Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-02-16
PRIBICEVIC O JUGOSLAVIJI

PRIBICEVIC 0 JUGOSLAV1JI
New Statesman and Nation' Q4ondon) je 8 febru
aria 1914 prinese drugi clanek Jugoslaviji izpod
peresa Stojana Pribicevica. Del tega e bill brzoav
lien Ameriko in SANS ga objavlja sovenscin.
Prevod tega clanka je preskrbe Mirko G. Kuhel tai
mix SANSa.
Skrivnost vojaskih uspehov marSala Tita lei ME
govern drzavntvu ze cd zacetka eta l941 e pokaza
kot naconalsticni preje ko komunscn voditelj; kot
jugoslovansk in hrvas prvak Cd zacetka re e pros
jugoslovanske poltcne stranke, tenvec
ugoslovanske narodnos da skupno srnejo svoe vrste
prot napadalce. Predagal e edni zvedljivi nacn re-
Sitve dolgotranega probema ugosovanskih narodnos:
federalzmu. Tito bo ponovno nagasa kako sta
Sc pogovor leta 1941 Mihajlovicem ocila lie rad
dveh vprasan strategic in vzrane borbe ter progra
narodne enakopravnosti. Zmaga mad Mihaj ajlovicem
je bila usoena, prvc ker e prikup unaskemu in
stinku ugosovanskh narodov ker e prigovaral nepre
stano borbo vzc sovraznkove premoc drugc ker e po
bal starokopitno pogubonosno idejo srbski nadvad
in zavzemal popolno enakopraVnost vseh jugoso
vanskh narodnost Tako e cd vsega zacetka povleke
sebi borbeno mosko so vse jugoslovanskh narodnost
medte ko e Mihajl obsta me cloveske pltvine
srbskih Sovinstov.
Najvecja anomalija ali nepravnost danaSnjega polo
zaa e da Ttov Narodni komite in Protifasscno vece
izvaata oblat le domacih teh, kra Peter
in negova vlada pa inozemstvu Partizan uzivajo
molastno zdravo zicno eksstenco kakih pravic
mednarodn druzb. Kazeo tudi da je ustava liza leta
1881 katero opra kra in negova vlada svojo oblas
ba odrejena enostranski dekretom pokojnega kralja
Aleksandra poem ko je leta 1929 odprav ustavo liza
leta 1921 in polas diktatorske moc Glasom kraleve
ustave Cd 1881 monarhija edn oblast in to je IT,
sta ustava kakor tud pozca vladarja katero ze Ma
rodno osvobodina fronta predozi narodu gasovane
tel cetrti zim sovraznh aktvnost Jugoslaviji so
ako sraSne da ST straSneSih eden misli
IT, nekaerih krah Bosne in Like lahko clovek potuje
cee dn brez da b sreca kako clovesko bite ali zval
Danes raste rava ker nekoc stale vasi Ized 000
900 prebvacev Jugosave ih je skoraj 100000 pablo
borb ali bilo pokanih, ali umrlo koncenracskih
porh cd bolezni lakote in kana - to je
najvsa izguba zvljenj, kar h je utrpel kater
drugi narod tel voni Narodne osvobodne oblasti 81
sofa da bo to limo polovco jugoslovanskih prebiva
bosi Cello Begradu vdi korakati marskaterega
Titovega vojaka brez obuvaa ali brez sukne vremenu
ko kaze topoer pod nico Oh gorkh cestah napol
ge kmetice skrejo grmove, &c prikaze kak tujec
Mani kot 2O poljedeske zeje je bilo poseane ansko
jesen Nadani tisoci Jugoslovanov bodo paca svomi
zvljenji ustanov zdruzena vada XII bo pripo-
cd zaveznkov in upravicena preemati ponoc cd
UNRRA in posojilno-najemne pogodbe. preteklost je
nastaja nesporazum med UNRRA in Narodnim komite-
jem marsala Tta radi zaheve da hi UNRRA DELLA relf
potrebscne " Jugsoavj potom svoh sredstev, med
tenn ko e Narodn koite odklonil odporo &c b o de-
lille oblast narodnega osvobojenja. Nabrz je UNRRA
sumnica da hi partizani eventuelno rabbi ref poll
ticne namene, medtem ko partizani bali, da bi
UNRRA izrabala relif posabsanje oblasti Narodne
osvobodne Wade Ma podlagi nanovese zave direktor-
ia Lehana je ia tocka ze resena relf bodo dee donna
&c Gugosovanske) oblash oh prsotnost opazovacev
UNRRA.
IS ~