RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-11
Sa skupStine
Akron, O..

granak je priredio javnu skups-
thu u Srpskom Domu, ma Ira
Ave, ma kojoj je govorio drug
S. Crnovic, urednik r. B. Tema
je bila "Ratni metodi 'demokra-
ia i nacista''. Poseta je bila oma-
lena liz razloga sto je vreme bio
jake hrdjavo tn vecer - velikl
sneg j klizavica a putevi los ne
%ocisceni, transportacija skoro ola
je bila sva paralizovana.
Drug govornik, je svoju ten1u
valjano obradio, te objasn:. "a
sto nacisti pribegavaju krajnjem
teroru, ubilstvima i mrcvareniu
stanovnistva u osvojenim zem-
llama, pa cak i u samoj Nemac-
koj, svih onih koji Sc imalo po-
kazu kao protivnici njihovog re-
lima. Ma drugoj strani, ma
strani saveznika - drug je ista-
kao razliku metoda, isticuc. da
nacisti moraju da postupaju te
roristicki dok saveznici ne mo-
raju, iii bar JOS do sada nisu
moral.
Nakon Sto je izneo mnoge broi-
Ike poubijanog stanovnistva 20
raznim zemljama koje su bile,
iii SUI jos i sada, pod naclstlckon
kontrolom, drug je ukazao da
naclsti nisu imali niSta da pruze
osvojenim narodima - nj hra-
ne, nj odela nit ikakve materi-
alne pomoci, pa niti naprednjh
politickih ideja. Sta wise, oni su
oduzimali i ono sto sc nasio kod'
tin naroda da bi snabdeval svo-
ju militarnu masinu i vojsku i
odrzali moral stanovniStva Il Ne
ma6koj, koja je kicma rata ma
njihovoj strani.
/ ako ST. nacisticki viadar:.
najgori gangsteri sto in je isto-
RIA do sada izbacila ma polite
ku arenu, oni ipak nebi to cinili
da nisu bill prisiljeni. Njihova
industrial nije d%ovoljna da snab-
de materijalne i druge potrebe
toga ogromnog stanovnistva i
potrebe njihove militarne mast
ne. Njihov nacizam, kao polite
ka ideja, takodjer Sc nije polka
gao kao takmac politickoj "ide-
il" zaveznika = "demokratiji'.
Da bi te narode odrzali u pokor-
nosti, iskorenjivanje svih koji Sc
bune, bese jedino sredstvo.
Ma drugoj strani, saveznici, iii
bar dive iii tri najjace sile medju
NINA, mali SUI u izobilju sreds-
tava sa kojim da vode rat i da
i'm stanovnistvo ne propada di-
rektno cd gladi i oskudice u po-
Zadini. Saveznici nakon~ Sto SUI
osvojili neke zemlje, iii bar de-
love nekih zemalja, nisu PRIDE
gavali istim metodima liz diva raz-
loga: jedan je sto nisu imali Sta
cd naroda oduzimati, ako bi /;
hteli, jer SUI nacisti vec pre- to-
ga sve opljackali, a drugi je u
tome, sto nisu morali. Sta wise.
oni pocese pruzati i izvesnu ma
terijalnu pomoc tim narodima.
Ova pomoc i "nepljackanje" po-
sluzilo je psiholoski u korist sa-
veznika. Pa JOS njihove fraze O
'nezavisnosti", dem O kratiii"
it'd, osvajase simpatiju masa.
OWN Sc ne misli reel da je
saveznicki kapitalizam "mirolju-
biv" i ''velikoduSan'. Ma protiv,
u njegovoj samoa prirodi on j.
isto .takav kao i svaki kapitali-
zam. Pod istim okolnostima, sa-
veznicki kapitalizam bi postupao
ma isti nacin kao i nacisticki. L
ostalom, mozda &c Sc on jos tax
vim pokazati u njegovom "de-
mokratskom" ruhu.
Saveznicko "delenje" pomoci,
u koliko Sc to u opste cini, vrSi
Sc takodjer, il lukavih razloga
= da Sc potkupe mase i oduvra-
te, ne samo cd nacista, nego, a
ovo je glavno, i cd same revolu-
CHE.
Ma kraju govora izvrsena jc
kolekcija, koja je kako sledi:
G. Sobat $2.15. Pc $500: T. Mi
jatovic, j. Tesic, T. Segedinski i
~ n ~ m. ~ n