Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-02-16

VOJdhd q SldCIlhd, VyIIhd l V
tax heorickem obdob1, jakym
byla americka revoluce. Re-
voluce zapocala roku Its po-
vstanfm kolonif proti anglicke
nadvlade a protahla Sc ma ses-
tiletou waikiki. Washington byl
nejvyss1m velitelem v1tezne
kontinentalnf armady, pozd6ji
p~redsedal konvenci, v n1z byla
sepsana 1stava Spojenych Sta
tn, a byl prvn1m presidentem
prve republiky ma teto strane
Atlantickeho oceanu.
Revolucn1 drama, v nemz byl
Washington jedn1m z pfedn1ch
hercG, nebylo pouze projevem
1sil1 tT1 milionG Americana zba
viii sc kralG a vladcG. Revolu-
ce byla nam1rena proti cel61nu
hospodarskemu rezimu, re KITE
reho pine t6zila evropska Slech
ia, ktery vsak v nicem neuleh-
coval smutny 1del "prosteho
lidu."
Revoluci usilovalo sc O UNA
nj prava kazdeho cloveka ma
"zivot, svobodu a vyhledavan1
osobn1ho blaha". V popred1
revolucn1ho boje staia skupina
jedinecne schopnych vGdcG,
ktef1 sc velmi casio rozchazeli
We svych nazorech O tom, jak
Sc ma postupovati, i O tom, jak
ma budouc1 republika vyhl1ze-
ii. Jedine dusevni prevaze a
proz1ravosti JiT1ho Washington
ma name co dekovat "a to, re
Sc mu podaTilo pTeklenouti roz
Oily mezi revolucn1mi vGdci a
poloziti tax pevne zaklady pro
prave Sc rod1c1 republiku.
jake vGdce armady vzbuzo-
val Jir1 Washington obdiv a u
ctu vsech znalcG valecne stra-
tegie. Kdyz britsky naceln1k
Sir William Howe pTistal v
newyorskem pT1stavu Sc 80 va
lecnymi lodemi a sc 400 trans
porty, dopravivs1mi sem 80 IT,
sic vojakG, 10000 namorn1kG
a 1900 del, valka zdala Sc az
predem prohranou. Use, CO.,
mohl Washington ~postaviti pro
tt teto pfesile, bylo asi 20 tis1c
domobrancG a novackG. Angle
byla naprostou vladkyn1 more
a mohla zablokadovati cele a.
mericke pobrez1. Anglicke zaj-
my nachazely krone toho tez
mnoho privrzencG i mezi samy-
mi americkymi kolonisty, TAX
re nejmene $4,000 t. Nv. anne
rickych toryG bojovalo pc bo-
ku Britt. Neni divu, re "a ia
kovych podmfnek Washington
vyckaval a nepoust6l Sc do zad
nych otevTenych bitev, O nichz
predem v6del, re by koncily pc
razkou. Americky BOZ O svo-
bodu a vznesene ideally, vyja-
drene v Prohlasen1 neodvislosti
vzbuzovaly zat1m sympatie pc
celem sv6te, a do Washington
novy armady pocali Sc hrnouti
dobrovolci z Francie, z Nemec-
ka, re Svedska, z Polska a z
jinych zem1. Jeho vojaky cvi-
Gill nyn1 professionally dGtojnl-
ci, jake byl Won Steuben. Ma
konec uzavrela Francie S anne
rickymi koloniemi spojenectvl
a poslala sem slime lodstvo a
velkou armada. Pc mnoha ne
vyl1citelnych 1trapach mohl
Washington konecne zahajiti
ofensivu. V r1jnu 1871 zasko-
Gil hlavn1 odd1l britske arma-
dy u Yorktown a pfinutil jej
Ike kapitulaci.
Valka byla vyhrana, ale hos
podarsky zivot zeme - ktera
byla nyni autonomn1m staten
- byl 1plne rozvracen. Moe
kontresu byla nejista a kon-
gres sam Medal sc ami byti
schopen rozuzlovati spletile
problemy, pred nimiz mlada
republika stala. V tonic zmat-
ku vypracovala skupina ddstoj
Mkt plan ma prohlasen1 americ
Ike monarchie a nab1dla dokon-
ce korunu Jir1mu Washington
now.
Westinghouse vyznavan1
podstatnych principG americke
revoluce nebylo vsak pouhym
prazdnym gestem. Ucinenou
nab1dku povazoval skoro "a O.
sobn1 urazku a dGstojnlky pTi-
mel k tomu, ably Sc sveho pla-|
nu vidal.
Roku 1878 byl Washington
opetne presidentem 1stavn1
konvence, ktera Sc sesla We FL