davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1945-07-08
Learn to Invest Shrswdly

by finding out through FINANCIAL
WORLD FOUNDED 1902 the REAL values
Of contemplated security purchases or sales.
Many investors know n subscription for
FINANCIAL WORLD Is n very dependable
key to mere successful investing. IL will
save you much time and money. Some sub
scribers say: 1T Is worth More Dollars
Than 1t Costs Pennies. Others say: II
Wonder Why / Did Not Subscribe Yeart
Age. Prevent such futile regrets by aveid-
ing further delay in subscribing. Try . sab.
scription our Money Back GUARANTEES"
below.
BECOME A WISER INVESTOR
from now by Sendink SIS for n yearly
subscription or 81 80 for sly months Yes
will receive FINANCIAL WORLD weekly, eur
stock ratings and data beck menthly. ana
may use Personal Investment Advice Privi"
iege as per rules. You will also receive 10.
Year Dividend Honor Roll $500 stocks vita
their yearly dividend since 1888 or hefereo'
IA stocks Facing Higher Peace Dividends.
what Can l Do About Infatien!, a
Bigger Market Factor Than Imitation ana
"I2 Good Stocks for impreyinE Investment
Position. Return ad with full address.
including postal Eonel and check or meneS
order for SIS or $3.50. Your Money Baek
in 30 days il not satisfied.
FINANCIAL WORLD
s6-FM Trinity Place New York
Evening star., 1945-07-08
RESEARCH NAN WANTED

National financial trade association,
headquarters in Chicago, is seeking
director OF Research Department. Good
salary, excellent permanent postwar
opportunity. Unusual position for one
who can Qualify. Age 80 to 40 preferabis.
Address Box 56-A, Star.
Evening star., 1945-07-08

Will sell with or without trade. oPA ceiling
prices and some below.
al Lincoln-Zephyr 4-door custom sedan:
radio and heater; as is, Sl,725
40 Packard Super s.; radio and heater;
overdriVe; as is, 81 400
40 Packard "I20'' 4-door sedan; radio and
heater; as is, Sl,0l5
Al Studebskser Commander sedan, r. and
Al chrysler saratoga sed.. r. and h. vacu.
trans, 81 ,S56.
Al Mereury 2-door sedan. 7. and h..
40 PACKARD PACKARD .e" sedan. r. and h q 4
SI,13l -
80 olds. sedan, r. and h., se44.
Many others to choose FROM HYATTs-
WILLIE BUICK CO., WA. all.
Evening star., 1945-07-08

366 ACRES; eight-room house, bath and
cleo; large bank barn, tenant house three
large henneries; watered by streams; Lou
eoun County, 30 miles from d. C.; 1000.
400 acres good eight-room house. bath
by streams; 80 miles from D. c.; good
roads: Loudoun County; $4,000; terms.
200 acres; nine-room house. large barn.
] y g WEST. Falls Church 2l35.
Evening star., 1945-07-08

CHARMING COUNTRY. HOUSE; 12--room
dwelling, on State road, 2S miles Wash
ington: modern conYeniences, artesian
we'll. .magnificent trees, fruit complete
farm buildings 10 acres; $4,000
SportSman's retreat, quaint Colonial
dwelling G6S0l, T rooms, bath. arteslan
well. electricity. outstanding water sports;
Is miles ashington-Productive 1856
acre farm, on new highway and extending
to Mattawoman Greek: G-room dwelling
bath, central heating electricity, complete
farm buildings; $1,000. LEONARD SNI-
MP To plata Md
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
NAsA ~SRBDSTvA: Prosvc-

NASA SREDSTVA: Prosve-
cIvanje radnicke klase U duhti
Marksizma: da su rad j kapi-
tai nepomirljivi ncprijateij;
0rganizovanje radnicke klasc
u jednu RcyOluci0narnu Poll
ticku Partiju "a osyajanje j
razaranje POliticke Drzave ka-
pitalizma; organizovanje rad
nika i u jednu revOlucionaInu
lndustrijalnu Juniju "a uzi-
mamie, drzanje j kretanie svih
zemaIjskih industrial.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
Wardovi ducani opeet
preuzeti

