RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-12

tvornica rudnika', kaze Sc pomenutom
clanku, "obicno primaju plate 100 puta to-
like kolika je prosecna najamnica 800 puta
tolike kolika je najmanta- najamnica. cak
"Stakanovci' - uporedjujuci in sa predvo-
deoim ljudima, nadglednicima it'd. = koji Sc
nagradjuju po recima Molotova, 'radi uva-
DIANA kulture ljudski rad, placaju Sc loni
najvisi "Stakanovci''1 dvadeset puta toliko
kolika je prosecna najamnica. Trud, od 20.
januara 1886 izvestio je ola je donecskom
rudniku sezdeset uposlenika zasluzilo me-
secnu najamncu Cd 1000 do $500 rubalja
novcu, sedamdeset i pet je zasluzio cd 500 do
1000 rubalja svaki, cetiri stotine zasluzili su
500 do 800 svaki, ostalih jedna hiljada rad
nika zasluziH su proseenu najamnicu od 125
rubalja [za isto vreinel.
U vezi sa gorniin treba imati u vidu da
su nainize plate "Stakanovaca" dalelzo vece
cd proseene radnicke najamnice Rusiji.
Gornja slika pokazuje takvu nepravdu
neiednakost da Sc n1oze stvarno uporediti
sa razlikama dohodaka Il kapitalistiekom
svetu Osoba koja prirna stotinu puta iii tri
stotine puta toliki dohodak mozda Jos
toliko u obliku dodataka prlvilegija - ko-
liko druga osoba (ogromna vecina radnikal
prina ia osoba ie pravi "kapitalista" upo-
redjenju sa prvom. To je nenilosrdno IL
rabliivanje radnika korist privilegisane
grupe, putem drzave.
Sad mi znamo zasto je Sovietska Russia
lkvidirala svaku kontrolu radnika njiho
vo mesanje u upravu mad industrijom, pre-
dajuci upravu iskljucivo jednoi osobi, "u
pravitelju", pod kontrolom najvisih draw
nh birokrata Posto Sc u radnickim junijama
nalaze mase, interes masa bi nalagao da Sc
suzbije ovakva nepravda te da Sc nesto bolii
zivot pruzi n1asa1aaa, te junije bi smetale
postignucu ovih lukavih planova birokratije.
Oduzimajuci jednu po jednu funkciiu cd
zanatslzih juniia (koje su radje trebale biti
industrijalne a ne neizbezno zanatske, tre-
bale SUI biti Marksisticki prosveeene) do
1886 birokratija je pretvorila iste u organe
bez ikakvih funkciia. Sve sto danas mogu
ciniti radnicke iunije Rusiji jeste da pot
strekavaju same svoje clanstvo da povecaju
produktivnost. da bi Sc dohotci birokrata
mog1i jos wise lpovecati. Trik kojem je
birokratiia pribegla, moze Sc primetiti
knjizi, management in Russian Industry
and Agriculture" Cd Bienstocka, Schwarzari;
Istrzavajuci upravu kontrolu il ruku
junija birokratija ie dala druge funkcije jul
nijama, koje ne donose neposredne koristi
radnicima nego birokratiji Zone [zanatske ju
nije]" kaze Sc toj knjizi, "trebaju 'da skon-
centrisu paznju radnicke klase ma konkretne
ekonomske zadatke', imeno, ma 'povecanie
produktivnosti rada, da ojacaju radnu dis
ciplinu, da snize troskove oko proizvodnje,
da poboljsaju kvalitet proizvoda, da mobilisu
industrijske unutrasnje izvore, da ispunjava-
iu neprekidnu radnu nedelju, it'd" Druginn
recima, da gone sami sebe da rade rade
los da rade A 1ukavi Stain, prerna istoj
knjizi, doskocio je I tome, govoreei da rad
nici mogu jedino poboljsati svoie ekonomsko
stanje nakon sto izgrade "socijalisticku' eko-
nomiju povecaiu opstu produktivnost Sto
znaci da &c Sc radnicko stanje poboljsati ne
kada dalekoj buducnosti, dok Sc ekonomsko
stanje birokratije poboljsava sada, ito ma sto-
tine puta toliko koliko prinaju obicni rad
nici
citaoc &c Sc preneraziti kada primeti u
gorepomenutom clanzu IL Weekly People, da
Sc u Rusiji naslo milionera = da je
1943. predsednik kolektivne farme Kazak-
stana Berdybekov, koj je te godine imao
1.5OO "radnih dana" u kredit sebi, kupio rat
rih bondova "a 100000 rubalja.
Stvarna najamnica, ii. ona koja Sc meri
sa zivotnim namirnicama, radnika opala je
uveliko. Zasto to? Zasto je radnicka najam-
MICA opala? Kada sse istovremeno "najam-
MICA" birokratska postostrucila. Razlog je
bas tome, sto jea birokratska ustostrucena.