RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-11
(Nastavak sa l. strane.)

(Nastavak sa 1. strane.)
pune drustvene slobode, koju je velicanstvenl
tehnoloski razvitak u nekoliko poslednjih de-
ceniia, a narcotic Ia vreme strasnlh rstillh
godina ucinio mogucim. Atomska energija (do-
vol mo svoistveno, kapitalizmu, naipre .je de
monstrirala neveroyatnu razornost kroz atom
sku bombu koia ie sa diva udarca opustoslla
diva velika japanska grada) - sauna aton,ska
energija sadrzi ~obecanje oslobodjenja Cd siro-
mastva straha, tako sjajno Ola zabljestaya
naismeltje frkanje misljenie. Ali cak bcz
primene atomske %energije ma industrijalnu upo-
trebu, mogu6e ie proizvesti potrepstine luksu-
re zivota II takvom nad-izobiliu ola cini Ia uvek
smesnom takvu grdosijsku pomisao kao sto je
podnasanje stalnog siromastva bede cd ko-
risn.h proizvadjaca.
Bliska buducnost &c neizbezno videti pro-
4%luktivnost take veliku da &c uciniti kapitali-
Fam njegove lame osnove prezivelim "a uvek.
Ova produktivnost, ped kapitalizmom, stvara
ia kapital.ste "problem nad-izobilja', i sta
da sc radi da bi Sc Zaustayio DALI progress,
tako okrecuci u naopako vekovima starr pro-
blem kako da Sc proizvede dosta ola bi sc
~osigurao progress! Ali ovo je pod kapitalizmom.
Pod Socijailzmom, Il. Zajednici SocijalistiGkih
Industriialnih Junija, neee bit,i kao sto nece
nj moci biti, ikakva takvog problema. Jer, pod
Socijalizmom, II koliko je VEGA produktivnost,
II toliko &c mamie vremena proizvadJaci molatl
.raditi, otuda &c II toliko wise biti slobodnog
vremena "a sviju "a umetnicke II kulturne 6ez-
ME, Ia igru i razonodu, i zdrav zivot u lepoti
i zadovoljstvu.
l tako, u prkos ~obecanja mogucnosti nase
moderne velicanstvene proizvodne masine, ka-
pitalisti6ka klasa i oni koji sluze kapitalistic-
kim interesima, uplaseni SUI cd izgleda bllskc
buducnosti. Zaslepljeni njihovim klasnim in
teresima, i straseci Sc pomisli O predaji svojid
klasnih privilegija i vlasti, oni pokusavaju da
~zaustave talas progresa, i kobno n~astoje ola
smeste ziveci i rasteci organizam drustva u
,prokrusteanski kapitalisticki krevet. Kao div
LAX koji menja zlato "a svetle staklene din
djuhe, tako Sc i kapitalisticka klasa kaci "a
talog umirueeg kapitalistickog drustya, sa ME
GOWN vekovima-starim necovecstvima ratio
wilma, siromastvom, b~olestima, i bezbroj drugih
cd kapitalizma stvorenih mizerija prolazeci
pokraj .zlatnog doba Ljudskog B~ratstva, doba
mira, izobilja i srece, koje neprekidnoi gromo-
vito udara u dveri naseg vremena.
'sspslkter'' socijalizma.
/, kao sa praznovernim divljakom, s NINA
takodjer vladaju rpredrasude. Owe spredrasude
ssu mnoge, j obicno su poznate kao ''protivlje-
IJc oOClJdlIAAuu. Jill pAcAxotoV 1J0Ju CCOA C0hSC
0~strasne spektere'' kao "kolektivizam'' koji
je takav da sam pakao ne INA "a vece zlo! .
ovom ''kolektiyizmu'' oni kazu, da ga u opste
nese, Acknowledged da oni operisu pod mai
vecim kolektivizmom "a koji je ikada svet
znao, kolektivizmom kapitalisticke proizvodnje
iraspodele, bez kojeg bi oni prestali da postoje
kao kapitalisti! Ali postoji i,despotsd kolek-
tivizam koji oni poseduju i kontrolisu. Cega
Sc oni zaista phase, cemu Sc oni protive, to Mic
kolektivi2am, nego demokratsli kolektivisam
kolektivizam koji je u posednistvu i operi-
-sanju drustva kroz industrijalno organizovanc
proizvadjace u slobodnoj zajednici.
Oni galame "a "individualizam", oni, CHA
vrla egzistencija kao kapitalistiokih posednika
.industrije zavisi 0 porieanju individualnosti
mast ,naroda, danasnjim najamnim radnicima.
Ali isto kao sto kapitalizam poriee individuali-
Fam vecini, dok ga ~nastoji zadrzati sebi, kroz
.despotski kolektivizam, Socijalizam bi osigurao
individualnost kroz kooperativni i demokratski
kolektivizam.
] oni govore o vrlmi .njihovog takozvanog
''sistema slobodnog preduzeca'', melanholicni
NAsE PARTIJsKO STANovIsTE
Socijalistifka Radnicka Partija nikada
ne odstupd cd istine, da bi stuorila pri-
inkp1in n;Lcndn no nr0nnnSa,so Adnrifi II