RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
Pitanja i odgovori
Kolo .; objaSnjaDote juridicke sporove?

Knlto ri objasnjapote juridicke sporoue?
Juridiski sporovi zauzimaju nekoliko obika
Ma primer, tu su
l. Svadje medju junijama (kojes su, Ill nlsu
prisaiedinjene istom ocinskom telu), cak meo]u
lokalima iste janije mad dodelJenlm posiov'ma.
Uprav sada diva lokala International brotnernooo
of Transfers New Yorku gloze Sc oko pltanJa
lk0 &c dobiti posao odnasan]a rusev1na U rusecln'
radovima ispod povrsine zemlje Dvadesetina pr-
mera iuridi6kih ratova medju raznim junijama
,moglo bi Sc izneti Primer je trideset-i-nekoliko
eodina start rat rnedju international Association
of Machinists United Brotherhood of Carpen-
ters lobe A. F. r. oko posla ustanovljavanja,
smestanja, odrzavanja razvaljivanja masineri]e.
2. Svadie mediu junijama pitanju koja ce
ubirati clanarinu cd radnika u izvesnoj tvornlcl
iii industriii Owl sporovi Sc razhkuju cd svad]a
oko dodeliivania poslova u tome sto Sc, posted
sniem slucaju, juniia bori "a poslove "a cianove
koii su vec uvrsteni, dok prvom slucaJu, cena
ie novo telo. .plaeaoca clanarine. Primer je kon-
fljktu izmeciu maSiniske junije A. F. r. c. L. o.
limited Auto Workers, jurizdikciji u industriji
vazduhoplovstva.
Obe vrste juridickih sporova jesu manifesto
CHE poslovno- -trustovskog karaktera postoecih ju-
mia One su u saglasnosh pacovsko-ja jazblnskog
karaktera kapitalizma opSte. Samuel Gompers,
/. koieg obozava Philip Murray kao William Green
John L. Lewis, iednom je rekao 0 ovim sporo-
wilma:
"Juridicka prepiranja jesli neizbezna Ona su,
labome TEX faze borbe "a odrzanje naJbolJlh
Zanatu u cijem clanstvu je najveca kohcina spo-
sobnosti kristalizovana [mnogi cd ovih ratova su
vodjeni pomocu iznajmljenih bojdzija j cak ubica1
konacno &c pobediti borbi "a jurizdikciju kon-
trolu mad poslom"
N;ie "industrijalni js.nionizana c. O. odstranio
jsridiGke svadje?
Nije Kao Sto je svaka junija A. F. R. C. I. O.
je Aautonomna", to jest, poslovni-trust sama po
sebi Rezultat je da, pored toga sto vode uridicki
rat sa A. F. R. takozvanim nezavisnim junija-
ma, "autonompe" junije c. /. O. cine juridicke
paepade jedne ma druge. Uprav sada U. A. W.
United Farm Equipment & Metal Workers lobe
C. I. o. gloze Sc o tome koja &c ubrati clana-
rltFinu ods uposlenika Caterpillar Tractor and In
sternational. Harvester. Daleko od odstrsnirnia
juzidiclih ratova medju sobom, c. I. o. junije su
bile prisiljene nedavno da ustanove narocit odbor
u ocinskom telu.
sKada su radnici pec organ;zopani, zasto druga
ja.nija pokuSaua da iii preuzme?
Posla-trustovne junije Sc upravljaju cd rad
nickih vodja. Radnicke vodje upravljaju sa juri-
tlickim prepadima, ne obicno clanstvo. Ma Sta
njih0v izgovor bio "a prepaid ma drugu juniju,
'njihov motiv je da proSire njihove sopstvene
eposla- a-trustovne dominic. koliko je vece telo
piacaoca clanarine pod njihovom jurizdikcjom,
toliko je VEGA niihova moe prestiz, toko
jc VEGA njihova probitacnost. Deset hiljada novih
placaoca clanarine znaci stotine hiljada dolara
sgodiSnie clanarini, upisnini, globama prirezi-
ma Ali oni mace wise nego to. Oni mace takodjer
wise poslova "a junijske funkcionere, otuda, pro-
srenje birokratije obavezne prevarantima ma
vrhu oni mace veci stepen politicke vlast tako-
djer.
Ne nogu Il radnicki preuaranti uciniti cvrste
brze ugovore O juridickim nnedjama?
Ne mogu Nista wise nego sto mogu nacije
uciniti cvrste brze ugovore jedne drugima.
#Kao nacije, one imaju takmicece interese koje
ih neizbezno gone u otvorena ratovana. Prike
Sc meniaiu niihovi respektivn materijalni in
ateresi niihovih prevarantskih vodja) njih prsi-
lavaju. da poniste "Gvrste i hrze ugovore."
cak i gde SUI jufidicke medic "uspostavljene"
i radnicke vodie uzajamno obecaju da &c ostati
niihovim respektivnim stranama medie iuri-
dcN mir" je prvremen. Timsterski lokai u New
Yorku sklopili su takav "ugovor", sada Sc sva-
d'aiu oko rec iedni argumentisu da su slomljene
.sgle podrumu "otpadci", drugi, da su one
"pristedni Material"
Ali vazniie nego svadja terminologiii jesu
brze i neprek:dne promene donasane cd tehno-
lopiie. Ce]e move industrije su stvorene ma koie
fakmicke junije cine veFovatna juridicka svoja-
tania. Meta zameniuiu drvo. iii plastike iii staklo
zameniuiu netale. Svaka promena otvara vrata
snovim juridckim prepadma Cd "autonomnih"