davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Washington Journal., 1945-04-13
GpiOentien luer.
OcM befIrNtct


@oihington an eiliem 8eridlt
ii6er be1nrlbigenoe Gern1ebrln9 Der
a~ronf9clten in europa, iugtc ll9tH.
RN, OoB ~crlitc Gpioemicn OrobeH
mo bclcgtc oicie MittciItmg nit itn.
tiitiihein Materinl.
Sn uieGer @iniidt, 6icB es in Dem
9erift lei ser 9luSblid ountIer ais
1918, oils sic Seidler aniin0en, alif
Die 2ifferli on5lupohien Die IN Ben
n1diten oarolT ~iolgenoen Sobren Ell.
reidt nuroen. IS lpltrOe ots9eiiibrt,
ooB sic iblehten @obnun1soerb1lt-
mile, Sic 3eritorten ianitdren Aitln-
qelL ull0 bic utnbermonoernOen Men-
ihenlnengen bel &rie9senOe cinen err
beblidl 9roBeren llmfong cin0enonl.
men 1n6en meroen.
Der 8eridlt mllroe BON Dem cpl.
oenliologii6ei AlsfunftSbiiro ser
llNGNll. ols pom anuO Stopman
geIeitet mirO, eritattet. Die itdrfIte
unmittel6are Nrobnn9 fommt BON
Oem er60bten 8orfomnlen uno ser
weiteren Allsbreitung pom Sled. ~
p6lts, ober fait nlle &rnnfbeiten Ole
bel Oen OBSERVATION-DISCLOSURES nllgc-
meloet meroen miilien 5eigen cine er.
bolte Gerbreitulg, Die i'm Gurde
id1nitt minoeItens 0as GoppeIte oeS
8orfommens Dor Dem ariege Be-
trdgt mo IteIlen cine ernite 8e0ru-
bltng 0nr.
Ger 8eridt itiist it'd aui Die 3if
fern BON 1913, neil sic 3oblen bon
1914 nod nidt pollitdnoig iino. Sn
10 9dn0eru ouf Sem europGii6en
Continent ourh folgenoe&ermebrnng
Ser &ranfbeitsf6lle feitgeItellt: Nte-
nengitirS auf ooS 3.1fafe ser 3iffer
bon t928=39, ain0erldbmung ouf
ooS 2.5fade, SppbuS olf 0as t,5fa-
DIE, &ubr oii ooS 2.1fafe, Gip9te-
riti8 auf 0as 3fade nnO S6orlad
altf oos 3.2fahe.
Die 6orldungen ser ll9tG&A
5eigteu orei pefentlidle Seroe ser
5leftppblts in Siiooiteuropo: Gin
rumGnfiher Sero nit Dem Centrum
in 8eBarobien uno Ser 0ltlihen Mol-
onit, Elm INTERPRETATION &ero NIT oett
Centrum I'M iubfarpotiifen @utbe-
tietL ser iidl bis nod NorO- llltqorn
erltreft, nnD Elm frontiifer Serb,
0elIeu Centrum in 8osnien lit lino
Ser it'd notwithstanding bis nad Ser
6ien ~ausoe6nt. 9(le oieie maren I'M
lebten 6riibiobr in rolher NliSoe6-
nllna beariffen. un0 IS bat neller-
Sings cine Germebrung It~attgefltn-
Sen, bon ser lgt3&a iagt, lie iteI(e
oie erniteite epidemic i~reenoeiner
9ronfbeit I'M 8egenmdriigen arieec
0ar.
5n 9eutidluno, mo- 5leftppbus
friiber unbefannt mor. gob es 1913
iiber 5000 Sale, Sic ii6 bis in .oas
Nbeinlano eritredten.
3ablengemdB fiir oan8 europa bat
gipbteritis sic gr0Bte Ausoebnutg.
IS miro geifGtt, Dab i'm Sabre 1913
in @iiropa inter alsi6llB &uB-
lnnos minoeItenS cine MiIIion Sale
uoraele9en boben nit elmer Sterblid-
felt bon nidt meniger ais fiinf 8ro-
sent. Geutihlnno bate 1913 300
600 6alIe uno oie &rorfbeit mar
1914 nod I'M anpndien. Die Ser
mcbrlrng in Norpegen ul0 Solluno
mlirSe nls erploiib be5eifnet.
Washington Journal., 1945-04-13
Nasis tStcn 8
rGniistc patriotcr,

