davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1945-08-17
GREAT NORTHERN RAILWAY

the North American continent,
including present day northwest
ern Montana, by seas in which
lived the marine animal a n d
plant life which is believed to
have created oil source beds
now sought northwest OF Brown
ing.
Paleozoic Era-This era was
composed of seven suo periods
such as the Permian, Devonian.
Orodvician. SiIuriap. Cambrian.
etc. Many heavy sections of
limestone such as the Madison,
he Mississippian, etc, were laid
own beneath this part of Mon
tana during this era about $50.
900, 900 years ago.
These limesrones were very
porous, and the Madison lying
about 1000 feet beneath the
Browning area, shosld produce
large amounts of oil and natural
gas.
Yes! Old Mother Nature has
left much evidence of her pre-
historic handiwork here for Man
of today to read.
And the search for oil has
been one of the most influential
factors in revealing the record of
the dim past.
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1945-08-17

Subscription $500 year in advance.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
STARE Sc MORALE
UMAKNITI MLADIM

Chicago, Ill. - TAX je neiz-
prOsen zakon narave Stare
drevo Sc posuSi in strohni, ako
ga pref vihar ne podre. Nado-
mestiti ga je treba z mladim
drevescem, ako hocemo ohra-
niti gozd, ali senco pred hiSo.
Tudi ljudje Sc moramo pokoriti
temu zakonu
Tudi midva nisva nobena il
jenna, umakniti Sc morava DO
observation-disclosures trudapolnem
delu V "pokoj' in prepustiti ma
jim prostor mladi moci, XII mai
nadaljuje, kjer sva midva pre-
nehala.
V tel dolgi dobi, V dolgih u
trudljivih poznih urah marsika-
tere noci sva okusila domalega
vso grenkobo tega "puklastega
sveta". Ljudje, katerim nisva
nikdar V najinem zivljenju sto-
rila mic zalega in katere sva sma-
rala takorekoc "a prijatelje, so
mama prizadjali marsikatero
grenko uro;\nalivali so V kupo
z~lvljenja vse mogoce strupe, in
oh vsaki mogoci priliki metal
polena pod noge. Toda prezrla
sva vse, in nadaljevala pc mali
nj ~zacrtani poti, ker svesta sva
81 bila, da je najino delo poSte-
no; vztrajala sva, ker sva vede-
la, da lie z vztrajnostjo je uspeh
mogoc.
Najino nacelo je bilo, nuditi
gostom najboljSo mogoco po-
strezbo, n~eoziraje Sc, kdo so 60
sti; pripraviti dobro hrano, ime-
ii ne razpolago este in udobne
sobe; Gene zmerne. Da sva Sc
teh smernic drzala, lahko pritr-
dijo vsi oni, XII SO kdaj bill pri
mas. Zavedala sva Sc dobro, da
sva odviSna cd delavcev, ker de-
lavci smo vsi brez ozira kaksen
posel KIDD opravlja. BogataSev
ali kapitalistov nisva pricakova-
la, in odkritosrcno receno, niti
ne zelela.
Sedaj, ko pospravljava, maj
dem marsikatere zanimive "a
piske, casnike in razno drugo Ii
teraturo. Med drugim mi je pri-
sci v roke tudi zapisnik Wauke-
ganske konvencije SNIP, ki ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31

