davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29

sleci ljudje sirom sveta vedo, da
to zaupnistvo ne DO krseno, tenn
vec da DO zvesto izpolnjeno.
"Najvisja NADIA ameriskega
ljudstva je resnicno ia, da Sc bo
svetovno sodelovanje "a mir
kmalu tako izpopolnilo, da Sc
bodo atomske metode unicenja
definitivno in "a vedno prepove-
dale potom mednarodnega spo-
razuma."
Truman je svoj govor porabil
"a naznanilo svetu, da namera-
vajo Zedinjene drzave tudi v mi
ru ostati najvecja mornaricna
sila ma svetu, katera DO skupno
z mocno armada in zracno silo
rabljena "a posesenje in zascito
zunanje politike, XII bo temeljila
ma pravicnosti.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
TrumanOva Odredba
glede Avstrije
WASHINGTON, 27. oktobra

WASHINGTON, 27. oktobra
- Drzavni department je danes
obelodanil odredbo, katero je
predsednik Truman Re u. juni-
ia postal gen. Marku Clarku, po.
veljniku ameriskih okupacijskih
sill v Avstriji, glede izkorenin.
jenja nacizma in fasizma v Av.
striji.
Odredba, obsegajoca 10000
besed, je narocala gen. Clarku,
da Sc vse Nemce, XII so prisli v
Avstrijo pred ali po aneksiji de-
zele k nemskemu rajhu, odstra-
nj z vseh pozicij, bodisi javnih
ali privatnih, ter da Sc jih izze-
ne il Avstrije.
Dale je Truman gen. Clarku
narocil, da istotako iztrebi vse
fasisticne vplive, XII so Sc vgnez-
dill v Avstriji pred letom 1888,
ko je Mussolini financiral pri-
vatno armada "zelenih srajc",
katere je vodil prime Rudiger
,Stahremberg.
Slednje gibanje je imelo pri-
stase med avstrijskimi kmeti,
zlasti v okolici Salzburga in
Gradca. Prime Stahremberg sc
sedaj nahaja nekje v Juzni Ame-
riki.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29

bo narodov, pod enakimi pogoji
pravice, da vodijo trgovino in
da imajo dostop do surovin kjer-
koli ma svetu.
"9. Mi verujemo, da morajo
narodi Zapadne hemisfere
(namrec narodi Severne, Gen.
tralne in JUNE Amerike) brez
vmesavanja izven Zapadne he
misfere delati skupaj kot dobri
sosedje "a resevanje svojih
skupnih problemov.
40. Mi verujemo, da je polno
gospodarsko sodelovanje med
vsemi narodi, velikimi in mali
mi, predpogoj "a izboljsanje
zivljenskih razmer sirom sveta,
in pa "a uveljavljenje svobode
pred strahom in pomanjkanjem.
Il. Mi bono Sc nadalje pospe-
sevali svobodo izrazanja in svo-
bodo verskega prepricanja 81
rom svobodoljubnih delov sveta.
"12. Mi smo prepricani, da je
"a ohranitev miru med narodi
potrebna Organizacija zdruze-
nih narodov, sestojeca IL vseh
miroljubnih narodov sveta, XII so
pripravljeni vzajemno rabbit 81
10 "a zasiguranje miru."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
KONGRES DOVRSII.
DELO MA NOVI
DAVcNI PREDLOGI

WASHINGTON, u. oktobra.
Konferencni odsek obeh
zbornic je danes sklenil, da Sc
dohodninski davek "a prihod-
ME leto zniza "a 5 milijard in
920 milijonov dolarjev, oziroma
skoro "a milijardo vec kot pa je
predlagal zakladniski tajnik.
Davki ma izredno visoke do
bicke korporacij so popolnoma
crtani, davki ma dohodke posa-
meznikov pa Sc imajo znizati "a
dve milijardi in GA milijonov
dolarjev.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
Upa ma spOraZum prot
rabi atOmske bOmbe
BesediIo 1rumanovih IL took
ameriske zunanje poIitike