New York Times" donese Sic
decu vest IL Chicago %. oeeem-
bra:
Wee drugi put osam meseci
! IL 18TH razloga, prkosenja Ma
tional War Labor Boardu, dsza-
va aktujuci oval put sd vols1"m,
preuzela ie danas izvrsne ursae i
Gruge cikaske radionice Annt-
'gomery Ward-a i kompanije, aru-
sc najvece organizaciie IL zsm-
Iii postanskih porudzbina j lan-
cath ducana.
~ isto vreme armija le pre-
uzela druga ratna posednlstVa IL
Detroitu, gde su Cetiri kon,pa-
niiska ducana bila vezana straj-
kom cd 9. decembra j II Jamaica,
L. l.: St. Paul, Denver, San RAJ
fael. Calf. i Portland, Ore
Kompanija je vec podnela III
du optuzbu protiv vladinog pre-
uzimanja njenih preduzeca.
Razlog "a preuzimanJe jeste II
kompaniiskom nepokorav
"izvesnim direktivama War La
CNastavak ma 4. stranit
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
Jugoslaveni i jugoslavenstvo

der capita da Ii sam Srbin. ia
i MENU ponosito odgovorim da
jesam, Sve dotle, bio je sve
sjajno. U mojim grudima zubori
NADIA srece i zadovoljstva. | "a
ista, kako to kod mas pevaju: mi
ko nema Sto Srbin made" it'd.
Tai osecaj meme zahvati jos i
jace.
Ali, sada pocinje stvarnost.
Dan je bio hladan sa severnim
vetrom, pomesan sitnom kisom
i snegom = najgore vreme Mad
glednik meme odvede tamo gde
Sc masine tovare sd uglienom.
Tovarenje Sc vrsi pod otvore-
MIN nebom, a metod tovarenJa
sasvim je nazadan. Cetiri radni-
ka stojeci svaki ma jednoj stepe-
nici dodaju kosaru uglja jedan
drugom. Nadglednik metne me-
ne ma jednu Cd tin stepenica i
pokaze mi kako treba, raditi. ka-
ko je padao sneg i kisa, dizucl
kosaru NADIA Sc, zamazana sa
ugljenom, ledena voda slevala
mi Sc niz ruke u kosulju oko te-
la. Ne samo da mi je telo hladila,
nego i mole made "a veselu bu-
ducnost i srecu, vec pocimaju da
Sc blade j tame. Ali gonjen nuz-
dom "a opstanak, racunajuci pre-
&c oval hrdjavi dan i doci &c
bolji i topli DAM, ia produzlm
sa radon. Nakon sto sam izdr-
zzao pola dana, odem u jednu O.
bicnu gostionu da nesto topla po-
jedem i da Sc malo ogrijem. ka-
da sam jeo, train cd gostioni-
cara da mi dade racun. Or izvadl
nekakvi papir i rece mi: "dvade-
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
d. Culum.

Vecina jugoslavenskih radni-
ka, ako ne i svi, koji Sc nalaze
u Uruguay, dosli SUI ovamo il
Jugoslavije, Pitanje Sc postavlja,
zasto SUI te hiljade jugoslavens-
kin radnika napustili svoju "dra-
gu domovinu i dosli u juno
americke zemlje? Da Ii SUI oni
dosli kao turisti da uzivaju pola-
tropsku klimu, provodeci ugo-
dan i raskalasen zivot iii SUI po-
begll cd nemastine koia in je
okruzavala u "miloj otadzbini"
trazeci boljeg zivota?
Postavljati gornja pitanja IL
gleda da je suvisno, posto je Cd
govor vec unapred svakom poz-
nat. Ali kada Sc uzme u obzir
danasnje svetsko stanje, odgo-
vor ma gornja pitanja je cd veil
ke vaznosti, ako ne il drugih raz-
loga, onda bar il toga, da Sc
osveze l ponovo probude misli.
Plsca ovog clanka je sluzila "sre-
ca ola zivi u bivsoj Jugoslaviji
sve do 1880. godine, te prema to-
me zapoznat je, do izvesnog ste
pena, Sc zivotom radnicke klase
tamo. Sledeca slika bice dovolj-
ma ola Sc istakne razlog toga be-
zanja radnika il Jugoslavije.
Rodio sam Sc i zivio sam u
jednom siromasnom selu u blizi-
nj karlovca. Seljaci u toj po-
kraJlnl live u krajnjoj bedi i ma
primitivan nacin. Usled toga sta
MIA. oni SUI prisiljeni da pokraj
"svoje' zemlje, traze i drugih,
sezonskih mace, zarada, da bi
mogli nekako preziveti. U mo-
me selu, HEB cd psenice, samo Sc
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