Demokracijo Sc seveda kar v
naprej oglaSa. V raznih sport"
klubih o tenn govore, a premalo
pa delajo.
x
Konferenca zavezniSkih vna-
Nth ministrov v Londonu je
prezrla skleniti sal emo mirovno
pogodbo, n. pr. z Italijo. In &c
Sc bi pozurila skleniti mir tudi
z Madzarsko in Rumunijo, bi sal
vedeli, kaj mislijo o tenn V Lon
donu.
x
Tudi JAZZ verujem V demokra-
ticni vladni sistem. Kot sem v
tel koloni svojecasno re omenil,
pa Sc mi smatramo v marsicem
"a izjemo. N. pr, da je nj de
zele, XII hi imela boljSo demo-
kracijo kakor 10 imamo mi.
Ampak vzlic temu smo ma
londonski konferenci zahtevali,
da maj glasujejo o mirovnih pro-
blemih ma Balkanu tudi Franco
ri in Kitajci, ceprav Kitajska re
dolgo nina demokracije, Fran
CHA pa jo je morda z minulimi
drzavnozborskimi volitvami Sc
lie dobila. Byrnes Sc je V tie stva-
ri Veliko umeSaval, a zdi Sc, da
je stvar boil %poslabSal kot il ko-
ristil, katti izkazalo Sc je, da on
nj diplomat. - John Chamazar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
s. POVESTNI DEL s

drugo. Ona = Same ona ie ma
redila, da sem sedaj nicvred-
nez!!"
me obsojajte Sc tako ostro,
Fran" ga je miril gospod Jurij
= "tega nj treba. Trdno Sc Cd
locite in lahko postanete vzoren
MOI. Vase nepremisljenosti je
vzrocil mladostni ogenj, sedaj
pa DO drugace. S Gin pa vas ie
razzalila zefa?"
"Najpreje Sc je norcevala z
menoj, = potem pa = tistega
dine, ko sem Sc razjezil mad onim
mestnim straznikom - sem I'VE.
del IA vse zgodaj, kan je zaga-
Ella. Eth = kaj hi mislil ma to!
-. Kadar sem storil kaj nespa-
metnega, je bio zaradi nje!. -.
Franu Sc je glas tako tresel.
da 81 je duhovnik zadnje njego-
We besede lie mislil. In nakrat
je bio gospodu vse jasno: brez
vzroka nj opraviceval v svoiih
mislih Frana. Ljubezen ie bila,
XII Sc je igrala z zivljenjem mia
denica. KIDD bi ga preklinjal "a
radi tega?...
Spomnil Sc je zefe, kako je
bila otozna, ko je prisel k Mi,
kako je gledala "a zaveso, ne da
bi Sc ganila, ko je imela ma pr
sin ono skatljico -. In v tenn
trenotku mu je priSla misel, ma
videz neizvrsljiva; duhovnik pa
je lie bill vessel, kakor Sc veseli
bolnik dobrega zdravja V ne
varni bolezni.. -.
"Ko 81 toliko prebil zaradi ze-
fe," je izpregovoril znova 60
spod Jurij, "tedaj 81 10 incl ze-
10 rad"
"Da - prav neumno - SINE
Sno," je odvrnil Fran z bridkim
nasmehljajem.
"Kaj ne, da priznate, da more
praVa ljubezen tudi odpuscati?'
Fran Sc je zamislil, potem pa
kar dejal: "To Sc lepo slisi, -
&c Sc pove komu drugemu."
"Kako mislite to, Franz" je
vpraSal kaplan.
"Tako - da vi sodite lie pc
sebi, castiti gospod."
"Malo pref mi je pravila zefa
sama, da vi niste tako zloben
kakor pravijo."
Him" - je zamrmral Fran
malomarno in bacnil S cevliem
kamen S poti, kakor bi hotel re
ci, da pr MEM ne veljaio mic
take besede.
Dale prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
Evropi trebo pomagati

ZavezniSka POMONA ustano-
va UNRRA, XII je V Zed. drza-
yah sicer zelo kritizirana, je re
veliko pomagala. Predsednik
Truman je 8. oktobra priporo-
ell kongresu, da maj il dovoli ma
daljnih $3.50, 900 900, ker pomoc
obubozanim evropskim dezelam
je nujna in da je tudi V Interest,"
tie dezele, ako il jo damo CHM
vec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
GABRIJELA PREIssOVA:
Cos Jurij
IL zbirke "Korotonske povesfi"

