Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-01-04
TUJERODNI VODITELJI
AlNERISKEGA DELAVSTVA
IL.

Domaa slednja narodnost V Amerih je prispevala
il svoih vst ame1iske deavske vodteje Clanstvo We
cine ameriskh un vkucuje razlcne narodnosti in pie
mena XII predstavljajo Ameriko In to je posebno
sucau international Ladies Garment Workers unije ME-
no gasilo usce" sc ska jezikh. Ko je bila uni
ia organizrana letu 1900 e sestoalo memo canstvo
veGinoma IL zidovskh priseencev danes pa tVon ME-
no canstvo naman rdeset razlcnih narodnost in ras
Odkar Sc je obaclna industrial razsirila dezeh Je
p1slo unjo tud veiiko stevo Amelikancev XII so po-
tomci starih ameriskih naseljencev in pionirjev.
Nacelnik lokane organzacije veike obaclne unije,
je Luigi Anonini, XII je bill roen Ialji 1883 leta,
Amerko pa je prsel leta 1908 Kot vodina sla med a
Hjanskimi deavci e kmalu napredoVal svoji un ter
e eta 1919 postal voda lokalne unje St. 80 - ime ozlr
stevilka une e ba izbrana ker spomina francosko
1evouco il leta 1889 Antonin 81 e zgladil uged kot
nasprotnk fasz1a in komunizma. Njegova okana uni
ia je bila efektvna agencija amekanzacjo taJan-
skin pliseljencev e pobijaa prodemokrati6ne deo-
logije Antonni je bill predsednik Ameriske delaVske
stlanke, ko je bila prvic organzi1ana leta 1886
Starosta zidovskega delavskega gibanja " Zedinje-
nh drzavah e Abraham Cahan, ki Je naJbolJ poznan
kot ustanovel in urednk lsta Jewish Daily Forward
navecja tuejezicna publkacjja Amellk RoJen Je oil
Rusiji 1860 eta toda e moral pobegnltl IL Rse "a
lad svojih akvnost reVouconalnem gbanju. Ame-
liko ie prsel lea 1882 Videc zalosne med III
dovskini delavci Ameliki je price organziranj
prve unske organizace zdOvskih klOjaceV in Je die
zal zidovske nteekualce tako dOgo da SO opusl nj
k0mu kolistno eOreticnO raZgab jamie ter plce br-
gait "a aktuano organization cno delo NjegoVe pVotne
aktvnosti so dovede do ustanovitVe Zdluzenih zdov
skin strokovnh organzac Ta stlokovna zdovska fede
raci;a unij e veko pomagda pr organizllanu noV1h
ulsh organizaci, radi je Sc danes poznana kot
sJostinia uni Obstoa Sc danes toda danes e dive tret
JIM canstva nje XII nj zidoVskega lzvora. ko e leta
1897 Cahan llstanovi list "JeWish Daily Forward, 81 ]e
S tern pidob prznanje kOt OrganzatOr, publcst IN p-
sate Njegov list je postal gas zdovskih Prise
le,cev ampak tudi organzanega deaVstva, in pod ME-
GOWN vcdstvom e tud izvajal plecesen Vp]v amer
Lo d2< sko gibanje splosnem, kot tudi amerisko
kvi.u:*2o zivljenje.
To-. XII je tesno povezan delavskim gibanjem, ter
j. tj ujerodec je senator Robert F. Wagner il New
Ii.. cetudi on nj izrecnt delavski vodtelj je pa
S:on delovanjem prid deavstvu senatu veliko do
rnesel prdobtyam ameriskega delavsva Senator
Wagner sc je rcdil Nemc, toda je prisel Ameriko
Sc kot orok e tka poha aal sole in e doVsl svoJe
Stidije ia New York koegiu Tekom zadnjh osemnajst
let ie zastopa lrzavo New York senatu Zed. draw,
er e predozl zakonodane osnutke, kot znani delav-
ski zakon znan pod h1enom National Labor Relations
Act dale zakon socalne zavarovanje ter d1uge de-
lavstv1 ii udstvu sploh korstne zakone Sedmega no
vebl etos bill zvoljen cetic zveznega senator
ia drzave New, York
enem sarneni kratkem clanku nj mogoce oment 2
imeni vsah sovansk IN drugih prseljencev XII po-
vzdignil do vaznih pczicij ameskem delavskem gi-
baniu Ma pacfisk obali X velika stavka spravila Y
ospredje in javno pozonico iezele Harry Bridgesa,