Norman Thomasu, kandidatu
"Socijalisticke" partije, kredito-
vala je u. P. 76.442 nacionaina
glasa. Gospodin Thomas je bic
ma glasovnici dvadeset i PEI
drzava, u uporedjenju sa glasov-
nicama cd petnaest drzava sadr-
zeci ime S. L. P. kandidata.
Nacionalni glascvi S. L.. P. u
1914, behu najveei sto su ikada
DAFT nasim kandidatima. Dosa-
dasnji najvisi broj cd 36.367 do
bit je u 1896. Sledeci najvisi broj
cd 34.038 debit je u 1892.
Ra6un drzavnih ukupnosti IL
vestenih cd press associations
i state boards of election" dale
sledece ukupnosti Edward A.
T%eichertu:
New York, 1882. Illinois, o.
GIT. New Jersey, $3.50. Connec-
ticut, 1920. Massachusetts, 2.780.
Wisconsin, LOOP. Minnesota, s.
l76. Kentucky, 1876. Maine, 335.
Michigan, 1854. Washington, L.
645. Iowa, 1913. Pennsylvania,
1.789.
Cd drugih drzava jos trebamo.
cuti. A jos Cd drugih, kao sto je
Ohio i California, verovatno ne
cemo nikada nj cuti, posto
boards of election" promasuju
da izveste "write-in' glasove.
Podatci izvesteni cd drzavnih
zvanicnika New Yorka daju sluz-
bene glasove "a mesta fbor-
oughsl grada New Yorka i OPP
stina kroz celu drzavu. u gradu
New Yorku, Teichert je dobio
sledece: Bronx, 2.4l6. Brooklyn,
4.209. Manhattan, 1926. Queens,
lob. Richmond, LOG. Iii gradsku
ukupnost Cd 10.970. Glasovi SUI
zabelezeni "a Teicherta u sva-
koj opstini drzave. Sledece je
vredno pribeleziti: Erie (Buffa-
lo), All. Albany l57. Chautauqua,
105. Monroe (Rochester), 264.
Onondaga (Syracuse), 354. Sche-
nectady, 96. Westchester, 305.
Ode je razdeljivanje letaka i ra-
disk govori u~vecano cd Sekci-
ia, glasovi SUI Sc znatno povecali.
Obratno, gde je razdeljivanje i
brodkestovanje zanemareno, gla-
sow su opal. U opste, posao je
dobro obavljen, rad mnogih Sex
CHA uticuci ma glasove usluzno u
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

susednim opstinama. Ovo ne 81
mo da je istinito "a New yark
|nego i "a svaku drugu o.1aau
gde je vrsena organizovaEa Ak
Utmost.
Lep primer aktivnosti l.,tne
Sekcjje ostvarujuci Sc Il rezuE-
tate izvan neposredne ~lokainssti,
jeste aktivnost Sekcije M,lwau-
kee. Sluzbeno brojanie dava Sic
dece glasove u opstini Milaau-
kee: Teichert, 395. Cozzlrli TIA
governera), 578. Wigert ia Sc
natora S. D., 922. Kroz eeIu DR.
zavu Wisconsin, rad obav.]en ed
clanova Sekciie Milwaukee os-
tvario Sc u sledece: Teicher.. l.
COZ. Cozzini, 1922. Wigert. L.
664. Citaoc WEEKLY PECPLE-a
Sc moe setiti oglasa ma sestoi
stranici 0 brojnim brodkszltma i
govornickim zauzetOsIirna IspuI-
nienim cd kandIdata IL raZn.m
predelima Wisconsin,. Rsatl je
valjano obavlian.
weekly People, 80. dece,s.sra
194A.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