IoSpod JurlJ Je SedaJ pOlSKal
Zvonarjevega Frana. Najpreje
ga je hotel prositi, da bi mu po-
klisal sestro Urso, potem pa bi
nalasc Sc nekaj Z MIN Sc pome-
nil vprico drugih ljudi.
Danes ste bill, Zvonar, dober
gostitelj", je ogovoril mladega
kmeta, XII je sedel "a MILO pri
drugih, kadil in Sc nj brigal "a
nikogar; pa tudi noben obcan nj
izpregovoril Z MIN mic. Fran Sc
je zasmejal, ker so Sc vsi sme-
jail, in Sc delal, kakor da je re
davno pozabil, kaj Sc je zgodilo
Z MIN. "Hocete Ii malo til z me-
noj?" ga je vpraSal duhovnik.
"Seveda," je dejal magic Fran
in vstal; smodko je zagnal, ker
je vedel, da gospod Jurij ne ma
ra tobakovega dina, in Fran Sc
je znal lepo vesti. "Lepo Sc je
zjasnilo, lepo," je pricel sam raz-
govor, ko sta priSla drevored,
da ne bi gospod mislil, da je
mutast.
'Toda zrak je proved miren in
soparen -" je odvrnil kaplan.
"Ko Sc bonn drew vracal domov.
me DO gotovo Sc mocilo."
"Ostanite pr mas" Sc je ma
smehnil Fran. "Jaz sem pa da-
mes stregel lie zaradi vas pr ODE
du =" je pristavil odkritosrc-
no. "Mislili smo, da mas popol-
dine pocaste i gospod zupnik in
oba ~ucitelja."
"Imajo pogreb."
"skoda, da hocejo ljudje ma
mas prank pod zemljo-" Sc je
poSalil Fran.
Bila sta orehovem drevore-
du. "Jaz hi bill rad govoril z Ur-
So" je dejal gospod Jurij in gle
dial tia proti odprtemu okencu
zupanove cumnate, - "pa mo-
rebiti hi il vi to povedali ma me-
sto meme, ker Sc mi je treba pri-
praviti "a popoldanski blago-
SLOW"
"Jaz il povem, kar 81 zelite,"
je obljubil Fran, "ko je duhov-
nix utihnil.
mic tezkega nj" je menil ka-
plan. "UrSa ina dobro srce;
prosil bi jo, da hi Sc cash spom-
Mia bivSe tovarisice in 10 obs
kala -. Zefo mislim 49,"
Franov obraz Sc je cisto il
premenil, ko je zasliSal zeljo
gospoda Jurija. Molcal je dolgo.
"zefa 81 je izpahnila nogo,"
je dejal kaplan mirno, "vsega
usmiljenja je vredna."
Fran Sc nj odgovoril.
"Mogoce pa, da bi Sc mlada,
neizkuSena in doslej Sc nedolz-
ma deklica, kakor je UrSa, "a
nicljivo obrnila cd zefe. Tu pa
velja Kristova beseda: "Kdor je
brez greha, maj prvi vrze kamen
manic! Kaj ne, Franz"
"UrSa nj TAXA, da bi zanice-
vala zefo," je odgovoril Fran
tho. "Kriv sem pa JAZZ, da ne
zahaja moja sestra vec k Mi.
Use sem il povedal -"
"Kaj ste il povedal, Fran?
Sine Ii to Vedeti i vas duSni
~prijatelj?"
"Zaradi zefe sem bill zaprt"
- je bruhnil magic il sebe -
"in zaradi ME sem storil vse
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31

