davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19
Cauiier

Mrs. d. B. Lopez, Jr., was a
visitor in the home of her par
ents, Mr.. and Mrs. Newton Gau-
tier, Sunday.
MIR. and Mrs. Eddie Ladnier
have received word from their
son, Pfc. Lawrence, Ladnier, that
he is in New York City and Will
be home shortly.
Mrs. Roland Quillotte and son
are spending a week with Mr..
and Mrs. A. c. Guillotte.
Phil Ware of Pascagoula spent
Sunday afternoon with Mr.. and
Mrs. L. N. Roberts and children.
Bernard FURRY spent the week
end in ~Pascagoula with relatives.
Miss Betty Lee Thomas was a
dinner guest of Miss Louise Pen
ton Sunday evening.
A birthday party for Roberta
and Robert Salisbury was held at
the home Of their parents Sun
day evening. Refreshments of
punch and cake were served.
Those present were Mr.. and Mrs.
George Meant, Mrs. Zoa Wilson,
Mr.. and Mrs. William Booker and
son, Mrs. Jewel Guillotte and
Mildred, Jack Godfrey, Douglas
and Clarence Reeves, Mrs. l..
Guillotte and children. Mrs. Hur-
ley Guillotte and children. Mar
ion Delcomyn and Mary Emma
Ladnier.
MI. and Mrs. j. c. Yocom re-
ceived word rom their son, Pfc.
Chester Yocom, that he has re-
turned to the States but will he
turn 10 England in . few days,
{ Too Late for Last Week.
Mr.. and Mrs. Robert Noires
have returned from North Caro-
lima to Gautier where they will
make their home for the winter
and summer.
Mrs. Bertha Nelson Of Los An
geles. Calf. en- route TO Fl. Knox,
stopped for a visit with Mr..
and Mrs. j. c. Delcomyn and
and Mrs. Hurley Guillotte
and family.
MIR. and Mrs. Laurin Ware of
Vancleave visited Mr.. and Mrs.
M. A. Penton Sunday afternoon.
Mrs. Hurley Guillotte has re-
.eived word from her husband,
Pvt. Hurley Guillotte. that he has
arrived safely in France. Pvt.
Guillotte was formerly stationed
in England.
lone Nissen, Phi. M. 3-c, of
Iulfport, spent the weekend
Mr. and Mrs. ]. c. Del
eomyn and family and Mrs. Hur-
ley Guillotte and family.
Mr.. and Mrs. James McGrath
and Elaine have returned home
after spending three months in
Maryland.
Mr.. and Mrs. O.. j, Peterson
and children visited friends and
relatives in Gulfport Sunday.
LIT. A. G. CItilders is spending
leave with his wife and daugh-
ter.
Mrs. Hurley Guillotte, accom-
panied by her son, Hurley Ray.
and A. c. Guillotte, spent Mond-
day in Biloxi visiting relatives
and friends.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19
o YARD

Berkeley. calif.-Newest sam
pie of wild lie to turn up here is
a little red fox which darted into
the bushes IN the front yard at
the home Of Mrs Lillian NJ Win
slow. John Winslow, who knock
ed the animal out neatly with a
broom handle, revived it when
he found it to be a foot-long baby
fox.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19
Negro Charged With
Liquor Violation.
Tried In !. P. Court

Louis Fornet, negro, was ar
rested Saturday night in a raid
on Sockets Place, Tucker street,
by Deputy Sheriff John r. Nc
Neal and charged with having in
his possession untaXed liquor. He
was fined $3.50 by Justice of the
Peace Kate Denny. This was
Fornet's third arrest, Officer Me
Neal said.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19
Funeral Services
Held In Alabama
For H. w. Fitzpatrick

Herndon Lewis Fitzpatrick, 40
years old, died at the jackson
County hospital Wednesday of
complications following a rupturs
ed appendix.
Mr.. Fitzpatrick, who was born
in Birmingham, was employed at
the ingalls, shipyard as . maehin-
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19

FREEDOM OF THE PRESS does not give a Newspaper
the right to publish scandals. attack innocent individuals or
business firms. Neither does FREEDOM OF SPEECH give the
Individual the right to be-smear the reputation of outstanding
citizens. attack the cornmunitys leading institutions. nor start
public peace. To violate the above rights and privileges Is to
sndsnger the rights and happiness of all"
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19

Try stuffing poultry the night
before cooking; while standing
the meat absorbS flavors from the
stuffing.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19
Talk On Sociolized
Medicine Bill Is
Slotted Wedne sday

