RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-16
W. S.
(Svrsetak)

ASAAAes eOAVAli SLdO1LNIJllIlca Ac1-
sipnicima narodne [drzavne] j.
movine ne SINE ne moze biti
nikakve milosti Nema te ostre
ipresude koju narod [drzaval ne
ce .odobriti prema takvim rastro-
iteljima nase drzavne] privre-
de-" (Krupna slova moja.) Ear
nije Hitler hiljadama "rastroite-
La drzavne 'privrede" prisio
"ostare presude"?
CetUrta karakteristika fa$izmo.
Jedna cd Hitlerovih osnovnih
tacaka, sa kojom je on bio u
stanju da pridobije jedan dec
radnicke klase druge sirotinje,
jeste sto je pored naziva ma
cionalni socijalizam", - sto mu
l. je sluzilo kao maska "a fash
zam - u opravdavanju draw
nog posednistva, kao, "narodnog
dobra" i sto je on kao celia ME
gova ganga, stalno isticao, i u
prilicnoj meri sproveo, ogranice-
ME pojednim kapitalistima j
korporacijama da prave basno-
slovne profile. / ako Sc neko cd
tih sebicnih kapitalista i korpo-
racija usprotivio, da &c treci rajh
naci sredstva ne samo da i'm to
spreci, nego i sredstva da in
kazni. jos kako je on to nasao!
Ear nisu mnogi zbog toga platili
zivotima bill baceni kon-
centracione logore. Ito sve "a
toboznje interese "narodne ce-
line! A stvarno, ia ''narodna
celina" je bila faSisticka drzava
Ii njeni drzavnici, koji SUI radili
ma ocuvanja kapitalizma u opste.
| I kada je Hitler to poceo spro-
vadjati u delo ma velikom kan
taru, "demokratska" burzoaska
skrabala pocela SUI pisati da bi
sakrili zvera - nacizam-faSizam
+ da Hitler sprovadja teoriju
lKarla Marksa u praksu. Nikakvo
Icudo nece biti ako danas ia ista
b,lr1oaska ndesnokratska" skra-
bala budu pisali da i Tito titov-
lei sprovadjaju u praksu Mark
sove teorije. Hitler je bio jedan
cd najgrlatijih govornika, koji je
tada nadvikao same tadasnje
"komuniste", protiv 'plutokrats-
kin kapitalista', "pljackasa', !,
"narodnih krvopija", "parazita"
i konvencionalnog kapitalizma u
opste (cija je drzava, u upore-
djenju sa fasistickom, prilicno
slabija), koji porice mesanje dr.
zave u poslovanja. Da &c Jugo-
slavija ici ovim stopama, kojim
je vec posla, to garantira Pijade
u sledecem:
"Siroki narodni slojevi dobro
poznaju owe sebicne bezdusne
ljude koje je narod nazvao rat
MIN bogatasima, te ljude koji Sc
goje isisavaju ogromna bogat-
stva il jednog stanovnistva koji
live cvetaju cd bede sirokih
slojeva, koji rastu Cd narodne
nevolje." Zatim kaze da narod
INA On SUI "krvopije" proslog
svetskog rata prosli nekaznjeno
|koji SUI pretvorili ukradeno bo-
gatstvo" u sredstvo move eks-
iploatacije radnog sveta', pa ma
stavlja: ',Ali narod INA to da
danasnji poredak nije pljackas-
XII poredak stare Jugoslavije, da
danasnja vlast nije nekadasnja
nenarodna protivnarodna vlast
i zato zna da &c ratna bogatstva
biti oduzeta pravda biti zado-
Ivoljena." U istu kategoriju, kaze
on, da spadaju grabljivci dr.
zavne imovine zaklucuje: GA
to siroki narodni slojevi pra-
fvom punim pouzdanjem oceku-
ju da, &c narodna vlast naci sred-
stva da odmah u zacetku satire
svaki pokusaj grabljenja i rasi-
fpanja narodne [drzavne] imovi-
Inc da krivce kazni svom stro-
goscu zakona."
1 Peta -kurakteristika fasizn,a.
/ Jedna cd jakih crta "a draw
no odrzanje ogromnog posednis-
ttva, da sc jos wise oiaca, jeste