mad vse zanimiv. Vsebuje NAM
rec razpravo, oziroma zasliSa-
ME ma podlagi resolucije o ma
kupu zemljiSca poleg j%ednotine-
ga poslopja. Cd srca sem Sc sme-
jail, ko sem zopet cital to raz-
pravo in obtoznico ali resoluci-
j9, V kateri Sc povdarja in mi
Gotta, da sem Sc nameraval oko-
ristiti ma racun SNIP. Mogoce
sem pa vendar incl koristi Cd
Jednote, sc mi nehote poraja
v~prasanje! Toda DELEGATE SO
vendar takoj uvideli 'kje tici "a
jec" in imeli toliko razsodnosti,
da visa zadeva izvira edino lie il
osebne mrznje do takratnega 81.
tajnika in meme, in SO pc raz-
pravi XII je stala jednoto okrog
$4,000 vse skupaj virgil V kos.
Nekateri cd teh SO Sc re pre-
selili V "vecna loviSca", ostali so
Sc pa V poznejsih letih vendarle
sprijaznili z idejo, ida koncno
vendar lie nisem tako slab clio
vek" kot SO me smatrali V ia
kratnih letih. POSTAL smo zopet
prijatelji, meni je pa ostal pri-
ieten spOmin ma WaukeganSko
konvencijo leta 1925, katere ne
bonn nikdar pozabil. Malo odme-
va je bilo Sc stiri leta pozneje,
toda to je bila lie zadnja pole
majoca iskra, XII je nagloma
"umrla'.
Skozi vso to dolgo vrsto let
sem incl vsakovrstne potezkoce
in neprilike, Xxi pa MISC bile ne
premostljive. Ma drugi strani
sem pa uzival marsikatere pri-
jetne ure in veGere V druzbi pra-
win, iskrenih prijateljev; marsi-
katera zabava mi DO ostala V
prijetnem spominu in najbrze
bonn V spominu ali duhu zelel
biti zopet ma enakih zabavah.
Iskreno Sc zahvaljujeva vsem
ten znancem in prijateljem, V
katerih druzbi sva prebila brez-
stevilne V resnici krasne ure in
vecere; najiskrenejsa zahvala
druStvom in klubom, V prvi VIZ
sti peVskemu zboru France
PreSeren", XII so naju VISA ia dol
ga leta podpirali in takorekoc
naju bodrili k vztrajnosti in ma
ma nudili vsakovrstno pomoc V
boju "a skromni obstanek.
Upava in iskreno z~eliva, da DO
najin naslednik, najina "mlada
dva'', Leo in Alma Gratchner,
poskuSala pc njih najboljsi mo-
ci nadaljevati pc 18TH smerni-
cab, pc 18TH nacelih, kot sva
midva, zadovoljiti goste kolikor
DO pac mogoce V danih razme-
rah. Predstavila Sc bosta oh
slavnostni otvoritvi Min podjet-
ia, XII DO, kot je razvidno IL ogla?
"a ma drugem mestu, 10. novem-
bra 1915, in oh isti priliki Sc
midva umakneva il "~javnega
zivljenja".
Iskrena hvala vsem, XII SO ma
ma stall oh strani in tako tudi
onim, XII SO ma Min lasten nacin
naju bodrili k Sc vecji vztraj-
noSti.
Paul in Pauline Berger.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
LA PREISSOVA:
(NadalieVanje.)

