RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

SRI organizacije i nacela radnicke klase.
Ignorisali SUI tri glavne stvari Glib, IAh-
TIKI i OBLIK sindikalnog pokreta. Bee re-
v~olucionarnog ella, i taktike koJom da Sc
cilj ~ostvari, kao i oblika, iii structure eko-
nomskog pokreta, da bi Sc isti mogao iskorls-
It'll u borbi "a oslobodjenje i koji bi posluzlo
kao kalupi novog drustvenog uredJenJa, ma
kon preuzimanja proizvodnje, Geo program
sitnicarskih besmislica prevara, ne vredl nj
pola boba. cak je Stefan. Stefan je "a to, sto
pokfet sa takvim nistavnim programom stoJl
ma putu, kao smetnja, u organizovanju pra-
vog, revolucionarnog ekonomskog pokreta.
Takav pokret TRUE umove radnika. Odu-
vraca in cd Socijalizma i trosi dragoceno
vreme i energiju radnika, u beznadeznoJ l
vecnoj borbi u okviru kapitalistickog drus-
iva produzava ropstvo radnicke klase.
Mi ne kazemo da sindikati nisu treoail
u opste program sitnih i svakodnevnln Ia
hteva. Ekonomski pokret treba da Sc oor'
protiy svakodnevnih n~asrtaja kapltalstlcke
klase ma najamnicu i radne uslove. AL on
treba da ina takodjer i program revoiuclJe
gore pomenuta tri osnovna nacela. y me-
govom programu treba da stoJi, l ia Sc
energicno propagira medju radnlclma, unls-
tenie kapitalistickog sistema; osvajanje j ra-
laramie kapitalisticke politicke drzave ! US
postavu noyih upravnih organa, kako naiazu
prilike; i preuzimanje svih drustvenlh sreds-
tava "a proizvodnju cd strane ekonPmskl Or
ganizovanih radnika, koji nastavlJaJu l dalJe
sa proizvodnjom i zauzimaju kontrolu l u
pravu mad istima. A struktura organizaclJe
nuzna je zbog toga so bez forme koja odgo-
vara samoj prirodi proizvodnje sastavu IN
dustrije, kao i potrebama novog drustvenog
uredjenja, nebi Sc moglo celishodno l soil
darno radnike organizovati, nit bi Sc mogla
p~reuzeti proizvodnja, niti bi p~ostojali organi
"a upravu mad industrijom, nakon preuzlma-
MIA iste. Ia struktura mora biti Industrial
ma. Mozda bi Sc u Jugoslaviji mogla podnetl
donekle i meSavina zanata i zanatskih orga-
nizaciia. Ali osnov organizacije morao bi biti
industrijalni.
Svi drzavni prvaci danasnje Jugoslavije
izjavljuju da je tamo kapitalisticki sistem.
TO je einio Tito, Ribar, Kardelj svi ostali
politicari. Oni SUI to isticali cesce nego sto Je
bilo potrebno da Sc ustanovi cinjenica o
postojanju kapitalizma u Jugoslaviji. cak SUI
kopirali obljubljeni americki izraz "privatno
preduzece',, pred kojim Sc neprestano kla-
njaju.
Jugoslavenska drzava apsolutno ne moze
da sluzi interesima radnika, cak i kada bi to
neki, iii mnogi njeni drzavnici hteli. Ako bi
pokusala tako nesta, ona bi Sc sukobila sa
onim "slobodnim preduzecem', kome ona
sluzi. l ona, iii bi prestala biti drzaya $50
bodnog preduzeca", so bi znacilo memo pot
puno razaranje i podizanje novih organa u
Interest," radnicke klase, iii bi, kao i sve
estate drzave, uzela u zastitu burzoaziju j
stala protiv radnika.
Posto je pitanje samo: Kapitalizam iii
Socijalizam, i posto sindikalni pokret ne
trazi Socijalizam, zakljucujemo da Sc on Ia
dovoljava sa kapitalizmom. A to je izdaja.
Ma suprot svojim vodjama, radnici Jugo-
slavic bi trebali da sami malo obmisle O
ovom, tako vaznom, pitanju da izrade re-
volucionarni program "a svoj pokret.