Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-16
Stroh p~osedUioeih Evropi pred
zohfevomi "a sociuIizuciio boqusfev

-
zohfevomi "a socioIizuciio boqusfev
Ma Madzarskem dele zem.o med kmete, Xxi SO jo obdelovali.
Start fevdalni red, XII Sc je obdrzal pc prejsnji vojni Sc ma krrnilu,
in zemljo Sc v svoji posesti, je bill takrat oet z rumunsko oboro-
zeno intervencijo in s pomocjo Francije ter AngIje, XII sta po-
skrbeli, da je bma vsaka takozvana "komunisticna" revoucija "a
duSena kjer Sc je pojavila: ma Ogrskem, ma Bavarske1n, v Mem
er' V ltafji it'd. LIE ' Rusiji jim nj uspelo, ceprav SO Sc umesale
v memo revolucijo ter v memo civilno vono vse zavezniSke vele-
she, posebno Francija, Anglia, Zed. drzave in ~Japonska.
Posreeno Sc jim je koncen konca zgraditi okrog Sovjetske
unje lie takozvani sanitarni kordon - Gordon sanitaire -, XII je
obstojal do sedanje vojne. Hitler mu je prilival ognia S trdtviio,
ola je njegov nacizem nastal v namenu pomesti z boljsevzmom
in marksizmom, in ruske barbara pa pognati cimdalj v notranjost
Azje.
Ampak vojna je velika spekulacija. Hitler in Mussohni, pa
Hrohito, Xxi so tvoili takozvano osisce ma temelju "protikomuni-
stcne" zveze, SO igrali, in prva diva re vse izgubila in svoje XIV
ljenje obenem. zadnji Glen osisca = Japonska Sc Sc upira,
a 10 caka enak konec.
Namesto "sanitarnega kordona" okrog Rustic nastaja veriga
All prijateljskih vlad. Ampak to hi Sc bio, ako bi tie Wade OBJ
enem razunnele demokracijo tako, da maj ostane ekonomski red
v njihnih dezelah kakor je bill. Obljubile SO sicer, da ne DO "ko-
munizna', ne "koektivizma", a ljudstvo v ten krajih S tenn ne
soglaSa. Wade mu moraio vzic neievolii Washingtona in Lon
dona boil in boil popuscati
S kapitulacijo Madzarske je bill v Mi obsojen ma svoj konec
start fevdalni red in kasta magnatov Sc je morala u1nakniti no
vim ljudem. Steer svoje socialne revolucije delavci in kmetje ne
izvajajo ma nacin, kot 10 je Russia izvedla, ampak stcpniema, 30
dogovorih, XII so bill sprejeti ma sestankih med ministri vnaniih
zadev V Moskvi, in med nacelniki vlad v Teheranu in v Jalti
Stain je svojima tovariSema obljubil, da rdeca armada ne DO usi-
lleyala svojega ekonomskega sistema nikomur. Ampak kamor je
priSla, je ~poskrbela, da je v titi dezei nastala Sovietski until
prijateljska vlada. Vsaka Rusii prijateljska vlada pa ie oh enem
pr1JatelJska s1stemu sociaHziranega gospodarstva. Take, Sc to ten
deneo OPAQUE v vseh dezelah, XII Jill je Russia vzela pod svojo
"sfero vp1va".
Tudi Rumunija ne DO vec to, kr je bla pod Karlom in Hit
ierjem. Sal IL dosedanjih dogodkov v Mi je soditi, da uvala nov
socialni red sicer polagoma, toda z dolocnim namenom, da Sc
mora staremu redu storiti konec. To ie mogoce lie, ako Sc ga ma
domesti z novm. Dali DO Rumunija, kjer je 1judstvo ma silno
n1zk1 stopnji izobrazbe, res postala idealno socialno organizirana
drzava, je vprasanje, kajti odvisno j, kaksno Waldo DO imela
V tenn med zavezniki nj soglasja. Waldo, kakrsno 81 zei "a Ru-
munjo Moskva, nj pc wolff ne Londonu, ne Washingtonu. A tako
kakrsna Je b1la prijateljska pred to vojno Londonu, Parizu,
Washingtonu in potem Sc Berlinu, pa Stain ne mara.
Dezele, v katerih Sc ekonomski preobrat re izvaia, so poleg
M3dZ9rSka in I1rnupii nOcabpo uoocI,xii Do1r,r;o %oLoz
vaska, Francja in Italia.
VFranciji gre polagoma. z nasnnostmi v Mi ne bi slo, ker so
tam ameriske in angleSke cete, pripravljene zaduSti vsak preku
cuskl poskus, XII bi temeljl ma sill. Tako DO v Francui kapitali
shcnl Slstem brzkone Sc ostal. Dasi je bill poguba "a drzavo in
glavni vzrok njenega poraza, in ceprav ie pomagal Mussoliniiu
H1tlerJu In Francu, ina vzlic temu oporo amerskega in angle
skega kapltallzma in S tenn income pristaSe v zaveznSkih vladah
v tistih MANFRED, XII verujejo v obvarovanje gospodarske uredbe
v kor1st privatnega izkorScanja.
Vendar pa Francja kliub vsemu prehaia V tako gospodar-
stvo, XII Sc nagiba k socializnu. Ako hi moglo francosko osvobo-
dino gibanje imeti pr tenn odlocujoco besedo, hi bill tax gospo-
darskl preobrat re izvrsen. Toda zavezniSko vrhovno povelstvo
ga nj dovohlo. Torej je treba delati pocasi, in ia "pocasi" lie VI
prvi vrsti v prid onih, XII delujejo, da Sc Francija povrne v exc
nomsko politiko Lavalove sorte.
Koncno besedo DO imelo ljudstvo, in kako ono cut, so polka
zle nedavne obcinske voltve v Franciii.
V severni ltaliji je tendenca nase popolnoma revolucio-
marina. , faSlzmom IN s Starim ekonomskim redomx hoce do kraia
pomesl. Demokracijo 81 tolmaci povsen drugace kot pa zavez-
nlskI vrhovni poveljnik v Italiji general Alexander in ameriski
general. Vatikan DELUXE, da hi zavezniske cete estate Sc do1go '
ltahji da 10 obvarujejo pred civnno vojno in "komunizmomo To
Sc pravi, ola maj 10 Scnijo "a stare privilegije.
Potem je tn vprasanje Nencije. Nacizem lie sicer incl vero
v pr1vatno svojino in jo je kapitalistom sctil, a OBJ enem lie nem-
sko ekonomijo organizral ma podIagi planiranega gospodarstva
in v MENU so Sc morali strogo raynati DO vladnih naredhob do
lavci kot delodajaci.
Kaj sedaj z nemSko ekonomiio? Nazai v tako kot 10 bi1a -
pvi svetovni vojni? Pomenila je brezposelnost, zivotarenia in
tInancne polome. Ne, tie ne DO vec nazaj. A kai S sedanio. XII iel