Stod6olm - am oorigrn Mitt.
nod mliroen, mie ser 5rei-G 1niidc
&rciles9 ienit mitteilt. in Ropcnbogcu.
adt 0oniidSe Gatrioten BON Sen Seut.
lden Ringeridtct,
Inter Sen Opfern befan0 lid, ser
30i16riae @rof 2ennart 4blefelot-
Sauria-S ebn Der iih I'M naben Der
NOTWITHSTANDING 81 ser So
nigsfamilie bcfano.
Washington Journal., 1945-04-13
0ifidon

Nidt ieoer. merf' oir's, mein
Trelul0, fam reid an @iitern
bier per6en, I
81 Dem inneren Slid tr1at
ieoer Den 6reibrief i'm Ser5en.
Washington Journal., 1945-04-13
anbepanIe

a,Ia, &arlden, 1piepiel @elO be.
fomnlit Oh 0ellt min rnus2"
u8eiB ih nid)tl"
,,slber Ou gebit bod idon 3ur
oo fanrtit ou bod ffon red.
nen!~
,SSa. a6er iebt baden mir BOD &c
rien!"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
Sc okrog dvoiset drzov ne
priznuvu Sovietske zveze

Sovjetska unija je bila in je V marsicem Sc vedno izoirana
dezela. Zed. drzave so 10 priznale seIe V prvem terminu sedanjega
predsednika, Xxi je bill zastran tega potem silovito napadan ne
samo do tie vojne, ampak je Sc tudi sedaj.
Ea izmed prvih velesil, Xxi je priznala Sovietsko uniio, ie
bla Anglia, XII je to storila ma pritisk delavske stranke in pa
vaed diplomaticne potrebe. Priznala jo je tudi Francija potem,
ko Sc Jlma z intervencijo in ne ma druge nacine nj posreci1o, da hi
do zadnJlh dni nacijskega vpada vanjo, in to je veliko vzrok,
cemu Sc Je sovjetska vlada zavzela, da stare carsije v Beogradu
ne DO vec trpela. Tako je podprla osvobodino gibanje, XII mu ma
ce5uje Tito in s tenn 81 je pridobila mocno drzavo v svoi krog
lskrenih zaveznic, docim il je bila pref sovrazna in pa Glen V
"sanitarnem pasu".
Ma amerlskem kontnentu je Sc nekaj draw, Xxi noceio pi-
znatl, ola Je ma svetu USSR. NajvaznejSa med mimi je Braziliia.
Men predsednik Vargas je fasist, pa &c je stokrats mas zaveznik.
SVoJo drzavo je spremenil V enako polihcno-socialno tvorbo kot
je Spanija pod Francom ali kot je bna Italia pod Mussoliniiem
Vargas Sc boil "komunizma" to Sc pravi, on protektira privilegiie
s sio. Nedavno je sicer obljubil razpisati voltve, prvic DO mno-
9Th letlh, toda kontroHral jh DO on, glasove bodo steli niegovi
lJudJe IN volti pa DO smelo Timed 40 miijonov prebivalcev lie
okrog Stri milijone ljudi.
Brazilja, XII jo Stejemo med zdruzene narode, ie torei ena
naJooJ totaItarn1h draw ma svetu - totalitarna edino v priloe
posedujocih, torej je cello bolj tiranska in reakcionarna, kot pa
Je n pr. Francova Spanija in fasisticna Portugalska.
IudI slednji dive dezeli ne priznavati Sovietske unite. kar
Je razumlJivo. Ampak BrazilUi je sedaj vsled nienih tesnih zvez
z vlado Zed. draw nerodno, kaji mi hocemo (ameriska vlada
namrec hoce), da smo proti faSisti6ni Argentina, a da pomagamo
Braziliji kohkor najvec mogoce. Edna razika med NINA pa ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
"A ZUPANclc:
I " E IL I