Tu sledi IL took, katere je
predsednik Truman proglasil "a
temelj smeriske zunanje politi-
ke:
Il. Mi ne zahtevamo nobenih
novih ozemelj ali posebnih kori-
sti. Mi nimamo nobenih napa-
dalnih nacrtov proti nobenemu
narodu, velikemu ali malemu.
Mi nimamo nobenih nacrtov, XII
bi ovirali katerikoli narod, XII ze-
Ii ziveti v miru.
"2. Mi verujemo, da norajo
vsi narodi, katerim so bile vzete
pravice suverenosti in samovla-
de, iste pravice pref ali slej do
biti nazaj.
"3. Mi ne bono odobrili nobe-
nih teritorijalnih sprememb v
nobenem prijateljskem delu sve-
ia, ako iste ne soglasajo svo-
bodno izrazenimi zeljami priza-
detega ljudstva.
~. Mi verujemo, da bi sc mo-
ralo vsem narodom, XII so pri-
pravljeni "a samovlado, dovoli-
ii, da svobodno izberejo obliko
Wade, kakrsno sami zelijo, brez
vmesavanja cd kateregakoli tu-
jega izvora. To velja "a Evropo
in Azijo, tako "a Afriko kot "a
zapadno hemisfero.
IS. z zdruzeno in kooperativ-
no akcijo nasih vojnih zavezni-
kov bono pomagali porazenim
sovraznim drzavam ~ustanoviti
miroljubne demokraticne Wade,
katere 81 bodo same svobodno
iZbrale in SkuSali bono ustvari-
ii svet, kjer nacizem, fasizem in
vojaska agresivnost ne bodo
mogli obstojati.
IS. Mi ne bono PRIMAL nobe.
ne Wade, XII bi bila vsiljena ka-
teremukoli narodu cd kake tuje
sile. v nekaterih slucajih utegne
biti nemogoce prepreciti vsilje-
ME take Wade, toda zedinjene
drzave ne bodo priznale nobene
take Wade.
~. Mi verujemo, da bi morali
vsi narodi uzivati svobodo NOR.
ia in enake plovbene pravice na
njenih rekah in vodah ter ma re.
kah in vodah, XII teko skozi vel
kot emo dezelo.
''8. Mi verujemo, da bi morale
vse drzave, ii 50 sprejete Y drux
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
MOrilec mlade
lOrainske zene
podal izpoved
Ustrelil jo je.
da Sc polasti njenega
avtolnobila

LORAIN, O., %. oktobra. -
Gordon E. Wellman, XII je bill v
soboto zvecer aretiran v Colum-
busu, je danes podal polno IL
poved, Y kateri je primal, da je
ustrelil Mrs. Helen Duffield, ker
Sc je hotel polastiti njenega av-
tomobila, XII bi mu sluzil pri be-
gu z neko drugo lorainsko ZEN
sko, katero je incl ljubezen-
sko razmerje.
Wellman,- XII je bill re enkrat
zaprt radi avtomobilske tatvi-
ne, je izjavil, da Mrs. Duffield,
katere MOI sluzi v mornarici,
sploh nj poznal, in da jo je
ustrelil edino vsled tega, ker je
hotel ukrasti njen avto.
Wellman je bill tekom Sur
mega izprasevanja popolnoma
zbran in miren.
Rekel je, da ko je oddal pr
vi strel ma zensko, ko je po obs
ku v delikatesni trgovini stopi-
la v svoj avto, Sc je to zgodilo
"po nakljucju', tekom voznje
IL mesta pa da ga je memo sto-
kanje in tezko dihanje tako
vznemirjalo, da je oddal nanjo
Sc tri strele, potem pa vrgel
truplo v jarek OBJ cesti, kjer je
bilo par ur kasneje najdeno.
Wellman je bill prijet v soboto
zvecer ma eni izmed glavnih ulic
v Columbusu, Ohio, kjer sc je
podal brez odpora, ampak takoj
po aretaciji nj hotel reci nicesar,
razen da je primal svojo identi-
teto in da je bill v sredo zvecer,
ko je bila Mrs. Duffield umorje-
ma, v Lorainu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
Vesf il Ivljenja ameriskih Slovencev

