
"Frator Nikola Drenovac donosi svoi
komentar odma ispod telegrama O Cd
likovanju, koji pocinje sa slikom kape-
tana' Mirka [M~arkovical. Jedan pogled
ma sliku jasno vam je, da je partizan,
razmrsena i peoeesljana [neocesIjana]
kosa, kao i kod obicne skitnice i nerad-
nika. Idiotsko cello upravo kao da lie
Hrvat. Glup pogled i glup osneh, kao
sto je sam komentar glup."
kao sto Sc vidi, "Cesalj" pored toga
sto je licno coveka nagrdio, da bi boo
u i Hrvate, azv ga je i "Fratrom"
i rece da ina "Idiotsko celo", kao ida
je Hrvat". Dakle, prezir prema Hrvati-
ma. Sto napada partizane, mi mu u tome
ne zameramo, ali mu zameramo u tome
sto on preporueuje njegovo srpstvo
r~eakcionarnu kraljevacku politiku. Ali
napadati Hrvate, to osudjujemo. To je
bezobrazluk. Kao i sve druge narodnos-
tt, Hrvati Sc dele ma ekonomske klase
ma dobre i hrdiave Jude. Kakvih god
ina medju Hrvatima takvil1 ina i mediu
Srbima.
Dakle. "cesalj' je vrlo otrovan, i
wise politieki sovinistiski, nego saljivi
list.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-08
Stalinisti cuvaju crkvu

0SASAAnhAOVA ~Av OJN
U par brojeva Tod 1. februara i
%prethodnom) "Slobodne Reci", stalinisti
su Sc zakacili sa pravoslavnim manti-
jasima oko pitanja "Ko cuva pravoslav-
nu crkvu, a ko je protiv nje?" cak prve
uvodnike %posvecuju toj tako "vaznoj"
Stvari.
Citajuci gore pomenuti naslov u
vodnika, neizbezno zakljucujemo da sta
linisti ~nastoje ola stvore impresiju ma
svoje citaoce da oni, stalinisti, cuvaju
pravoslavnu crkvu, a pravoslavni man
tijasi ST. "protiv ME-. mace bi tai naslov
bio besmislen.
IS. r." kritikuje Kozomaru, Dioni-
sija i druge mantijase, sto Sc cepaju (u
politely sa ruskom pravoslavnom crk-
vom, a kako izgleda i sa onom u Jugo-
slaviji, koja vec dobrim delom usvaia
partizane i njihovu %vladavinu. Ia pri-
mer nj navodi, kako je ~"delegaciia
Srpske pravoslavne crkve, ma celu sa
vrsiocem patrijarSke duznosti, mitropo-
litom Josifom, otiSla u Moskvu da pri-
sustvuje izboru novog ruskog Patrijarha.
Ma sveeanost &c doci patrijarski Pravo-
slavne crkve il celog sveta."
"Greh' pravoslavnih mantijasa ov-
de Il America jeste u tome, sto niece da
usvoje pro-stalinisticku politiku, koiu
usvaja pravoslavna crkva u Rusiji j u
Jugoslaviji.
U ostalom, to usvajanje stalinisticke
politike ma strani pravoslavne crkve nije
nikakva wilma, niti p~erjanica "a sesir
stalinista. To je samar uz obraz. To ie
znak ola SUI vec i popovi uvideli da sta
llnlzam nema nista zajednickog wise sa
proleterskom %revolucijom, niti predstav-
liza ikakvu opasnost kapitalistickim in
teresima.
umesto da Sc slide Sto i'm mantijasi
daju tai samar, oni ~uzvikuju: Mi bra
nimo crkvu, a vi ste protiv ME.
"Srbobranovi" demokratski
principi
Nema nista smesnijega ma svetu cd
toga kada "Srbobran" zagovara demo-
kratske principe. On prikazuje kralja
Petra "demokratom". Doduse, kao Petar,
on hi jos rnogao biti "demokrat' u bu-
ducnosti, ali kao kralj, on nije, niti &c
ikada biti "demokrat". Same ime 'skralj"
iskljucuje demokratiju.
"Srbobran" naziva i grupu koia Sc
okuplja oko kralja, srpske i druge kra-
ljevske reakcionare, cd kojih SUI neki
drzali drzavne polozaje u Jugoslaviji "a
vreme diktature, 'demokratima". Mi
hailoviea i njegovu vojsku naziva ode
mokratskom."
~njegovoj rubrici "Sa politicke are
ne" u broju cd 20. januara, kaze Sc do
slovno: "Sefovi svih politickih stranaka,
ohrabreni OWN Ustavnim axiom mladog
Vladara, prikupili SUI Sc ponovo oko ME
ga da zajedno sa MIN brane demokrats-
Ike principe, ma kojima treba da pociva
o~slobodiena Ju~goslavija."
Kralj je "demokrat", a svi owl "se-
fowl, koji SUI, iii u~cestvovali u Aleksan-
drovoj diktaturi, iii SUI je ravnodusno
odobravali, svi SUI "demokrati". On ie
n%ebrojeno puta nazivao i Aleksandra
"demokratom', a njegovu Iiktaturu ode
mokratskom."
Ovo je krajnje n~asilovanje i jezika
i logike. Svako INA da je Geo period -
So izuzetkom prvih par iii nekoliko GO
dina - Aleksandar vladao ma teroristic-
III nacin, vrlo slicno hitlerovom me-
todu.
Mi nismo "a Tita i "a partizane -
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-08-09

