Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-11
INOZEMSKE PROPAGANDNE AKTIV-
NOSTI Y ZEDINJENIH DRZAVAH

NUOll ZEDlVJENlH DlZA NAI1
Pred kratkim e bilo posano kongresu Zed drzav IL
redno zanimvo poroco IL justicnega oddeka depart
of Justice) kateri e svoem porocilu podal
preged svoega nadziranja in upravlanja zadeve tuh
agentov potom zakona regisraco inozemskih agen-
TOW. Ia zakon bill spreje in uVeden ozirom poloza
XII e nastal tel dezel ko Sc e sve magic pomkal
klanje. Takrat je bo Zed drzavah mnogo posamez
nkov XII tukaj skusal dobt simpate politicne de
je drugih deze, ali cello skusa vplivati amer
sko avno mnene ter anersko poltcno salsce notra
ME kot zunanje kokor je to blo zvez politicnii
dogodaji po svetu Mnogo te propaganda e seveda pr
hajao il dezel in krajev ker ba unicena in zatrta
svoboda tska in govora ter e rad ega ba osrem kon
fliku amerskim tradicijami in amersko ustavo ozr
amerskim demokraticnmi ustanovari. Sc vec oni XII
delova in siri tuo propaganda pogosto zakrva de
stvo, da deujeo zunane Interest," Zakon XII naziVa
Foreign Agents Registration Act in XII e bill spreet le
tn 1888, zahteva da morao inozemski propaganda
agentje dati tocne podatke deovan drugh
besedah poVedano, moraJo Sc regsrlra Vlada IN Jud
stvo Zed draw ina tako bolj asno slko nhovem de-
lovanju in njih izvaanu. Kdor pokori omenenemu
zakonu zapade kazn in sicer zaporn kazni ali placu
globe ali pa oboj jemu.
Odkar je stopil zgoraj omenjeni zakon veavo le-
tn 1888 je propaganda situaca dokaj spremenila
Kmalu po iZbruhu Evropi je bla gavna stvar
mamie propaganda Amerik da vpliva anlersko jaw
mnenje bodisi vstop vojn konflikt ali pa proti
Vmesavanj ju Zed drzav Vojn pozar evropskem
kontnentu. Ko pa je ba Amerika enkrat voni bill
seveda napre odsranjeni osscn propaganda element
tel deze Tako je ostao polje odpro zaveznke
glavnem e torej propaganda XII e vodila Amerki
zunane dezee cd napada Pearl Harbor, podcr
tavaa doprinose zavezniskh deze skupnemu vojnemu
naporu. Obenem e ia zunanja propaganda ukvarala
tudi veliko podajanem kulturnega in zgodovinskega
ozada zavezniskh dezel ter anem politicnih
gospodarkih in socalnh znacah in problemh eh deze
tom dol T1roI
vone infoace kater poleg svojih direknih vojnh ak
tvnosti tudi pomaga podati in predociti zunan
tn ne lie vdk zapadne demokrace pac tud rekord te
kar e ia dezela doprinesla tel von Te vrste pro-
padanda ina namen zgradti vezi priatestva in dobre
wolfe tekom vojne nujnosti.
Med najvaznesmi organizaciam, XII SO registrrane
Amerik ko propaganda sredisca zunanje dezele
uradn nformaciski centr katere vzdrzueo tua Wade
Velke Britanje Poske Nizozemske, Belgie, Francije
AVstrale Kanade, Cehoslovakije Grce, Indie, Norve
Ske New Fundlande Poruga]ske, ter Unije JUNE Ame
rke
Sovjetska unija nj vkljucena med zgoraj navedenim
drzavam ker nina uradnega inormacskega centra tel
dezeli navzc tenu pa vodi scne akvnosti potom dru
gih uradov Sovjetska ambasada Washngtonu pr IT,
ska in razposila svoj mesecn bulletin XII ina veko
vilo citateljev Sovjetsk inormacjski urad Moskv
posa amerSkemu tisku vesti canke 30 radiu in DO
tom brzojava
Ma drugem mestu vaznosti ozirom propagandno
in informativno delovanje raznh zunanjih agenci je
deovane takoinenovanh naspronih frakcij zunanjih
poticnih nesoglasjih Taxi agentje iscejo podpore
Aneriki svoje zahteve uradnim potom porocilu
Jpsticnega departmental e pr naveden poljskortsk
spor kot td nedavn konfkt med prstas nnarsaa Tita
in generala Mihajlovicav Jugoslavi Drugi pocn pro-
blem XII Sc zrazajo zunan propaganda Zed drzavah,
povezani Sport glede bodoce usode razn evropsh
kraev do katerh Taste pravco drzave dale opo
zcija Baskov Kaalancev spanskih repubkancev dru-