RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Dennokratiijja--
Pfosla, sadasnja i buduca
OD ARNOLD PETERSENA

Kako da Sc demokratija ponovo ozivi?
Sta, onda ia ponavljam, mi moramo raditi
da ponovo ozivimo demokratske principe? Ka-
ko in moramo prevesti moderne termine koji
&c ioj dati njeno znaeenjes Kako ie moramo
primeniti da bi opet dobila smisao i sadrzinue
/ Ia koji nacin mi moramo preurediti danasnii
nacin zyota radnicke klase - koi je nacin
ckonomskog ropstva nacin zivota koii &c
biti Il saglasnosti sa nasim stepenom civiliza-
cije, nacin zivota koji &c zna6iti istinsku slo-
beClu istinsku, syuda naokolo demokratiiu9
Da je to nemoguce uciniti postepeno, niti pod
starim oblikom drustyom, Zasnovanim ma pri-
yatnoi svoiini, mi to znamo. Jer gde god ie
pokusano da Sc prikalemi ova nova ziva demo-
kratiia na stare umiruce drvo klasne demo-
kratiie, rezultat je bio reakcija, regres, iii
zastoj razuverenje, uvek kao predznaci do
laska coveka ma konju. To je pokusano Fran
cuskoi u 1871 neposredni reznltat ie bio crna
reakcija, bacilo je nazad stvar francuskih
radnika cd eega Sc JOS niie potpuno oporavila
To ie pokusano Nemackoj nakon Svetskog
Rata [br II = premda ie to zaista bilo IA
ograni6en nas.n = odgovor je bio hitlerizam.
To je pokusano Rusiii, plod je bio stalni-
tragediia - Sovjetske Rusije jos nije odgrana
do kraia poslednjeg Gina.
Slobodno vreme, izobilje kulturni progres.
Politieko drustvo Sc diglo il razvalina ko-
munalnog drustva, koje ie iseezlo posto Sc jed
nal1ost la osnov sveopsteg siromastva neiz-
bezno ostvaruje II zastoj, sa eventualnim po-
vratkom najprimitivniji nacin zivota. Slobod-
no vreme izobili ie jesu prvenstveni preduslovi
"a osiguranje drustyenog kulturnog progresa,
ssko slobodno vreme izobilje nisu pristupacni
svima, onda oni moraju biti osigurani nelolicni
ma raeun mogih. Ovo je tok koji je istorija
zanzela nakon raspada primitivnih komuna,
tok koii ie ona morala zauzeti ola bi sluzlla
progresu. Ali tai tok je neizbezno znacio rops-
two, Aase, pojavu organa "a odrzavanJe slro-
masne klase dole, politieke drzave Cd toga
vrenena pa sve do danasnjeg dana, uprava je
sadrxayala silu jenu cd ekonomskog Or
ganizma kao takvog - silu koja je nasilno od
ozgo nametnuta, posto je bila, nesposobna ola
dopuniava proizvodne fnnkcije, i, naravno, ni]e
nikada nj nameravana da bude tako dopunja-
vaiuea Vrla priroda j funkcije politieke upra-
We isklimeuiu sye sto je takvo. Sledstveno, po-
litieka vladavina je uyek sacinjavala posebno
breme, iii troskove, ma ekonomskom Ill pro-
duktivnom organzmu, nuzno breme, dakako,
ier bez politicke drzave u drustvu ko]e poclva
ma ekonomiii oskudice regres anarhlJa even
tualni raspad neizbezno bi sledili. Ali pollt1cka
uprava niie danas wise potrebna, IL razloga
sto mi sada imamo ekonomiju izobilja. Wise nlJe
potrebno stavliati ma stranu malu klasu, sa
slobodnim vremenom u zajamcenoj ekonomskoJ
sigurnosti, da bi osigurali ocuvanje unapre-
dienie umetnosti opste kulture. Sada svi mogu
uziyati slobodno vreme izobilje, otuda svl
mogu biti nosioci kulture, bez oPasnostl da
cemo pasti u varvarstvo, sa otklonjenom opas-
most; drustyenog raspada. Ali ako Sc po-
liticka vladavina ne mora wise odrzavatl =
politieka vladavina ie zaista postala Jedlna
zapreka II drustvu, smetnja drustvenom pro-
gresu - vladaiuce iii centralno upravno ko-
crdinisuee, telo potyebno je ola ne bi drustvo
(zaiedno sa izobiljem i slobodnim vremenom)
ipak pretrpilo raspad. Posto je prvenstveni,
syagdasnii. zadatak proizvadjanja osiguranja
neprekidnog snabdevanja stvari potrebnih "a
osiguranie zivota, dcbrobiti srece zitelJe
liudskog drrstva posto nasilno nametnutl
organ sile wise nije potreban, to sledi da upraya
koia ie potrebna ieste prosto ia koja bi uprav-
liala sa procesima proizvodnje raspodele stvarl
"a upotrebu, i koja osignraya odrzavanie OBJ
navljanie proizvodnog mehanizma. Odgovor je
intustriialna. adminisi1acija stvari, kako je
nazva Frederick Engels, iii hdustrijalno Ju-
nijska Uprava, kako je nazva Daniel De Leon,
kako je danas Socijalisticka Radniska Par
tija oznaeuje, menjaiuei apeliranju, Indus
trijalna Republics RaAa, 1ndustrijalna Zajed-
Mica Rada, 1ndnstrijaina Demolratija, iii prosto
Socijalizam.
(NaGtayiee se)