RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25
M. G.. K, Milwaukee, Wis:

M. u. X, Milwaukee, WIS:
Pitanje br. 4: lima Ii kako stoji privat-
ma s~vojina u Rusiji?"
Odgovor: Strogo g~ovoreci u RuslJi ne pos
toll priyatna ~svojina. Sva krupna "svoJlnaN-
tvornice, zemlja, saobracaj, rudnjci it'd prl-
pada draw. Svojina pojedinaca iii p%orodlca
postoji samo u sitnim stvarima. Vrt, kravu, pc
nekoju svinju, zivadi it'd, posedu]u poJedlncl
iii porodice. Proizvodnja Sc vrsi danas vecl-
nom ma industrijski nacin, pomoca maslnerIJe
i industrijskih radnika koji je operisu. Russia
je dostigla veliki stepen industriializacile Go
sada. JOS pre- ovoga rata izvestavano Je da Je
Russia postala treca ma svetu u proizvadJanJl
celika. Ne bi mas nj malo iznenadilo ako bl
ona nakon ovog rata, wee prvih dana, tako da
recemo, postala druga ma svetu u proizvadJa-
nju celika - odmah do Amerike.
Ali to jos ne znaci ola je Il Rusiji sada
z~ajednicko vlasnistvo. Kako stvari "a sada
stole tamo, radnici Sc ne koriste sa viasnis-
tvom, koje je u rukama drzave. Naravno, je-
dan dec bogatstva koje radnici proizvode, cd
lazi ma daljni razvitak industrije, koJi &C do
bro doci radnicima kada Sc uspostavi Socija-
liam. Ali to ne objasnjava nista. | u kapita-
listickim 'zemljama Sc vrsi izrabljivanje rad
nika, delimicno "a obnavljanje i razvitak
proizvodnje. Sluzbena Russia ne namerava
uspostaviti Socijalizam tamo. Ovo ce pitanje
morati ponovo resiti radne mase Rustic.
Drugi, ito vrlo veliki dec, odlazi ma. dr.
zavno r%asipanje, administrator, plate bro
kratima i ~medjunarodno diplomatsko splet-
karenje, a mozda, ito vrlo verovatno, ma pot
kupljivanje ~oportunistickog vodstva u me-
djunarodnom radnickom, politickom i eko-
nomskom pokretu, da puzavacki automatski
sluze sovjetskoj birokratiji pc raznim zem-
llama.
Ukratko, u Rusiji ne postoji privatna
~svojina, ali ne postoji nj Socijalisticka. Posto-
il samo d~rzavna, iii birokratska ~svojina.
Pitanje br. S: "Sta Sc moze ocekivati cd
novih mutacija [promena] u Rusiji, imeno,
odbacivanie Internacionale, nova himna, po-
vratak u staru crkvu i ceremonije, skole "a
teologiju, povratak starog Bozica itd.?"
Odgovor: Ma sya ia pitanja, iii tacke to-
ga pitanja, mozemo ukratko odgovoriti: Rim
nije sagradjen u jednom danu. Niti Sc Soci-
jalisti6ke ~teorije i tendencije mogu odbaciti
JCUIll1u ZduldIlOHl. ICOAACt III
nog u reakcionarni pravac, mora Sc podvrci
postepenoj "evoluciji". Mase, zadojene So
cijalistickim teorijama i aspiracijama, lakse
&c podnositi bolove kada Sc otkida jedan pc
jedan komadic tih teorija i aspiracija, nego
da in Sc cd jedan put otkine. Sta wise, to bi
bilo nemoguce.
Ia poslednjih desetak godina, sve wise Sc
primecuje %odstupanje cd Socijalisticke nauke
i Socijalistickih principa.
Mutacije, iii promene, koje tt pominies,
presto SUI stepenice odstupanja i imaju da
posluze kao stepenice "a prelaz u cisti i prosti
drzavni kapitalizam u politickom, ekonoms-
kom i %socijalnom smislu, sa sovjetskom bro
kratijom kao ugnjetacem i izrabljivacem ma
sa, iako kroz drzavu. Njihovo majmunisanje
sa religion i odbacivanje Internacionale, ne
same da je jak dokaz tin tendencija, nego je
j neizmerno osramocenje revolucionarnih i
deja. Namera je da Sc ozivljenjem teologije
suzbije pravilno shvacanje o drustvu, pri-
rodi, ekonomiji it'd.
Mi necemo biti iznenadjeni, ako naskoro
dodju vesti IL Moskve da je sovjetska vlada
cdredila cak izvesni drzavni fond "a pot
poru crkve i unapredjenje teologije. A vec
je poznato da su odbacili jezgru Marksove
t~eorije - teoriju viska vrednosti, klasnu bor-
bu i materijalisticko shvacanje %istorije. Jest.
sluzbena Russia danas marsha brzim kora-
kom u pravcu koji vodi daleko Cd Socijalizma
u protu-Socijalisticki totalitarijanizam.