Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-02
Kupi trupeI V ietniskih toborih zivo
price nociiskih "nodIjudi"

PIE@O ll0NiISNHl IIONllOOI
Bio hi "a bodocnost sveta slno koristno, ako bi tiai, XII pro-
pagrajo v prid Nemcije "znosen mir" zanjo soft peace" -
pogedali v jetniSke tabore tretjega rajha = ma kupe trupel, ma
mucilnice, v katerih SO ma tisoce in stotisoce zrtev trpincii do
smrti polagoma, ola SO imeli sadisti tohko vecji uzitek.
Dokler so o teh zrtvah porocali lie zdovski, poljski in ruski
vri = posebno slednji in prvi, 81 je anglosaSki svet v veHki meri
nislil, "ah, nekaj je morda res, a drugo je lie boljseviska propa-I
ganda proti NencemL"
Steer je bilo V vojnah in pod tirani re veliko brutalnega po-
stopanja S prebivaci, muGii so Jill S sekanjem rk, z zarecin
ogljem, z zapiranjem v mrze kleti, z zejo in lakoto, z odsekava-l
MEM uses in Sc neSteto drugih nacinov je, S katerimi ie barbar
mucil ujetega zasuznjenega in podjarmljenega coveka. Poslje-
val mu je hcere in zene, zazigal hise, odvajal druge V SUBMISSIVE
in pleni- Ampak tisti, XII so to poceli, so bill barbara, kot jh ine-
nuje urednik dnevnika Detroit Press Malcolm W. Bingay. On
je v druzbi vecje skupine ameriskih casnikarev bill cd nasih vo-
jaskih oblasti povabljen v Nemcijo, da 81 ogleda, kj so poeei
nacji z ljudmi, XII SO 81 Jill zaznamovali "a suznje in v mucenje
da jih unicijo. Videl je in sedaj We, da je tsto, kr smo pref Gull
lie cd zidov in IL moskovskih poroeil, kruta resnica. Zavezniski
vrhovni poveljnik general Eisenhower Sc je preprical v svoji in
vaziji v Nencijo ma lastne oi 0 nemskih barbarstvih in je zelel,
da Sc enako preprica cimvec drugih Americanov in Anglezev.
Prebivalstvo Ukraine, Belle Rustic, veik del Rustic, Poll
se, Jugoslavije it'd, pa Sc je 0 njih prepricalo s svojo krvjo in
upljenjem.
Med slovenci so il prejsnje dobe ostala naiboj V spommu
inucenja in druge brutanosti, XII so Jill uganjali Turk.
v krscanskem svetu je mnogo povesti 0 mucenjih, Xxi SO jh
uganjai paganski mogotci mad kristjani V starem Rimu. In o
upornikih v takratnem rimljanskem imperju, XII SO Jill sezigali
S smolo namazane ma krize pribite V tisocih naenkrat.
V nash povestih in VI zgodovini sta znana "a krvoloka tudi
Alta in Dzingis-Kan. Ampak Sc nikdar v zgodovini nj biIo hujsih
bestij, kot SO bill skozi Hterjevo dobo .nadljudje" tretjega raj
ha. v barbarstvu, V muceniih vseh sort, v unicevaniu narodov in
bPOAN1JC Ji oh"h NoO Jaw hih~I IN PA~noDc-
Posebno cato ne, kr je treba pi tenn upoStevati, da stare
dawn roparski glavarU, sultani, razni Dzngis-Kani, Atile it'd.
MISC bill ne "civilizirani', ne "krScanski" ljudje, ampak nepis-
meni barbara.
Nemce pa Sc smatra "a vzvisen, civiliziran narod, "a prven-
stvenega V literaturi, glasbi, kulturi v splosnem, V vse sorte zna-
nostIh, V industriji, V tehniki, V zdravstvu - sploh, veljal je
"a resnicno prvenstveni, V cvlizaciji danasnje dobe "a najbolj
vzviSen narod.
Hitler je to pc svoje razunel in zahteval, da lie temu 1.-Two
ljenemu" ljudstvu spada bodocnost, in da mora postati VISA Evro-
pa njegov "zivljenski prostor". Ker nj mogel tega doseci zlepa,
je vtaknil vzigalico v slamo in Europa ter poem YES svet je bHa
V ognju. Hitler je bill preprican boil kot Napoleon, da DO zmaga
njegova. Use mu je slo gladko in pc nacrtih.
Sc OBJ svojem Sc. rojstnem dnevu v aprilu to leo je zago-
tavljal, da ga ne DO konec, ne njegovega tretjega rajha, ceprav
ze "azijatski barbara (Rusi) in armada "zidovske plutokraeije"
(Americani in AnglezD razsajajo v MENU.
Nekaj dni pozneje je povejnik nacijske "ehtne garde'
Heinrich Himmler ponudil ameriSki in angleski vladi, da Sc
Nemcja poda pogojno, ako skleneta z MIN separatni mir in
Nemciii pa Sc v bodoce prepusti nadaljevati vojno S Sovjetsko
unijo.
"Htlerju je ziveti lie Sc kakih "a ur," je dejal v svoji smesni
ponudbi skozi posredovalca svedskega grofa Bernadotta. Namig-
nil je, ola je Hitler "bolan" in da bo zivel lie Sc en- dan.
.Himmler in Hitler sta mornca prvega reda. Eden kot drugi
je uil vsakega, Xxi ga je smatral "a nevarnega ali pa nezaneslji-
vega. Himmler, kot nacelnik "eitne' garde, je ubil S svojimi
"eitniki" mic koliko Judi Sedaj, ko mu tece voda v grlo, in ker
je on povejnik nacijskih rabjev, je Angliji in Zed. drzavam po-
nudil "brezpogojno predajo', ako Sc hoceta zdruzti z MIN "a
vojno proti "azijskim barbarom' (Rusom). TAX je bill smsel
njegove ponudbe. Predsednk Truman in Churchill sta 10 Cd
klonila.
sedaj, ko ie Nemeja vojno izgubila, kaj z MO? Razumljivo
je, da bi bill zlocin, ako bi arneriska in angleska vlada sklenila
s kakim Himmlerjem, XII je bill poveljnik vseh rabljev v tretjem
rajhu, separator mir. Mice nj pricakoval, da to storita, dasi
Sc ie Hitler s svojimi tovariSi Rudolfom Hessom, XII Sc ie v ia ma
men pripeljal z letalom v Angijo, z Georingom, z Goebbelsom
in Himmlerjem vseskozi prizadeval, da ju omrezi v ponoc svo-
Jh namenov.
Sedaj je tenn nacijskim glavarjem odzvonilo, a nemski narod
je ostal. Tisti, XII nocejo razumeti, ola je ia narod zastrupljen z