Pri vojakih je bill cd IS. marca
1912 do 1. oktobra 1915.
Yale, Kans. - z bojisca Sc je
srecno vrnil k svojim starsem
Albin Jankole, XII sc je bojeval
v Afriki in Nemciji, - L. ar
made Sc je vrnil domov tudi Ru-
dolph Knes, XII pa je bill toliko
srecen,. da mu nj bilo treba It'll
cez luzo.
Duluth, MINI. - V bolnisnici
st. M ary Sc Sc vedno nahaja
John Zobec il Towerja. Po vec
mesecih zdravljenja v bolnisni-
ci Sc mu je zdravje ze precej
povrnilo, vendar ne Sc toliko, da
bi Sc mogel vrniti domov. - v
isti bolnisnici je duhovnik Fayt
IL Elkora, rodom Slovak, toda
govori gladko slovenski jerk.
- Pc dolgem casu je zapustil
bolnisnico Peter stajer il Biwa-
bika. - V Chisholmu je umrla
Mrs. T. Milinkovich (?), stara
81 let.
Denver, Colo. - v torek je
po vec letnem bolehanju umrl
John Artach, XII je zivel dolga
leta v Waukeganu, ILL.,, kjer je
tajnikoval drustvu II SNPJ cd
leta 1880 do konca 1888, nakar
je vsled bolezni tajnistvo pre-
pustil svoji zeni. Rojen je bill %.
decembra 1881 v Borovnici pri
Vrhniki. Pred tremi lett Sc je
deloma vsled bolezni preselil z
zeno v boljso klimo v Iowo, leto
pozneje pa 2 zetom Joevom
Draslarjem v Denver. Njegova
hci Alice je delala precej let v
tajniskem uradu jednote. Poleg
zene in Alice zapusca tudi hcer
Frances in sina.
Walsenburg, Colo. - Dne IL.
oktobra je tukaj unrl Martin
Kornis, star 50 let, rodom Po-
|ljak in v Ameriki il mladih let:
Bill je clan SNPJ in ne zapuSca
rodnikov. Drllstvo mn je oslr-
belo civilen pogreb.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29

mi ne moreno smatrati, da
je polozaj dobil znacaj civilne
vojne, dokler generalisimo Ci-
ang-Kajsek tega odprto ne izja-
vi in dokler komunistov ne pro-
glasi "a upornike."
Nevtralni viri dvomijo, da je
centralna vlada poslala v boj
proti komunistom 100000 MOI,
toda ne skusajo podcenjevati
resnosti polozaja.
Ciangovi pomisleki glede
kampanje proti komunistom
Vladni krogi, XII trdijo, da je
zedinjenje Kitajske nemogoce,
dokler sc ne eliminirajo komu-
nisti, so nocoj bill mnenja, da bi
Ciang podvzel veliko kampanjo
proti komunistom, ako bi Sc ne
bal, da bi to napravilo ncugoden
Wits inozemstvu, zlasti v Ame-
riki, in ako bi ne incl strahu, da
bo Russia prisla ma pomoc ko-
munistom, v katerem slucaju bi
bilo zdrobljenje komunistov ne
mogoce.
Znano je, da je mnogo cian-
govih generalov "a to, da se pro-
ii komunistom nastopi z vso silo
in da sc jih zdrobi enkrat "a vse-
lei.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
GOSPODARSKE RAZMERE
MA MADzARSKEM

BUDIMPEsTA, rs. oktobra.
(O.N.A.) - Gospodarske raz-
mere ma Madzarskem so tako
grozece, da je vlada odredila vec
nujnih dekretov, da prepreci
stradanje in lakoto. !
Ii dekreti dolocajo, da SO
mezde in place podvojene, da
ina ministrstvo "a dobave pra-
vico rekvirirati VISA transport
ma sredstva in da Sc SINE po-
sluzevati policijskih sill v svrho
pravicne delitve ziveza in dru-
gih kriticnih predmetov vsak-
danjega zivljenja.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29

Naznanilo o tenn sporazumu je
podal informacijski minister K.
c. WI, medtem, ko je vlada ma
slovila ma komuniste novo zah-
tevo, da nehajo napadi ma vlad-
ne cete, medtem, ko je glavni
stan komunisticne armade ma
znanil zavzetje nadaljnih zelez-
niskih postal.
Bitke med nasprotnima
silama SirOm Kitajske
CUNKING, %. okt. - Tukaj
je bilo danes porocano, da so ko-
munisti, XII imajo v oblasti vecji
del severne Kitajske, zavrgli
kompromisni predlog centra1ne
Wade "a umik komunisticnih Get
iz zelezniskih con in da sc vrsijo
boji med komunisti in vladimir
cetami v II kitajskih provincial.
Komunisticni list New China
Daily News poroca, da je CEN
tralna vlada poslala v boj proti
komunistom 100000 MOI, da so
v teku spopadi v severni in cen
tralni Kitajski, in da Sc je borba
razsirila tudi ma JUNO province
Kvantung.
Neki ura dni komunisticni
predstavnik je v tel zvezi izja-
vii:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
KAMPANJA "POSOJILA
IMAGE" JE ODPHTA