zefi so Sc oci iskrile cd hva-
leznosti! Koncno il je vendar
nekdo pohvalil i Severincka! Pri
Kabonu SO hvalili zrebe in tele,
ko je priSlo ma svet; hvalili so
petelina, solato ma vrtu - "a
ubogega Severincka pa nj incl
nihce dobre besede.
"PoSljem ii kako knjigo, da
Dos citala, ker ne moreS delati,"
il je obljubil kaplan. "zivljenje
vseh svetnikov, mislim, innate
-" je premiSljal - "cakaj, po-
sljem ii Andersenove pravljice.
VSec ii bodo."
zefa je udano %poljubila roko,
XII 10 je podal castiti gospod V
slovo. re odhajate? To je Sko-
da -" je zaSepetala VISA hvale-
Pc ten posetu Sc je zefi OH
vii pogled; cisto Sc je uteSila.
Sal je to zivljenje vendarle lepo
- vse Sc ga veseli 80. &c il Bog
da zdravje, - vedno DO pridna,
posluSna in dobro vzgoji svoje-
ga Severincka.
<
zupanu KObanu Sc ie Omracil
obraz, ko ga je gospod Jurij O.
pominjal, prijazno, pa resno, da
maj poslje brez obotavljanja
hceri pc zdravnika. Precej casa
nj odgovoril, naposled Sc je ven
dar premagal in dejal spostlji-
vo: cali danes je prank"
"Bolnikom street je krscanska
dolznost vsakega cloveka pc
dnevi in ponoci", je govoril du-
hovnik. "Zdravnik sploh nina
pocitka noben prank"
"Toda hlapec ne napreze rad
ma tax praznik," je dejal trdo-
vratno Koban. I'm JAZZ - odpu-
site castiti gospod - nerad 0
Mi govorim 49,. Sal veste ="
NE morem ~verjeti," je rekel
duhoVnik z malo tresoGim Sc
glasom, "da bi MOI, kateri je bill
zaradi svojega razuma izvoljen
"a zupana - da bi ia dobri clo-
vek ne incl srca "a svojo lastno
kri."
Bias cato, ker sem zupan, me
to grize" je povedal tho 10
ban. "Ko hi bill kajzar ali dni-
mar, bi bio kaj drugega."
ITO so pa cudne misli, zupan,"
je rekel kaplan zalostno; "od vas
niSem pricakoval tega. Pred
Bogom smo vsi enaki. Steer pa
YAM nisem hotel ponavljati va
Sc nevolje, XII je upravicena, -
toda vi ostanete vzlic temu Sc
Vedno MEN oce. In kot takemu
YAM Je treba pomisliti, da zefa
lahko ostane Sepava, &c boste
odlaSali Z zdravnikovo pomoc-
jo."
Koban je prebledel. "Kaj je
tako?" je izpregovoril zopet in
temno gledal V zemljo. "zenske
mi MISC mic povedale."
"Najbrze Sc boje omenjati
kaj o tenn"
ALI vidite, da je vendar nj
sem spodil cd donna -" je Ease
petal Koban, kakor bi Sc sramo-
val tega priznanja. Potem pa je
SAN Intel klicat hlapca, da mai
gre V mesto z vozom pc zdrav-
nika. -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31

da so vestni in veSci in da nj
boljSih, kot so oni.
O., ia mas slavni zmagovalni
general! Namesto, da hi pomel
z n~aciji, jih protektira. Kaj DO
to pomenilo "a bodoco generaci-
10 V tel dezeli? Kdo We? In "a
bodocnost sploh? Morda bodo
ljudje cez nekaj let = recimo
leta 1865, spet prelivali kri in
solze now vojni "a odpravo
vojne in "a etabliranje Stamina
tin generaloV?
K
Ko sem to pisal, sem cital, da
je general Eisenhower Pattona
odstavil in ga zatonil. Toda Pat
ton nj hotel V pozabljenost, pac
pa Sc hvali, da svojo nalogo pra-
vino izvrSuje. On Sc Sc danes
ne zaveda, da je pogodba med
Stalinom in Hitlerjem resila
Evropo. Kokodajskal je nepre-
nehoma, kot SO to poceli izkori-
Scevalni petelini in kot vpijejo
sedaj, da Zed. drzave lahko kon-
trolirajo YES svet.
x
General Patton Sc Sc danes ne
zaveda, da to, nj bitka med pete
lini il osemnajstega stoletja,
med novo Jugoslavijo ma eni
strani in S stalisca dogovorov
Churchilla ma drugi, ampak da
81 mora ia narod sedaj utrditi
svoj standard. Vines plane KIDD
Z letaki in pamfleti, XII cisto la
hko zmesajo pamet tistim, XII
vedo, da SO vse pridobili in nj
cesar izgubili.
Z
Zgodovina dokazuje, kako Sc
vojne razvijajo. Use do zadnje
SO bile povzrocene ma podlagi
sedanjega kapitalisticnega reda.
In V vsaki vojni nekaj draw
propade, druge pa pridejo toll
ko iacje ma povrSje.
V prejSnji vojni SO izmed
zmagovitih dezel triumfirale po-
sebno Zed. drzave, in ma drugi
strani pa SoVjetska unija.
Ali Sc YAM ne zdi cudno, ka-
ko maj oh enem zmaga Wall
Street, in ma drugi strani pa Mo-
skva, oziroma Kremlin, skupno
z Wall Streetom?
A namesto sloge vidimo move
"bloke".
Rooseveltova administrative
Sc je zmerom zaVedala, da hi BIZ
la pokolja med civilnim prebi-
valstvom katastrofa "a Glove
Stva.
<
Ako hi gradili "bloke" lie pro-
ii Sovjetski uniji, bi morda ne
bio toliko napetosti. A ker il
Moskve z zivcno vojno vracajo,
DO Sc veliko meteza, predno DO
sploh kaka mirovna pogodba ra-
tificirana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31