la dobra. Vlekla 10 je skozi 20
be in 10 tozila sinu, da pohaj-
kuje. Izrezavala je IL casopisov
vesti 0 raznih zgubljenkah, XII
imajo svoje moze pri vojakih.
Vsega tega nj Wilma vedela,
dokler nj zani o tenn pisal in
prilozil nekaj materinih izrez-
kov. Wilma je besnela, jokala
in rotila je V pismih zanija, maj
materi ne verjame. Ali zani il
je grozil, da 10 ubije, &c je lie
pol resnic tega, kar je re slisal
cd ME.
To je Vilmo tako potrlo. da
je zbolela. Kar vidno je blede-
la. Nj vec jokala, nj govorila,
ampak hirala je in Sc susila,
Nazadnje 10 je oce odpeljal V
Rochester, v kliniko !" Bird
ko jokaje je nesrecna zena do
stavila: "Da, zani Sc bile z ia
ponci, ampak Sc bije z o~rozjem
v rokah. Moja uboga, pc nedol-
znem napadena Vilmica nj ime-
la orozja."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
Francija v procesu sociuIizaciie
in revoIuciie brez civiIne voine

Pc osvobojenju Francije je socialistiena stranka, XII ie
bia pref V podtalnh aktivnostih proti vladi, V Vichyiu in
prot fasizmu najbolji ognjevita, razglasila ma svoji kon-
rencl sprejet program "a takojSnjo socializacijo. MEM pred
~tavniki SO upraviceno poudarjali, ola sedaj je cas- "a strmo
glavljenje sloja, XII je pomagal Mussohniju, Htleriu in Fran
GU; in pod Petainom pa Sc hlinil Vatikanu in Franciio Mem
CHI udinjal
Francoski kapitalisti so bezali S svojih kapitalom il
dezele vselej, ko je izgledalo, da Sc proletariat zdruzuie in
posebno V casu takozvane ljudske fronte, XII Sc V silno skodo
Francije nj obnesla.
Laval in Petain sta sedaj nekje V Nemeiji. Francoski
nadSkofje, XII so sluzii Hitlerju z odobritvijo Vatikana
kajpada SO dskreditirani. Francoski kapitalisti SO zazna-
movani "a izdajalce. LIE eden glavnih izmed Nth je izvrsil
Washington, ces, mi smo "a demokracijo, torej stojte nam oh
strani proti "komuniSticni' nevarnost!
V resnici konunisticna stranka V FranciIi cd razpusta
kominterne nj vec levicarska, ampak je pc vzgledu amerske
1zIavlla, da ker ljudstvo nj Sc "zrelo "a sociaHzem", je mai
boljse priznati sistem kakrsen je in lie pomagati, da nacizem
pade.
Francoska sociahsticna stranka Sc ma to komunisticno
lnijo nj ozirala, kakor Sc nj takrat, ko so komunisti v Fran
CHI, kakor drugod, trdili, da je to lie imperialisticna voina.
Francoski socialist, Xxi sedaj tvorijo ocividno najjaco stran-
ko V drzavi, zahtevajo socializacio takoj. CHM bi popustih
V nasvete IL Londona in Washingtona, ceS, poeakajte, da DO
dill in ljudstvo pa bi pozabilo ma njihno prosttucijo, XII so 10
Igral pred VoJno V ponoc Hinerju in faSistom drugje, in
potem Sc svojo dezeo pahnili fasstu Lavalu pod noge.
"Sedaj, cimprej, ne odlasati," Sc glasi kic francoskih social
stow, XII SO Sc mu V februarju koncno pridruzili tudi komunisti in
tako FranclJa doz1vlJa socialni preobrat ma povsem legalen nacin.
Kaji dine 1. marca ga je prevzel pod pritiskom move liudske
Franc1Je tud1 MEN zacasni poglavar general Charles de Gaulle.
VISA velika industrial, rudniki, zeleznice, vodne sie, banke
it'd. postane splosna last. Anglezi in Americani Sc sicer cmeriio,
a Francozi imajo S svojo 'peto" kolono tako slabe izkusnje, da ie
boljse zanje in "a YES svet, ako 10 sedai pokoncajo.
To, kar Sc sedaj vSi V francoski dezeh, sicer Sc nj socializem,
a vendar &c ne DO kakega zastanka, je to konec kapitalizma v nil.
In V skladu S tenn razvojem je prav, da je Francija, oziroma MEN
Pariz, dolocen "a glavno mesto bodoce delavske internacionale.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
"Norec"
Sc pripeIie v Waukesan

