davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-07-25
Shodi in govorniki

Ao"AoVo oioNSiiShcSd uilG
Clevelandu dine 8. julia, XII Sc ie
vrsila pod pokroviteljstvom
skupnih SANSovih podruznic in
prikljucenih kulturnih drustev,
je bila mnozicna manifestaciia
slovenskih Amerikancev pri-
log borbenega slovenskega ma.
roda in vseh narodov Jugosla-
vie. S tenn je slovenski Cleve-
land javno demonstriral, ma ka,
teri strani prerojene Slovenije
stoji ter dejansko dokazal, da ne
podpira onih ubeznih. elementov
in njihovih slug v Ameriki, XII
hi radi Sloveniji in Jugoslaviji
preprecili krvjo priborjeno
svobodo, edinstvo in bratstvo
narodov Jugoslavije.
Glavna govornika sta 'bila DIR.
Slavko Zore, svetnik pri jugoslo,
va n k e m veleposlanstvu v
Washingtonu, in g. -Stane Kraso.
vec, Clan jugoslovanske delega.
cije ma konferenci v San Fran.
cisku, XII sta govorila v imenu
Slovenije in Jugos1avije; v ime-
nu +SANSa sta govorila eastni
predsednik Louis Adannic i'm
predsednik Etbin Kristan. g..
v imenu detroitske naselbine
je shod pozdravil brat Joze Men
ton in izroeil tajnikui SANSa
5000 "a politicno akcijo. Il De
troita je dospelo v Cleveland Sc
par drugih ,1asih c1anov, kot so
prisli nasi ljudje IL Pennsylva-
nije in drugih krajev. The Gle
veland Press je ugotovil, da je
lbilo ma 1shodu mad 5000 ljudi,--
in to stevilo nj pretirano.
/ 4 Vsirnenu SANsa. izrehapa Gle
velandsk emu borll prisr6no "a
hvalo "a sizbofno adelo, ysem no
setnikonn pa naSo hvaleznost "a
tako Steyilni ohisk. G Krasovec
bic sedaj " Sloveniji in gotovo ne
Ebo pozabi poyedati, kako verno
ga je narod poslusal ma proslayi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17

kriti, je izstopil il ME, ceS, da
Sc je navelical "uradovati" brez
della. Ko je Sci pogledati v urad
UNRRA v Kairu, je tudi tam
videl blizu 400 namescencev,
go odstotkov Timed Min Ameri-
canov, XII MISC imeli cesa poceti.
"Zdeli SO Sc mi kot masna
Cookova tura," je rekel Lind
sey, ma stroSke davkoplaceval-
cev." (Firma Cook je potniska
agencija "a turiste, Xxi je imela
pred vojno urade Sirom sveta.)
V Bariju v Italiji ina UNR-
RIA baje pripravljenih vec sto
uradnikov, XII SO doloceni "a de-
litev refine pomoci pc Jugosla-
VIII, kadar DO poslana tia. Tito
baje noce, da bi ia ''politicni
aparat" incl vodstvo pri delitvi
in tudi relifnih zalog nj tam
blizu. Pa vlecejo vsi ii fantje, XII
SO 81 pc vplivu ali kakor re pre-
skrbeli mehke sluzbe, place, ne
da bi imeli kaj delati zanjo.
Bivsi neWyorSki governor Leh-
man, Xxi je glavni nacelnik
UNRRA, bi menda rad vse to
podvzetje reformiral, pa je bio
Cd kraja napacno zaceto in DO
tezko kaj opravil,
OWL poroca v syojih vesteh
z dine 8. jan, da je "srbska ma
rodna vlada" V Nemciji pod
vodstvom kvizlinga Nedica da-
la Srbom V Srbiji pc radiu ma
vodilo "obracunati S Titom',
ceS, neSteto priloznosti Sc YAM
nudi, da MI upihnete zivljenje!
Nedicevi izdajalci MISC edini, XII
goje tako zeljo. V Kairu, V Slo-
veniji, v Londonu, ma Hrvat-
skem in med Srbi v Ameriki iih
je mnogo, XII bi skakali veselja,
ce bi nekega dine prisla vest, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17