&c ne morem priti V nebesa
drugace kot S politicno skupino,
potem sploh nocem tia. = JEFF
ferson.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-31
Nekai drobizzo

Chicago, Ill. - Pazno zasle-
dujem obravnavo proti nacij-
skim vojnim zlocincem V Nue.
renburgu in Sc vpraSujem, ko-
like DO zalegla. Katka Zupancit
,je nedavno V svoji koloni zapi-
sala, da je V minuli vojni lie Sc
malo manjkalo, da ljudje MISC
postal kanibali. A ma ii obrav-
navi je bio dokazano, da Sc je
to V resnici dogodilo, &c ne dru-
gle, pa V nacijskem jetniSkem
taboriScu OsWiecen in V Belse-
nu. Ma smrt izstradani sunni SO
recall meso re IL trohnecih tru-
pei in drugi pa IL teles ravnokar
umrlih trpinov, V nadi, da Sc
bodo sal Sc enkrat nasitili -.
K
Eyes, V nadi, da Sc bodo sal
Sc enkrat nasitili!!" To je bila
posledica um~irajocega kapitali-
Una, XII je subvenciral faSiste,
da bi sebe obdrzal pri zivljenju,
Vatikan mu Sc danes stoji I'VE
sto OBJ strani. Oba ia sistema Sc
prokleto dobro zavedata, da sta
emo - da sta 81 kakor slovita
siamska dvojcka. Drug brez dru-
gega ne bi mogla eksistirati. To-
rel glavni krivec vseh fla V
dvajsetem stoletju je danasnji
kapitalisticni sistem. LIE ia ie
kriv, da SO Sc ljudje spet poni-
zali do stopnje kanibalstva. Am
pax povzrocitelji tega gorja ka-
zejo lie ma Rusijo, ceS, njenega
komunizma Sc bojimo, lie ia po-
vzroca, da ne moreno V ''nor-
malnoSt".
<
0 nasem slavnem generalu
Georgu S. Pattonu Sc Sc vedno
veliko piSe, kot Sc je med vojno.
Postal je notoricen vsled zato-
zbe, da mu je cisto lahko prilo-
ziti klofuto vojaku, &c Sc mu lie
malo zameri. Potem je postal
notoricen vsled svoje vojaSke
Wade ma Bavarskem. Vladal 10
je kot da je MEN kralj in oblast-
nike "a svoj rezim pa 81 je iskal
med klerikalnimi toriji in naciii.
Tako je ohranil V bavarskem po-
liticnem aparatu mad polovico
nacijev, druge je nadomestil Z
reakcionarnimi klerikalci. 10 so
ga kritizirali, ces, da ne We, Ce-
mu smo bill V vojni, pa je dejal,
da med naciji in drugimi stran-
kami V Nemciji nj druge razlike
kot da napadajo drug drugega,
torej, kot je dejal Patton, ravno
tako kot Sc dogaja V volilnih
kampanjah V Zed. drzavah med
republikanci in demokrati. S
tenn je hotel p%oudariti, da nj po-
trebe trebiti nacijev il polite
nih uradov ma Bavarskem, ceS,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15
Po Jepi SloUeniUi