ma blagdane jede. Isto tako je
i samnom. Kada seljaci odgoje
pilice i teoce. oni to nose IL Kar-
lovac da prodadu gospodi, a sebi
kupe kakva jeftinoga odela i
drugih najnuznijih potrepstina.
Mi smo kod kuce bill zeljni JEST
piletine, a isto tako i teletine.
Cesto smo slusali razgovore me-
dju stari.iim seljacima gde kazu
da je zivot gori nego sto je bio
pod Austrijom. Mizerija je pos
tajala svakog damon sve VEGA.
U januaru mesecu 1926. dodje
kod meme jedan moi komsija ko-
il je radio u zeljeznickoj lozioni
u Karlovcu, ma vecernji razgo-
vor. U razgovoru ia mu Sc po-
tuzim da ne mogu nigde naci
nekakve zarade, koja mi je jake
potrebna. Ma to on odgovori me-
nj, "slusaj, lozionu je dosao
jedan Srbin "a sefa. | ako Srbin
dodje da trazi posla on otpusti
nekoga, druge narodnosti, a po-
sac dade Srbinu, a posto 81 ii
Srbin, on &c ii "a sigurno dati
posao." l zaista, posto sam Cd
goien u tome sovinizmu, mislio
sam da je to nesto najvelacans-
tvenije, biti Srbin. Poslusam mo-
ga komsiju i odmah sutradan
idem u Karlovac ola train posao.
| kad ia tamo, nakon kratkog
ispitivanja, odakle sam; imam Ii
kakvih isprava, koje mt ia Cd
NAH pokazem i on kada in pre-
gleda rece mi: "Srbin"? "Da",
odgovorim ia sa ponosom. ! on
mi odmah dade posao. Posalje
me kod nadglednika, koji je ia
kodjer bio Srbin, koji me tako-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
Zale sc ma svoje
sayeznike

ekonomska i socijalna jednakopravnost.
Nije trebalo cekati da Sc svrsi oval rat, pa
da Sc dokaze da Sc njihovo (stalinista) sta
noviste zasniva ma lazima, prevarama i OBJ
manama, tvrdeci ola Sc "demokratije' bore
"a s]obodu malih naroda, trajni mir i opste
hlagostanje. Bezbrojni primeri govore obrat-
no. Primeri u Belgiji, I~taliji, Poljskoj, Grckol,
Rumuniii i Jugoslaviji tako su jasni opip-
liivi, da svako moze ola in vidi j razume.
Opste Sc drzalo da je Engleska ohjavila
rat Nemackoj, da bi ~zastitila "nezavisnost
Poljske, dok danas, nakon pet godina ratio
vanja "a "nezavisnost' Poljske i drugih ma
lin nacija, zvanicno Sc Engelska ~izjavila u
prilog da Sc jedan dec teritorije cd predratne
Poliske preda Sovjetskoj Rusiji. Ia oval spo-
razum sa Moskvom, Engleskoj SUI ostavljene
slobodne ruke u Italiji i Grckoj. / ona tn slo-
hodu iskoriscuje. U Italiji Sc s~astavlja vlada
cd osoba koje SUI pc wolff Engleskoj. U Gre
koj, takodjer je sastavljena vlada Pc odobre-
nju Londona. Radne mase Grcke ne sano Ga
su ~nezadovoljne sa takvom vladom, nego or
ganizuiu oruzane ustanke protiv takve VIA
de. Reakcjonarna Papandreua-ova vlada, uz
pomoc engleskih oruzanih sila, nastoii da IL
krvi ugusi narodni ustanak. Oruzani ustanci
pretvaraju Sc u gradjanski rat. Interest i'm
perijalisticke Engleske ne dozvoljavaju da Sc
ostavi sloboda gr6kom narodu da on sam bira
onakvu vladu, kakvu on zeli.
Cak Sc naslo i medju "demokratskom"
burzoaziiom elemental, koji su osudili oru-
zanu in~tervenciju Engleske u Grekoj, ali IA
zalost, do danas, nj reel p~rotesta iii negodo-
vanja ne dodje IL Sovjetske Rustic - one
Sovjetske Rustic, "a koju neki drze da jc
"sampion' "a slobodu i samoopredelenje ma
lh nacija. Zasto? cato sto takva pogodba pcs
toji izmedju Moskve i Londona - trgovarje
sa malim nacijama.
(Nastavak ia 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
Madjarska

