RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

| p~rotesta, ne samo kod radnih masa, nego l
medju burzoazijom.
Razlog IL kojeg burzoazija protestvuJe,
ne nalazi Sc u sazalenju grckih masa, nego
u tome, so Sc ia takozvana britanska, i u
opste saveznicka, "demokratija' d~iskredituje,
u ocima evropskih masa i opSte javnosti. Sta
linisticke ulizice pc celom svetu izrazavaju pc
nekada blage usmene proteste, tako ola ne IL
gleda da SUI sasvim ma strani reakcije. Ali u
Sovjetskoj Rusiji, protesta nema nikakvih.
Sovjetska Stampa ne samo da ne pise skoro
nista, o grckoj ~situaciji, nego Sc cak i vesti
suzbijaju.
Ruski %drzavnici, drzeci strogu kontrolu
mad stampom, pa jos ratnu cenzuru, ne
| dozvoljavaju da Sc raskrinkava njihov ratni
saveznik - Velika Britannia. Doduse ruski
SUI birokrati znali da &c do toga dooi, kada SUI
delili Evropu ma sfere u~ticaia sa Britanijom,
| sto znaci da su bill pripravni da ravnodusno
gledaju ma mrcvarenje radnih masa cd strane
jedne velike imperijalisticke sile. Ako bar "a
sada, ne moze pruziti nikakvu drugu pomoc,
p%obunjenim masama u Grckoj, svakako da
moze pruziti moralnu. Bar njena stampa i
ziva rec u unutrasnjosti Rusije, mogla bi
uSuQJIFdLl = IIiipCl JdiiStlCku uZul pGN1Ju. q
joj nj sama Britannia nebi mogla zameriti,
iii naskoditi cato, posto Sc protest. cine i u
Britaniji.
|. Ali Sovjetska vlada igra imperijalisticku
ulogu. Moi nije stale do obicnih masa. l svi
znaci pokazuju da nju wise interesuje gonenje
masa u pokornost, pa makar to bilo pod ma
muzom zapadnih, iii otvoreno kapitalistickih
clio roco IL, ~c,,x; :lx,l,.. ,o%oor,,
"Radnicka" zemlja, koja zauzima takav stav
prema radnicima drugih zemalja, ne moze
Sc smatrati ikakvom radnickom nacijom. Sva-
kako da je Sovjetska Russia mogla i trebala
PROFESSIONAL wise nego ijedna kapitalisticka
nacja, Ona je naprotiv, ~zaostala liza svih.
Ravnodusnost sovjetske birokratije o
grekoj s~ituaciji, samo je jedan korak udaljeno
Cd otvorenog gusenja revolucije. Lenin je
osudjivao nemacke Social Demokrate kada
SUI u proslom svetskom ratu, u rajstagu, uz-
drzavali Sc cd ~glasanja "a ratne kredite, 60
voreci da je to isto kao i odobravanje rata.
Oni Sc nisu protivili tim kreditima, iii, nisu
ucinil sve sto SUI mogli da in poraze. Slicno
je i sa sovjetskom birokratijom u odnosu
Grcke.
Bee sumnje da &c oval isti stav SovjeNka
Rusija slediti u swim "oslobodjenim" i os4o-
jenim zemljama, koje pod njihovom uzajam-
nom ~nagodbom, pripadaju u sfere uticaja
Rustic, a v~erovatno i Britanije i Amerike.
Ali oval postupak sovjetske Wade ma
goveStava da &c i ona sa svojom oruzanoni
silom postupati ma isti nacin, u zemljama
koje spadaju pod menu sferu ~uticaja, ako Sc
| S,oL,,Soi,, ,,cnoc4oxy.%; ,1aLo Lo;o 90 40: ~o
Gopadaju. Koliko do sada mozemo zakljuciti,
sovjetska birokratija Sc zadovoljava sa kapl-
talistickim nacinom vladavine u zemljama
koje oni "oslobadjaju", samo ako SUI te Via
davine voljne da postanu neke vrste sovjetsk;
vazali. Buduci tako, onda mozemo zakljuciti
da &c Sovjetska Rusija p%rotiviti Sc ako bi Sc
pokuSala uspostaviti revolucionarna prole-
terska vlast, u ijednoj cd th zemalja. A ako
obicno protivljenje ne Dude pablo, ona &c
pribeci oruzanom napadu, isto kao i Britain
ia. U ovom s~lucaju to bi bila oruzana kontra-
revolucija.
"Revolucionarnost" sovjetske birokratije
postaje ~jasnija svakog dana. Revolucionarno-
naklonjene mase u Eyropi pocimaju uvidja-
vati tn izdajnicku politiku.
Sada Sc postavlja pitanje, da Ii &c ruske
mase, i u opste mase celog sveta, moci tako
Sta progutati, iii &c skociti sve, ujedinjene,
protiv kapitalistieke klase celog sveta i protiv
sovjetske birokratije, koja u swim pogledima
vec praktikuje prljavu kapitalisticku i'm
perijalistieku politiku? U ovom slucaju to hi
bila zaista, prava Socijalstieka revolucija.