sirom dezele Sc je danes
odprla kampanja "a osano
vojno posojilo, ki sc, inenu-
je ''posojilo image" To je
zadnja TAXA kampanja, v
kateri Sc apelira ma narod
sirom dezele, da investira
svoje prihranke " obvezni-
ce, s katerimi sc DO delno
krilo stroske dernobilizaciie
In pomozne akcije "a fante
in m ole, XII so Sc vrnili z
boise sirom zeneljske obIe.
Vlada je dolocila IL mill
jard dolarjev kOt kvote "a
vso dezelo. Cd prebivalcev
drzave Ohio Sc pricakuje,
da bodo kupili bonde v zne-
sku $50 milijonov dolarjev,
ma Cleveland i'm okoiico pa
odpade 173 miiijonev dolar-
jew.
Ma vse drzavljane Sc ape
Ira, da posezejo v zep in
izrazijo svOjo hvaleznost
mad dobienc mago S tenn,
da kupijO toHkO bondOv,
kolikor sploh morejo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29

Paw Paw, Mich. - Dne 20.
oktobra sta tukaj praznovala
25-letnico zakonskega zivljenja
Malta in Mimi Turk v druzbi
prijateljev. "a to druzinsko slav-
most je prisel ma kratek dopust
po 28 mesecih tudi njih yet Pfc.
Nick Paunovich, XII sc je boje-
val ma raznih otokih juznega in
centralnega Pacifika, kjer Sc je
nalezel bolezni. Po dopustu Sc
vrne naxaj v bolniSnico.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
v BOLNIsNICI

v st. Luke's bolnisnici sc ma
haja Frank StefanGic, sin druzi-
ne Stefancic, 211O1 Collier Ave.
Podvreci Sc je moral operaciji.
Prvotno je bilo porocano, da Sc
nahaja v st. Alexis bolnisnici,
kar pa nj pravilno. Upamo, da Sc
mu ljubo zdravje elm preje
vrne! ...>
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
Dete najdeno

Nocni cuvaj. Bradley poslopja
ma 1924 Lakeside Ave-, je v So
boto zvecer v aliju poleg po-
slopja nasel dete zenskega spo-
ID, Ii je bilo zavito v dvojno
odejo IN dobro obleceno. Policija
je "a deklho, ii ie stara okrog
tri mesece, nasla zavetje Y NEST
mi bolnisnici.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
KLUB LJUBLJANA

Jutri zveeer Sc vrsi seja klu-
ba Ljubljana v navadnih pro-
storih. clane Sc prosi, da se go
tovo udeleiijo polno6tevilno.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
OBISK v CLEVELANDU

L. Fairporta, Ohio, Sc je ma
hajal ma kratkem obisku v
Clevelandu Mr.. Lovrenc Bajc.
Obiskal je sorodnike in prijate-
lie. Upamo, da Sc je dobro "a
baval!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
Boji med eetan,i gen. Cianga
in konuniisti ma Kitajskem
Komunisti trdijo, da je Ciang postal
prot MIN armada 100000 moz

CUNKINC1, %. okt. - Centrana ktajska vlada gene
ralisma Cang je pristala to- da seo konu-
niscne sile drzat ozere XII ga okuprajo severni
Kitaski ako umakneo IL zeleznskih in dovolijo
vlakom presto pot.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
Zedinjene drzave ne bodo priznale
cd tujih drzav vsiljenih vlad; atomska
bomba bo rabljena v sluzbi miru

NEW YORK, 81. oktobra - Predsednik Truman je da-
tukaj obdrzaval govor katerem podal IL toc
kaerih je rekel da tvorio tene amerske zunanje po
ke.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29