Tita nj vec. Tudi nekaj ameri-
skin Slovencev bi Sc radovalo.
ker ga z besedami in clanki v
svojem clevelandskem glasilu
ne morejo ubiti. Ampak = tudi
&c bi kak zarotnik res izvrSil
svoj namen-osvobodilna from
ia bi ostala in mad Beogradom
bi poleg jugoslovanske zastave
z zvezdo Sc vedno vihrala tudi
zastava sovjetske armada.
"Srbobranu" Sc silno pozna.
da Konstantin Fotic nj vec iu-
goslovanski veleposlanik v
Washingtonu.
III. V. Kaltenborn je "a bodoc-
most Jugoslavije zelo V skrbeh.
Mic mu nj Pc wolff, da postaja
"komunisticna'' in Ola bo demo
kracija izginila il ME. Izginiti
IL ME pravzaprav ne more, ker
je tam V pravem pomenu bese-
de nj bio niti tistih nekai ted
nov, ko je zborovala konstitu-
anita. "Demokracija'' V Kralie-
VIM Srbov, Hrvatov in Sloven-
cev je bill one dni nacelnik Via
de Nikola Paste.
Ustanovitev Macedonia V
aVtonomno enoto in Memo pri-
druzenje V jugoslovansko fede-
rativno drzavo ie ena najboli
diplomaticnih, in OBJ enem po-
Stenih potez Titove in sovjetske
diplomacije. V skrbeh pa je
vlada V Atenah "a svoj del Ma
cedonije. Bolgarska je svojega
avtonomni Macedonia re pre-
pustila. Napravila je gesto, kot
da il je TAXA resitev tega vpra-
SANTA prav vsec. PreSnja boil
garska vlada je zahtevala vso
Macedonia Ease, sedaj pa je
morala Sc svojo prepustiti Ju-
goslaviji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17

seen, toda poljuden in informa.
tiven "Pregled moderne sloven
ske literature" Anton GardoD
clanek "Tragedija Europe F.
Cesen Norman Johnny" F. A
Wider clanek o socialnem Java.
rovanju, Louis Beniger pa cla.
mex "Dve znameniti stoletnici D
V katerem govori o Jurcicu in
Gregor6iGu. Anton Slabe lie na.
pisal povest "Odsel je ]" Fr
S. Tauchar pa spis "Ponovpo
predlagam.' Poleg omenjenb
SO zastopani Sc mnogi drugi tn.
kajsnji in starokrajski knjizev.
nj in kulturni delavci.
Knjigo krasijo lepe slike in
lesorezi. V galeriji slovenskib
velmoz opazimo portrete: Tru.
barja, Preserna, zupancica
Cankarja, DIR. Ivana Tavcaria.
Antona Askerca, Jurciea, Gre.
gorcica, Adamita in DIR. Kerna.
Cena knjigi, XII je vredna
mnogo vee, je S1.25. Naroei Sc
jo ma 1901 S. L%awndale Ave.
Chicago %, Ill.
X
Letosnji koledar sta ma krat,
ko ocenila in ga priporocila ci.
tateljem tudi Nova doba", gla.
silo ABB in pa "Glas naroda"
v New Yorku.
Naravno, da SO S to kniigO
zadovoljni posebno njeni redni
citatelji in sploh je dobila med
naSim ljudstvom prav ugoden
odZiV.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17
MRS. ANTONIA RAK
PRlSPEVALA SVOJ
DELEZ V VOJNIH
NAPORIH

Pred tedni je incl dnevnik
Illinois State Journal sliko ord
nancne delavnice V IllipoliSu in
delavcev V Mi. Med mimi je BIZ
la tudi Mrs. Antonio Rak il No
komisa, ILL.,, XII ina diva sina V
armadi (Charlyja in Henryjal.
Sin Johnny je uposlen V uprav-
niStvu Prosvete, Al pa V Gary
ju, Ind. Njena hci, omozena Ma
eek, pa zivi V Nokomisu.
Mrs. Rak je to sluzbo pozne-
je pustila, ker je voznja cd ME
mega donna do tia predolga.
Znasa 80 mill tia in nazaj. A
manjkalo, kolikor je mogla.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17
MNENJA SLOVENSKIH uSTOV @
AMERISKEM DRUzINsKEM KOLEDARJU

