Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-01-26
TRIESTE ALI TRST?
II.

Tedaj Jim nj priso ma msel, da sc DO habsburska
monarhija razsula, ali da pride poVrse dzava, ka
teri maj bi bill zdruzeni vsi uzni Slovan Jugoslavja e
ba roena prepozno, da bi imela Parizu nekoga, XII
b zastopa in zagovarja zahteve tako spretnost
o kot je Benes upraviceval zahteve Cehoslovaske Ma
phnjene talijanske zahteve povzrocale pariski
konferenci glavn spor Bile znzane toda mirona z
ravnava e vseeno prikucia med 1talane mad pol mill
jona Jugosovanov kot tud Trs naravni izhod central
ne Europe.
Ia izravnava je bia velka narodna krivica - Sc
veca krivca ko spuhtele zrak lepe aljanske OBJ
lube pravicnem posopanju narodom kstere so ma
pravi leta 1919; Jugosovani bill podvrzeni vlada-
nu narodnega zatranja XII ga nj bio para do crnih
dni hitleranstv Slovenske soe sovensk casopisi
je zgino; cello duhovnkom je blo prepovedano rabbit
slovenscino.
Nen1ski kmetje iuznih Trolah kaerih trpljenje je
zaskeleo duso angleskh turisov tolazi zaves,
Ga Sc veko slabse prede ubogim Slovencem Primor-
ju in nstu Itajanska oblas vzlc temu dvajsetih le
h nj mogla usvariti naravnega poviska aljanske pro-
porconalnos Trstu in danes posekajo prmorski So-
venci svoem junastvu in udanost druge jugoslo
vanske partizane.
Itaanska aneksija Trsta nj ba samo velika
rodna klivca; p1inesa je Trstu tud gospodarski
pad Pravzaprav nabOj navduseni zagovolnik te pri-
kopve so bill trgovc il Genove in Benetk, ki ra
Gun unicena Trsta upa prastiti nemske in srednje
evropske trgovne Na sti nacin po prklopitv trza
ski trgovci financra kampanjo osvojitev Reke, da
b jo korist svoJe trgovine gospodarsko upropast)
Tlst nina ltaijo nikakega ekonomskega pomona;
gede ma njegov naodnoStn sestav spada po zemlepsu
centralni Evropi.
Posest Tlsta e tolej podea Italiji imperiastcne
snernce napram centra]n Evopi. alijanske smernice
so bile re spocetka Jugoslaviji sOvrazne in take bodo
cstale dOkler ostane Tst laskh rokah ka kdor ina
Oblast mad Trstom, isllati oblas tud mad njego
Vim zaledjem. Og1ska in AVsr sta ODE iskali zhod
skoz Tlst in ia izhod je bill odvsen cd ital anske
klonenosti. Da sta jo uzVa, sta ODE mora deiti 81
ajansko sovrastvo napran JugosavJi in tako naspro
ovati vsakemu nacrtu koopelacio centrani Evrop
Tst je bill pravzaprav gaVni steber ''rimskh protOkO
low revizskega fasstiGnega boka Avstrije, Ogrske
in 3li:e; in ia biloxi sc DO moral ozve &c osane Trst
it, ianskih rokah.
&c bi Tlst in Primolje ba vrnjena jugosovanske
okc b to pomenilo popavek nahujse narodne klivce,
M e zanvila mirovna zravnava leta 1919. In Sc vec,
T,u bi nacin bill odvzet njegov imperalisticni
znaca Jugosavij pa bi daal nekega umetnega sred
neev1opejskega karakera kajti Jugoslavja prpada
centrano Evropo To bi dao Jugoslaviji njen
zhod in il nudilo neka obstoece kaptalne opreme, gle
de katere vs srnjajo da jo Jugoslavija porebuje
(lzar Sc tiGe prstanisc), Italia pa
Tako hi tud cehoslovaski izhod ma Jadran bill
prateskh sovanskh rokah in tenn bi preset cehoslo-
vaSl tgovsk promet il Hambuga, kar hi bilo dobro-
bit vseh Predvsem pa b Avsija in Ogrska bill primo
rani radi njune zavisnost cd Trsa, kooperrati nu-
mimi sovanskini sosedi, mesto da jim nasprotueta
drugmi besedam pcvedano, Trst bi postal temeln ka
men edn jeevropske gospodarske enonosti XII bi vec
sonela ma nenski nadvadi temvec ma skupni enako-
pravnosti in deokracj Trst b postal prosta uka to-