Dramski odsek soc. kluba st.
l JSZ il Chicago DO vprizoril
igro "Norec' v SIND. To DO 1.
aprila ali ma Velikonocno nede-
lilo popoldne. Program Sc pri-
enc tocno oh dveh.
Prvotno smo sklenili, Ola bi
Sc maj igra in visa prireditev vr-
Sila 10. marca Pozneje so mas
tehtni vzroki prisilili, da smo
10 morali prestaviti ma l.. april
la. In zdi Sc nam, da DO tako We
like boljse "a mas, oziroma "a
naso prireditev. Program DO
lep, toliko lahko zagotovimo
vsakemu. Nabavite 81 vstopni-
ce vnaprej in pridite 0 pravem
casu V dvorano, to je, oh 2. uri.
Vrata bodo odprta OBJ /. uri.
Ako pridete OBJ easu, boste Sc
deli, kjer 81 sami izberete. Ako
prldete poznO, mOgOce dOb1te
sedez, ali pa tudi ne! Pricaku-
jemo cez tisoc udelezencev. &c
bi samo vsi. Slovenci priSli, bi
lahko dvorano napolnili sedem-
KRAFT, Toda pomislite, tudi Hr-
vati so zdruzeni z mani v San
su in so tudi aktivni. Poleg te-
ga kupujejo vstopnice tudi Boil
gari in Macedonci. Da bi lie IL
Chicago priSlo kaj "Ribenca-
now, da bi dvorano razsirili.
Odbor 25. clanov pc stevilu
della S polno paro. Skusali bono
ustreci vsakemu, samo obrnite
Sc ma pravo stran.
Precej let je re preteklo, kar
nismo videli slovenske igre ma
naSem odru. Nj cudno, ako lju-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07

dju vprasujejo, ali je res, ola ie
to tako zanimiva igra, kakor
pravijo? Zdaj Sc samo spomine
obujamo ma lepe pretecene ca
Sc, ko smo imeli priliko videti
Sc pc diva koncerta ma leto. In
vselej z dobrim moralnim in
gmotnim uspehom. V polpre-
teklem casu mas je noga zane
sla cello, da smo sli g~ostovati V
Chicago ali pa V Milwaukee,
zdaj pa. Upajmo, da pridejo
tisti cast nazaj.
Spomin Sc mi obuja dalec ma
zaj pred prvo svetovno voino.
NaSi odri in scenerija, vse je BIZ
10 jake primitivno. A tudi igral-
ci in gledalci mic boljSi. Zgodilo
Sc je, da SO z ljudmi priSli v
dvorano psi, maGke in kokoSi.
In SO tudi ostali V dvorani med
igro. Ko SO Sc igralci ma odru
g1asno prepirali, sta tudi lajeza
stekla k odru. In, 0 boy, to je
bill fun! Oder je bill nick in la
jez, nevem ali Cd jeze ali vese-
liza, je skocil ma oder. In ker ie
bila igra komedija, je,bilo~%ese-
liza Sc "a tri tedne potem.
Otroci SO bill V spremstvu
starsev prosti vstopnine, pa je
soseda sosedi rekla: "Neza, lepo
tie prosim, odpelji Sc mole S Sc
BOZ ma igro. Donna mi samo ma
poto delajo. Maj tam skacejo in
stolom noge lomijo." Tako Sc je
Sc druga in tretja soseda reSila
nadloge otrok "a tisto popol-
dine.
Mexico je precej rejen presto
nastopil ma odru. Zgodilo Sc ie
pa tako. Lesena dvorana, oder
je bill menda pridelan pozneje,
seveda povrsno in tudi IL starih
trhlih plank, Takoj craven odra
Je bill doStukan svinjak, XII je
incl Samo tri Stene, cetrta lie
DELLA ma oder. V pretecenih do
brlh cash smo imeli navajo, da
smo ga nekoliko popili, cato, da
smo imeli korajzo "a nastop.
Eden igralcev pa je menda pre-
vec zavzil tiste korajze, Sc yale
tel V trhlo ,planko, pa je Str
bunknil V svinjak. Namesto
igralca pa je preplaSeno prihru-
Ill praSic ma oder. Porocevalec,
XII je bill obenem tudi kritik v
naselbini, je vzpodbujevalno pi-
sal V cajtengah: "Le tako ma
pref z duhom casa, nekam bo-
mo enkrat re priSlil"
Mic takSnega, kakor sem Ego
raj opisal, Sc ne DO zgodilo ma
nasi prireditvi |. aprila. SIND
je moderna stavka z velikim in
modernim odrom. PreSici in psi
ne bodo prisli v dvorano dru-
god kot cez vrata. Tu pa bodo
reditelji.
Najbolj vazno "a mas vse je.
ola ST zapomnimo sledece: Dan,
ura, prostor in vstopnina. Toe
most je jake wanna. Vecia gle
dalisca, kjer ljudje igrajo, "a
klenejo Use, vhode elm Sc "a
stor ma odru dvigne. Nj dovo-
ljeno med dejanjem Sc spreha-
jati sem ter tia in motif igral-
ce in druge ljudi. Koncem de-
janja Sc vrata zopet odpro. Ali
CHM Sc drugo dejanje zacne, Jill
zopet zapro. Pri vsakih vratih
pa reditelji pazijo ma morebit-
no nesreeo ognja ali kaj dru-
gega izrednega. PR mas seveda
nismo tako natancni, ceprav ne
bi mic Skodovalo, ako bi Sc ma
vadili take pravilnosti.
Torej ne pozabite ma l. april
la. Martin Judnich.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
.SKO OVEN:
.RAZGOVORI