bells, fegensret6 tpirfen fam, 10 er.
foroert eben Der 8eruf 6es MiiIios
mars neben ienen @iseni6aften nod
erbebli9e gnergte, praftiIden Sinn
un6 tiefe Wenidenfenntnis, brei 81.
geni9often, bon benen cine 10 ieIten
lit tpte Die an6ere, @teenI9often fer.
ner, tpel9e in Der Seiutat Elm 10 rel.
DIES Selo fir fidb baber, oaB es elmer
ungetpobnli6en uno boben Selbitber.
lGugnung be6arf, Inn bic b0bere @bre
in Dem entbebrungsboIlen 8erltf 6es
Wiiiionars 5u iu6en.
0ie WiiiionsanitaIten baben aIio
cine idtuere &ufgabe, tauglt6e 8erf-
5euge 5u ftn6en, unb bic pelde iid
6arbieten, itno Der 0atur Der Sa9e
na6 metIt S6ndrmer, iiber elmer fit.
5en6en 2ebensneiie tieffinntg gepor-
oene Son6perfer, berungliidte Wen-
| i6en oIler art, ooer gar Subiefte, ote
oie1en 8eruf tpie einen on6ern lei6t-
fertigerpeiie ereretfen. 8os bonn
oielen 2euten an eigener 8efabigung
ooer innerer @eibe abgebt, bermeint
man 6ur6 Wetbooe 81 erleten, unb
biloet enttpe0er tote 8erf5euge ooer
gar Seu6ler. 8on BEN lebteren min
i6 obieben, bon BEN eriteren babe i9
oaS unglaubli6e in Der ungei6idten
Bebanolung ibrer @emeinone geie-
ben, tpie Ite D. g. orme @ilbe, Die
ME cine 8iertelItunoe unter Da6
uno Sad rubig geieiien baben, nit
! 1tunoenlangen abItruien Beroigten in
eintoniger Heoe qualten, iooaB man
Iit6 nur bertpunoert, oaB ite ni6t oa'
bonlaufen.
60 fano i9 audi in iener Miifton
einen 1tupioen, pimmernoen S6u'
Iter, uno penn i6 @ri6ton glauben
0orf 10 mar iein gorganger Oollfom'
men untpiirotg, Elm SSuoe bonn &bein,
ser Dor ser WiIitdrpfli6t ausriB, me-
gen ieiner &enntnis oes Sebrdii6en
bon Der Wdiiionsgeieqi6aft prote.
giert, getauft uno bieber gei6idt
tpuroe, mo- er itb our6 untpiiroigfei-
ten o1er 9lrt baIo unm0glt6 ma9te.
60 Elm MenId Iteat oenn pobI au6
einen 8eri6t iiber ieine @rfolge 5u'
iommen, Der ii6 gan5 erbauli6 Iieit,
neil ct ben Sten1pel iener Metbobe
tragt; aber pel6er @rt bieie tptrfli9
| |iino, lit leidt gu ermelen.
50 Die S6iloerung bes prote1tan.
tii6en 8eobadters anoere boben
abnli6es beridtet.
C.-St. d. CIV.
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-08-09
BpahtRttH,uprtra Artpil

SIMMER pieoer greift man in nidt.
fatbolii6en tirdli6en &reii:n unie.
reg 2anoeS Die fatboliide Stride an
nit Der 8eiduloigune, iie benetme
fi6 in Siio>Imerifa intoleraut ge.
geniiber ben proteitantii9en Miliio.
naren, bic bon bier oortbin gel6idt
meroen. Grit in iiingiter 3eit be l6Gf.
tigte iid Die fatbolii6e 8ref1e NIT
einem lol6en Sou.
Son auem an0eren abgeieben oarf
man fiigli9 bebaupten, parum fol.
len fatbolil6e 8iid0fe uno onoere
Suoamerifoner ni6t gegen 8efeb.
rungsoerlude auftreten, Die 3Die.
tra6t in Elm golf tragen mGbreno
ote Srgane uno Metbooen oes 8e.
februngSDerfes bon borurteilslolen
geidtfatboliten redt ungiinItig beur.
teilt Deroen. 3. g. bon Dem betann.
ten amerifaniIten CHARLES 2ummis
in Sinii6t auf Merifo.
8as oud oiele anbere uber 6iefen
@egenitanb gelagt baben, finoen mir
beieinanoer in Dem urteiI 6es nidt.
@rafen &arl BON @oer5,
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-08-09