In order to clarity the Wagner
Murray Ding1e b,n dealing
with socialized medicine for
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19
Women Fight At
Night Spot, Token
Into Police Custody

Two wnimne were arrested and
charged with fighting and dis
turbing the peace following an
alteration Saturday night at the
Tip Top Inn which involved hair
pulling and scratching. accord
ing to officers of the law They
were Miss Mabel Campbell and
Miss Pearlie Evans. Miss Camp
bell forfeited her bond Of $25
and Miss Evans, was fined SIS and
costs of court by Justice Of the
Peace Kate Denny.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19

LIST ieadefman. The body was
sent to Bessemer, Ala. where fu-
neral services were conducted
Survivors are his widow and
seven children. -four daughters
and three SONS.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1945-01-19

Bolivia IS the principal world
producer of anthony ore.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18

u klasnom ratu deSavaju Sc bezbroJnl
okrsaji, ali ne odlucne bitke, osim onih koji
Sc ostvaruju iii u potpuno podjarmljenje rad
nika iii u unistenje najamnog sistema. Jedan
takav okrsaj tex Sc odigrao pred draw
MIN vrhovnimsudom u Colorado. | rezultat je,
kako izgleda, dvojben, sa obema stranama
tvrdeei da SUI dobili delimicnu pobedu.
U jednoglasnom misljenju, sud je pro-
glasio diva odeljka takozvanog labor piece
act"-a cd l943. ponistenim. Ii odeljci SUI bill
II kojina Sc zahteva ujedinjenje junija j
obezakonjenje strajkova osim ako SUI ovlas-
tent cd vecine glasaca kroz tajnu glasovnlcu
doticne junije. Sud je odrekao doneti odluke
Q drugim odeljcinna akta, koji suzbijaju pike
t~ovanje, regulsu junijske izbore cinovnika,
zabranjuju sedece strajkove i strajkove pro-
tiv odluka State Industrial Commission "a us
postavu masinerije "a arbitrazu odredjiva-
ME kazni "a prekrsaje.
Owe Sc, ~izjavio' je sud u drugom jedno-
glasnom m~isljenju, emogu probate pod State
Declaratory Judgment ACTON, ma kojem sc
sadasnji spor zasniva. Pre- nego sto je moglaese
calendzovati razne odeljke 0 ustavnosti, akt
Sc mora provesti u delo.
Saglasno izvestaju u Denver "Post"-u,
sile koje su u korist akta pripremaiu Sc sada
da ga ~ojacaju, v%erovatno izmenom reel da
ga priblize onima rada-porobljavaiucim "a
konima u Kansasu Floridi koji SUI nedavno
bill podrzavani ma sudovima. u svakom slu-
eaju, skoro je sigurno da &c odelici zekona
koI nisu ponisteni bit provadiani Il delo i
da ce njihovi %podupiradi boriti Sc protiv sva-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
w. S.

JuceraSnji pseudckomunisti, to
danasnji stalinisti. Oni su bill
pseudokomunisti, u glavnom,
zbog sledeceg: ~ sto su prizna-
vajuci klasnu borbu, istu sassavo
zagovarali i JOS sasavije izvadja-
Ii; 2.) zagovarali SUI nasilno oba-
ranje kapitalizma, ito II svakoi
zemlji, putem "masovne akciie",
"oruzanog ustanka"; 81 podrza-
vail su i zagovarali, ola nj u jed
moi kapitalistickoj zemlji ma sve-
tn ne postoji politicka demokra-
tia, vec da Il svakoj postoji dix
tatura burzoazije, II. fasizam; i
~ cilj i'm je bio uspostavljanie
d'ktature proletarijata i sovjets-
kog oblika vladavine, bez obzira
ma stepen industrijskog razvit-
ka, u pojedinim kapitalistickim
zemljama. Ovog stava SUI Sc
manje-viSe, drzali sve do dru-
cog dana nemacke navale na
Sovjetsku Rusiju. do tada
su govorili da SUI "Engleska
i America huskaci rata, a ne
Nemacka, jer SUI Stain i Hitler
imali deseto-godisnji nenavalni
pakt). Tada SUI bill ma raskrsnici
puta: dali da j nadalje podrzava-
ju gornji stav iii ne. | skrenuli
SUI potpuno desno.
Cd tada SUI postal stalinisti,
ito, u glavnom, zbog sledeceg:
sto su prvu tacku = sasavo vo-
djenje klasne borbe - p~retvorili
u klasnu saradnju. A drugu tao
ku - obaranje kapitalizma, sto
SUI oni bar ma povrsini zagovara-
Ii, a ne stvarno nj tada - pre-
tvorii u oeuvanje, kapitalizma.
u trecoj tacci, "pronassli' SUI da
has ne postoji kapitalisticka dix
tatura u swim zemliama. Il. fa-
Siam. vec da u nekim. postoii
kapitalistcka demokratija, .koju
treba. Ocuvati, kao nekakvu sve-
tinju, a ne iskoristiti je "a oba-
ranje kapitalizma. / najposle,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
Stahnisti ponouo ma
rdSkrsnici

