Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-02-14
Tri osebe, XII noi odIoeiio, koksen
bo mir i'm bodoeu usodo narodov

LIE ti oebe so, Xxi odloeujejo, ali pa mislijo, da odlocujejo
o sodobni zgodovini in sploh o usodi sveta, XII DO veljavna "a
dolgo dobo.
TIE tri osebe, XII imajo svet V rokah in odlocujejo o njegovi
bodoci usodi, ali pa lie misljo, ola imajo to moe, so Churchill,
Roosevelt in Stain. Sc nikdar v svetovni zgodovini Sc nj dogo-
dio, da bi bio toiko mogocnosti zapopadene v treh osebah, V
treh glavah.
v propaganda Sc Jill predstavlja predvsem "a stvaritelje
lepse bodocnosi elovestva in pa "a unieevace fasizma.
Koliko ie med mimi res skupnosti in kaj KIDD zastopa?
Winston Churchill ie smatran "a najsposobnejsega drzavni-
/ka. Naceljuje vladi dezele, V kateri je parliament vrhovni zapo-
vednik in on Sc igra z MIN pc mill wolff Kajti tudi kadar je v
najtezjih zmotah, jh ne prizna, pae pa ukaze poslancem: ga-
suite, dali mi Sc zaupate, ali pa hoeete, da resigniram.
In ko S parlamentarnimi potezami primora poslance glaso-
vai o tenn. dobi zaupnico ma nacin, kakor Sc igra pr kartah.
Churchill je demokrat V Angiji, toda kt premier Velike
Brtanije je reakcionar, predstavnik torijske stranke in steber
a~ngleSkega imperializma. V Anghji je demokracija tradicia,
a tako tudi MEN ekonomski sistem. slednji je tax, da lahko dovo-
ljuje demokracUo ma AngIeskem, ne pa V kolonijah, ne V Indiji.
v prejsnji vojni je Angliji nacelieval veliki premier Lloyd
George. Churchill ga morda cello prekaSa. A Churchill je torij
Lloyd George je bill liberalec.
To, da je Anglia V vojni s Hitlerjem, nj njena krivda.
Prejsnji premier Chamberlain je storil vse, da bi ostala V prja-
teljstvu z MIN. A Hitler je zahteval prevee in angeska api-
zarska diplomacija Sc je znasla V vrtincu, v kateren je vrgla
ma povrSje Churchila.
Churchill, kot reteno, je demokrat ma Angleskem, a mixer
drugje. BoljSeviSko revolucijo ie zasovrazl tohko, da je takrat
skupno S Francijo in Zed. drzavami, in z Japonsko, vprizoril obo-
rozeno intervencijo prot Mi, in pomagal belogardistom, dokler
nj delavstvo V Angliji napravilo TAXI politiki konec. A zasluga "a
to ne gre toiko delavski stranki v AnglUi kot zmagoviti ruski
revoluciji, XII je bila vzlic vsemu V stanju kljubovati zdruzenemu
mednarodnemu kapitaizmu.
lSl ia Churchill Je v jaVnenn gOVOru ma ltalllanSklh teh
slaVil Mussoinija, kr je ustvaril red in mir v 1taiji in odgnal
il ME boljSevSko moro. Isa Anglia je bla nevtralna v spanski
civilni vojni, cato, da sta Hitler in Mussolini toliko laglje una
gala v Mi. Iso velja o Rooseveltu, ceprav on nj mislil, da S tenn
pomaga faSizmu k znnagi Sal pozneje Sc je veckrat porocalo,
da mu je bio zal tiste nerodne poteze.
Hitlerju SO zapadne demokracje pomagale ne cato, da hi
uveljavil svoie ambicije Sirom sveta, temvec zaraditega, da bi
zajezil "komunistieno" nevarnost-to Sc pravi, da hi ogradil Ru-
sijo tohko, da Sc ne bi noga ganiti. =
Josip Stain, drugi cd velike trojice, nj Soan elovek. Menda
Je bill lie V lemenatu- dali njegove Soske diplone ne segajo.
Sal je nti V lemenatu nj dobil. Je cudak, O katerem pripove-
dujejo IL njegove mladosi ve sorte reel. On je dictator drzave,
XII krije sestino sveta. Ce>dela dobro ali &c Sc zmoti, Sc mu nj
treba nikomur zagovarati. Churchill mora opravicevati, ali pa
utemeljevati V parlamentu vsak svoj korak. Churchill in Roose-
welt sta zagovornika kapitalizma. Stain pravi, da mu je vseeno,
kaksno staliSce imata V ekononskem oziru-glavno je, da ME
govega V Sovetski uniji pustita V miru.
Sele ko je bill Roosevelt izvoljen "a predsednika, je vlada
Zed. draw priznala Sow. Rusijo. Anglia ma pritsk delavske
zmerom neprisrcni--vedno samo zaradi tega, ker privatni inte-
resi- smatrajo Rusijo "a smrtno sovraznico vsemu, kar zvi cd
privatnega izkoriScanja.
Ko so Sc leta 1899 vrsila v Moskvi posvetovanja "a zvezo
med Francijo, Angijo in Sovjetsko unijo, sta poslala tia London
in Pariz diplomatic drugega reda. z druge strani je drezal v
Glej, tn SO dokazi da kapitalizem Anglije in Francije ponuia
meni koncesije, pogojno, &c lie nate udarim!
Stain je sklenil pakt S Hiterjem, kar DO brzkone najvecji
madez V njegovem vladanju. Stain je pakt drzal. Hitler ne. In
maj Sc rece o Churchillovih intrigah proti Rusiji karkoli-ko je
Hitler udaril manic, je bill Churchill prvi, XII ii je zagotovil pomoc.
Bla Je slcer obojestranska, a vendar TAXA, da je morala propa-
ganda kominterne proti Rooseveltu in Churchillu prenehati pre-
ko noci.
Roosevelt je V tel odlocujoci trojici predstavnik najmogoc-
neJse, najbogatejSe drzave, a mnogim Sc zdi, da ostalima dvema
dip1omaticno nj dovolj kos. Prvc, ker nina mic kaj dolocnega
programa, in drugic, kr Sc je prevec zapletel V zveze z Vatika-
nom, in tretjic pa, ker so mad MIN vsake sorte reakcionarni ele-
menti v Zed. drzavah.