Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-12-10
BOZ AVTNIH DELAVCEV JE BOZ VSEH

Amerisko delavstvo e resnici zelo pohlevno,
dno nezavedno in loalno syojim BOSOM zkorisceva
GEN. Tud nj deezno tako sijanih plac kot med vono
Erlcali kapitastcn is in radisk porocevaci ali ko
entaorl Marskak voJnl veteran je re spozna da e bill
tnancno ma boljem armad kot je danes po vrnitvi
cVilno zivjene, in to navaden prostak so ali
60 dolarj mesec poeg obeke, hrane "stanovana in
zdraVniske oskrbe tud viS nz castnki Zato
udl toko agitacie veliko stano armada in obvezno
voas6no Boil kot prostaki sploh prizadet castnk XII
prl Vojakih pre- ea visoko place in bill vseh ozrh
prlVlegran karakterl Zda pa SO Sc mnogi znas polo
zaju ko jim je razpolago e sabo pacano delo-nava
dino cd SIS do IS ali 80 centov uro.
Stub ali della po dolarju ali je boil malo
razpolago Najvec e razpoago sluzb ali della cd
do IS ali 70 centov Pa zivi tako place. Sc
ores in to posebno e kdo cd ebe odvisen Zato
danes tudi mnog odsovjen delavc odklanjajo delo
tako place, kajti nancno boem, prejemajo po
So do SZO brezposeostne podpore teden ker cd te
Jim nj treba placa nobenega dohodnnskega davka in dr
9Th odbitkoV. Ampak gospodar dezee vedo da bodo ii
upornik pref ali sej prsen prijet vsako delo kati
do brezposenosne podpore bodo upravcen lie neka
ceV-kVecjemu 29 in'samo dveh ali treh drzavah 26
tednoV letO. Zato tudi brano vsakemu povisanu
place. kajt dobro vedo, da bodo meli nekaj mesech
delaVceV ubno zbiro yes tudi Oh minmani plac
svoji akomnost cim vecjim profitom pa toliko
Slept da necejo vde kaksne posledce bo drastcno
zanje kupne se deavstva elo gospodarstvo dezele
so pred Is lett porode velko Hooverevo krizo katero
je zacaSno presekala Sele svetovna voina.
Zato e lid tekoce stavke pri General Motors zredne
Vaznost dezelo; avtne delavce marvec
ameriSko deavstvo in ud farmare Ako delavci
pj tel korPorac po obsegu najvecji in najmocnejs
gao sVoo zahtevo pricno zvisane place brez zvisa
Ma be tenu sledila tud osala avtna industrial
1r :c industry bodo Vecji ali manjs mer sledile tudi
drugc nduatre Seveda ne brez boa toda bo zvsane
kupne sie bo veko laz ako bodo uspesn avtn delavc
Ako bodo deavci porazeni pr General Motors bo to
resnlc poraz vseh ameriskh deavcev resnic bodo
poGaz obcuti tudi farmer, kat njih so drektno
poVezane in odvisne Cd kupne sie ndustrskega delav
stVa katerih mao farmar svoje najboljse odjemace.
PoudaTiti je treba da ia bo nj e navadna stavka
poVsane place marVec BOZ poVisanje kupne se. tenn
e veika razka Ako b bill lie bo "a visje place. hi pri
General Motors skora gotovo bo prslo do stavke.
horporaca bi ba pripravlena da vecje povsanje,
gar tudi vseh 30 toda le pod pogoe da bi povi
SAME lahko zvaila odemace oblk vsjih Ampak
takin poviskom deavsvo fakticno nicesar doseze,
kajti tako zvisanje prnese le inflaco cen.
AVtna unija je zavzela stasce, da takega povisana
Spoh ne rlara-nlt centa Vec racun odjenal-
Zahtevaa e zvsane kupne sile ma racun profitov
IN scer ogromnih proftoV In e oceh vseh kaptai
stow ako zahteva nekaj nezassanega in predr
znega. rarVec naravnost zlocin.
Ma orUg strani mao voditelji korporacije narav-
most kIaevske place c. E. Wilson, predsednik druzbe 81
le med vono povisa leno place cd $288178 (l94D ma
S459O41 l943 podpredsednk O. E. Hunt cd $235 875 ma
S529ol9 Albert Bradley drug podpredsednk, cd $780,
ITO ne 35O,432. Sicno tudi drugi uradniki.
Zdaj Vse kaze, da DO stavka pri General Motors
ena najsrdejsih zgodovni dezele Tud nj zgedov da
bo knau koncana kajt korporaca je zadne dn odocno
povedaa da odkana vsako obnovo pogaan dokler unja
ne premen svojega sasca Odklanja vsako arbtra
20, Xxi hi bazirala njeni nancni sposobnos povisa