Bistvo njegovega govora je
bilo, da Zedinjene drzave ne bo-
do priznale nobene Wade, XII je
vsiljena kakemu narodu cd kake
zunanje sile, obenem pa je pred
sednik dal svetu zagotovilo, da
posedanje atomske bombe ne
ogroza nobenega naroda, kajti
Zedinjene drzave bi jo rabile edi-
no, ako bi postalo jasno, da je
ogrozen mir sveta.
Upa ma spOrazum prot
rabi atOmske bOmbe
"Posedanje te move uniceval-
ne sile smatramo "a sveto zaup-
nistvo," je rekel Truman v 60
voru, XII ga je obdrzaval ma pro-
slavi Mornarienega dneva. "V
ocigled nase ljubezni "a mir, mi
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
POLITICNA NEMIRNOST
ZAJELA BRAZILIJO

RIO DE JANEIRO, 27. okto-
bra. - Policija je danes pre-
povedala vse politicne shode v
sredini mesta, ko so casopisi v
zvezi z volitvami, XII Sc imajo vr-
siti 2. decembra, rabbi .besede
"revolucija". Sedanji predsed-
mix Getulio Vargas sicer nj kan
didat, toda njegovi pristasi
vztrajajo, da Sc ne SINE umak-
nit: il politicnega zivljenja.
Politicne sile, XII so nasprotne
Vargasu, XII je doslej vladal kot
diktator, so ogorcene radi de-
kreta, katerim je bilo odreje-
no, da sc drzavne volitve vrsijo
skupno predsedniskimi VOLT
vami.
Komunisti, h zahtevajo, da
Sc volitve odlozijo in da Sc pos
zneje nadomestijo volitvami
ustavodajne zbornice, so shod,
XII Sc je incl vrsiti nocoj, prelo-
zili ma torek in naznanili, da Sc
DO shOd vrsil v rezidencnem
okrozju mesta.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-29
Almerika bo zahteya|a saInovlado
"a vse narode, iHjjav!a Truman
kratI<e vesti
15-LETNA DEKLICA
ZGORELA MA DOMU

YORK, Pa, u. oktobra. -
Ko ie 15-letna Eta Smith v kle-
tn ma domu svojih starsev sku-
sala spraviti v pogon elektricni
generator, je eksplodiral gaso-
lin. Plameni so trenotno objeli
deklico, XII je zgorela kot ziva
baklja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-03
cETRTO POROcILO
RELlFNEGA ODBORA
ST. Is, SANS

ePopravek: V zadnjem poro-
cilu Sc je urinila pomota v ime-
nu; tam, kjer je tiskano, Sta
cher in zena, Sc hi morale gla-
slti, da sta prispevala $40 Mike
Skocir in zena.
Sl5 je prispeval Frank Mar
tinjak in soproga, La Sale. III.
Nadalje pc $40: Frank Be-
zich, izrocil Frank Bizjak, John
Senica in zena in John in Agnes
Potokar. Pc SIS: Angela Perme,
namesto roze "a pokojno Ammo
Mladic in Toncka Erdek. Va
lentin Bergles SO, izrocil Paul
Berger. Pc So: John Martinjak,
Barbara Jagonie 10 mrs. j.
Taus. Ma polo Franc8 Vrechek
SO prispevale slovenske slamni-
karice pr Lepman Bros: Rose
GradiSek SIS. Pc So: Frances
Hrlbar, Frances Roman, Anna
Mason, Mary Colnar in Frances
Vrechek. Mary Kurent soc. Ma
brala Mary Thaler med drugo-
rodci $3.50. Nabral Donald Lo-
trich $22. Imena je re sam OBJ
javil. P~ovrnjeno cd postojanke
IL North Side e.. Katz) "a pre-
yoz 1000 funtov blaga "a v skla-
disco v New York $40. Povrnie-
no cd p~ostojanke ma naslovu
1901 Cermak Rd. MARY Toma-
zin) "a prevoz 2163 funtov bla-
ga $41.35. Dohodki cd zadnjega
porocila $167.35. Skupni dohod-
XII do sedaj $2,023.44 StroSki do
sedaj: Izroceno SANSu " relif-
nj sklad) $1,100. Prevoz 1913
funtov blaga $187.11. Ciscenie
obleke in drugi stroski $62.38.
Skupna izplacila 81, 349.49. Bla-
gaJna 9of5.So. ~ tega lmamo Sc
placati "a zadnji prevoz 450C
funtov blaga. Nasa postojanka
je do sedaj poslala 1860 fun
toy blaga. Skupno z drugimi slo-
venskimi podruznicami 14,37a
funtov, ali mad Z ton. Postojan-
ka ma 1901 Cermak Rd. ina s.
prostore odprte, kamor smo m.
re poslali mad par sto funtov
Kdor ina Sc kaj porabnega, ma.
poSlje ma gori omenjeni naslov
ali pa &c prinese V Slovenski de-
lavski center, 2301 So, Lawn.
dale Ave.
PR nasi postojanki je dose.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-03