cih, Sc predstavlja ujetega slo-
venskega partizana, XII ga drzi-
ia diva "a noge in "a roke ma
kladi, docim mu tretji z nava-
dino sekiro seka glavo. Ma osta-
lih slikah so brezglavna telesa
in pa odsekane glave, lezece v
travi. In kjer jim Sc to nj bio
dovolj, SO brezsrcni, necloveSki
rabbi okincali odsekano glavo
S partizansko cepico, odprta
usta pa il potisnili cigarette
Kadar kdo govori, maj bono
usmiljeni z n~aciji, in z izdajal-
ci il vrst svojega naroda, ia ie
pac pozabil, da je nasa zemlja
napojena S krvjo teh muceni-
koV.
Doba izpovedovanj
Dino Grandi Sc je izpovedal.
Dolgo, zelo dolgo casa je iSkal
izpovednika, XII bi ga ne Same
poslusal, ampak mu dial tudi
par dukatov nagrado. Kon-
emo Sc mu je posrecilo pc dol
gem trudu najti mecena, v an
gleSkem casniSkem magnatu
Beaverbrooku. V istem casu je
prinesel to izpoved pred anne
riSko publiko magazin Life.
Je imenitna stvar in prav je, da
10 vsakdo precita, Sc posebno
vsak Jugoslovan. Danes smo re
navajeni sofizma in lazi, ma de-
belo navajeni - a kaj takega
pa re dolgo nisem cital.
Dino Grandi, velefaSist, de-
sna roka Mussolinija, i~nstigator
napada ma Spansko republiko,
velefalot in intrigant prvega re-
da, je bill pc njegovi lastni typo
vedi YES cas- demokrat - pri-
stem demokrat ter primoran V
zrtev velikega razbojnika Mus
solinija. Ravno tako visa Italia.
In savojska d~inastija. zrtve,
zrtve!
Same &c bi mas zavezniki ra-
zumeli, klicejo TAXI izpreobr-
njenci! CeS, mi smo bill vedno
"a mir, toda Nemcija, pa MEN
Hitler in Ribbentrop ter neu-
krotliivi Mussolini so nas S silo
zapeljali.
Mi smo demokraticni re pc
naturi, je njegova izpoved. Ko
sem tisto precital, sem V duhu
zmolil "konfiteor" "a tega mai
vecjega la~znjivca, cd kar je le-
gel v grob Machiavelli.
Pri mas
Predsednikov govor o rezul-
tatu conference V Jalti je bill
zelo obSiren. Povedal je o skle-
pin glede bodocega miru in po-
udaril skupen koordiniran BOZ
proti Nemciji. In pa povrsno,
kaj Sc je ukrenilo glede Poll
ske, kjer Sc je Curzonovo crto
pravilno razclenilo, kar Sc pre-
bivalstva tice. Omenil je tudi
Jugoslavijo in GrSko. Ker smo
re pri tenn maj omenim, kaj pra-
vi Drew Pearsons V svojem
"Merry-go-Rounds''.
"Tri leta je re Stain ma sta
liScu, Ola je meja, katero SO "a
vezniki leta 1913 p%ripravili
ameriSki inzenirji "a lorda Cur
IONA, prava meja med Poljsko
in RUSTIC.
Stain je vstal ter dejal An
glezem in Amerikancem: "Ako
hocete, da porecem narodom
sovjetske unije, da sem JAZZ
(Nadaljevanje ma 4. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07