AmeriSki druzinski koledar
letnik 1945 je dobil V naSi jaw
nosti zelo ugoden sprejem. Tt
sti listi, XII SO ga dosedaj ONE
Mill, Sc o MENU vsi pohvalno
izrazajo.
"PrOsVeta"
z dine 3. januarja piSe: Smo
v sezoni novega leta in no.
win koledarjev - ne samo stem
skin koledarjev, marvec tudi v
obliki knjig. V Ameriki smo tu-
di v tenn oziru toliko srecni, da
vojna nj prav mic omejila tiska-
MIA knjig, niti knjizevnega trga.
Vsaj kdor Sc zanima, lahko vi
di, da vsak teden izide ducate
novih knjig; in kot citamo, VOL
ma tudi nj znizala stevila cita-
teljev knjig, marvec ga je Sc
zvisala. Fakticno Sc knjizevni
try V tel dezeli Sri il leta vile
to, kar je dobro znamenje.
Ampak te vrstice so name
njene Ameriskemu druzinske-
mu koledarju "a leto 1945, XII je
zopet izSel v zalozbi Jugoslo-
vanske delavske tiskovne dru-
zbe ali Proletarca. To je nasa
najbolj priljlbljena knjiga V tel
dezeli. Letosnji letnik, XII je pc
stevilu 81, DO Druzinski kole-
dar gotovo Sc boil priljubil med
citatelji, kajti pc kvaliteti in
raznoyrstnosti je med naiboli-
SINH zvezki- predniki. Ia knjiga
bi resnici lahko delala cast
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17

vsakemu narodu, kajti DO vse-
bini je zelo bogata in raznolika.
Re prejsnja leta je Ameriski
druzinski koledar slovel tudi V
starem kraju in ia letnik DO
njegov Stoves gotovo Sc bolt
dvignil.
Raznolikost in vsebinsko bo-
gastvo koledarja je razvidno il
sledecega: Pripovedni del vse-
buje II povestic, pesniSki del 16
pesmi, zgodovinskih spisov in
razprav je II, trije clanki, sest
vrst koledarskih in drugih po-
datkov in koncno 40 silk in por-
tretov. Oglasevalni del, XII je
vazen posebno IL gospodarskega
stalisca, je tudi bogat ma ogla-
sih. In knjiga z vso to vsebino
stane lie $1.25. Vredna je mai
mani dvakrat toliko "a vsakega,
s staliSca narodne kulture je pa
'neprecehljiva. Knjiga je tudi
zelo okusno urejena.
AmeriSki Slovenci smo V res
nici lahko ponosni ma mas Dru-
zinski koledar. Zasluga gre
predvsem n%jegovemu uredniku
Franku Zaitzu, XII vlozi mnogo
della lzastonjskega) vanj-ena-
ko tudi upravitelj Chas. Pogo
relec. Zasluga gre seveda tudi
lepemu stevilu sotrudnikov,
brez katerih bi koledar vsebin-
sko ne mogel biti tako bogat.
Min krog Sc VEGA IL leta V leto
kar je najlepSe priznanje knjig
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17