daj prispevalo V blagu mad $50
druzin in posameznikov. v de-
narju pa 215 druzin in posamez-
nikov. v relifnih prostorih je
delalo so zen in deklet in IA
moSkih, nekateri SO delali mad
dvajsetkrat in nekateri pa samo
pc enkrat. Kadar BIO vec pro-
stora V listu, bonn objavil seq
nam. Iskrena hvala vsem, XII ste
priSpevali y denarju in v blagu,
kakor tudi vsem, XII ste poma-
gall ma en- ali ma drug nacin.
St. 25, SANS, in naSa okolica
je napravila zelo dober rezultat
glede refine akcije "a V start
kraj, ne da hi glorije peli kak-
Snim odbornikom ali posamez-
nixon. Nismo Sc zanasali ne ma
zupana ne ma Solske oblasti, nit
ne ma zupnika, da bi nam poma-
gal delati reklamo in nit ne
ma kakSne narodne zyezde. Mas
naman tudi nj bill ustvariati
kaksnih narodnih zvezd ali mu-
Genie in nit ne glorije peti kak-
Snim odbornikom ali posamez-
nixon. Pac pa je bill mas namen
plemenit. In ia je, pomagati ma
sim krizanim bratom in sestram
in Min otrokom start domo-
VIM, kateri krvavo potrebujejo
naSe pomoci. In S tenn plemeni-
tim namenom smo sli ma delo in
rezultat je, da smo dosedaj cd
nase postojanke poslali mad 5
ton blaga in nabrali mad $4,000
v gotovini.
Kdor Sc nj dial ali kdor Sc
more kaj pogreSati, maj takoi
prispeva, ker potreba je velika
in pomoc nujna.
Louis Zorko, blagajnik in re
korder Relifnega odbora st. Is,
SANSa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-03

sd v Parizu, nj vec; oziroma je
pc nacijskem okupiranju Evro-
pc rehala funkcionirati.
Tudi to je delikatno vpraSa-
ME. O MENU Sc je vrsila v mi
nulem decembru v Londonu
konferenca tri dni. Delavstvo je
torej sedaj brez politicne inter
Macdonald, ker je bila tudi ko-
minterna razpuscena. Eden mai
vaznejsih problemov je, ali mai
Sc novo internacionalo snuje
skupno S komunisticnimi stran-
kami, ali lie S socialisticnimi.
PR tenn lahko rece odloeilno be-
sedo Russia. Kajti &c maj bodo
njene unije v skupni interna-
cionali S socialisticnimi unija-
mi, cemu ne biti skupaj tudi V
politicni International?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-03