Vest cd "a. decembra (AP) IL
Londona javlja da je u Madras
koj organizovana provizorna VIA
da sa "Col. Gen. Bella Miklosom
bivsim komadirom prve ugarske
Armije, kao premijerom. Ista je
organizovana ma "oslobodjenim
pIedelima zemlje'.
Kabinet ukljucuje predvodece
madjarske militarne Jude ko.j
SUI resili da vode aktivnu borbu
protiv nemackih sila. Drugi ella.
novi SUI bivsi predstavnici II par
lamentu j "nepartijske, pucke
predvodece znanstvene figure.
Now kabinet je odmah izdao
naredbu "a rat protiv nacista ]
njihovih madjarskih kvizlinga.
Vest je doSla preko moskovs-
kog radia. A cinjenica da SUI rus
Ike trupe u kontroli "oslobodje-
nog" della Madjarske, kojeg ssu
one i "oslobodile', mi zakljuGu-
jemo da je to jos jedna cd celog
srednje-evropskog lanca pro-sov-
jetskih vlada. Znade brkonja
Stain Sta radi. Njegova vestina
u imperijalizmu z~aista, izgleda
da nadmasuje kapitalisticke dr.
zavnike. A to nije cato, sto pos
lednji nisu veSti, nego cato sto
je politicka situacija wise u ko-
rist MEGA i njegove birokratije,
jos uvek izgledaju neoba-
mast da stole ma "levoj'
strani situacije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
POljska

Vest il Moskve (AP) cd %. de-
cembra, javlja da je sovjetska
vanredna drzavna komisija zs
istrazivanje ratnih zlocina, il
vestila da je u tri logora samo.
u Poljskoj, u okolici Lwowa po-
ubijano 100000 osoba, "a vreme
nacisticke okupacije.
Medju poubijanima, kaze Sc
da su bili>i neki gradjani Sjedi-
njenih Drzava i Velike Britain
je. Takodjer Sc kaze, da SUI zrtve
bile civil i ratni zarobljenici.
"Nemacka vlada, kaze izvestaj
slala je sistematski u lwowske
logore ratne zarobljenike civile
stranih drzava il koncentracio-
nih logora, IL Nemacke i onda
SUI i'll mucili i ubijali.
ga zrtve Sc kaze da ukljucu-
ju Ukraince, Poljake, cehoslova-
Ike, Jugoslavene, Amerikance,
Britance, Nizozemce, Talijane
gradjane drugih drzava, uklju-
cujuci i mnoge Jevreje."
Mogli bi navadjati, nacin ma
koii SUI zrtve mucene, ali radje
cemo ukratko samo reel, da SUI
mnogi poumirali cd gladi, zedji,
raznih bolesti ukljucujuci 5000
ratnih zarobljenika koji su po-
mrli cd srdobolje. Ostalo je po-
ubijano ma razne nacine.
Ovo je zaista varvarstvo kak-
VOC istorija ne pamti, cak i tada,
ako ie to Same delimicna istina.
Mozda su ova zlocinstva jedan
cd najjaGih razloga Sto Sc ii ne
macki militant j politicki gangs
teri nece predati saveznickim 81
lama j ako znaju da su rat izgu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
r. S~lepcevic:

Opste je poznat stav americkih stalinlsta
prema "demokratijama", osobito cd juna
1941, kada je nemacki militarizam napao
Sovjetsku Rusiju, i tim cinom ona Rus'la)
postala saveznikom "demokratskih" zema'Ja.
Cd tada, oni n~astoie da ubede, kako svcle
privrzenike, tako i radnike uopste, da de
mokratije", boreci Sc protiv naci-fasiznia,
bore Sc "a "slobodu, samoopredelenje malih
nacija j "a trajni mir" Saglasno TOT %njihovo,
"~logici', oni su protiv klasne borbe. Oni tv1de
da je duznost radnicke klase da pomazu "de.
mokratski' kapitalizam u borbi mu prctiv
Notwithstanding kapitalizma.
U tome duhu u tome pravcu oni su
pomagali, i pomazu, 'demokratije." Suprotno
tome ucenju, mi smo, kao dosledni Marksisti,
n~astavili sa nasim ucenjem, zagovarajuci ne
pomirljivu klasnu borbu pridrzavajuci Sc
doslovno revolucionarne lozinke, da izmedju
radnicke kapitalisticke klase ne moze btu
mira, nego da Sc borba mora voditi do ko-
nacne pobede - do unistenja klasa klasnos
drustva; da radnicka klasa moze doci do
istinske slobode i trajnog mira samo kroz
Socijalizam. Mi tvrdimo da SUI pod demo
kratskim" kapitalizmom radnici iZrabljeni
obespravljeni, a onaj koji je izrabljen, tai Sc
ne moe smatrati slobodnim. Otuda. mi ka-
zemo, ola nij~u Interest," radnicke klase ola
: runIaze svoje izrabljivace, nego je II n%jiio-
vom interesu da Sc bore protiv svojih izrab-
l~iivaca, S obzirom ma to. da Ii oni bill demo
kratski' iii nacisticki, ne cini stvarnu raz-
liku.
Kao sto Sc iasno vidi, nase stanoviste cd
stanovista stalinista, mace pseudokomunista,
razlikuje Sc u osnovi. Jer oni su "a demo
kratski' kapitalizam, sto znaci "a izrabliiva-
ME radnicke klase, dok smo mi njegovi smrt-
nj %protivnici, jer smo "a Socijalizam, u kome
nece biti izrabljivanja; II kome &c vladati
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

