Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-11-21

nOIkln IldPouo ~ III
liionov ljudi lie "zivcna volna"
proti Rusiji? Ali so morda v
pravem tisti ameriSki in drugi
znanstveniki, XII so delali ma
atomski bomb, oziroma 10 INA
sli in Xxi sedaj argumentlrajo, da
Sc mai to silno moe izroci pod
mednarodno k%ontrolo?
Deistvo je, da je veliko pisa
MIA in govorjenja o strasni sill
atomske bombe ma reSetu cato,
da Sc bi Rusijo oplasilo. Kajti
cd kar je Roosevelt umrl, je Ru-
siia izgubila v Zed. drzavah pri-
jatelia in cd tedaj Sc odnoSaji
med Westinghouse in Moskvo
stalno ohlajajo.' To stanje in pa
atomska bomba je vzrok, da je
med NINA Sc vec napetosti.
journalist Donald Bell, XII piSe
"a ONA, razlaga, da je bilo ma
londonski konferenci vnanjih
ministrov toliko spletkarjenja in
zigzaganja tudi cato, ker je vi
sela mad MO "atomSka bomba".
Pravi, da je ma Mi edino Mo-
lotov incl dovolj poguma odkri-
to povedati, kaj je bistvo tako
ostrih odnoSajev med mimi. Ma
nekem banketu je Molotov de-
jal, da &c hoce kaj doseci, mora
argumentirati, a ameriSkemu
drzavnemu tajniku Byrnesu nj
treba drugega, kadar hoce kaj
poudariti, kot da dvigne v zrak
drobec atamske bombe. Bell
nato nadaljuje:
Atomske bombe seveda nikdo
nj omenil ma tel konferenci.
Byrnes zagotovo nj nikdar
namignil, da Sc bono po-
sluzili atomske bombe, ako Sc
konferenca razbije. In vendar
ina Molotov prav. Mas uradni
svetovalec ~drzavnega tajnika,
Foster Dulles, Sc je cello izrazil,
da je visela atomska bomba mad
konferenco kot - prava atom
ska bomba.
Tudi to potrjuje mole nazira-
ME, da so Sc zapocele V Zed. dr.
zavah razprave glede ureditve
vprasanja atomske energije raw
no V trenotku, ko je postalo ja-
sno, da Sc je londonska konfe-
renca %izjalovila. Znano je, da
zeli Henry Wallace izkoristiti
atomsko bombo v svrho poga-
JAM, docim sta tajniStvi vojne
in m%ornarice mnenja, da velja
obdrzati monopol - ako mo-
goce.
Dejstvo je torej, da k~onferen-
ca nj zaSla V zagato V Londonu,
temvec v Washingtonu. Nobena
mirovna konferenca ne more US
petit, dokler ne postane jasno,
kaj bono storili S tenn atomskim
monopolom. V Londonu Smo ga
skusali izkoristiti kot orozje di-
plomacije. Pa nj Slo. Rusi so po-
stall lie Sc boil trmasti, ko da
zele pokazati, da Sc je ne boie.
Molotov je bill mnenja, da ne
SINE pokaZatl nobene slaposti,
ker bodo sicer zahteve napram
Rusiji ma bodoGih konferencah
lie naraScale. Nikomur nj iaSno,
Zakaj je bilo Molotovu toliko ma
tenn, da odstrani Franciio in XII
no IL razprav glede mirovnih po-
godb. Pravijo, da je bill jezen,
ker je vednO naletel ma premoc
4 prot 1-toda kakSna mai DO
razlika, ako je premoc nasprot-
nikov izrazena V razmerju 81,
nj JaSnO.
Nobeden vnanjih ministrov nj
bill dosleden V smislu potsdam-
skin zakljuckov. Francozi SO
skusali spraviti ma dnevni red
vprasanje rurske pokrajine. Mi
smo prinesli evropske vodne ce-
ste, mesto, da bi Sc omejili ma
mirovne pogodbe z I~talijo in
balkanskih draw. Rusi so nena-
donna stopili naprej in zagnali
vprasanje vojaske uprave ia
ponske. Byrnesov protest so
podpirali Anglezi, a SO moral
pozneje ma zahtevo britanskih
dominjonov podpirati Ruse. Mi
smo najprej prinesli v London
nacrt "a individualno varuStvo
italijanskih kolonij, toda ko so
potem Rusi spreieli mas nredloo