takozvanega zahodnega bloka.
Videti ie, da sta Washington in
Moskva to uvidela.
Ako bi prislo do ussanovitve
tega zahodnega bloka, bi bile
posledice zelo velike in bi Sc
gale dalec preko priznanega
namena varnosti britanske-
ga carstva. Taxa bistveno nova
federacija evropskih draw bi
MANFRED zdruzila pod britanskim
vodstvom in n;advlado skoro vse
industrijske sile Europe, vecino
nienih liudstev in njenega bo-
gastva, obeneln pa bi spravila
pod emo kapo' visa koloniialna
carstva ma zernlji - britansko.
francosko, nizozemsko, belgii-
sko in ono, XII je bio pred voino
italijansko. Obsegalo bi torei
vso Afriko, YES Bliznji who'd,
vso JUNO Azijo in ogromne ko-
Sc Daljnega vzhoda. To pa lie
oistvo vse te zadeve - tn Sc
zacenja nezadovoljnost Ameri-
Se in Rustic s to politiko tako-
zvane britanske sigurnosti.
Britannia Sc nj posvetovala 2
Ameriko in RUSTIC glede svoiih
1acrtov "a zapadni biloxi. To ie
mnogo bolt resno in vazno kot
dejstvo, da Jill nj vprasala gle
de svojega naziranja v pogledu
grofa Sforze ali grskega vpra-
SANTA. Italia, Grcija in Belgiia
so lie jasni znaki, da je Sla Veli-
ka Britannia re ma delo, in da
ma svojo lastno pest enostran-
sko ustvarja ono velikansko
naddrzavno tvorbo, o kateri lie
govoril general Smuth pred pri-
blizno enim letom.
- FL &HHa+NEAL
Ameriska izjava O evropski
politiki je prvi migljaj, toda ia
sen in razlocen, da tega ne bo-
mo trpeli. To svojo izjavo smo
dali v trenutku, ko Sc je naha-
jail general de Gaulle V Moskvi.
kamor ga je bila povaDila So
vjetska Russia, da hi mu pove-
dala, da ia politika zapadnega
bloka tudi njej nj pc godu.
Ako pogledamo ma zapadni
biloxi s tega stalisca in razmo-
trivamo o angleski politiki tel
luci, je vredno, da 81 10 ogleda-
mo Sc boil natancno. Ia politika
Sc je sele zacela odvijati, in je
potrebna boil podrobne analize
Nadaljni clanki bodo posveceni
drugim posebnostim tega angle
Skega naerta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-03
Pise DONALD BELL

ONA. = Velika vecina raz-
pravljanja glede italijanske "a
deve, Grcije in drugih osvobo-
jenih dezel Sc suce okrog po-
stranskih vprasanj in ne zade-
va V crno. Obsojamo anglesko
nastopanje V Italiji napram gro
fu Sforzi in Sc zgrazamo mad
njenim delovanjem V Belgiji in
Grciji. zeieli bi boil liberalne-
ga vladanja V teh dezelah.
Jedro zadeve pa nj to. Jedro
je, da Amerika ne odobrava an
gleske politike kot take, in da
10 napadamo v posameznostih
lie cato, ker bi hoteli, ola bi Dow
ming Street razumel potrebo
sploSne spremembe tie politike.
NaSe staliSce V tel stvari nj
niti V najmanj pod ruskim vpli-
vom. Ravno nasprotno, Bill smo
cello usluzni napram Angliji, V
prid solidarnosti zapadnih de-
mokracij. Toda britanski draw
Mkt MISC bill tako previdni kot
mas State Department in so
mnogo mani gledali ma to soil
darnost zapadnih draw - cato
uzivamo danes ugodnost v di-
plomaticnem pogledu, da So
vjetska unija deli z Mani naso
nevoljo mad anglesko politiko,
XII je postala jasna V teh zadnjih
tednih.
Skupnost ameriSkih in soviet
skin interesov V tel zadevi nam
dale skoro jamstvo, da DO Chur-
chill, ali pa njegov naslednik,
pref ali slej spremenil to angle
sko politiko. Velika Britannia,
XII je najSibkejsi clan 'velikih
treh', 81 nikakor ne more dovo-
liti tega, da b razdrla njihovo
skupnost.
Globokih smernic angleSke
politike seveda ne moreno raz-
umeti, ako gledamo lie ma boje
v atenskih ulicah, in ako imamo
oci uprte ma demonstrate V
Bruslju, ali ma kaoticne razme-
re V italijanskem p%oliticnem
zivljenju. Ma angleSko politiko
je treba pogledati IL perspekti-
We angleSke zgodovine. Dolgih
$50 let cd Napoleona sem -
je bila Anglia vodilna sila ma
svetu. Skozi SO let, cd leta 1915
do 1914, je zivel svet pod siste-
nom miru, .katerega je treba
imenovati PAX BRITANNICA.
Bio je sicer nekaj maniSih
vojn, toda Britannia je vedno
preprecila ustvarjanje velikih
koalici - vedno ma podlagi ia
kozvanega ravnovesja sill. VISA
ka skupina sill je vedela vna-
pref, da mora zmagati tista
stran, ma katero Sc DO p~ostavila
Anglia. lid je bill tako sigu-
rem, da nj prislo do spopadov.