cetvrtu su tacku = svoj cill, pro-
letersku diktaturu = pretvorili
u ovekovecenje kapitalizma.
Zauzevsi oval stav, oni su stall
ma princip "demokratskog" ka-
pitalizma a protiv fasizma, koji
proistice IL prvog. Da sc fasizam
radja il kapitalizma, ovo ije do
kazano u I~taliii, u 1921. III Ne
mackoj, 1888. Dakle, stojeti
ma ovakvom principu "a prosle
cetiri godine, oni SUI bill u sta
nju tumaciti obicnoj mast
Marks;sticki dovolino ne obaves-
tenim radnicima gle strane
fasistickog j "dobre" strane de
mokratskog" kapitalizma. Ali sa-
da dolazi vrag po svoje.
Sa otvaranjem zapadnog i juz-
nog fronta i "oslobodjeniem"
nekih zemalja, iii delova tih ze-
malta, koje su bile "a prosle Ge-
tiri godine, a ne wise, pod oku-
paciiom zlikovackog faSizma S
polia i kvizlinga iznutra, bacilo
lie staliniste ponovo ma raskrs-
nicu puta. Ia cello ovo vreme,
Ujedinjene Nacije su stalno Pc
vale, a stalinisti SUI i'm sekundi-
rail-, da &c narodi. u zemljama
pregazenim cd fasista, birati sa-
mi svoju formu vladavine pri
"oslobodjenju'. | prema tome,
ma sva usta su dovikivali tome
narodu, ii. sirotinji i radnicima:
ne postujte fasisticke zakone i
naredbe, s~trajkujte, sabotirajte,
stvarajte tajne podzemne orga-
nizacije, organizujte partizanske
odrede i vodite nemilosrdni rat
protiv fasista S ,polja i iznutra.
vi iedini innate pravo da odlucite
ko &c, i kako &c Sc vladati, u va
Sol zemlji! Da, tako je to bilo
dok je ia sirotinja stenjala pod
nacistickim j fasistickim kan
diana. Ali sada i'm drukce Pc
vaju. Sad, tome istom svetu, koji
je wise cd cetiri godine bio CO..
hos, gladan-i najgore i najteze
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
straik ~slefnljen unapEed

u subotu 10. ianuara u Cfeve-
1andl je trebao da izbije strajk
kod Cleveland Electric Illumi1at-
ing kompanije. Delimieno. strajk
je zapoteo u petak, y. januara.
Prema prici novog gradona-
celnika, kompanija je premesti-
la jednog radnika e'maintenance
worker') II danjske IL nocnu sIf-
tn. Oval niie dosao ma nocni po-
sac, ali je dosao sledeceg dana
Ma svoju redovnu danjsku siftu.
Kompanijski upravnici ga posa-
|liu kuci, a radnici, oko cetiri sto-
tine Nth, takodjer napuste posao
IA protest protiv kompanije. Ma
kon toga vodila Sc konfereneija
izmediu kompanije i Utility
Workers Organizing Committee
(CIO), koja je trajala oko diva
.deset sati i konaeno sporazurn le
promasen, a strajk svih radnika
tie konpanije, bese Ma dnevnom
redu.
Prvi akt .novog gradonacsini-
ka, Thomas A: Burke-a, bio je ola
slomi straik. Ma isti nacin i now
governor drzave Ohio, dosadasnji
pradonacelnik Clevelanda, Frank
Lausche, say je zapenuslo pre-
teei strajkasima zatrazio je sva
imena strajkasa, da III prijavi "a
.unovacenje u vojsku. Istovreme7
no lie zatrazio cd Wade da pre-
uzme tvornice, sto je poslednja
(Nastavak ma 4. strani.l
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
Opet vel;ki profit