da je ena naklonjena (li pa je bia naklonjena) Hitlerju, druga
pa nam.
Sovjetska vlada 81 prizadeva, da porazi stare predsodke proti
sebi z zatrjevanjem, da il je vseeno, kakSen gospodarski sistem
ina ia ali ona dezela, glavno j, da njenega pri miru puste. In
komunistom je narocila, maj Sc spremene v legalne stranke ter
obljubijo zvestobo vladam, kakrsne SO.
To razrednih razEk seveda n. mic spremenilo. In cato Sc pose
dujoci v Braziliji boje prav tako, kakor ma Poliskem tshh, XII de-
lajo in Five v pomanjkanju OBJ enem.
Russia DO v vsakem slucaju ostala inspiracja garacev in kot
TAXA je priznana cd ljudi tudi V onih dezelah, Xxi z MO Sc MISC V
diplomaticnih stikih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-07
Wilma.


Bio il je takrat komaj kak-
snih dvanajst let, ko sem Sc 20
nakljucju seznanila z memo
materjo. "Bolehna sem in ne
vem, kaj bi brez ME pocela,"
je dejala matt, ko Sc je kakor
mlada srnica vitka in poskoc-
ma Wilma nekoliko oddaljila.
"Sedem jih je bio, pa mi tale
osrni in zadnji otrok velja wee,
nego vsi ostali skupaj. In &c
bozja zapoved res kaj pomeni,
to dete 81 DO Zasluzilo obljub-
ljeno sreco
Mater je bio prav redkodaj
videti ma ulici. Tenn veckrat pa
sem srecavala Vilmo. PRAY lah-
ko 81 je bio zapomniti Meme
v~ranjecrne kodre okrog pri-
kupnega podolgovatega obraz-
ka, njene visoke obrvi mad te-
mnomodrimi ocmi, XII so zme-
rom veselo in podjetno gleda-
lie V svet. Sibko Memo telesce
Sc je polagoma razvilo V cedne
dekliSko telo in otroSka vese-
lost Sc je umikala dekliSki res
nobi.
Toda nekega dine mi je VISA
nasmejana prihajala naproti.
|"No, nekdo je hudo srecen, da
je dovrsil solo, kajne?" sem 10
podrazila.
ooh, sofa 49," je odmahnila
z roko. "Saj sem 81 re delo ma
sla." Nagnila S je blize in po-
sepnila: "Porocila Sc bonn! Maj
lepsi, najljubsi FAINT, kar jih je,
in zani mu je ime Zasme-
jala Sc je pridrzano, vendar ia
ko cd srca, da so il stopile solze
V oci. "Mlada in neumna sva res
Sc oba, vendar sva polnoletna.
Delala bova in Stedila toliko,
da 81 bova pozneje narocila Sc
enega zanija in Vilmico. Poro-
ella Sc bova Sc to jesen
Toda koledarske jeseni Sc nj
bio konec, ko SO japonske bonn
be padle ma Pearl Harbor. Zani
je bill vpoklican.
"Tako mi je, kakor ola me je
nekdo prav mocno udaril pc
CLAW. Komaj tri tedne je traja-
la ia najina velika srecal Ko-
mai tri kratke tedne -" Sta
novanje je odpovedala in Sc vr-
Mia domov k starSem. Sluzbo
je menjala re dvakrat. me mo-
rem 81 najti mesta. NajrajSi bi
sla k Rdecemu krizu, kamor-
koli. Pa ne smem. Delati in Slu-
ziti DO treba "a diva, zanj in "a
Sc, da Sc ne DO ma prazno vrnil,
&c Sc DO sploh Sc kdaj vrnil !"
Eaten SO potekali messed in
messed, Whine nj bilo videti nj
kjer. Srecala pa sem memo ma
ter. Wilma je Minnesota" je
pravila. "Zanijeva matt il nj BIZ
Henderson daily dispatch., 1945-11-17

