RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-12

Birokrati ce bez sumnje "objasnjavati" opa-
DAME stvarne najamnice sa ratom, ratnlm
troskovma i razaranjem Ali, zasto rat nije
pogodio i njihovu "najamnicu'? Zasto Sc
ratna mizerija ne deli jednako ma sve?
Primeticete vec pomenutom clanku da
u Rusiji postoje slime kategorije u piatama
takodjer eudan veStacki sistem, po kojem
Sc "radni dan'' poljoprivrednog obicnog rad
nika meri sano kao "polovica radnog dana,
dok Sc ''radni dan" onoga koji goni traktor
meri "a "pet radnih DANA administrative
nog personala, cak dostize do deset. brol
onih CHI Sc radni dan meri kao pet" iii
"deset" wise, nije bas tako ~velik, sto Sc
moze jasno videti u primeru gornJem cltatn
Q "Stakanovcina" gde je tex 1876 osoba
prirnilo "a mesec dana cd 800 do $500 rubalja
a 400 osoba koji su sredini, primilo je cd
500 do 300 rubalja dok ie najniza grupa, koja
broji 1000 ljudi, dobila samo 125 rubalja
DO osobi.
Kao sto vidimo, naivisa kasta je nalo-
broina, srednja je prilicno brojna, dok je
najniza diva puta tolika kolike su ODE prve
zaiednicki. Ova poslednia. a dobrim delom
ona srednia, jeste raia koia Sc eksploatise
cd vrhovne birokratie
Ova velika tragedija koja = kako rece
poslednji Gin, duguje Sc iednom glavnom fax
toru, koji ina vezu i sa mnogim drugim.
Tai glavni faktor ieste 1gnorisaniu Mark
sistiGke prosvete medju radnim masama -
U slepom verovaniu vodstvo. Da su radne
mase industrijama bile Marksisticki pro-
svecene, pa los onako kako moderna vre-
mena nalazu = De Leonisticki - one bi
sprecile ovu tendenciiu korupcije vestacko
uvadianje "kapitalizma" Do polovice trece
deceniie, II. u godinama dok je jos Lenin
bio zivotu, ekononlski pokret zahvatao je
velikim delom maha preuzmanju uprave
poslova u industriii, koji je birokratija
nakon Leninove slnrti otpocela ma brzu ruku
suzbijati.
Radnicke iuniie su trebale, u toku raz-
vitka industrije pretvorti Sc u 1ndustrijalne
Junije postepeno preneti celu upravu mad
industrijom opstim ekonomskinl. kao So
cijalnim zivotom nacije, u svoje ruke; suzbiti
politicku birokratiju i diktatorsku moe di-
rektora, mad industrijom zavesti demokra-
thu. demokratsku upravu kroz industrijalno
organizovano radnistvo konafno likVidirat.
drzavu Ovo sc nije desilo. Mase Sc pokazase
bespomocne dozvolise da Sc podseku krila
njihovoi ekonomskoi moci U neprosvecenim
masama jedna mala grupa nepostenih vodia,
vrlo lako uspeva da odvede mase ma stram-
putcu da mad NINA zagospodari
Posto je birokratiia pruzila mnoge pri-
vilegije visoke plate istaknutim pojedinci-
ma, junijski birokrati, vodie, RADIO poprimise
owe ponude da Sc NINA koriste okrenuse
same junije u obicne pokorne organe drzav-
ne industrijske birokratije organe koii ne
maju nikakve vazne funkcije da obavljaju,
umesto sto je trebala najglavnija funkcija
= uprava kontrola mad industrijom - biti
NINA rukama. Upravnici rukovodje, mad
glednici it'd, danog preduzeca svi SUI clanovi
zanatskih junija Rusiji. Oni kao pravilo,
kontrolisu junije. clanstvo junija koje niko
nije prosvetio, mora cutati ma junijskim
sednicama = bas kao u zanatskim drugim
junijama kapitalistickh zemalja. Tako je
sovjetska drzavna birokratija stavila svoje
kandze ma radnicke junije posredom bro
krata u industriji i junijama.
Danas SUI stvari Rusiji prilicno bez-
madeline. Najverovatnije je, da ce Sc ruske
radne mase teze otrest svoga "kapitalizma"
tiranije izrabljivanja, nego radne mase ka-
pitalistickih zemalja.
Ucimo Sc, radnici Amerike, pa celog
sveta il tragedije ruskog proletarijata!
Wise vredi jedan najmanji clantic IL raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knjige
Sto i'll ma svetu ima - Vasa Pelagic.