DR.. RUDOLPH ANDREJKA

m o st vodi IL sentpeterskega
Ipredmestja v Poljansko pred
'mestje, XII sega Cd desnega bre-
ga Ljub1janice do severnega po-
bocja grajskega hriba in do
Gruberjevega prekopa. Najzani-
mivejsa stavba je v tenn NEST
mem delu cerkev sv. Jozefa Oh
Zrinjskega cesti, najvecja Ger
kew v skofiji, sezidana v roman
skem slogu |. 1918. Me mogoc-
nj, so m visoki zvonik dosega
IS svojim krizem skoro visino
.grajske planote. Cerkev oskr-
,bujejo 90. jezuiti, XII imajo po-
leg ME svoj trinadstropni kole-
gil. Drugo "a slovensko kultu-
70 zelo ponnembno poslopje je
II. drzavna girnnazija ma voga-
lu Poljanske ceste in Stromay-
erjeve ulice. v njegovih pritlic-
nih prostoril1 ma levo Sc nahaja
namrec drzavna studijska knjiz-
MICA, katera hrani mad 10000
knjig in zvezkov, med mimi ze-
10 redke. Nastala je |. 1774 il
knjiznice ukinjenega Jezuitske-
ga reda in Sc mnozila s knjiz-
mimi zbirkami raznih korpora-
cij in zasebnikov, tako n. pr. Ii
ge barona Zoisa, Jerneja Kopi-
tarja, v zadnjem casu (1935) S
knjiznico unrlega zgodovinar-
ia, zupnika Ivana Vrhovnika
it'd. Izmed 700 starih rokopisov
je mnogo srednjeveskih, najzna-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15

Ma Poljanah
N owl betonirani Mesarski
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15

Inzenirji pri General Electric
Co., so pred nedavnim razkrili
spopolnenje vporabe move vrste
fotografijskega aparata. 2 novo-
vrstnim aparatom je mozno po-
sneti sliko v eni-milijonki Sc
kunde. TIA nova spopolnitev bo
omogoeila slikanje valovenja
gorkote ali hlapa il cloveske ro-
ke.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15
Nadaljevanje)

Oh Hrvatskem trgu 2 majh-
MIN cedninn parkom Sc cepi ma
sever Stroke Jegliceva costa.
Desno Cd ME pa costa pod ze-
lezniskim podvozom ma Ljub-
ljansko polje ma katerem lezi
novo pokopalisce pri sv. Krizu,
ustanovljeno |. 1906, XII Sc od-
ikuje pc rnnogih umetniskih
spornenikih riasih vodilnih moz
(dr. Janez 3. Krek, DIR. Ivan
sustersic, DIR. Gregor zerjav,
Ivan Cankar, Josip Murn, Dra-
gotin Kettle, Ivan Grohar, Vik-
tor Parma in drugi).
Zapadno cd cerkve sv. Petra
mas dovede Fugnerjeva (prej
skofja) utica ma trg Tabor,
kjer vzbuja naso pozornost So
kolski dom, sezidan |. 1928 po
naertih arb. Vurnika, in cerkev
sv. Srca Jezusovega, dozidana
l.. 1883 v novogotskem slogu.
Ma severni strani trga je OBJ
sirna vojasnica vojvode Misica,
XII sega s svojimi objekti do Ma
sarykove ceste. v Slomskovi
ulici, XII drzi zapadno cd cerkve
do Miklosieeve ceste, stoji po-
slopje m e S the elektrarne z
ogromnim, 40 m visokim dim
nixon.
Ma Poljanah -.
Novi betonirani Mesarsk
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15

