Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-06
KIie "brigoimo Sc somo "a Ameriko"
ie neresen in brez frdnih foI

~s~A Sssh
znani kolonec Walter Winchell ie v nedelio 81. maja v svo-
ienn komentiranju dogodkov in oznanjanju movie ter movie"
ostro priemal tiste Americana, XII SO S svojo mentaliteto in bi-]
gani raise ke ma Poljskem, V Nemciji, Italji. it'd, kot pa da Sc bi
domislili, da SO sedaj drzavljani te dezele in njihna briga bi mo-
raa biti Mi posvecena.
Ia svoj kic je on dramatiziral V govoru pc radiu, XII ga ina
vsako nedeljo in pravi, da ga posluSa mad dvajset miijonov ljudi
Do dneva, ko SO japonska letala zabrnela mad Pearl Harbor-
jenn, so ponavljai klc "brigajmo Sc "a Ameriko' posebno lola
cionisti. Trdii so da Sc vojni prav lahko ogneno, &c bono pu-
still druge dezele V miru in Sc brigali lie "a svojo dezelo. Njihov
BOZ je bill posvecen proti "internacionalcem", ces, da mas bodo
gotovo zapleti v vojno, &c jim = pred vsen Rooseveltu = ne
vzamemo vajeti liz rok.
Ako Sc hi izolaconisti takrat res brigali "samo "a Ameriko",
bi jim milne propaganda, XII ,je ba silna in ie odmevala DO vsem
bogati med mimi - SO imeli V tenn svojem patriotizmu in ameri-
kaniznu zelo sebiGne in tudi ze namene. Mnogi so V koticku
svojh tajnih misli ma vo moe zeeli zmago Hitlerju in v ia ma
men delovali proti vsaki potezi amerske Wade, XII hi sla "a tenn,
da Sc pomaga Angliji in drugim V vojni proti osBcu.
Precej jh je V tel dezei takih, XII Anglijo tolko sovra-
zUo, da bi il privoscili poraz.
Nj jh bio malo, XII so zeleli, maj bi Hitler raise ma Sovjetsko
unijo udaril in ko je to storl, SO Sc Gull vzk1iki vzradoscenja v
Zed. drzavah in tudi v Angliii, ceprav ie ba sauna V voini Zed
drzave tedaj Sc MISC bile zapletene v MO, cato Sc je tn lahko boil
odkrito izrazalo simpatie do Hitlerjeve vojne proti Rusiji kotI
pa ma Angeskem. A tudi tam Sc je dobil cello clan Wade, XII je
enako z McCor1nickovo ckasko Tribune izrekel nado, da bi Hit
Ter in Stain v MUM vojni "oba izkrvavela".
Brigati Sc samo "a Ameriko je "a razumnega cloveka memo
goee, kot je to nemogoce "a drzavljana katerekoi druge dezele.
VprasanJe Je lie, kako in cemu Sc brigaS "a ostali svet in "a
poedine dezele. Vsakemu Americana je znano O "ameriskih in
teresih", XII smo jh tn pa tam branili z orozjem V Mehiki, v Nika-
ragvi, ma Kitajskem in Sc marsikje = &c ne z orozjem, pa z naso
ekonomsko in diplomaticno sio.
Tisti Americana, XII kontrolrajo velik del rudnikov in druga
bogastva V Centralni in Juzni Ameriki, XII posedujejo v Mi vele-
trgovino S tropcnin in drugim sadem, XII imajo kaptal v zelez-
micah in v drugih obratih krizem sveta, so re davno poskrbeli.
da Sc naSa vlada "a milne privatne koristi katerim pravimo "a
radi lepSega "aneriski interesi~, jake briga in jh sciti. Marsikak
mas diplomat V Juzni Ameriki, v Mehiki, ma Kitajskem it'd. Sc lie
potrudil V prid "aneriSkih interesov" pomagati lokalnim obla-
slim zadusiti stavke in ameriSki kaptal je z direktno ali pa in
direktno pomocjo Wade vprizoril v latinski Ameriki re precei
"revolucij" in kontrarevolucii.
Ampak has t. ljudje SO najglasnejSi z naukom, da mai Sc mi
delavci - brigamo samo "a Ameriko, ali pa Sc poberimo, cd
kjer smo priSli! Oni nocejo, da bi Sc delavci in drugi mali liudie
naueili spoznati njihne brige, milne interese in nihno politiko v
tujih dezelah.
Pod pretvezo nevtralnosti smo indirektno pomagal k zmagi
aasista Franco in to "nevtralnost" je pozdravlal YES biznski
fisk, izolacionisti in YES klerikalni aparat navidezno cato, ker
smo s tenn pokazali, da snnatrano civHno vojno v spaniji "a memo
hotranjo zadevo, a v resnici il radovanja, ker ie ostala spanska
fepublkanska csocialisticna", komunisticnao vlada osamljena.
Tako sno ma svoj naein pomagai prepreciti "komunizem" V Spa
hji in lie cato Sc lie So.
Koncem prejSnje svetovne vojne smo pomagali Angliii
Franciji in drugnm z intervencijo proti boljsevski revoluciji, pac
cato, ker Sc je tudi ameriska vlada in tukajsnji posedujoci razred
zelo brgal, kaj DO nastalo IL preobrata V prostranih stepah skra-
hiranega carizma.
Pokojni Roosevelt in pred MIN Wilson sta Sc vehko brigala.
kaksne Wade maj dobi svet pc voni; in enako v mnogih stu
tajih Sc boil, zanima to vprasanje Angljo, Franciio, Sovietsko
unjo it'd.
Prepri V svetovni javnosti radi obhke Wade v Grciii. ma
PoJskem, spor radl Trsta, BOZ "a in prot nonarhiji v Italiii, pre-
rekanja radi oblke BODICE Nemcije ve to dokazuie, da lie
svet eden IN da so razdalje ma MENU vedno kraiSe.
Poltikom V kongresu in uradnikom v drzavnem DEPART
nentu ter v vladi sploh je sicer cestokrat neprijetno, kadar Sc
mamie pritska cd kake izredno glasne organizirane skupine. n
pr. posednje mesece pritsk S strani ameriskih PoIiakov. Xxi de-
luJeJo pod okrijem vsega klerikanega aparata v tel dezeli
Morda je incl Winchell v miIih te vrste Americana, kaiti oni
v svoJ sedanJl kampanji ne nastopajo toliko kot American, am
pax poudarJaJo, ola govore v imenu Sest miiionov Poliakov vi
Ameriki. Pohtik ne We, &c imajo res toliko glasov V zspu, pred