RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-28
Demokratiijja--
Prosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD PETERSENA
II.
Industrijalna Demokratija - Potpuna
Demokratiia.

Kao i nena prethodnica, politicka demo-
kratiia, Industrijalna Demokratija ce biti orga
nizovana na osnovi predstavnistva Odbacvsi
staru, istrosenu politician drzavu koja je crpila
svoie preolstavnistvo IL geografskih iednica
(mesta, opstina, drzava), geografske iii teri
toriialne medic sada sc odbacuju. Industrijalna
Demokratija b., onda, crpila svoie predstav-
nistvo IL indlstriialnih jedinica, IL industrije
u opste. Ona &c biti organizovana od dna pa
gore, to Jest na uspinjucim stepenicama orga-
nizacie = ia pojedinim tvornicama iii ma
grupi tvor1ca Lokalna Industrijalna Juniia
dane indust1iie, Naconalna Industriialna .Ju-
mia dane intlustrije, konacno Sve- Industrijalni
Kongres predstavljajuci sve indnstriie Oyaj
Sye-Industriialni Kongres bice vadauce teo,
industriialne uprave Socjalistieke Republic.
Niegov zadak bi bio, po recima De Leona,
s.lagas, koii bi Sc mogao zgrupisati statistiku
potrebnog bogatstva, bogatstva koje moze
prozvest rad koji je potreban.' Ukratko,
koliko ovih iii onih stvari mi trebamo, koliko
Sc moze prozvest od tih stvari sa sadasnjim
orudjma, koliko &c sati rada radnici morati
uloziti ma osnovi potrebe sposobnoste Od-
govor Sc nalazi pri ruci.
Radnici, ma uspinjucim stepenicama in
dustrijalne organizacije, brace svoje sops-
tvene nadglednike i upravitelje, svoje preds-
tavnike lokane nacionalne juniie, konacno
u Sve- Industrijaln kongres, moci opozlva-
MIA nikada nepredatom, potpunom demo
kratijom - Industrijalnom Demokratilom -
kao vladavinom Ova demokratija dakako
neizbezno predstavnicka = bice potpuna de-
mokratiia takva kakvu svet nije do sada uzlvao
- coveka potstice da rece ''cista' iii ''savrse-
na'' demokratija, premda je najbolje ola he po-
pustimo iskuSenju IL razlOga nacmu koJlm
zastitnici bogatstva sticuceg drustva, iazno prl-
kazuju owe termine. Sigurno ola ce ona bltl bes-
kraino cistiia opsirno wise ''savrsena' demo-
;. kratiia nego jedna "a koju je ljudska rass
ikada znala t sa njenim ustanov1jenjem po
cece zlatno doba covecanstva. ''Sa ustanov-
lieniem Cleisthenesovog' politickog drustva,
pisao ie Morgan, "rodovska organizac15a CUR
nuta je ma stranu kao dec ostataka cd var
varstva'' istom duhu, dajuci puno prlzna-
ME kapitalizmu prethodnim bogatstva-gc -gcml-
laiudim sistemima Ia uslugu koju su onl do
prineli stvari civilizacije, ma kako strasna cena
bila, civilizovani covek Uni Sc nadamo) bllske
buducnosti moze reci: ''Sa acknowledgment In
dustriialno Junijskog drustva, kako ga Je POI
mio De Leon, "politicko drustvo je gurnuto ma
stranu kao deo ostataka primitive clvllza-
ciie. - Istinska demokratija, ne ogranlcena de-
mokratija, niti demokratija koja je sprecena
putem ogranicavanja neizbezno nametnutlm od
klasnog drustva koje pociva na ekonomskoJ
oskudici, bice najposle uprestoljena uclnJena
sigurnom sa najjacim vezama, vezama prosve-
cenih materijalnih interesa coveka, uJedln1enl
zaiednieko bratstvo koje je ucln]eno mogu-
elm cinec nepotrebnim pojedlnacno gomlan]e'
!; s;n;ec; sitne motive osobne sebicnosti su-
visnim.
Slom sve-svetske burzoaske demokratiie
Danasnii sve-svetski kolosalni konflikt,
niie nista drugo nego slom onoga sto mi ma
zivamo buYzoask0m demokratijom. Svetski Rat,
vodien ocajnom zestinom, opstim divljastvom
sa bezobzirnosti ma ljudske materijalne vred-
nosti. ieste dokaz sloma burzoaske demo
kratske ere postajuci stovremeno instrumental
nienog potpunog unistenja. Rat je produzenje
kulminaciia utakmicke trgovacke ekonomskc
borbe koia mu je prethodila | ako sc radnici
ne organizuiu da ocuvaj ju prosire demokrati-
IN. odevaiuci ie novim industrjalnim admins
trativnim odelOm, privremeno podmladjen
yaryarstyo fasizma hitlerizma, eventualno &c
skrs;ti own sada sustastveno beskorisnu formu
demokratiie, potion moguce baciti drustvo
naxad novo crno doba, koje bi moglo potrajati
dupo vremena Posto srednji pravac nije wise
mopuc Pod velikim sudarima divljeg rata, us
tanovliene ustanove, starodrevne medic, stare
tradiciie lojalnosti, stare we're iluzije, ciste
90 so .r,oyrSine kao da ih nikada niie u opste
h;loi foveSanstvo sada stoji zbmieno naskoro
mora of1ahrati jedan cd ova diva puta: Nazad
y raruarstyo putem fasizma, iii napred vis0j
e;v;l;xaeiii liudskom bratstvu putem Soeiia-
izma Poln-resenja wise nisu moguca, a covek
no moxe stati nepomican On mora napred iii
nasad. Mi verniemo, zelimo, da to bude na-
1nrad