RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03

jetska diplomatic pod vodstvom sovjetskog
komesara stranih poslova, ucinila Je takvu
senzaciJu ma konferenciji, da je ne samo IL
nenadlla, nego cak ~zaprepastila naJistaknu-
tie svetske kapitalisticke diplomatic.
Prvi "vazan" uspeh Molotova bio je tai
sto Je sprecio izbor Stettiniusa, drzavnog
sekretara Sjedinjenih Drzava, "a predsednika
konferencije. Molotov je ~osujetio izbor Stet-
tiniusa predlazuci cetiri predsednika, jednog
"a svaku od cetiri velike sile. Ma ovoj tacci
usvolen je kompromis neke vrste.
Poljsko pitanie Molotov ~nastoji ola pot
puno izbaci sa konferencije, govoreci da &c
"Velika TIi" resiti kakvu &c vladavinu imatl
Poliska.
Nije nam nanera da govorimo 0 toku
/ resenjima konferencije. Ia to Je JOS ! pre-
rano. TEX zelimo ~primetiti nesto 0 jakostl
| veEkom porastu u~ticaja sovletske dlplo-
Matte u nekoliko poslednjih godina. Ma dl-
plomatskom polju stice sve laci utlcaJ u jaw
nosti. Razlog je u druStvenim, e~konomskln,
politickiln i psiholoSkim prilikama ma iednoj
drugoi strani. Svetski kapitalizam je postao
danas wise reakcionaran nego lkada ranlJe.
tom pravcu ga goni prerazvlJenost lndustrlJe
i opsti kapitalisticki interest, u lednu ruku, a
u drugu, svetske radne maSe otlsle su priilcno
daleko napred IL p~rihvacanju novih ideja,
kole u Rusiii vide p~obornika takvih idela.
Ovo ie stvorilo silno obozavanie SoVjetske
Rustic u masama 20 celom svetu. A i ratni
uspesi hrabrost ruskog naroda doprineli su
veliki dec tome.
Poznato ie da sluzbena Russia odbacuje
srz Sociializma. All ona usvaja i iskoriscava
i dale izvesne crte i frazeologiju Socllal-
Una. Men sistem drzavnog vlasnistva mad
industrijama i koncentrisana kontrola mad
proizvodnjom. cini nju, bar sa kapitalisticke
tacke gledista i glediSta sirokih masa pc sve-
tn, naprednijom Cd kapitalistiekih zemalja.
Svakako, naisavremeniji stepen kapitalizma
ieste Il velikim trustovima, monopollnla pc
glavito II drzavnom vlasnistvu i kontroL in
dustriie. Kapitalisticki svet nije, u velikom
razmeru, jos p~ostigao, bar poslednju cd tri
pomenute crte drzavno vlasnistvo.
Oval sistem d~rzavnistva omogucuje Sow
jetskoj Rusuiji da iskoriscava do velikog
stepena Socijalisticku frazeologiju, ne Same
ne konferencijama, nego i u pripremanju
unapred "a takve konferencije.
Pored togs, sve male zemlje Sc strase
velikih kapitalisti6kih kurjakova, a ruska
DIPLOMATIC to znade. cato &c ona RADIO pod
baciti kost tim manjim zemljama ma koju
Ola Sc sve slete, dezertirajuci, bar ma nekim
pitanjima, velike kapitalisticke kurjake, ako
takva kost ne nanosi stete sovjetskim bro
kratskim i imperijalistickim planovima.
Kapitalisticki diplomat crpe "svoju po-
ieziiu liz proslosti', kako bi rekao Marks.
Oni SUI produkat stare kapitalisticke skole
i ne odgovaraju novim vremenima. SovJetskl
diplomat SUI "produkat" iii bolje ola recemo
kukolj, move skole Socijalistlcke. Ova
skola omogucuje NINA da serviraju masama
has takve fraze, kakve one RADIO prihvacaju.
Pored toga, sovjetska diplomatiJa nema nj
individualnih zapreka pojedinacmh kapl-
talistickih ekonomskih interesa koje ola
joj smetaju u njenim manevrima.
Obratno kapitalistickim, s~ovjetski diplo-
matt crpe svoju p~ojeziju IL "~sadasnlostl
iskoriscavaju Socijalisticku frazeologlJu. IA
da NADIA tin radnih masa sveta u SoclJalstlc-
ku buducnost Rustic propadne, SoclJallstlcka
maska &c biti potpuno zderana sa llca SOW
jetskog birokratskog uredjenja. Tada &c ME-
ma "filozofiia biti s~vrstana u istu kategorlJu
sa kapitalistickom "filozofijom'.
Mi cemo sa strpljenjem cekati tai mo-
menat, raskrinkavajuci svaki proturadnlckl
akt, ma strani sovjetske diplomatic i bro
kratije u opSte.