knjiznica, pokrajnski arl1iv in
narodno gledalisce ter vista
krepko delujocih znanstvenih
drustev. v Marlboro je > tis-
karn, tn izhaja 2 dnevna in 3
tedenski casniki, "a prospeh
tujskega prometa in turistike
pa skrbita delavni organizaciji:
Tujska prometna zveza in sIov.
planinsko drustvo, podruznica
Maribor. {
Il MaribOrske zgodoyine "
Ozemlje danasnjega Maribo-
ra in njegove 0 zje okolice je
bilo ze v prazgodovinski dobi
poseljeno, kar izpricujejo izko-
pine IL poznokamene dobe pri
Kamnici ma vznozju Kozjaka in
|pri Homposu ma vznozju Pohor-
ia. v blizini Vinarske Sole so Sc
!. 1881 nasli predmeti IL pozne
dobe brona. Ma pohorski Poste-
Ii je prof. Walter Schmid zasle-
dill obsirna utrjena selisea IL
Latenske dobe. Spomin ma to
prastaro naselbino zivi se " liud-
skem sporoeilu, XII pripoveduje
10 starem mestu, XII je tod sta
10. Ali je bill Maribor v rimskih
cash kdaj rimska naselbina, nj
dognano, ceprav so nasi v pred
mestju Melju in vzhodno cd No
vega mostu cez bravo rimskih
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15
STRAIN ).

kamnov i 1apisi. Vsekakor 50
drzale n1imo danasnjega Mari
bora rirnske ceste IL Ptuja (Po-
etovio) skozi Dravsko dolino v
Virunum ma Gosposvetskem po-
lju in cez Slovenske gorice v
Flavio Solvo (Lipnico).
Dal1e prInodnjic,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-15

knezoskofa Ant. Martina SlomS-l
ka je, da je izvojeval !. 1857
,1stanovitev sedeza lavatinske
.skofije v Mariboru in ma Ia ma
Gin zdruzil sfotenski zivelj, vse-
ga severnega della danasnje
Dravske banovine v emo cerk-
veno enoto. Cd tega casa Sc
razvija v Marlboro. nase,. kul-
tllrno zivljenje 6edalje cvrste-
je, z MIN pa tudi politicno. Pr
vi slovenski dnevnik, "S1ovenski
Narod' je zacel 2. aprila 1867
izhajati v Marlboro in Sc je se-
lie |. 1872 preseliI v Ljubljano,
v Marlboro Sc je |. 1861, emo le-
to pred ljubljansko, ustanovila
mariborska Citalnica, XII je pri-
pravljala in izvedla slovite slo-
venske tabore ma stajerskem.
Tu so vrsili delo narodnega pre-
poroda rodoljubi DIR. Ferdinad
Dominkus,. DIR. Janko Sernec,
Bozidar Raic, Davorin Trste-
MAX in Anton Tomsie, v novel
sem easu pa politiki in kultur-
nj delavci dr.. Anton Korosec,
DIR. Karl Verstovsek, Rudolf
Master, DIR. Fran Jankovic, DIR.
Fran Rosina, DIR. Jozef Hohnjec,
DIR. Anton Jerovsek, Ivan We
senjak, Fran zebot, Anton Ste
gen SEX, DIR. Fran Kovacic, DIR.
Leopold Poljanec, dr.. Josip To-
minsek, Ivan Kejzar, Fran Bas,
Oskar Dew, Hinko Druzovie in
drugi.
Maribor, XII je po ljudskeE
stetju l. 1881 incl 33,921 pre-
bivalcev, steje danes cez $4,000
dus. Tu je s e dez lavantinske
skofije, okroznega in sreskega
sodisea, sreskih nacelstev Mari
Dor desni in levi breg, mestne-
ga poglavarstva, predstojnis'
tva mestne policije in obmejne.
ga policijskega komisarijata
,glavne carinarnice, drz. zelezn
delavnic it'd. V Marlboro S t g
dve gimnaziji (humanisticna ir
realna), trgovska akademija
drz. mosko in zensko ucitelji
See, KIN. skof. bogoslovje, banov
sadjarska in vinarska sola il
srednja kmetijska sola, in zen
jerska podoficirska sola, inter
nat Dijaski dom, vista gospo
dinjskih Sol, sola Glasbene Ma
tice it'd. Pomembni "a zranost
prosveto in umetnost so ME
gov muzej, njegova studijsk