Kralj Peter III. Sc je premi-
sill in zavrgel dogovor, XII ga ie
sklenil S premierjem Subasi-
Gem glede plebiscita Q kroni.
On zeli ma iron takoj. Anglezi
SO mu svetovali, maj ne DO tr-
mast, pa jih nj poslusal. Angle
Ii vedo, ola je V Beogradu Tito
va in rdece armada. Brez nju-
mega dovoljenja Peter ne more
tia niti ma obisk, kaj sele ma
iron!
MIadi ubczni kralj ma angle
Ske nasvete kajpada lahko vrze
ocitek, ceS, mar mi nista Chur-
chill in Roosevelt. ~svecano OBJ
liubila, da Sc bonn vrnil ma pre-
stol elm DO Beograd osvobojen?
Seveda sta mu, toda nista racu-
nala, da DO osvoboditev izvrSila
partizanska in sovjetska vojska.
Sal Churchill niti grSkemu kra-
liu ne more pomagati nazaj, da-
ST V Atenah gospodari sedaj an
gleSka armada. Ia Petra bi bio
najboljSe, da Sc S svojo mlado
nevesto preseli V Hollywood.
kot ie prvotno nameraval, kjer
DO milijone, XII mu jih je oce
preskrbel bodisi "a mlade ali
stare dni, lahko v miru uzival.
Bernard Iddings Bell IL me-
sta Providence, R. l., ki je du-
hovnik in professor episkopalne
cerkve, je ma k~onferenci svojih
tovariSev V Chicago dejal, ola je
80 odstotkov ameriSkih vojakov
''paganov''. Ne brigajo Sc "a ne
deljsko solo, ne "a veronauk v
s~ploSnem, ker jim starSi MISC
dali prave verske vzgoje. Torej
Sc Zed. drzave V celoti pogrza-e
10 V paganstvo. To je morda zelo
slabo "a svet, ampak S krScan-
stvom poskuSa re ~stoletja, pa Sc
krScanski narodi bijejo med sa-
DO kot da SO Sc odlocili drug
drugega ma vsak nacin uniciti.
To pocno re cd kar imamo kr-
Scanstvo in vsaka vojna, XII 10
zacno, je hujSa kot katerakoli
pref. To DO menda cd casa "pa-
ganske' dobe V "krScanski'' eri
SEQ edini napredek.
John Piioponis, XII sluzi V
ameriSki mornarici V vojni pro-
ii Japonski, je postal svoji zeni
V Chicago V spomin japonsko
bombo. Men 14-letni brat Ed
ward AlchanoWski, ucenec V
katoliSki osnovni soil, 10 je ne
kega dine ia mesec wei S sabo,
da 10 pokaze sovrstnikom. Vr-
gel 10 Je medpotoma Sneg IN
ko 10 ie hotel pobrati, je eksplo-
dirala. FAINT je OBJ roko. TIE vrste
bonnie Japonci rabijo V zavira-
nju ameriSkih Get pri izkrcava-
nju ma obrezjih. Nasi fantje sto-
PHO z invazijskih colnov V pitt
ko vodo. Japonci mecejo tie vr-
ste granate prednje. Gin Sc
zmocijo, eksplodirajo. Bomba,
XII 10 je ia decek V igranju z MO
vrgel V sneg, Sc je zmocila in
n~apravila svoj pogubni utinek
Mast vojaki poSiljajo sem mno-
go takih "suvenirjev", posebno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17

in uredniku. Sploh je Druzinski
koledar kolektivna produkcija
naprednejsega elementa ameri-
ske Slovenije. Vazno delo vrse
tudi oni "Jimmyji Higginsi'', XII
ga verno razpecavajo pc nasel-
binah IL leta leto.
Start ~citatelji bodo gotovo 20
pet z veseljem segli Pc tel knii-
gi; MIN Druzinskega koledarja
nj treba priporocati. Komur pa
ia knjiga Sc nj poznana, Sc 60
tovo ne DO kesal, &c 10 kupi.
Cena je gotovo dovoli nizka -
ma ameriskem trgu bi stala mai
mani dvakrat toliko. Narcotic
10 lahko pr Proletarcu, 2301 S.
LaWndale ave, Chicago %, Ill.
Clanom SNIP - in drugim -
10 topic priporocamo.- A. G.
"Glas"
elias, glasilo Slovenske do
brodelne zveze v Clevelandu,
piSe V izdaji z dine 4. januarja
pod naslovom "Kulturni obzor-
nix, 0 koledarju sledece:
TIE dni smo prejeii ma ogled
Ameriski druzinski koledar, XII
ga je izdala in zalozila Jugo-
slovanska delavska tiskovna
druzba; uredil ga je Frank
Zaitz.
Ia koledar, XII izhaja re 81
let, je ena najlepsih knjig slo-
vensko-ameriske knjizevnosti,
letoSnji pa je - pc naSem mne-
nju - najboljSi izmed vseh do
slej izdanih. Zdi Sc, kakor ola so
Sc urednik in njegovi sotrudni-
Xxi zavedali naSe velike tragedi-
je, V kateri je propadla visa ma
Sa knjizevna kultura, cato so Sc
tenn boil potrudili, da hi S tenn
koledarjem, XII je j pc vsebini i
opremi remek delo, vsaj nado-
mesti to, cesar nam re tri leta
primanjkuje: dobro slovensko
knjigo.
Med mnogoStevilnimi donna
cimi sotrudniki, XII so prispevali
tel lepi knjigi, opazimo tudi ime
naSega vrhovnega zdravnika,
drja. F. J. Kerna, XII je prispe-
val Koledarju lepo in zanimivo
skico IL AlojzijeviSca V ST.
Paulsko semeniSce." Znana slo-
venska pisateljica Katka Zu-
pancic je prispevala krasno in
casu primerno uvodno pesem
"Izdajalcem", kakor tudi druge
pesmi in povesti. Frank Zaitz
clanek "Ko gnojimo zemlio S
trupli, kaj vzraste?," S. S. pa je
objavil zanimiv spis 'Moja pot
med upornike". Leo ZakraiSek
je napisal clanek "Izgledi "a bo-
docnost Amerike," Erazem Cor
she clanek 0 slovenskem narod-
mem muzeju, Frank Zaitz cla-
mex o Sansu in JPO-SS. Josip
Vldmar, znani knjizevni kritik
in predsednik Slovenske osvo-
oodllne tronte je prispeval Ego
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17