ie botten freiIi6 nod tpenig 2nno
tultiOiert uno ft9 meiItens nit So
gen unb Sii9en beiddftigt. Sic ber-
tauften tbr 2anb uno 5oger nod bem
8eiten. Dte Bottoms bem Ototp-
6luB entlang Biz tief in bic gr6rien
binein Daren nit bi6ten 8Gl6ern
betpa6Ien uno fait un0ur6brtnglt6
nit l1nterboG5 6ur6aogen. 9ie @dl.
Der tDaren reid an 8aren, Siri9en,
80Ifen, Jidlen Goons, 8oiiums
uiD., uno Elm ueberrei6tum an ST.
iden uno oler1ei 8oiiertieren fiiIlte
Sic SIiiile uno Strome. gluf ben
9rGrien gab es groBe Seroen bon
8uffaloS. Slls i'd bierber fom, bot.
ten Die OonfeeS bon &entudD uno
8elt 8irginta bas @roBmilb gum
groBen Sell tDeggeIdoiien. 0ie rei-
den SSdger bonn Often botten bier
ibre &lubbauier uno fanten ieoes
Sobr I'm cine beltimmte 3eit uno
bcgannen ibre Sae03iige. 9tu6 8fer.
oeoiebe fonoen itf bier; es tpuroe NIT
ibnen fur5er Sro5eB gemo9t, inoem
man tie einfo6 podte un0 ouffniipfte.
Gtpos norolid bon IbiIton, an ser
olten State &oa6, liegt Der &ir6bof.
Gort liegen ungefabr 5pan5ig Bfer0e-
Oic6e begraben.
(6ortieRunQ foIatl
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-08-09
1QdankQn
u. Erinnerungen
Bon q b. s. Gmertges
(Sortiebung)

Iuf einmol blidte Satber Geinete
0ur6's SenIter uno Idb einen Sramp
bereinfommen. @r erlpartete Die Tur-
glode 81 boren. 0od) oIles blieb ru-
big. Ser Sromp NOR berumgegongen
CUR Slide. @s oauerte ni6t longe,
bis Tberele bereinfam uno meloete
u@s lit Elm Tramp in Der Slide; i6
babe ibm idon ettpa5 5u ehen gege.
ben. Ser Wonn tut mir Ieio bel Die
ier &alte. 9tun bettelt er Inn Elm
8aar S6ube ODER einen mormen
&od. Sc meinoe, elmer bon Be BaIto.
re batt Dobl mot oouon."
~Sor nal, Sberele," fon Die Mnt'
mort, ~ou peiBt DobI, ooB i6 feline
boben S6ube bQbe, BLOB nieorigt
9ousldube un6 Clippers. ueber.
5leber babe tdJ oub nift, ols nur mel.
men olten 8internantel. Sier, gif
ibm oieies @eloItiid!"
Sic nabm oaS @elo uno ging.
Ser Eromp fam ou6 gu uns in's
9o1p1tol, mo- er mid un0 Sntbel
S0amann onpun1pte. @r mar nod
Elm 5iemlif froftiger Mtonn.
$50 ldlGfIt 0u?" frogte i'd i'm
%, i6 gebe CUR &oblengrube uni
1dlafe im Boiler Goom. 0ort lit eS
l6on porm. 9ort an Der &oblengru
be 6olten oud Die @ilenbabn5iige gun
&obleneinnebmen. Damn iteigt mar
auf uno fdbrt neiter."
~8ober fommlt ou oenn?" frugtf
| if ipeiter.
SD un6 mein &omeroo berIieBer
ouf Dem Jra6t3ug ct. 2ouis. 8i,
bielten ltns in elmer longen 8or Gal
ouf, nabmen's genliitli6, rou6te1
uniere Pfeifben uno bertrQumten oil
3eit, Sic Siioleite Der Gar mar offer
uno Die marme Come idien berein
8enn cS falter miro, idieben mir oi'
Cir gu, leben unS 5uiamnen in oil
ede, um beiier narm 3u bleibcn
8enn Die Sutter5eit fommt, iteigc1
mir an lolden Stationen aus, no Oe1
BUG ltder unbolten miro, une oon1
! geben mir furagieren. @ir finbel