Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-04
Zed. drove in AngIiia gIavno upunie
kupitaIizmu in reukciie v Evropi

WE SldQnInl IJuQSCV1 V EVTOp1 VTe ZelJd Pc OCldlHeIH pre-
obratu. Kramer, kakrsne SO bile pred vojno, nocejo nazaj. VOLTA
garati "a izkoriscevalce, "a davke in "a parazte, XII SO bill ma pa-
climb lstah starih vlad, Jill je minila. Sistem, ki pozene Evropo
IN potem Sc ostai set vsakega toiko casa v vojno, bi radi nado-
mestii S takim, v katerem BIO dovolj kruha "a tiste, XII delajo in
med narodi vzajemnost nanesto sovrastva ter mir nanesto obo-
rozevanja drug proti drugemu.
Posedujoci sloj S svojimi sluzabniki Sc mnozic in njenih
zahtev pc socialnih spremembah boji In upa, da Sc DO ohrann,
he S pomoejo ljudstev V svojih dezelah, pc pa z mogocno sio
Zed. draw in Anglije, ter S pomocjo klerikalne reakcije.
o tel "a evropskega demokrata nerazumljivem pojavu jeI
napSal bivsi minister vnanjih zadev v spanski repubikanskiI
vladi Julio Alvarez del Vayo v reviji Nation z dine IT. marca
clanek, V katerem ugotavlja, da &c hi reakcija v Evropi ne imela
tie direktne in indirektne ameriske in angleske opore, ter Va
tikana ma svoji strani, hi pray gotovo prisli ma povrsje pc viI
Evropi napredni element.
Dnastiji V Italji je vrgel resilni pas Churchill. Ia predsed-
nika Wade, ali sal "a ministra vnanjih zadev V Mi, je hotel obdr-l
zati marsala Badoglio, pa Sc je ljudstvo toiko uprlo, da je moral
paSti.
o papezu pravi del Vayo, da SO njegove protidemokratske
ideje vsemu svetu dobro znane; in znano ie, kako SkandaloznoI
je molcal v veh lehh nacijskega zlocinskega divjanja; znane so
njegove (papezeve) intrige v prid Francove diktature V spanii
in diktatorske Wade V Argentina. Ljudstvo je vsled teh dejstev
p~ricakovalo, da DO Vatikan izSel IL te vojne skrajno diskreditiran
in to Sc hi zgodilo, &c bi mu ne priSle ma pomoc dive zapadni vele-
sill lied. drzave in Angija), XII sta uradno ODE protestantski. Ste.
rHe sta vse v MUM mocl, da popravlta zelo razdrapano moranoI
avtoriteto Vatikana.
Del Vayo bi lahko k tel ugotovitvi navedel tudi dokaze, pa
so sedai re tako znani, kakor reakcionarna dejania Vatikana v
leth "fasisticne ere. Roosevelt ina pi papezu osebnega posla-
nika, ker drzavnega vsled dolocb naSe ustave ne bi smell poslati
in nedavno je postal V Vatikan Sc enega zaupnika. Ameriski WISH
eastniki in diplomat V ItalUi tudi tekmujejo med sabo, kdo DO
pref sprejet pri papezu in ostal pri MENU najdalj v avdijenci
Isto velja "a Churchina, XII ina pi papezu v imenu Angije vele-
poslanlka, IN angeSki poveljnlki in diplomat SO v Vatikanu.
znani gostje.
Tako sta ii dive demokraticni velesili poskrbel, da Vatikan
vzlic svoji reakcionarni, fasizmu prijateljski politiki, mic ne trpi
Z denarjem ga sedaj zalagajo najvec bogati ameriSki kato1ieani|
in tudi bogatasi drugih yer. Podpiranje Vatikana je zanje dobi
ckonosna inveshcja, kr elm vplivnejSa DO papezeva poitika v
Evropi, toliko uspeSnejse DO zavirala socialno revoluciio v nil
Mednarodno znani ameriSki journalist Edgar Ansel Mowrer
pravi V cikaskem Sunu z dine 27. marca, V katerem komentira.
del Vayova izvajanja, da vecina Amercanov smatra Zed. drzave
"a progresivno, lberalno dezelo, XII je prednja strata V boju "a
ideale elovecanstva in svobode. cato Sc mnogi cudijo, ko sedaj.
citajo porocila, ola veliko, morda vecina Evropcev, O naSi dezelI
tega mic vec ne mish. Pc njihovem nnnenju smo mi (Zed. drzave)
zastopniki reakcije. Veseli Jill, kadar pridemo tia kot osvobodi
telJl. Mrze pa mas, ko pc oSvoboditvi postanemo okupatorji Kajti
v tel vlogi narekujemo lokalnim oblastim naso politiko in nasi
vlsji castniki, diplomat in drugi IL ameriske "viSje druzbe" Sc
poGutijo najbolj donna med vsoko gospodo, ceprav je v Franciji
kOt v Italiji kolaborirala z nacUi in gosila Hitlerjeve diplomatic
ter njegove viSje eastnike. Sedaj zabava V Italii in v Franciii
visoke Americana in Angleze.
To je soj, XII ina najvec izgubiti, ako v Evropi prodro pro-
letarske tendence. V Interest," ameriSkega kapitalizma ie, ola Sc to
preprecuje kjerkoli. Ker je mogocen, ker ina kapital in veruie
V dobieke in s tenn V sstem izkoriScanja "a privatni profit, Sc
trudi, da v Evropi ma kak nacin obvaruje MEN trhi, razbolei
kapitalizem.
Sheno je bio pc prejsnji voni. KapitaHsticni sistem v Ev-
ropi je re dogo bolan. Ker je free enterprise v Italiji povzrocil
V Mi kaos, ga je reSil fasizem. silicon process Sc je nekai let po-
zneje izvrSl v Nemciji, in vec ali mani ma Ogrskem in Poljskem
V spanski civHni vojni SO bile demokraticne velesile "nevtralne"
ker so Sc bale, da Sc Spanska republka pomika ma levo. Tudi v
Vatikanu je vel enak strah, cato nj hotel biti nevtralen, pc pa
vodil prot spanski republiki ognjevito propaganda. spanska re-
publka je torej padla ne samo vsled Mussolinijeve in Hitlerieve
lntervenclJe, ampak tudi pc zaslugi "nevralnosti' demokratic-
nth velesiL. Bio jim je ljubSe, da je Spanija postala fasisticna,
kot pa da bi Sc razvijala V demokraticno socialno urejeno drzavo
Posledca tie politike, obvaro4ati free enterprise V Evropi
je bill faSzem in druga posledica svetovna vojna st. II.
Free enterprise" je v tel dezeli, in pred vojno v Franciii in
Angijl pred Hitlerjem V Nemcii in V drugih kapitalisticnih