V Detroitu Sc ie nedavno W.
Sila obravnava proti dvema du-
hovnikoma rumunske orthodox
she cerkve in enemu rumun-
skemu uredniku, ker drzavne-
mu oddelku MISC naznanili, do
SO Karlovi zaupniki. Enemu du-
hovniku je postal Karl il Mehi-
Ike, kjer je do nedavna stano-
val, $4,000, da bi mu pomagal
omeheati ameriSke aytoritete,
XII mu branijo V Zed. drzave.
Sodnik je enega duhovnikov
ostro prijel tudi zaradi njegove-
ga zapeljevanja zensk. Kaj mai
bi imelo to opraviti z bistvom
obraVnave, tega nj doumel nj
hce. Niece pa to nekaj luci ma
vzrok, cemu Karlu nj dovolie-
no, da Sc bi naselil pod zastavo
USA. Zivi neporoceno S syojo
ljubico Magdo in to je pc nash
naseljeniskih in vseh drugih po-
stavah skrajno nemoralno. Tia
ljubezen torej Karla, XII je stric
jugoslovanskega Petra, veliko
stane. Slednji je V ljubavnih
stvareh previdnejsi, cato DO la
hko sem svobodno prisel in ME
COVE vloge MISC "zamrznjene".
V Salyadorju Centralni
Ameriki bodo imeli predsedni-
Ske volitve. Priglasili so Sc trije
kandidati. Kandidat admin
stracije je general Castaneda
Castro. OstaIa diva sta uvidela,
da je najboljse, ako Sc IL volil-
mega boja "mirno' umakneta,
To sta storila in Castro je ostal
edini kandidat, Drugace pa je
Salvador V vojni in njegova
vlada podpisuje demokraticne
proglase zdruzenih narodov, kot
jih druge diktatorske Wade V
zavezniSki druzini.
liz ulice st. Clair v Clevelan-
du do Columbusa, glavnega me-
sta drzave Ohio, nj dalec. Am
pax pot IL priproste slovenske
druzine ma ST. Clairju V COVER
nersko sluzbo drzave, kot je
Ohio, Sc zdi vendarle dalec.
Frank Lausche 10 je dosegel.
Pa i Johnu Lokarju, XII je ostal
Lauschetov tajnik tudi v COVER
nerski sluzbi, gre po sreci. Lena
in John sta ga gotovo .vesela.
ZnacilnO je, da Lauscheta nj
porinila v urad kaka politicna
masina, pac pa 81 10 je priboril
s svojimi mocmi, razen, da Sc
da lahko V tenn veliko prizna-
MIA politicnemu odboru unij
CIO.
UNRRA nj kaj zelo posrete-
ma ustanova zdruzenih narodov.
Russia il dolguje re diva milijo-
ma dolarjev clanarine. Druge
Wade SO menda pla6ale vsaka
svoj delez, najvec kajpada anne
riSka vlada. UNRRA ina nalo-
go skrbeti "a relif osvoboie-
nih dezelah, V I~taliji in kier
sploh DO potreben, in OBJ enem
It'll vladam V Mi ma roko pri eko-
nomski obnovi. Pc mislih Mo-
skye je UNRRA slabo upravlja-
ma In OBJ enem je v relifnih ak
cijah p~ostala sredstvo politike
Anglije in Amerike. Torej
manjka med zdruzenimi narodi
soglasnosti tudi v takozvanih
clovekoljubnih ustanovah.
Anglez III. V. Lindsey, XII je
naceljeval uradu .UNRRA v
Londonu, S place $7,730 ma leto
in pa potni stroSki so mu bill
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17
KON

