Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
Dvoino Nero, XII prinoso lie rozprtiie,
ruzoeuruniu i'm move vzroke "a voino

rozoeorunio i'm move vzroke 20 voino
V slueaju intervencije zed, draw in Angije re demokracijo
ma Balkanu so mnogi dopisniki v ameriskem tisku sprasevah,
cemu ne prakticiramo tega kar druge ucimo.
Ma primer, Anglia je donna demokraticna, ma svoj nacin
kajpada, toda otvortev njene sedanje zbornice je bila izvrsena
20 srednjeveSkih, povsem nedemokraticnih obredih. Ia poslance
nizje zbornice XII j. pravjo House of Commons" V prestolnem
zasedanju spoh prostora nj bilo, kajti ma vzvsenih prednjh klo-
peh so sedeli aristokrati IL zbornice lordov, med mimi seveda
tudi takozvani delavski ttuliranci, XII jh je kralj imenoval vanjo.
In kralj je bral govor. UGl Sc ga je re pref dolgo ma pamet,
da Sc hi mu ne zaletavalo, ker jecja. Napisai so mu ga v duhu
starih angleSkih tradicij ministri sedanje Wade, pref pa mu Jill
je pisal Churchill
Obljubil je veliko in mic. Nj lahko obljubjati lie zaradi poll
ticnega preobrata raj dezeli V kateri ie posedujoci soj Sc vedno
vladar in ina podporo kapialzma, kar ga je Sc efektivnega, 81
rom sveta.
Torej V angleskem parlamentu je padla beseda o potrebi
Scitenja demokracije in Ernest BeVin 10 je mocno poudariL Ne
dvomno tudi veruje V besede, XII jih je napisal in jih je kralj
govorl, toda to je metoda tradicije in druga pa je v praksi.
Anglia ma svojih otokih je pc svoje zelo demokraticna de-
zela. o tenn nj spora. Oh enem je bla tudi jake torijska v svojem
gospodarstvu in V odnoSajih do delavstva il nj bo prav mic ma
lem, da hi delavska stranka imela V angleSki vnanji poltiki kaj
drugega kot lie "posvetoualen" glas. '
Ko Sc je oglasil oh otvoritvi novega parlamenta k besedi
"a obrambo demokracije ma Balkanu Ernest Bevin, ie to pome-
milo lie, da sledi vnanji poltiki prejSnje Churchillove in sedanje
ameriske Wade, Xxi je "a demokracijo lie V dezelah, V katerih je
najmanj prizadeta.
Slicno velja "a Anglijo. cemu nj mogoee ustvariti pod an
glesko zascto demokracije V IndUi? Ti, stiri sto miijonov ljudi
Je brez ME, dasi Sc stohsoci tam bore zanjo. Zakaj bti "a demo-
kracUo lie V svojem stanovanju - V svoii dezeli, ne pa v drugih?
Cd ameriske revolucije naprej so 81 morale izvojevati cd Angije
svobodScine tudi druge dezele. Enc 81 postale dominion, to je,
NNOAAA NANoNN' DANSS oo SC VCOl1O hO1OuIG DQIIud H.. OF,
razne province V Afriki - vse brez pravic.
In kaj pa Zed. drzave XII so Sc tako glasno iziavle "a demo-
kracijo V Bolgariji in drugod tam okrog v centralni in iugo-
vzhodni Evropi?
Donna seveda smo demokraticni, v kolikor smo. JUNE drza-
We 81 to stvar pc svoje razlagajo in "demokraciia" tam lie mono
pol demokratske politicne maSine ne stranke. Ampak Jug nj
edlnl, kJer je demokracija zgolj privi1egij poseduiocih. Je veliko
NEST IN obcln ter okrajev V tel dezeli, XII hi prav tako - ali pa
Sc boil potrebovale nadzirania V voltvah, kakor n or Boloariia
Grcija ali pa Romunija.
Ampak = in tn je resno vprasanie, kako 81 mai Zed. drzave
Sploh predstaVlJaJo demokraclJo, katero Sc mai uveliavi DO sve-
III? Ali taksno, XII 10 imamo V New Yorku,ali pa kje v Tampicu
V florldl, all v Jersey Cltyju, ali pa V LOUISIANA?
Ali pa v kaki cikaSki wardi, ker SO 10 pomagali ze tudi re-
voverji odlocevati?
kako smo Sc ma primer obnesli v boiu "a demokraciio v
GrclJl! kaJne, pc Churchilovem vzoru. Donna je "a demokraciio.
V GrclJl "a reakclJo in privlegije. Ia start red proti liudskim
asplraclIam "a bo1se zlvljenje. TisoCe liudi V Grciii ie bo NH
tin v znamenju borbe "a povrnitev kralia in usnostavitev st.reoo
reda. 10 Sc Je oprav1cllo z obtozbami, da so glavno zlo NJ Grskem
"trockisti", XII SO hujsi kt "pravoverni komunistio.
Romuniji je mas drzavni department pokazal nak1onie-
most kraju Mihaelu, XII Sc je z Rusi sprl in zeli, da mn nieoove
sorte "demokracijo" podpreti Anglia in USA.
Proti Francu v spaniji Sc je ameriska uradna demolraciia
oglasha sele ko Je spanski krvnik svojo igro re itk izgubil.
lso Viogo pocenJa nasa diplomacija v Argentina. cemu nj
bila proti Ifasizmu V Mi cd vsega pocetka?
Neki dopisnik izvaja v Chicago Dailv News l., ros d,zaui
oddelek ljubimkuje V Itaiji z reakcionarii nanoes+o do ~ 60
sPfl]aznl z lJudsklml strankami. Ma razne missile v Rim Lis
bono, V Madrid in v Pariz je bill neuradno uosiIian nauvorsIi
naoskoI opelnan, kl ,Je znan obozevalec fasista Franco in k1ero-
fasizna V Evropi. ~
In ma Japonskem pravi iti dopisnik smo nodnrl; HI
rohta. PLY III III
' casu pripravljanja ma invazijo V Afriko m nodnro1i
lrancoskega reakclonarJa generala Gerauda in admira1a Dor
lana In pred NINA pa gnili rezim v Vichviu vso souado -
pretvezo, da je taxa taktka potrebna vsled nvi,ou: wv
hJh, Ola zmagamo magarl S pomocjo tudi takib ne6astrib L,nst;
imenu oemokrac1e sta diva takratna glavna zavezniska
oeSednlka ma sestanku v Quebecu obliubila observation-disclosures
eiu IA giskemu kral!u Jurju povratek ma njune prestole.
IL ltahJe IN Nemelje Sc prtozujejo mnogi ameriski znrn.