RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-23
Dernolkratiijja--
Prosla, sadasnja j buduca
oD ARNOLD PETBRsENA
%
- -

..Slobodu"! ''Religiju'! ssNadezno Stva-
ranie''! ssSlobodu = - rat koii Sc ma swim from
tovima vodi protiv sobode .tRegiju'' - rat
koii svagde razara tn vrlu sduhovnost ponos
coveka! sNadezno Stvaranje" - rat koj
sirokim oblasma po celoj zemlji prouzrocava
neiskazano razaranje A dole Africi, krdo
nesretnih konskrpta verovatno siromasni,
praznoverni seljaci - kako pokazuje sli-
kama u novnnama, klaci pred katolickim popo-
vma prmajuci pricesce ''pre neg sto podju
btku ,rotv Britanaca''! Tako kazu naslovi.
Cd istog boga od kojeg sc trazi da dade bedu bri-
tanskom oruziu protv sromasnh talijan-
skin seljaka radnika, trazi takodjer
da podari pobedu talijanskom oruzju protlv
siromaanill britanskih radnika j poljodelaca
to oni nazivaju religion, evandjeljem Hrista,
"a koieg Sc kaze da e Prime Mira! Koiko &c
dugo cvilizovani covek podnosti takav hipo-
kr.tizam, takve pogrdne psovke! Kaea &c rad
nici reel, 0 kapitalistickom ropstvu, okorisciva-
Gina cd ropstva njihovim vsokim popovima,
ono sto je rekao Wendell Phillips pred cetiri
dvadesetine godina o ropstvu:
"Inteligentna demokratija kaze ropstvu,
iii O crkvi, Ovo je pravda, "a to je nepravda;
trag Bozje munje jeste upravna crta od jednog
do drugog, crkva iii drzava keja to he moze
podnositi neka odlazi puta.
Promuka gaama puni nase usi razlog je
jos vecinom udaljen copor majmuna "a mo-
menat ina ju nadmoc; istrOseno izne1nogo telo
stare politcke klasne demokratije rusi u.
svoi grob cak pre- negoBto je nien naslednk,
Industriiana Demokratja, formrana Pa ipak,
; blagosov mira ,sa izobiljem bice konacno nase
traino nasedstvo; razog ce biti konacno
stano ustoliGenje sveopste sve-opsezne demo-
kratije bu6ucnosti ostatci ajmuna bice stav-
lieni sigurnost gde njihova .brutalna sa nece
moci mama wise naskodt. Jer ma kako mocni
pristalce brutalnih sila bii sada, oni
kraju krajeva srz slabosti. Kao sto je veliki
nemaGki filozof Hegel rekao. ii da su
nemacki radnei, sledili njegove reci)
Materijalna nadmoc vlasti moze posti-
es,, ,rteoi t1aine rezltatae Napoleon, mogao pri
siliti Spaniju slobodr nistas wise nego sto
je Philip III mogao prisiliti Holandiju rop-
stvo.''
Oaxamzacja - carobni hjut
Nikakva brutalna sila ne moze ustanoviti.
sama po sebi nj slobodu nti ropstvo Pozna-
vanie ekonomskihs zakona, razumevanje drns-
tvenih silai ORGA,NIZACIJE-ov ovo su earob-
nj kljucevi koji &c covecanstvu otkljucati dveri
istiaske, neiscezavajuce demokratije. kao sto
ie mas nemacki pesnik rekae:
.sBurno ie more,
Mala je zemlja
Ljudska glupost
u opste granica
JOS, samo kad bi hteo, zemja
Geo njen plod bio bi njegov;
Ccvek bi bio sretan
Koii je sada nesretan.''
Liudl umiru nebrojenim hiljada danas
u Evropi u odbrani umiruceg drustvenog Sis
tema i'll u odbrani koja je odba6ena
skoro nazad hijadu godina. Strasne Ii tragedi
je! Dali je, zaista, moguce das ista nadmasi
ovo u tragediji i uzaudnosti: da ljudi umiru
"a ono Ste umre, iii sto je necasno mrtvo,i ola
issezavajn ma aoltaru sagorelin vera!
Mi od ocijalsticke RadRicke Partije dr.
: za6emos Sc cvrsto. celom- pomraeuju-
Gem sveta, gte jedna trepteca svetiljka slo-
bode "a drugom gas, mi cemo uzviseno drzati
svetiIikas svetske slcbode koja. Sc sada nalazi
iedinou idej jalu. Marksizma. Mi cemo je nosti do
kraja znajuei da dotle dok nam i jedna
iskr. ostajea od tes svetiljke, ina mogucnosti
dasses ssvet pretvon plamen slobodu novi
zivot A ko mozea to posumnjat, prkos
sadasnie preteanost mracnih. sila - ko moze
JOS posumnjati da bi mi mogi videti blest6ce
svetlo sloboaes radniGke klase oslobodjenja
covecaastuaa Jer@ @starodrevno stable demokra-
tije nijesmrtvo,i nece isceznuti. Ono &c radje,
rastisi daxati bolji zlatni plod slobode nego
ijedno~ ko3e ie coveku poznato od dana Solona