RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25

rotita je sila II ovoj opasnoj krizi u nasoj isto-
riii. Osudiujuci jake mirnodobnu m%ilitarnu
konskripciju, Wilson je ~izjavio da ako to ikada
postane politika owe zemlje da odrzava, ina
ella naoruzanih liudi naviknutih ma o~ruzje',
zahtcva cd syojih gradjana 'prisilnu mill
tarnu sluzbu, II vremenu MIRA mi tada moe
mo predati nase tipicne ameritke ''principe i
ustanove'', to Jest, principe slobodc demo
kratiie "a koie su nasi revolucionarn praoci
boriIi Sc krv prolevali. Ovo su [sledecel bile
reel Wilsona kako ii ie on izgovorio u ~njegovoj
druyoi g%odisnioi poslanici k%ongresu Il zajed-
niGkom zasedanju, 8. decembra 1914:
"Mi nismo nikada imali, dok mi odrzava-
mo nase sadasnie principe ideale mi necemo
nj matt, veliku s%taiacu voisku... mi necemo
okreniti Ameriku II militant logor. Mi ne
temo traziti cd nash mladih ljndi ola potrose
naibolie godine svoga zivota stvarajuci sebe
vojnicima -. | narcotic kada je pola sveta Il
vatr, mi trebamo Bit oprezni ola ueinimo nasa
moralna osiguranja protiv %sirenja zapalcnJa
vrlo odrediena sigurna zaista dovolJna.'
Ako bi Sc. onda, mirnodobna militarna kon-
skripciia ustanovila II America, .zemlja b.
IL razboritom pogledu jednog cd ma istaknutiJlh
ameriGkih predsednika, prestala biti Amerlka Ia
koiu SUI ljudi ginuli II Valley Forge, u Lexlng-
tonu. II Yorktown j ma dvadesetak druglh kr-
vavih boinih polia "a stvar slobode progresa.
Dok mnogi cd mas vec dugO znaJu ola pluto
kratska Amerika sadrH malo slicnosti onoj po-
nositoi republici slobodnih ljudi cd nazad ste,
pedeset godina, izmerene reel i dobro obmls-
llena misao Woodrow Wilsona ne moze Sc tako
lako odbaciti kao nase, a najmanJe od onh koJil !.
los uvek uzdizu Amerikn u ime Washlngtona,
Jeffersona, Madisona Lincolna.
AmeriGki radnici suocavaJu nalkrltlcnllu
inaiopasniiu ~situaciju u istori]l owe zemlJe. O41
koii poiimaiu ugrozenje owe s%ituacile, imadu "a
'duznost j veliku odgovoTnost da uclne svako
nastojanie ola hi dosli u dodir sa radniclma, da
in prelude do poiimanja opasnosti kola- In SUI
oeava. da ia potstaknu da sc organlzuJu / Ga
iii nance zasto j kako, sa Gil en-, pryo, da sc
'~osujeti rada -porobljavajuci plan podrzavaoca
kapitalizma, j, drugo, Ola sc dokonea kapitali-
Fam i Geo niegov rad [worksl starhote j MI
zeriie. -
Socijalisticka Radnicka Partij apelule na
sve elanove simpaticare ola ponOve ma slrem
azmcru, neprekidnu kampanju protiv trazenlhs
p%lanova da sc konskriptuju radnici. Protestvul-
te clanovima kongresa, zahtevajte da oni postu-
iu zakletvu ola &c podrzavati Ustav, trazite'
usvaianie rezoluciia II vasim junijama, plsltss
pisma stampi raskrinkavajuci planove izrab-
ljivaca onih koji govore "a Nth Il korist kon-
skripciie radnika mirnodobne militarne kot.a
s~kripciie. Raznosite ma milione partijskih le-
TAXA brosura koji Sc bave sa OWN predmetom,
i nj kamen ne mojte ~ostavite ne prevrnut Il
otaino nuznom nastojanju ola Sc prelude pro-
svetc radnici Amerike. Mozda &c mas glas, "a
momenat, biti glas< vapijuceg u kapitalistiekoj
%pustinji, ali tai &c glas neposredno uvecati Sc Il
milionito- glasni hor americke radnicke klase,
sa upornim zahtevom:
Ne Industrijalna Konskripcija!
Ne Mirnodobna Militarna Konskripcija!
Kapitalizam Sc Mora Odbaciti!
Sociializam Sada, i Mir i 1zobilje iii
Drustveni Haos i Industrijalno Kmetstvo!
Socijalisticka Radnieka Partije Amerike
Arnold Petersen,
Nacionalni Sekretar.
Usvojeno cd Pod dbora
Nacionalnog Izvrsnog Odbora,
SSocijalistieke Radnicke Partije,
II. januara 1916.
SOCUALISTICKO