Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-23
JugosIoviio bile V eisIihI lie
dokIer ie troiolo voino

0OKleE Ie ira 0l0 VOInO
Ko je zapadnim zaveznikom slo v Afriki in drugje Sc jake
slabo, je Winston Churchill V parlamentu poudaril, da jugoslo-
vanske cete pod vodstvom Josipa Broza Tita zaposlujejo Is nem-
Skin divizii.
Nedavno je beogradski radio opozoril ma to dejstvo. Ako ne
hi bno v Jugcslaviji takrat toiko ooorozenega odpora in sabotaze
proti nemSkim in itaijanskim okupatorjem, bi Hitler lahko po-
slal vecino tistih svojih divizij V Afriko, in to v casu, ko SO bill
Anglez z osiScno armada v najostrejSih bitkah. AngleI SO bill
veseli te pomoci V Jugoslaviji in obljupljali partizanom potreb-
Seine in kakor kli Sc jim bodo mogli til ma roke.
Angleski fisk je o osvobodini 'front.' pisal vecinoma zelo|
simpaticno in Churchill je v zbornici nj samo enkrat pohvalil.
Tudi v Zed. drzavah je morala vsled ten dejstev osvobodllnl
'front.' sovrazna propaganda, XII il je prilival Ola ma ogenj ta-I
kratni poslanik Konstantin Fotc, pojemati. Pc vzgledu angleskeI
Sc je tudi ameriska vlada odlocila priznati Tita, pogojno, ao
svojo Waldo razSiri in ako sklene kompromis S Petrom in negovo
zanejno Waldo, da DO VISA stvar "legana". To Sc je zgodilo.
Jugoslavija pod Aeksandrom je malo pomenilaL VejaIa je
"a zaostalo balkansko drzavo, pod tiranstvom ministrov staroko-
pitne mentalitete, mad kateremi je gospodarila kika, XII SO il rekh
'earsija". Osvobodilna fronta pa je sa V borbo ne samo prot
okupatorjem in kvizingom, anpak tudi s programom "a novo
Jugoslavjo, XII DO zgrajena " korist ljudstva.
PreiSnja Jugoslavija je bla V Versaju osnovana ma temelju
protisovjetske politike. Osvobodilna fronta pa 81 je daa V svoj
program ziveti V prijateljstvu in zaveznistvu z USSR. Naravno,
kritiki so pojasnjevali, da je to storila cato, ker so glavni vodtelji
osvobodine fronte, S Titom vred, komunisti in bill solani "a svoje
vloge V Jugoslaviji v Moskvi.
Prejsnja Jugoslavija je bla smatrana "a francosko in angle
Sko sfero vpliva. Ko sta zacela rogovliti Mussoini in Hitler, je
carsija V Beogradu uvidela, da il Anglezi in Francozi ne bodo
pomagali. Mala antanta je vsed tega razpadla in Beograd je svoj
oportunizem obrnil V prijateljstvo z Ber1nom in Rimom.
Predvojna Jugoslavija je bila do kraja zavozena in njena BIZ
rokracija korumpirana do dina. Strmoglavjenje Meme Wade, XII
Sc je prodala osiScu, pa nj bio samo deo Srbov V Beogradu, kot
SO s. pOndSdu, anpaK V VelKl morl uSpen angeSKe dlpOmaclJe
ter njenih agentov, kateri je pomagal tudi ameriski diplomatski
ter propaganda aparat. Toda vlada je takoj pc napadu, ozroma
re pref, ko ga je slutila, pobegnila s celim krdelom svoih zaupni-
kov, S kraljem in knezom Pavlom, in z bivsimi ministri, XII .jih je
nekaj dni pref vrgla S sedezev.
Armada donna Sc ie seSula v enem tednu.
Potem SO v Slovenii, ma Hrvatskem, v Bosni, Herzegovina,
Crni gori in v Srbii snovali novo, moderno uporniSko gibanie
ljudje, XII SO ostai donna in bill izvezbani "a to nalogo. Reki so:
Nasa borba ne SINE bti samo proti temu, cesar nocemo, MANFRED
tujih okupatorjev ma naSi zemlji, kajti vedeti moramo OBJ enem
tudi kaj hocemo!
Mas program je nova, federativna, demokraticna Jugosla-
via, so oznanili V svojem programu. In OBJ enem izjavii, ola "a
htevajo ve tisto Primorje, XII ga je mirovna konferenca v Yer
saju dala pc prvi svetovni vojni Itaiji v nagrado.
In pa slovenski del Koroske, S Ceovcem vred, in pa Sc nekaj
ozemlja ma Stajerskem.
Jugoslavija je bila v vsej Evropi edna okupirana dezela, XII
Sc je vAic temu, ola je bla pod peto petih sovraznih armad mem
Ske in italljanske, ter madzarske, bolgarske in rumunske, dokler
SO sluzne Hnlerju, YES cas- borila proporcno boil kot katerakoli
druga p~odjarmljena drzava.
To il je dalo ugled. Pref ga nj imela. Dobila pa 81 ga je v
borbi proti fasizmu toiko, da je postala znana cello povprecnemu
Americana.
Ampak pc mnenju zaveznskega vrhovnega povelinika v
Sredozemlju je storila usodno zmoto, ker je njena armada sa "a
lzgon Nemcev tudi v Trst in v ostalo "severovzhodno ItaLio" "
istro, Gorico in ma Notranjsko). On smatra, da bi morala to ma
logo prepustti zavezniSki armadi. In Jugoslavija ie odgovorila:
Mar nisno tudi mi zavezniSka dezela? Ali Sc nismo borli v teh
kraJh Sc ko je bila Italia V vojni z zdruzenimi narodi? Ali nismo
zrtvovali v vojni proporcno vec kot katerakoi zavezniSka dezela?
Cemu maj Sc sedaj umaknemo IL kraiev, v katerih so naSi
ljudje pod ItaliJo toliko pretrpeli? Mi imamo pray gotovo sal to-
like moralne pravice biti v Min kot pa katerakoli druga zavez-
niska armada,
Tako je nastalo nesogasje. Spor cato, ker zaveznisko vrhov-
no poveljstvo smatra, da 81 hoce Tito "severovzhodno Itahjoo S
Trstom vred prilastti $ sio. cato ga je general Sir Alexander
prispodobil Hitlerju, Mussoliniju in japonskim imperialistoan
Dejstvo je, da Jugolavja NE MORE in ne msi postati i'm
periaisticna drzava. Ina pa PRAVICO zahtevati kraie, XII SO ii
bill ODREcENI cato, kr je SIBKA. Tito morda res della tudi ma
pake. A nj pa napacno, ako izjavlja, da ina jugoslovanska arna-