S Pacifika. In to nj bila prva ne
sreca Wee razsodnosti pr posi-
lianju hi bio ma mestu.
Turcija je dovolila, da SINE
dobivati Russia prvic v tel vol
nj potrehscine skozi Dardanele.
Pref il zaradi svoje nevtralno-
sti tega nj dovilila, pa SO morale
vsled tega ameriSke, angleske
in ~sovjetske ladje S tovorom "a
sovjetsko armada pc dolgi, ne
varni, nacijskim podmornicam
izpostavljeni severni poti do
pristana v Murmansk
Vlada V Ankari, XII je posest-
MICA skrajno utrjene dardanel-
ske ozine, Sc je opravicevala ma
nevtralnost. Sedaj pravi, da je
izgovarjanje ma nevtralnost ne
potrebno, ker SO vzletalisca ma
Balkanu v zavezniski posesti.
Pref SO jih imeli Nemci v ro-
kan, vsak hip pripravljeni, da
bombardirajo Istanbul Carl
grad in druga turska mesta, ce
hi Sc vlada v Ankari udala "a
vezniskemu pritisku.
Tudi nevtralnost ie torei lie
oportunizem. ObracaS Sc v Mi,
kakor ii boljSe kaze. Tako je po-
celia YES cas- Turcija, enako Por-
tugalska, Svedska in Svica. Sc
najbolj dosledna je V svoji ne
vtralnosti Irska, najmanj pa
Vatikan, Xxi je V svoji politiki
oportunisticen kakor je dolg in
Sirok. Da, in pa Spanija pod
Francom!
Kongresniki Sc pritozuiejo,
da imajo premajHno place. Una
Sa deset tisoc dolariev ma leto.
Pred sabo imajo predlogo, da
Sc jim 10 zvisa pet tisoc letno.
Ampak visje place same ma sebi
Sc MISC noben pogoj, da Sc DO z
mimi zviSala tudi kvaliteta po-
slancev.
Obicaj je, da izvoljeni urad-
Mkt V politicnih sluzbah kazeio
lie ma svoje male place. Ne po-
vedo, pa, da SO jim skoro vsi
stroski posebej placani. Varcni
kongresniki n. pr. 81 "a svoje
tajnice najemajo zene in hcere.
Plaza iih vlada. Tako ostane YES
zasluzek v druzini.
Rumunski kralj ina v Zed.
drzavah petnajst milijonov do
larjev. To vsoto ie vlozil tu, ko
je kraljeval V BukareSti in Sc
preskrbljeval ma racun draw
ne blagajne "a nevarne in de-
zevne dni. Oh pridruzenju Ru-
munije v Hitlerjev Vojni biloxi
ie Roosevelt Karlovo imovino
zamrznil in zaeno tudi vlogo
rumunske Wade, XII znaSa tel
dezeli do 500, 600, 900. Karl 81
je veliko prizadeval, da bi pri-
sci sal do milijonov, XII SO vlo-
zeni ma njegovo ime. Ponujal
Sc lie "a nacelnika rumunskemu
osvobodilnemu gibanju, z ura-
dom v New Yorku. Prisegel je
ma prapor demokracije. Oblju-
bill bojevati Sc V vrstah zavez-
nikov. A milijoni SO vzlic temu
ostali zamrznjeni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17
KoIiko innate v zepu?