Senator Harley NJ Kngore CD) West Virginia. wants the govern.
neRt to take over all patents federal money produces and give them
to all Industry
Big industry. however. wants patent provisions left out Of the
the program, the fact that industry spends millions of dollars yearly
IN maintaining research stats and facilities justihes its claims to
patent benefits from the discoveries produced.
Industrial spokesman apparently would accept a compromise
agreement providing for determination by the administrator of what
an industrial laboratory is entitled to in the way of patents from
a JOINT research venture But, they viii make a perfunctory fight
against Snch a compromise in committee hearings.
. N THE ARMY VS. NAVY BATTLE FOR control Of the proposed
single department of national defense. the Army clique is O n top
in the first rounds because of its greater influence o Capitol Hill.
The two branches of the service are Waging a bitter battle under
the surface for the control Of any unified command
Both sides nave been fairly polite in public. with the Army telling
Congress that it favors the plan for purely patriotic and security
reasons
The Army has even said publicly that it would be tickled to have
a Navy man head the merged services
Toprankng naval officers also have been fighting back politely.
merely urging Congress to take a year o so to study the matter
before passing legislation creating such a depart
ment Army Men
Under the surface. however. naval officers are
accusing the Amy of making a grab to take over "'
the Navy and Marine Corps $ It could rule supreme stolin9
and have control of whatever money is appropriated
by Congress.
On the other hand. Army officers are whispering to their closest
listeners that the Nays plan to study the proposal is merely a
stall for time in a n effort to lul Congress into lethargy A year
hence. Army officers say. Congress and the public will be willing to
let well enough alone
At any rate. the war did not end N VI day for Americas pro.
fessional soldiers and sailors
. CONGRESS IS SET to pass some kind of bill by which the
federal government will underwrite part of the nations scientific
research
The scientists who want the fund run by a scientist-controned
board eel to be losing their fight. however A presidentallyap.
pointed administrator With a n advisory board Of scientists and lay.
men probably will be decided upon.
Henderson daily dispatch., 1945-11-17

Der, says that, If we hear all the congressman
who say they would like to testify during hear.
lngs on the measure " I don't know how long it
viii take before the bill is completed"
Congress may adjourn some time before
Thanksgiving Day until after the first of the year
and fears We're expressed that the full EMPLOY
ment blll VIII not be ready in time for a vote
before adjournment.
Enactment of a full employment bill is part Of
the administration postwar reconversion pro-
gram. The Senate passed a modified version Of
the original administration bill.
Less IN the open than who shall run the pro-
gram. but probably the hotter issue of the two.
Henderson daily dispatch., 1945-11-17

British troops reported capturing
an Annamese munitions plant. It
was d UOW and arrow factory.
Henderson daily dispatch., 1945-11-17
NMA&eW ASHl
Full Employment Bill
Faces Lengthy Delay
Army Ahead Of kovy in
Unified Commend Fiqht
Special TO Central Press

. WASHINGTON Administration supporters are fearful that the
fun employment bill may not Ven be voted o by the House this
year, much less approved
The House executive expenditures committee has given no indi-
cation of Fastening action on the Senate-approved measure.
NEUTRALITY-SUSPICIOUS.. Canton Manas.n 90 OF ALahana .nnri,aa nncr.
Henderson daily dispatch., 1945-11-17

Naata Carolina Uses more fortlljz-
er than any stale in the I. 5 What
viii the tonnage be when The new
corn and pasture programs get IN
full ee.,r o."
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-04-03
estate st2s.saa

Chicago-An inheritance tax re-
turn filed today showed the estate
OF the late Herbert +. Russell,
founder OF the Franklin Pipe Foun-
dry Co.. was valued at &i23 .S33.
Principal legatee Franklin J. Rus
sell. Adrian. Mich, received his
fathers real estate. a half inter
est in S3,519 bank account and
half OF the estate after expenses
and appropriations Beatrice Rus
sell, a daughter, also Of Adrian, re-
ceiyed 1924.