U jednoj Sc kaze:: Socialists
ka partija je izisla il Otpora sa
novom dusom, mladjim duhom
promenjenom strukturom.
"Socijalizam jedini oslobodice
covecanstvo j drzavu suzbijaju-
ii trustove i kapitalizam. Parti-
ia proglasuje da Sc nikakve re-
forme ne mogu postici bez So
cijalizacije glavnih grana eko-
nomije.
"Socijalisticka partija odobra-
va federaciju slobodnih nacija...r
koja bi ''ukljucila i Nemacku ka-
da Sc ista preradi u strukturi j
mentalitetu".
Il ovo malo citata moe Sc pri-
metiti cudna frazeologija, koja
izgleda da nije dovoljno Socija-
listicka, niti je sasvim Social
Demokratska. A tn Sc takodjer
kaze, da partija sada ina "novu
dusu", "novi duh" i "izmenjenu
strukturu."
Prerano je jos davati ikakve
pozitivne ocene o ijednoj grupi
II Francuskoj. Ovih "socijalistic-
kin" i "komunistickih" organiza-
CHA ina tamo mnogo. Skoro da
sve cd Nth veruju u neke vrste,
bal. jednim delom, preuzinsanje,
Iii nacionalizovanje proizvodnje.
Postoji mogucnost da hi neka
cd tin organizacija mogla biti
prava revolucionarna organiza-
CHA, iii da Sc jedna takva nalazi
u procesu stvaranja. Svakakc,
najjaca NADIA "a takav pokret
postoji u Francuskoj. Najvero-
vatnije je, da je ovo bio i jedan
cd glavnih razloga De Gaulleova
odlaska u Moskvu ma konferenci-
ju sa Stalinom, u nadi da mu
Stain pomogne suzbiti razvitak
te revolucionarne situacije i re-
volucionarnog pokreta u Fran
cuskoj.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
kroz kapitalisticku Ameriks..
Teichertovi glasovi 45.018

Podatci United Press, 0 nacionalnim glasovima u pIedsesmie-
kim izborma, kako SUI obelodanjeni 13. decembra, daju uE,eao
450l8 kandidatu Socijaisicke Radnicke Partije. Edward 4.
Teichertu.
Kandidat S. L. F. bio je ma glasovnici u petnaest drzava. Drzaye
u kojima je vodjena "write-in' Ibelezenje ma glasovnicil kanna-
MIA iii SUI promasile da izbroje glasove "a Teicherta iii su prps,le
"w1ite-in' glasove S. L. F. glasovima drugih maniin partiia.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

NASA SYRIA: Uni5tenJe
kspitalistickog uredjenja; n
niStenje najsmnog ropstvs
radnicke klase; prcnaSanJe
svfh xemaljslih fndustr1ja y
ruke organizovanih proizvo-
djaca; svakom radniku potpun
plod njegovog radA; osiobo-
dljenje celog covetanstva %
morije Klasne Vadavine; us
postsyljanje Slobodne Za5ed-
nice Drugova / Drugarica -
Industrijalne Republic Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
Grcka

