Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
Veiku frojico
novem noporU &c
z0YUdifev miru

&S%h W. T. skREEO
iNadaljevanje S /. strani.)
riske municije in vezbajo 10
aneriski oficirji. Kitajski ko-
munisti 50 Sc udelezili z zastop-
niki Wade V Cunkingu Re veliko
sestankov, a do kompromisa nj
.nikoli prislo. In tako Sc je dogo-
dilo, ola 81 stole ~Ciang-Kai-Seko-
We in komunisticne armade Sc
vedno nasproti in da Sc je v vol
no med NINA pred nekaj tedni
zelo direktno umeSala tudi anne
riska vlada. Ne pa Sc sovjetska
vlada, kajti ako Sc bi, bi imeli
re tretjo svetovno vojno V teku.
Russia ne skuSa delati visa, kot
da kitajske komuniste podpira,
je pa gotovo, da simpatizira Z
mimi.
Ako noGemo imeti move voJne
nevarnosti ma pragu, je treba po-
skrbeti, da Sc politicni in eko-
nomski boji ma Kitajskem resi-
jo in to nalogo je dial predsednik
Truman nedavno svojemu no
vemu poslaniku generalu Mar
shallu, XII ga je postal tia V nadi,
da DO svojo misijo boljse vrsil
in 10 izvrsil, kot pa njegovi
predniki. Truman je dejal, da
amcriSka vlada priznava same
Ciang-Kai-Sekov rezim "a lega-
len, toda je "a spravo med MIN
in kitajsko komunisticno Waldo
V Jenanu in "a ustanovitev koa-
licijske Wade ter "a uvedbo de-
mokraticnih metod V kitajsko
politiko. Ako DO general Mar
shall mogel to nalogo izvesti, DO
to eden najvecjih uspehov, XII ga
more mas drzavni department
doseci in glavno jamstvo "a mi
rem fazVOJ V AZlJl.
Kaj nameravamo z Japonsko?
Tudi z naso politiko ma ia
ponskem je Moskva zelo neza-
dovoljna. Vso kontrolo mad Hi
rohitovim cesarstvom 81 lasti
Amerika, IL razloga, ker je bila
V vojni proti Japonski glavna in
odlocujoca sila. Toda sovjetska
vlada smatra, da bi morale V ko-
misiji, XII vlada Japonsko Bit
zastopane vse tiste dezele; ki SO
bile V vojni ma Pacifiku in ne
samO Zed. drzave. V Moskvi IL
razajo bojazen, da ie cilj ameri-
Ske vnanje politike Japonsko or
g~anizirati "a mono kombinaci-
10 prot Sovjetski uniji. Te VI
ste Sumnicenja kajpada nc
ustvarjajo zaupnosti med Wash
ingtOnOm, Londonom in MoskvC
ampak nevarnost "a prelome
med mimi. .n
Emo zelo spornih vpra5anj
med mimi je tudi Perzija. Tu sc
kreSejo angleSki in ruski inte-
resi-, pa tudi ameriSki kapital is
V perzijskih oljnih vrelcih mo
emo zastopan. Nedavni upol
proti perzijski vladi V soviet.
skem delu okupirane Perzije je
to napetost Sc bolj poostril.
Ma sestanku V Moskvi bodc
naravno znova govorili tudi kai
z Italijo. Imeli so namen dome
niti Sc "a mir z MO Re ma Ion
donski konferenci. Bill bi cas-, de
ga sklenejo, kajti "a obubozanc
ltalijo je ziveti V tel negotovost:
velika muka. Ljudstvo ie ner-
vozno, gladno in z okupatorj
povsem nezadovoljno, Domacs
reakcija pa Sc boil levicarske re
v%olucije, ako angleske in ameri-
ske cete odidejo predno Sc res
vprasanje bodocnosti Italije
njenih kolonij, Primorske, dobi.
vanja surovin in ziveza.
Sploh SO mirovni problemi to-
like tezki in zamotani, in Evro.
pa ter Azija tako obubozana, ir
interest med velesilami pa Sc
toliko krizajo, da nj cudno, axe
Sc jim je laglje prepirati kot pa
graditi temelje Ia mir. A vendal
Sc zavedajo, da brez miru svet
nina bodocnosti in to je vzrol
cemu SO Sc Byrnes, Bevin If
Molotov znova seSli - V upa.
nju Ola Z boljsim rezultatom ka.
kor pa zadnjic.