Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-10-19
Donald Bell %. N. A.:
POMEN VOLITEV V FRANCIJI

Bodoce francoske volitve bodo veiki mer vpliva-
lie svetovni potcni pooza Ako gledamo mamie ozra-
je pred amerske inerese, bono videl da Sc
postavlja vaznih vprasanj.
Prvo je v kolko bo glasovanje Francoskem vpli-
valo glasovanje drugh evropkh dezeah Drugo ali
bodo te voltve ustale poticne Francoskem
Trete ali bo moge de Gaule cello slucau, da
ltve prneseo zmago in oacane negovega sedanega
lozaja bodoce ko dozdaj brgat pred vsem zunane
zadeve kajti prtisk rad domach reform je vek Cetr
to- ali DO Francia po votvah ostala rdno svoem
DAMIEN stascu XII je ugodno ustvarane takozvanega
hodnega boka ali DO zopet poskusa uvelaVit kot po
sredovalec med Sovetsko unijo in zahodnim velesam
Petc kaksno stasee bo zavzela Francia kolonijanem
vprasanju
VISA ia vprasanja velike vaznosti in usodepolnega
znacaja Ako pomislmo da bodo votve olocae tudi
steo veevaznh notranjih zadevah bono presenecen
da francoski narod toko resnosti prpravja to
glasovanje
Francii je vedno cutiti posledice brtanskega
stopanj Sren vzhodu Jasno e tudi Vsakour, da
DO Europa najvecjo pazjvoso zasedoVala razvoj
in ocenevaa rezulta votev Nj dvoma da bo glasova
ME koncao odlocno zmago levice toda ia evca e
dvoena Vprasane je ali bodo komunisti boe uspel ali
socalist Ia gotovo e da bodo posedce e odocitve
pokazae tako Belg kot Itaii in morda cello Ce-
skoslovaskem in nekaterih skandinavskih dezelah.
Vprasane stabilnos bodoce francoske Wade bo pred
odocil referendum Xxi bo obenem glasovnco pred
lozen francoskm vocem - da odlocijo, ali maj bo
skupscina ustavodajna ali maj vea le kot parliament
dalje, ali maj ina lie omejena poobastila ali
Ako pride do tega da DO skupscina ustavodajna,
obenem njena polnomoc omejena bi postal de Gaule
dejansko vladar in vlada Francie bo stana vsa
kaj Ako pa DO odvsen cd onh XII ga bodo drzal
oblas to cd socjaisov utegne prit morda do nenad
nh sprememb vlade
splosnem zanimao leVicarske stranke XII mao
zda pretezno vecino glasov mnogo boil francoske
trane zadeve kot mednarodno politiko Prehrana e
sIaba in pomanjkljiva, premoga je premalo, zma e
pred durmi Tako e de Gaulle zgub tudi argument da
je reba cakat da reorme potrdi narodova VOLTA Ia
liza Sc bo izraza Vovah in de Gaulle DO postavljen
pred probleme nacijonalzace. Verjetno e ore da bo
Francia posala previdna vprasanh zunane poitike,
da bi MO Sc pogoba svoih domach tezav in prob
lemOV
Zda pri cetrem vprasanju - ali DO Franca
podplraa usanoVev zahodnega bloka ali Socialist
in krscanki deokrati to poltiko podpirao toda rad
kaln socialist Herrioom in komunisti so pro nje
Toda socijast XII to podpirajo skladao de Gau
lom gede njenih cjev. De Gaulle bi to poko zelel
dosec odceplene Porenja in Porurja cd Nemcie, docm
Je Leon Blum svojo socasticno sranko prot temu in
zel pred Vsem ustaVt ma eVropskem kontinentu tudl
amerski vplv XII b uegnil ustavlja reforme katere
meravao uvest caist Zelo ao veretno e torei, da
bi Francija po votvah odlocno nadaevala svojo pot
ko ustanovitev zahodnega bloka.
Levearska zmaga Franciji hi utegnila spremeniti
tudi francosko koloniano potko Francoski socialist
nmao takih radci tenn pogedu kot angeska delavska
stranka ldeologija DO mea pr nh brez dvoma vec vp
Mehkesi nastop Francije koonalnh vprasanjih bi
Ameriki brez dvoma zelo ugaja kat cil nase potke
Aziji je osvoboditev kolonijalnih narodov