Il Londona vesti cd %. decem-
bra javljaju da je konferencija,
koja Sc odrzavala u Atini ovih
dana, izmedju suprotnih ratuju-
cih grupa, ma kojoj je prisustvo-
vac i Winston Churchill i An
thony Eden, prekinuta. Spora-
yum je promasio. Gradjanski rat
p%roduzuje i dale sd britanskim
oruzanim silama "a strani Pa
pandreousovih reakcionara.
Churchill i Eden vec su Sc po-
vratili u London. Sledeci korak
&c biti'da zadobiju pristanak gre
kog kralja "a uspostavu regents
iva" u Grckoj, kojem Sc krali
do sada protivio i koje, kaze Sc.
|da sve politicke grupe u Grckoj
usvajaju.
Churchill je wee izjavio da &c
biti potrebna konferencija lime
diu tri velike sile - Rustic, Bri-
tanije j Amerike - da reSe grcki
spor.
Kaze Sc, da je glavnu ulogu ma
toj k~onferenciji igrao grcki man.
tijas Archbishop Damaskinos".
A kako da Sc izmire kada nike
nece da popusti. Britannia ira
Il potpunu predaju i razoruza-
ME ustanika, a owl pax, nemaju
Sta da prime jer i'm Sc nista ne
nudi, osim 18TH uslova protiv ko-
Jill SUI Sc i pobunili.
Izgleda da je Jugoslavija, ma
ucila prepredene britanske di-
plomate da Sc popustati ne SINE,
pa makar to zahtevalo j oruzanu
intervenciju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
Vazne medjunarodne vesti.
Francuska

U Francuskoj Sc nedavno odrzala konvencija Socijaisticke
partiie Francuske. New York "Times" je doneo neke rezolucUe
koje je konvencija usvojila. Posto je francuska siuacija "a sada
verovatno, misunderstanding cd svih, radi cudne frazeologije tin
rezoluciia, citramo neke odlomke il 18TH.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

bill. Oni Sc phase "a svoju sops-
tvenu kozu.
covecanstvo straSno plaza "a
grehe koje SUI pocinili nemacki
Social Demokrati i "komunisti"
81 njihovim pokusajem da refor-
misu kapitalizam, umesto da ga
uniSte. Ne samo covecanstvo po-
korenih zemalja, nego j nemacke
radne mase stradaju ma slican
nacin.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
~SOCIJALISTICkI
RADNICKI KALENDAR
"a 1916. godinu.

Izasao je il Stampe Socijalisticki Radn1cki koten-
dar "a 1915. godinu. Ovogodisnj mas kalendar nadVlsu-
ie sve nase dosadasnie kalendare. On Sc sastoI Cd
odabranih Glanaka il SocijalstiGke znanostl, govoTa
predsednickih -kandidata S. L. P. u ovogodisnllm IL
borima, znanstvenih poucnih clanaka, zaninhJVl1
prica, odabranih pesama, posalica, savremenih slika
kartuna.
Mas kalendar nje kao obicni kalendari, nego on
predstavlja zbirku naucnog silva, koje Sc poglavito bav1
drustvenim nau6nim pitanjina - pitanjima o koIIn1a
je u interesu radnika da Sc S NINA zapoznaju. Buduc,
sno isti o%tstampali u ogranicenom broju, oni koli zele
imati ovako poucnu knjigu cd 1876 stranica, a kojoj je
cena SAMO SO cent?, neka odnah salju svoje porudzbi-
he ma adresu:
KNJIzARA RADNIcKE ORB
3413 st. Clair Ave. Cleveland IA, Ohio
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1945-02-21
Red Terrors Prepare
For Conference Frav
At Raleigh Thursday

RALEIGH, Feb. 20. -(P)- N. c..
State Colleges Red Terrors, sport
ing a record of seven victories as
compared with four losses in loop
competition, will complete pre-
parations tomorrow afternoon for
the annual Southern Conference
tournament, which opens in Me-
mortal Auditorium Thursday.
Coach Leroy jays quintet is
faced with tough assignment in
their opening game in the tourney.
The State quint will meet Caro-
lina's high scoring White Phar.-
toms on Thursday night, at 9 o.
clock.
Carolina defeated State in both
of the games on the regulate
schedule.
Coach Jay today was confronted
with the task of pairing his 15-man
squad down to 10, the tourney
limit, and he announced the fol-
lowing nominations:
Keith Almond, Howard Turner,
Joe Davis, A. E. Pickett, and
Lum Edwards, forwards; Fred
Swartzberg and Paul Gibson, CEN
tiers; and Charlie Richkus, Stan
Kohler and Don Swartz, guards.