Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-07-11


bodoci kontroli Nemcije lahko
postati zadeva najresnejse vaz-
nosti.
IL ruskega vidika Sc DO Mem
CHA, pod zavezniSko okupacijo,
kateri so junkerji, oficirska
kasta in kartelisti zatirani,
medtem ko je nemSki proletari-
jat dobil proste roke = z vecjo
naglico pomikala proti takemu
levicarskemu rezimu, XII DO ma
kolaboriral S sovjetskimi
politicnimi smernicami. Toda &c
bi prevladovali BRITISH interest,
bi Nemcija vidno postala
kontinentno osrcje, okrog kate
rega bi skusala Anglia zgraditi
Smutsovo zazeljeno koalicijo
proti ruskim interesom. Edenov
govor, Xxi ga je nedavno drzal V
Glasgow, je popolnoma sigur-
no bill precitan V Moskvi kot O.
pozorilo in svarilo, da je to ma
tancno tista stran, v katero Sc
DO obracala angleska povojna
politika napram Evropi.
&c DO Amerika dopustila biti
zapletena V povojno evropsko
diplomaticno borbo = znaki So,
da je re %zapletena glede Trsta
in vidha nevarnost postaja, da
Sc DO zapletla tudi V Nemciji-
tedaj bi morala vsaj videti to
borbo kot 10 vidi ukazljivi MOI
V Kremlinu. Dokler tega ne
stori, je vsaka inteligentna ak
CHA nemogoca.
&c vzamemo, Daljni who'd,
vidimo, da z ruskega vidika po-
vojni problem tam nj glede bo-
docnosti Kitajske, ali Japonske,
ali evropskih kolonij, temvec
bodocnost ameriskega prodira-
MIA. In zopet verjamejo ruski
v~oditelji, da DO vecina Azije,
vkljucivsi Kitajsko, presla pre-
cej nitro pod ruski svod, &c ne
DO vmeSavanja. Lattimorov ar
gument o "politicni privlacno-
stu, kakor ga je obdelal V knji-
81 "Solution in Asia, pove "a
kaj. Toda ali bodo Aziio pustil1
pr miru?
Stain nina vzroka, da hi Sc
proved bal kake sile, XII bi jo
znali V Aziji napeti Anglezi,
Francozi, imperialisti premaga-
ne Japonske ali kitajski indu-
strialisti in financniki. Toda ci-
sto gotovo mora sam sebi stavi-
ii mnogo vprasanj O stalnem
pomikanju Zed. draw proti "a
padu V Aziji. Toda to DO najbrz
res, ko Sc zahteva, da DO kot
vojni dobitek ia sama drzava,
edna z vojasko jakostjo istega
kalibra kot USSR, lastovala Cd
skocne locke tako blizu ruske-
ga teritorija kot je Okinawa in
Two Jima ter ravno tako EMO
INA gospodariti mad Kitajsko
kot mad Formoso.
Ako Sc k tel zahtevi, da mora
Pacifik postati ameriSko jezero,
dostavi Sc vprasanje, ali misli
America rabbit Chang Kaishe-
kovo Waldo kot krinko "a anne
risko prodiranje V Kitajsko, te-
daj je ocividno, zakaj INA ruska
povojna politika V Aziji biti us
merjena tako, da blokira anne
risko prodiranje prot zapadu.
Ma primer, V celoti je MONO,
da bodo Stalinovi nadaljni ko-
raki glede Japonske odvisni cd
te namere, da Amerika ne po-
stane premocna bodisi V Aziji
ali samo oh azijski obali.
S tenn pa seveda Sc nj receno,
da morajo Zed. drzave pristati
ma rusko povojno politiko, bo-
dist v.Evropi ali V Aziji, samo
radi tega, ker SO take ruske
smernice. Toda rece pa Sc la
hko, da pr formiranju smernic
svoje lastne zunanje politike bi
Amerika morala vsaj zastopiti
in Sc zavedati, kaj so smernice
ruske zunanje politike ter zakaj
so take. &c je Stain stisi rea-
list, "a katerega je smatran -
in vsakdanji razvoji kazejo, da
je = tedaj je cisto verjetno, da
bodo pray "a gotovo ruske
smernice bazirale ma domneva-