Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-14
Poskusi 20 zblizunie med vctikanom
in KremIinom Sc ne bodo uspeIi


IL Vatikana je bio dine II. marca uradno porocano, da SO We
sti o pogajanjih med MIN in Moskvo "a pobotanje neresnicne.
MISC pa V Vatikanu pojasnili, cemu SO tudi porociIa 0 pogajanjih
prisla IL iste pisarne.
Kaj je ma stvari? Vatikan, to S pravi, YES svetovni aparat
rimsko katoliSke cerkve, je storil pc bojseviski revolucui vse
kar je zmogel, da bi 10 unicil. L tega namena je pomagal Musso-
iiniju in Hitlerju, Dolfussu in Francu. In reakciJi sploh.
Vsaka enciklika cd leta 1918 dale je bla usmerjena proti
"komunizmu" In vsaka pref proti socializmu.
Predsednik Roosevelt Sc je pod vplivom poltikov irskega
rodu V Ameriki lotil probema, XII ga brzkone ne DO zmogel
Manfred, kako koncati prepir, XII traja med vero in drzavo, kar
Je Steer napacno receno. Gre Sc med cerkvijo, kakrsno zastopa
sv. stolica V Rimu, in med Kremlinom, kjer je Lenin dejal, da
le rellgija opij, torej sredstvo "a zavajanje ljudstva.
Dive ideji sta trcili skupaj. KrScanska, lepa ma papirju, je
udarila V "brezbozniStvo" move Wade v Moskvi in Cd tam SO Cd
govarjai z "Brezboznikom'. Stain ga je med to vojno ustavil
vsled "pomanjkanja paprja" a V resnci najvec ma ljubo Roose-
veltu, ker je V svojih strih svobodScinah zahteval tudi svobodo
bogosluza.
Stain, Xxi Sc je V mladosti ucil bogoslovja, precej razume O
takib receh, pa 81 je mislil: casopis "Brezboznik" maj preneha,
pravoslavni duhovniki V Sovjetski uniji maj Sc pobotajo z revo-
lueljo, in ko to store, Sc pricne novo poglavje pravoslavja. Pref
je bilo udinjano carizrnu, temi in reakciji, kar ve troje je emo in
isto. A odslej pa maj suzi vnanji pohtiki danasnje Rustic. &c
Churchill in Roosevelt hoceta svobodo cerkve V vseh koh1 sveta,
torej tudi v Rush,, 81 je Stain, nekdanji semeniscnik, mislil, da
jma prav lahko ugodi brez skode Ease.
A Vatikan je sunni, da Sc il tega zanj morda ne izcimi mic
dobrega. Ako Stain proglasi svobodo veroizpovedanja v USSR,
Je morda to V soglasju Roosevetovega programa Strih svobod-
Scin, ne pa V sorodstvu s programom, XII ga skusa uveljaviti Phi
XII. KaJtl cerkev V Rusiji je pravoslavna, torej ne porneni "a
blagajno Petrovih novcicev V Rimu nobenih dohodkov.
Sc toiko slabSe pa je, ker je vlada V Moskvi pravoslavno
cerkev uradno podprla in il dovolla prvi zbor patriarhov ter ga
financirala, cd kar je padel carizem, in poskrbela, da Sc lie ma
MENU poudarilo nagnjenje "a tekmo z rimsko katohSko cerkviio.
Bill SO cast, ko je papestvo res imelo veljavo in ukazovalo
tud1 nekatolisklm drzavam. A sedaj pa je priSla ma povrsje Ru-
sja s svojim reformiranim pravoslavjem, XII Sc ga Vatikan boil
boil kot pa "Reminiscences brezbozniStva', s kakrSnim je hotel
Lenin iztrebiti vero V lesene, kamenite in bronaste sohe.
Tako je brezbozna Russia postala spet "krscanska", priznala
pravosavje, ga centralizirala in S tenn izpodbila Vatikanu ten1eIj
trditve, ola Sc bori "a bogosluzje V Rusji.
Ma zboru pravoslavja je bia v Moskvi zastopana pravoslavna
cerkev V Srbiji, V Bolgariji, Greiji, V Turciji, Palestini, V Ame-
rki in cd povsod drugod kjer 10 kaj je. In Rusija je velesiIa. Sta
lin, star lemenatar, Sc Piju XII. lahko smehlja. CeS, glei, koliko
velesil 81 cast incl "a sabo! A sedaj?
Sedaj ina Vatikan popolnoma ma svoji strani samo dikta-
ostaneta Petain in Laval V Franciji, pa je vzic svoji nezmotlji-
vosti napacno igral Oba moza, XII sta Piu obljubila spremeniti
Francijo V klerikalno drzavo, sta dokoncala. Sedanja Franciia
je spet protiklerikalna.
Nemcija DO porazena in papeStvo nina cd ME v BODICE pri-
cakovati mic kaj koristi. Latinska Amerika, VISA rimsko katolska,
prehaja pod vpEv Zed. draw. Steer je v ameriskem state depart
mentu vatikanski vpiv zelo mocan, skoroda vcasi prevladajoc, a
nj realshcen in DO splahnel. A v demokratski stranki pa bo ostal
10 Sc je Roosevelt napotil V Jalto ma sestanek s Stalinom
in Churchillom, je wei S sabo tudi nekega irskega katoiskega
pohtlka, bivsega predsednika demokratske stranke, in casnikarii
SO Sc cudili, lie cemu ga jennie s sabo ma tako pot. Pa SO kai kma-
bogosuzja V Sovjetski pnUi, ne ola hi to pomeniIo spriiaznenie
med MIN in Pijem, je poskusil V Interest," svoje vnanie poHtike
in pa bodocega miru ma kak nacin ustaviti dvoboj med NINA
Torej maj gre ia irski politk il Brooklyna ma Jalto, cd tam v
Moskvo in potem v Rim.
v Vatkanu MISC bill zadovoljni in spuscali v svet vest. ola
Roosevelt je uvidel, da bi bill to sveti stohci prevelik poklon. IRE
dill je, ola je prisel tia lie bivsi predsednik demokratske stranke
in to sele potem, ko je opravil svojo misijo v Moskvi.
Roosevelt snatra, da je sovrastvo klerikalizma do Rustic ne
varno svetovnemu miru. 0 TEN Sc je lahko preprical posebno v
vprasanju Poljske. Neglede, kako zatrjuje, da Sc ga DO pravicno
resilo, klerikalni aparat pc svetu della noe in dan v prilivaniu Ola
ma ogenj scuvanja prot USSR.