RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-10
w. S.
(Svrsetak.)

EngelsoVa kritika u ovom pis-
mu odnosi Sc ma "Gotski Pro-
gram, koji je Marks, nakon no.
koliko nedelja cd usvaianja istog.
kritikovao. Engels kaze Bebelu
tadasnjem vodji nemacke Rad
nicke partije, da Sc izbaci il pro-
grama "brbljanje" 0 draw j "a
meme "Komunom".
Lenin, komentarisuci gornie
Engelsovo pismo, II svojoj kniizi
"Drzava i Revolucija". u koioi
ga i sam c%itira, kaze: d" .sSavet
Engelsa i Marksa treba bezus-
lovno uzeti u obzir, da hi Sc pri-
blizilo istini, da bi sc ustanovio
Marksizam, oGistivsi ga Cd una
kazivanja, da bi Sc tacniie upu-
tia borba radnicke klase "a ME
no oslobodjenie." | onda zakliu-
cuje:: "Medju boljsevicima sigur-
no Sc nece naci protiVnika En-
gelsovog i Marksovog saveta.'
| umesto reel "Komuna", boli3e-
vici su tada uzeli rec Soviet.
sto na jugoslaveneki znaci "vece"
iii "savet."
Kada je Engels, q i Marks. Ia
ko ostro upozoravao da Sc "a
meme rec "drzava" i tak il ma
zvao to "brbljanje", koje je bio
samo teoretski Il programu, ST.
bi on sada rekao da je xiv, kada
bi QUO j citao Cd sovjetskih IVA
nicnika: "naSa mocha drzava',
"nasa naiaca drzava na svetu',
hasa narodna drzava" i 'naSa
slobodna drzava''? A sta hi Lenin
kazao kada bi mogao podici gla-
WI IL svoga moskovskog mauzo~
leuma i zazmirio Sd jednim o.
kom, pc njegovom obiGaju, kada
god nastoji da izvede kakvu
Marksisticku kritiku? Sta hi on
rekao kada bi video i QUO da su
niegovi, bar tadasnji istomislie-
nici koji su usvojili njegovu pre-
poruku "a usvajanje "Engelso-
vog i Marksovog saveta", prihva-
till bas onaj naziv koji ST. oni
kritikovali, j sta wise, IL praka,
ga izvadjaju? A povrh svega. sta
bi sva treica Nth kazali, kada bi
videli i Gull da ii nekadasnii re-
volucionari nazivaju svoju drza-
WI "sociialistickom drzavom''o
Ma zahtev Lenina sovietska
vlada je pokupIa Marks ngel-
sovu korespodenciju, cd 1886. do
1895, II. do Engelsove smrti
izdala je u obliku knjige 1894.
pod naslovom: "Korespodencija
Karla Marksa i Frederick Engel-
sa". Ova je korespodencija bila
sredjena pod urednistvom v. A
5daratsky-a, direktora Marks-En-
gels-Leninova Institute. Adarat-
sky dale ma mnoga pisma neka
Leninova objasnjenja i komen-
tare. A takodjer i svoj. Ma Engel-
sovo pismo IL koga smo gornje
c%itirali, Adaratsky, objasnjava-
juci ga, podelio je to pismo ma
osam taeaka i onda dale sledeci
komentar: "Oportunisti nisu ra-
zumeli niti iednu cd ovih osam
najplodnijih misli!!" Dakle samo
oportunisti nece i nisu mogli ra-
zumeti gornje Engelsovo pismo,
u koliko Sc ono odnosi ma rec
"drzava'. Prema tome SUI svi da-
nasnji sovjetski zvanicnici, u
kljueujuci i Adaratsky-a, opor-
tunisti. Treba imati u vidu da lie
Adaratsky ovo izrekao pre- je-
danaest godina, kada je stalini-
Fam tex poceo pustati svoje ko-
renje. Da je danas davao komen-
tar, nebi ga takva dao. Dao bi
ga u -saglasnosti sd zvanicnim
stalinizmom.
Ali stalinisti Rustic i ostalih
zemalja, mogli bi mas prekoriti,
isticuci "cinjenicu" da oni Eva
nieno i dalje drze sovjete. Mi to
znamo. I~nismo to izgubili il vida
nj najmanje. Ali mi takodjer INA
mo i nesto drugo. Znamo da oni
sa maskom "~sovjeta' prikrivaju
svoju birokratsku goiotinju, il
koje viri burzoaska ideologija.