Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-23

leJ oPeraclJl Je ZaJela 44,UUU
nemskega v%ojastva in ogromno
kollcino vojaSkega nlateriala.
10 Je kratek pregled vojaske-
ga IN politicnega ozadja glede
Trsta in Prirnorske. Ma to Sc
opira iugoslovanska vlada. Kaj
SO bill nacrti Anglije glede te-
ga, je pa drugo vprasanie.
Diplomaticno ozadje
Da Sc skriva "a kulisami tega
pozorisca konflikt med angle
Skimi in slovanskimi interest, nj
nobenega dvoma. Misljenie We
scakov, da bi Sc vpraSanja bo-
docih mel morala reSevati ma
mirovni konferenci, je popolno-
ma ma mestu. Nj pa ma mestu,
da bi Sc samo slovenska in ju-
goslovanska vpraSanja morala
resevati pr zeleni mizi. Nit nj
ma mestu, da imajo nekatere "a
vezniske drzave pravico okupi-
rati in drzati gotove teritoriie,
Jugoslaviji Sc pa ia pravica "a
nikuje. Mar Ju%goslavija nj "a
veznica?
&c je treba cakati ma mirov-
no konferenco, zakaj ie Anglia
dovolila Grciji in njenemu re-
gentu patriarhu Demaskinosu,
da razobesi grSko zastavo ma
Dodekaneskih otokih? TIE je TIA
liza vzela Grkom. Zakai so fran
coske cete Uncle pravico okupi-
rati Alzacijo-Loreno, ko je VEN
dar spadala Nemciji, a jo Fran
CHA zahteva nazaj? In kaj glede
severne Nemcije in Prusije, XII
so 10 zavezniki odlocili POLISH
in Sc Poljaki tam re naseljuie-
10? Podobnih slucajev ie Sc
mnogo.
Ko so francoske cete zavzele
Stuttgart ma WurtemberSkem.
so tudi dobile poziv cd ameri-
ske armada, da spada doticno
mesto v amerisko zono in ola ga
maj izpraZniio. Francozi so Sc
uprli in koncno so ostaIi.
Jugoslovani Sc vsega tega "a
vedajo in Sc ne dajo potegniti.
V jugoslovanski armada so
tudi primorske brigade in bata-
ljoni, sestojeci izkljucno IL ma
sih ljudi, Xxi so spadali pod TIA
lilo. Ali Sc morajo tudi ii una
knit IL svojega rojstnega kra-
ia, IL katerega SO pregnali nem-
Ske in italijanske barbara? Po-
xiv "a evakuacijo ne della iziem.
Toda ko SO Mussolinijevi raz-
bojnik udrli v Slovenijo in Sc
polastili Sc tistega majckenega
koscka slovenske zemlje, ali je
tedaj Amerika protestirala in
zahtevala umik cez mejo? Sal
smo vendar imeli diplomaticno
zvezo z Italijo aprila 1941.
Pc miSljenju, XII danes preve-
ia V nekaterih ameriSkih listih,
hi clovek skoraj verjel, Ola je
Jugoslavija tista, XII bi morala
biti kaznovana, in ne Italia. In
vse tie homatije so Sc izcimile
pc pricetku conference v San
Francisco.
Juoslavija je bila sierra an
gleskega vpliva in ekonomska
suznja britanskega in drugega
kapitalizma. Nova Jugoslaviia
pa je napovedala ne samo svoio
politicno neodvisnost in svobo-
do, temvec tudi ekonomsko svo-
bodo. Da ne mara vec tujih 60
spodarjev je jasno pokazala, ko
nj dovolila angleski armadi
vstopa ma jugoslovanska tia, da-
81 SO Anglezi re gospodarili v
Grciji in il "pomagali' posta-
viii Waldo, XII dobiva navodila
IL Londona. Niti nj UNRRA BIZ
la dobrodoSla, dokler SO v niei
p~revladovali angleSki agenti.
Jugoslavija je priznala poll
sko Waldo V Lublinu, a Anglia
priznava ono V Londonu. Ma
k%onferenci V San Francisco ie
Jugoslavija glasovala "a spre-
jem poljske delegacije v UNI
C1O United Nations Confer
ence on International Organi-
zation) in je seveda izgubi1a
proti anglo-ameriSkemu bloku.
Ravnotako je giasovala proti
sprejemu fasisticne Argentine,