RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
PREDGoVoR
ARNOLD PETERSEaJA

Moze Ii Sc demokratija izmiriti sa totali-
tarijanskim prisiljavanjem' Prirodni odgovor,
koji Sc vec formira ma vasim usnama, jeste
NE! Pa ipak "demokratija" - fraza, ne sns-
tina upotrebljuje Sc danas u America "a
unapredjenie vrle suprotnosti demokratiii. To
je bio 1demokratski' kada Sc uveo u America
mrski evrcpski sistem vecnih putnica kroz re-
gistraciiu s~tranaca. KOnskripcija, tai snaj-
odurniji despotizam'', kako je opisuje Daniel
Webster, ia forma neprivoljne sluzbe koia ie
vrI osnov totalitarijanskih rezima postade
SRI "demokratije" presto nazivajuci ie takvom.
Pc istoj oznaci, u ovom vremenu dvoliGnog
govora, ola covek govori 0 svojim pravima ma
~slobode, pretpostavno zajam6ene u Ustavu, 6es-
to postaie "izdajnieko."
Do koga stepena Sc ova bezakonska lakrdi-
ia izvadja osvetljenc je "a vreme dana zatva-
rama sedamdeset sestog kongresa, kada su
predstavnici bezobrazno predlozili direktno pri-
sIJavanje radnika i odobravali napomenu da
"amerlcki narod -. upotrebi malo oval posao
slle" protiv onih koji sesprotive slozi. To bese
drski ~potsticaj ruljaskog nasilja opet II ime
tsdemokratije."
Tom prigodom .predstavnik Hoffman IL
Mlchigana je izbuncao z~loslutne potencionaL
nosti konskripcije. On je rekao:
"Vi pitate, Sta je lex? Ia strajkove itd.l
LEX je lax imi imamo naSe ruke ma MENU ako
1hzhoeemo upotrebiti ia Gu potpomogati do
datak zakonu kon~skripcije koji &c konskripto-
-vatione Jude II tvornicama i zahtevati cd Nth
da sluze njihovoj domovini isto tako kao vol
nicin ma bojistu. (Odobravanje) A zasto da nc? 2"
Congressional Record %. novembra 400
dzaista, zasto da net T to hi, takodier, bio
"demokratski." Nisu Ii 4ovi ..demokratski,
congressman rekli takof
lstina ie da je to tex filistarsko shvacanie
's.demdkratije'', koja Sc moe izmiriti sa totali-
tarijanskim prisiljavanjem. Ova Sc t.demokra-
tlJa" nemoze o%bjasniti kao Tod, pc "a narod."
Gina Sc samo moze objasniti u maglovitim re-
CHINA, takvim kao one sto III je upotrebio ovite-
zeni eradnitki vodja, Sir Walter Citrin, pred
1910. konvencijom Al. r. "Demokratiia niie
forma vladavine''au opste. iona ie na6in Ii
vota. Ona je duhovni kvalitet, 'rekao ie on.
Otuda tai "duhovni 4kvalitet" treba vero-
vatno odrzati, dok su slobode koje smo mi do
sada vezali sa demekratijom jedna "a dru-
gom iskorenjivaju i move nemoci Sc ma mas
namecu.
Sigurno, ako je ikada jedna rec trebala
Ponovno razjasnjenje, to je onda "demokrati-
"a. To je sasvim prirUdno i nalozno ola Mark
sista uzima oval zadatak, prvo zbog toga sto on
zastlcava stepene demokratije koje je covek
do sada postigao; drugo, -zbog toga sto Sc Oh u
'celosti posvecuje misiji da. Sc demokratija dove
de do punog rascveta. Milioni radnika danas ga
je sumnju u vezi sa 'demokratijom', o nedav-
MIN merama usvojenim cd Tkapitalisticke poll
tickle drzave pod izgovorom "Odbrane." Oni
koji citaju owl istorijsku definiciju saznaee da
su njihove sumnje dobro zasnovane. Saznace
da Sc izvan dvojbe demokratija izopaGuje "a
zle %ciljeve. / oni &c postici saznanje sa koiim
;da p%ripomognu boriti Sc protiv najgrdosniieg
svindlerstva naseg doba..
Eric Hass.