RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-19
D~emokratYa ).
Pfosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD
Definicija "demokratije'.

UeIlulClJ6 OcmOkIdtlJ0
Da hi dobili jasnije razumevanje demo-
kratiie. pustimo Sc II kratak pregled nekih cd
manifestaciia nienih oblika i pregledajmo neka
obiasnienia koja Sc Moi daju. Poenimo sa de-
finici ION oblika. Standard Recnik nam kaze da
ie demokratiia "vladavina naroda; sistem VIA
dayine II kome ie vrllovna moe drzave ulozena
II narod kao celinu, j izvadja sc direktno cd
Mega iii ~niegovih izabranih agenata."
Nominalno, to pristaie politickoi demokra-
Til Siedinjenih Drzava. Ali pogledaimo Il Web
sterovu definiciju demokratije, koiu on dava
kao .yladavinu cd naroda; oblik vladavinc Il
kom ie vrhovna moe zadrzana II narodu Il
yadia Sc d;rektno (apsolutnom iii cistom
demokratiiom) iii ind;rektno (predstavnickom
demokratijom), kroz sistem predstavnistva
oylastenog autoriteta periodicno obnavllanog
Lao II ustavnoj predstavnickoj vladavini, iii
republici."
Navy demokratiia dosao iie Cd grcke reel
stdeme" koii je dat geografskoi jedinici
Attici* to Jest, ssdeme" ie ~politieka iedini-
ca, oblast, i~zradjena Cd grckog drzavo-tvorca
Cleisthenesa koji je ziveo oko nekih 800 godina
pre- Hrista. ''Deme'' Sc saba obiasniava kao
.distrikt', "narod". Prolazeci, Cd interesa je
primetiti komentar Lewis H.. Morgana 0 Cleis-
thenes1 i ~niegovoj e%pohalnoj novotarill, demel,
ill oblasti. Dok je odavao Cleisthenesovom pref
hodniku, Solonu, priZnanje ola je zapoceo ldeJu
politickog drustva, uzelo je, rece Morgan, skoro
cello stolece "dok Sc ideia drzave potpuno raz-
via u atinskcm umu." Govoreci o Cleisthenesu
kao 0 "coveku najviseg g%enija', on mas potseca
da ie Cle;sthenes podelio Atticu Il "stotlnu
deme;, iii oblasti svaka zaokruzena sa merama
i medjama i razaZnata pc menu | Morgan
dodaie: GOD svakog gradjana Sc zahtevalo da
~. = / w = RI 81 11y-r
svoie vlasnistvo u deme u kome on zivi. Ovo
uvrstenje je bio dokaz kao j osnov nJegovih
gradjanskih povlastica."
Tako je bila organizovana prva polltlcka
demokratija, kao jasno ~razlicita od raniie ko-
muna]ne ~demokratije koja Sc slomila. Kao sto
vidimo, civilne privilegije atinskog gradianina
pocivale sn ma privatnoj %svojini, dok gradjanln
starodrevne komune nije imao pojedinacne iii
privatne svoJine.
Dakako. il reel deme proistekla je rec
demos, koja jasno znaci "narod'. Da bl Sc
oznacilo ovo politicko drustvo kao vladavina
naroda, rec "Kratos" (koja znaci ovlastenie
iii vladanie) bese dodata C'Demos- Kratos'o
otuda 'sdemokratija". Demokratija, onda, INA
81, i iedino moze da znaci vladavinu cd naroda,
takav odnos originalno bese beznacaian os;m
u koliko Sc direktno odnosio ma ekonomski zivot
j materijalna posednistva gradjana.
Grcku politicku demokratiju je analizovao
Aristotel u prilicnim detaljima i II nekim
pogledima mi nalazimo slicnosti izmedju atins-
Ike demokratiie i demokratije zapocete Il Sjedl.
nienim Drzavama u 1776. One SUI bile slicne
u tome sto su ODE sadrzavale veliki broj robova
koii su smatrani s%vojinom, iii nstrumentima
"a proizvodnju, radje nego ljudskim bicima,
u Atm, u ~celokupnom stanovnistvu Cd 100000,
Same 10000 su bill gradjani koji su mogli gla-
sati ucestvovati u javnim poslovima. Cd osta-
lih, 365. 900 su bill robovi, a 5000 stranci iii
.oslobodieni roboyi koji nisi imali gradjanskih
prava. Robovi, u stvari, retko SUI smatrani "a
liudska bica. Covered 0 svojini i raznim instru-
mentima "a proizvodnju, Aristotel je primetio
da "zaista ~upotreba robova domacih ~zivotilija
ne razlikuje Sc mnogo; jer obi sa svoiim telima
sluze potrebama zivota." Ovo shvacanie, ma
kako neprirodno ono mama zvucilo, drzano je
kod a~tinjana kao potpuno prirodno. Sa tim
shvacaniem, u pogledu ma ekonomski razvitak
toga vremena, "narod' Atine broiio je ~najvise
1876. 900 cd 100000, a gradiani, kao sto je re-
ceno, 10000. Kada SUI, otuda, starodrevci go
vorili o iednakosti u de1nokratiji oni SUI drzali
to da iednaka prava moraju preovladjivati me-
din 10000 gradiana. cake Sc sloboda demo-
kratiia 49," rekao je Aristotel, gu glavnom,
nalaze q demokratiji, one &c Sc moci najbolje
postici kada sve osobe jednako ucestvuju u
upravi do kraja."
Nastavice se)