Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-02-08
HAROLD LASKI Uondon):
ROOSEVELTOVA PRILIKA


Vsi govorimo z odkrtm obcudovanjem velikan-
skem zamahu ruske zmske ofenzive. Mesto "a mestom
pada nihove roke Bratisava in Berlin, oba re obcut
ia strasansko so ega navaa Danes e Sc prezgoda da
hi mogi rdt, da bo ia ofenziva koncala vojno Evro
p Nikakor pa nj prezgoda da recemo, da je to tako
ogromen udarec da Nemci niajo nobenih zgledov, da
hi 81 opomogH Sc V teku tega leta.
Marsa Won Rundstedt je vrgel v Ardenski gozd mo-
gocne rezeve kaere b bo previdno vodstvo brez dvo
ma hranilo odocni trenotek, da mimi poskusi "a
drzati to povoden, XII teku koma dveh tednov pr
sla tako daec naprej in tako globoko nemsko zemljo
da ogroza nabolj vitane tocke naczma. Danes prero
kovat, da e to zadnja zmska kampana Evrop nj vec
domnevanje, temvec jasna napoved
Toda, ko bodo preganjali nacsti zaceli predaja-
IT, ka bono sorili mi? Kdorkoli ere ma dogodke Ev
ropi bo sprevide da e Churchill vedno mani prav vod-
ia brtanske drzave, in to tenn mani cim bzje
g. Vedno bo pa postaja vodja in zascitnk brtanskih
tonjev
Stain nj povedal nikomm kaj namerava. Dogodki
in njhov razvoj pa nam je pokaza, da je tudi
sctnik zagovornik svojh ineresov Obnovil e ze zgo
dovnsko Francijo Poeg tega pa ina Sc
mad seboj to veko naogo, da skrbeti "a obnovo
Vekanskih predeov Sovjetske une, katere je Hitler
opustosi ognj jem in mecem. Mog bi sklepat tud IL
njegovh mirovnih pogojev, savjenih Hterjevim sate
tom kot Romuniji, Bolgariji in Madzarsk da je odlo
cen, pristati preostre pogoe mir Nemcijo XII
bi utegnil povzrociti eku enega pokolena novo vol
Ako 81 ogledamo poticni razvoj, bono prs do
kucka da je pva avazne sa ruska skrb vprasanje
rajnega mru in varnosti ter da Stain msl da DO
ezko usmeriti e ogromne energije XII zvojevale te
veike image, in konstruktivna della milu.
Nas najhujsi probemi Evropi prihajajo cd tega,
ke vemo, kaj cilji Churcha in ka bo mogel sto
rti predsednk Roosevelt. Nimamo nobenega pravega
vpogleda to- kaj je Chmchiovo naziranje napram
Franciji. Velik nasi dvom gede njegovih namenov
pogledu osvobodilnh pokretov Belgi, Grcii in TIA
W Dejstvo, da Sc je postav tako odocno ma sran mar
saa Tta potljuje lie to- da nj preostao nicesar dru
gega vzprco odocnega in defnitivnega ruskega STALL
sea- Ameriska poitika pa e tako tansvena ko zaprta
knjiga, zapecatena S sedem pecati.
S hvaleznostjo smo slisai, da predsednik Roose-
vet nj lie jako odocno govor proti poltki se temvec
to potko sile tud defini,a obcudovana vredno ma
tancnosjo. Toda Amerik je precej drugh stvari, XII
nam delao veke skrbi Zaka Sc je ameriska politika
gskem vprasanu omejia par besed katere je izgo
vor zunanji minister Stenius? Zakaj e bilo to vse?
Cudno tudi vid da je najti Ameril tako malo
zanimanja demokratizacio 1taie. Vznemirljivo je
da kaze amersko zunanje minstrstvo tako mao aktiv
mega zanimana Francijo kater bi bio treba poma-
gat da bi mogla znova zavze svojo upraviceno poz-
clio veike se Ona stara nasprotnos opozicija pro-
ii generau de Gaueu Sc vedno ziv akoravno zdaj nj
vec visske Francije, katero b mogel obiskat admiral
Leahy
Gin boj premisljamo in proueujemo govor, katere-
ga e incl nedavno senator Vandenberg tenn boj
vsiljuje sumna, da utegne pokaza pc vojn da Ane
rikanci morda nimajo pravega smsla odgovornost
katero imajo pogledu organizacje povojnega sveta