RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
Sta je SOcja|izam?
Cd Eric HASA
Kako &c te vi ostyariti Socijalizam?

e
KakO &c tie vi Ostvariti SOcijaliZam?
Sociialisticka RadniGka Partija ne moze
ostvariti Socijalizahn. Misija Socijalistieke Rad-
niGke Partije jeste ola ukazuj e ia put. Radnleka
klasa mora ucinltl ostalo.
Da bi ostvarili Socijalizam, radnici Sc mo-
raiu organizovati ~saglasno ekonomskim po-
iti6kim uslovima preovladjujucim ovde Il \
merici. Prvo, oni Sc moraju organizovatl petite
XII da zahtevaju, mirnim sredstvom glasovnice,
Ola sva sredstva Ia proizvodnin bogatstva pos
tanu zajednicko vlasnistvo drustva. (Odricanje
da Sc podnese spor Volt vecine stavilo bi po-
kret izvan zakona kao zagovaraca, ''fizieke sile
i ~nasilia" i survalo bi ga IA urote. Cak Sta wise,
bio hi glupavo, kao sto hi bilo opasno, ola Sc
odrecemo toga posto mi imamo pravo, pod Us
tavom, da izmenimo nasu upravu, i'll da Je unls-
timo ri da uspostavimo move branike' "a zasti-
tn nase dobrobiti srece. TIA dodata stavka
Ustavu, kao Sto ie Abraham Lincoln ukazao,
ieste m.rna "zamenan "a naoruzanu revoluci
ju.)
Drugo, radnici moraiu organziovati silu da
pcdupru svolu glasOvnicu osnjete pro-kapta-
listicku reakciiu. Ia sila moze biti samo II So
ciialistickoj Indnstrijalnoi Juniji - u organize
vaniu radnika ma indnstriialnoj liniii ma osnovi
klasne borbe. Sociialisticka Industrijalna Juni-
ia postala je nalozna cd ~cinjenica Il proizvodnji.
Radnici krecu industrije cd vrhai dc dina. Oni IL
u potpunom strateskom polozaiu da zauzmu
vlasnistvo, ola izbace kapitalistickn klasu pro-
DUE sa proizvodnjom bez z~astola, i tako ola IL
begun haos koii bi mace nastao. Sociiaaisticka
Industrijalna Junija je radnieka moe!
Konacno, Socijalistieka Industrijalna Ju-
Mia p~ostaie okvir Industriialne Republic Ra-
da koja &c "a ameniti kapitalist;6ku ~politicku
drzavu.
To je kako radnici, ziyeci II visoko ~razviie-
moi kapitali tickoj republici kao sto su Sjcdinje-
he Drzave, moraju ostvariti Socijalizam.
JUNIONIZMU
u cemu Sc S0cijalisticki Industrijalni
JuniOniZam razlikuje cd G.. /. O.?
c. l. O., kao i njegova praroditelika A. F.
r., jeste tvrdjava kapitalizma. NJhove vodje to
p1iznaju. Kao sto Van A. Bittner, c. ]. @. direk-
tor rece: .Jaka dobro disciplinovana jnnija
jeste jedina stvar koja &c oenvati americki
[kapitalistckil sistem. Mi sprecavamo revolu-
ciju a ne dial je prouzroeavamo. Socijalisticka
Indnstrijalna Junija, u drugu ruku, otvoreno
ella ma ~unistenje bede-i-rata- poradjajuceg ka-
pitalizma ma uspcstavllanje demokratske In
dustrijalne Republic Rada.
Politicki, c.. I. @. obezoruzava sebe saglasno
uJCSOvOJ ~A116lJ1. Il q OCu uHJC - NoJiAO
ii. goneci radnike u kapitalisticki obor. Sociia-
listicki Industriialn Junionizam poziva radni-
Ike da Sc ujedine u partiju svoje klase ola zahte-
vaju, mirnim sredstvom glasovnice, ola instru-
menti proizvcdnje ~postanu zajednlcka svoJina
drustva.
Najposle, ime Congress of Industrial Or
ganization'' jeste pogresno-imenovanie. Kao.i
A. F. R., G.. /. @. ina skroz-i-skroz zanatsko ju-
nijske, kao i "industrijalno iuniiske", pripoj-
Ike. A 'sindustrijalne junije" dele radnlke tako
uspesno ,kao i jnnije zasnovane ma strukama.
One ovo postizu cepajuci radnike pc tvornickim
linijama i posebnim tvornickim ugovorima.
Socijalisticki Indnstriialni Junionizam or
ganizuje sve radnike II svakoj industriji (ukliu-
cuiuci j besposlene te industrije) u posebnu IN
dustrijalnu iedinicu. On we've sve radnike u sve-
ma industrijama u jednu mocnn Socijaaistiekn
Industrijalnu Juniju. c.. l.. GA. F. r. siameski
dvojki kapitalizma razjedinjuju radnike j pet
su %ranjavih prsta ma rucl pogodnl samo
da otplase muhe sa lica kapitalizma. Socijaais-
ticki Industrijalni Junionizam je stisnuta pes
MICA u stanju da zada udarac Ia oslobodjenje.
Mogu Ii sc sadasnje junije preraditi?
A. F. R., C. /. @. i Railroad Brotherhoods
kontrolissu Sc cd dobro usaneenih birokratskih
masina koje postaju jace u srazmeru u kojem Sc
obicno ~clanstvo we've sa ugovorima. 0 vecini
s~lucajeva oni su prozeti korupcijom j u mnogim
slucajevima $ NINA upravliaju gangsteri i
raketiri. Pokusaj da Sc s'busi iznutra' u OWN
organizacijama, sa ciljem da- III Sc 1osvoji"
pretvori u SooIalisti6ke organizacije, jeste
koban. Iskustvo je pokazalo da ssbusioc IL
nutra',, koji bust u tn svrhu, ubrzo izbusi sebe
- 49, IL 1-sl - L. - L. (k1-x- -