Decembra je bio V tel dezeli
v cirkulaciji toliko denaria, da
ga je prislo povprecno $182.45
ma vsako osebo, vStevSi otroke,
ali $33.47 vec kot predlanskega
decembra.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17
Dezevie bomb

Deveti kor ameriSkega letal-
StVa je lani zmetal ma nemSke
Vojne objekte 217,028 ton
bomb.
Evening star., 1945-07-03
Davis 0K's Union Pacts
With 5 Big Meat Packers

| By the Associated Press.
Economic Sterilization Director
Davis has approved agreements of
three unions with the Nations five
big meat packers, which the CIO
Packing House Workers estimated
would increase earnings $50, ,000, 600
The War Labor Board said more
than 10000 workers were involved
at Armour, Cudahy, Swift, Wilson
and John Morrell companies.
Besides the CIO union, which the
board said represented about $4,000
workers, the unions included the
AFL Amalgamated Meat Cutters
and Butcher Workmen and the In
dependent Brotherhood of Packing
House Workers.
The agreements called for allow
ances for work clothing and chang
ing time, tools and sharpening of
tools, guaranteed work week of SO
hours and correction of inequalities
in plants across the Nation ranging
from 11s cents to Is cents an hour.
The allowances and inequality
corrections are retroactive to the
dates OF prior contracts, some of
which go back to August IL, 1943.
In approving the agreements, Mr..
Davis said there would be no imme-
date price adjustments.
Evening star., 1945-07-03
Production Of Fords
Starts at Detroit; Four
New Plants Planned
BY the Associated Press.

DETROIT, July 3,--The Ford Mo-
tor Co. today began assembly line
production of Ford cars at It's Rouge
plant and announced plans to build
four new assembly plants as part
of its $3.50 000, 900 postwar program.
Two of the new plants will be at
st. Louis and Atlanta, Ga. Location
Of the others was not disclosed.
In making this announcement to-
day. Henry Ford II, executive vice
president of the company, said pro-
Iduction plans call for separation Of
assembly of Ford and Mercury cars
throughout the Nation and COM
bining Mercury production with that
of the companys Lincoln line. He
added that sales of Lincoln and
Mercury automobiles would be han
died by an exclusive dealer organi-
zation after the war.
The Ford Co. has been authorized
to build approximately 10000 pas
senger cars during the remainder OF
l945. Ford already has said that
unless the quota Is increased, from
Sc, 900 to 10000 persons employed in
the company's Detroit area plants
would be laid off by the end of the
present year. 1t was indicated at
the company Offices that a request
for an increase In the production
quota would be sought.
The new cars that began coming
off the assembly line today we're
the Ford super de luxe model. Mer-
curry production probably will start
within the next two or three months.
1t will be several months" Mr.. Ford
said, before the new Lincoln is put
into assembly line production.
Evening star., 1945-07-03
Official Reporters
Appointed 10 Handle
District Court Work

District Court now has official
reporters, paid by the Government,
to take stenographic notes on court
procedures pursuant to an act of
Congress providing for appointment
of reporters in Federal courts
throughout the country.
District Court here is to have
IL, but so far only 2 have been
sworn in and the others are not
to begin duty until the october term
of the court, following the reduced
summer recess schedule.
The salaries of the two already
sworn in, however. began as of
July /, They are H. S. Middlemiss
and Miss Bernice Collins. Nine
others, to begin work in October,
already have been designated by
District Court and have accepted.
The 18th has not yet been formally
named.
Start In October.
The nine who are to be sworn
in in October are Miss jeanette
Rawls, Mrs. Chloe MacReynolds,
Ralph E. Miner, o. H. Frost, Earl
w. Cooper, Francis J. Attig, Jesse L.
Ward, jr., Mrs. Luceda H. Powell and
Ernest Markwalter
The positions carry with them SAL
aries of $4,000 annually. In addi-
tion, the reporters are to receive
40 cents per page for transcripts
for a first copy and Is cents per
page for additional copies. This
means that prosecutors as well as
defense attorneys will have to pay
those sums for the transcripts, with
the Government paying the bill
where the copies are obtained by
the prosecutors.
The rates for transcripts were ap-
proved by the judicial conference
Higher rates will be in effect, how
ever, it was indicated, for those
who want quick service-including
transcripts furnished daily or hourly
Under the old system, the usual
cost to a litigant for having a
stenographic record made was $40
a day, even when he did not have
the stenographic notes available
transcribed.
Funds Just Made Available.
Prior to the Inauguration of the
present system, the United States
attorneys Office had a contract ar
rangement for shorthand reporters
when stenographic notes we're
deemed necessary.
Justice James w. Morris, the only
justice now sitting in trial branch
of District Court, explained that
the law providing for the steno-
graphic reporters was enacted some
time ago, but that appropriations
for them we're made available as
of July /.