Warner Brothers Pictures,
Inc, izjavila je 10. januara, owe
godine, da je MEN profit "a pros
Ia, 1914. godinu bio $6,953462.
hompanija je platiIa pored toga
$13,135.o00 DRAW "a poreze.
Prethodne godine, kompanija ie
imala veci profit, s8,238.483.
Povecani ovogodisnji dohodak,
iii gross income" pri6a nssto
drukciju pri6u. On bese SAL
183.039, dok je prethodne godine
bio s131 1926. $40. Ali po5to Sc kon-
panija cd prosle pa do owe godtne
uvestiia malo bolje u ra6una1ju,
narcotic u odbijanju, njena 6ista
zarada, pc novom racunu iznosi
mamie, nego godinu dana ranije,
kada joj bio manji gross III
come.
Western Union je zaradila "a
iedanaest meseei u prosloj godi-
nj $50. = jedanaest meseci
1913. onaje zaradila s5,0o1460.
Dakle, wise Ia blizu iedan mill:
on 1914. nego 1913. U oba
slucaja kompanija je odraGuHa-
la sve por4ze, predvidjene tros-
kove it'd.
Kao sto vidimo, owe kompani-
je zaista podnose ogromne "zrt=
We" ratu, u obliku vecih profita
svake godine = ito kada Sc sve
odraGuna. Radnicka klasa je Ia,
koia ne sarno da Sc ne koristi
ration, nego stvarno podnosi i
zrtve ratu u swim oblicima, u
kliucujuci i zrtve u zivotima.
I kakvo je Guido sto kapitalis-
ticka klasa pribegava svakoyrs-
nom Iukavstvo u nastojanin ia
o6uva tai drustveni sistem, koJi
Moi dava takva cudesa Il pro-
fitima. Cak nj ratni porezi ne
mogu da III smanje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18

patnje p%odnosio, a istovremeno
Sc borio, ne pevaju milozvucnim
recima, nego vrelim olovom. Da-
kle, koji je to put sto je STALL
niste odveo ma ~raskrsnicu? "Os-
lobodjona' Grcka i delovi Fran
cuslse i Belgije.
Covered o poslednjim dvema,
"Slobodna Rec, organ srpskih
stalinista, ina uvodnik cd 2. de-
cembra, koji je podugaGak i po-
cinje ovako: "U Belgiji je izbio
sukob izrnedju naroda i Wade"
Zasto "je izbio sukob?;;" Izbio
je cato sto ie vlada Pijerla zatra-
lila cd radnika i druge sirotinje,
koja Sc borila ma najpovoliniii
(saveznicima) nacin, protiv ma
cista spolja i kvizlinga iznutra.
da predadu oruzie, sto ST. ovi
odbili. l uvodnik nastavlja: az
gleda da &c doci do ozbilinog
Iona, ali narodni pokret. ie ko-
nacno, uz protest, predao cruz
je, jer nije zeleo da Sc ovakvim
sukobima oslabi saveznicki front
protiv NemaGke.' Zatim uvod-
mix kaze da SUI zbog toga diva
komunista j jedan sociialista IS
tupili IL Wade, pa produzava o.
vako: ." tako ie Pijerlo ostao
svemocan u vladi sa reakcionar-
Gina" Ko je tai Pijerlo? Uvodnik
odgovara: ma koncu pokazalo
Sc da je i sam Pijerlo u6estvo-
vac u saradnji sd fasistickim o.
kupatorima." A dale kaze da je
do "sukoba' doslo i zbog toga
"Sto vlada nece da poduzima ko-
rake p,otiv izdajnika, Hitlero-
viii saradnika j apizera." I on
da nadovezuje ovako: "sta wise
vlada je PUSTILA ma SLOBO-
DU stotine hitlerovskih sarad-
nika." (Krupna slova moja.)
Ovde je sada umesno jedno
pitanje: Da h ma osnovu gore CT
tiranog uvodnika stalinisti ina
du dovoljno j povoljno zemljis-
- fNastavak M 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
CudeSa progresa

Il Washingtona, D. c., javlja-
ju cd 10. januara, da je tamo
stigao zrakoplov novog modela
"Boeing C-a7', koii je "slon1io
sve rekorde jucer 10. januaral u
od-obale-do-obale ne-staiacem le-
tn il Seattle-a do Washingtona
=. u sest sati, 3 minuta i 20 ca
saka."
Raniji od-obale-do-obale re-
kord bio je klasi velikih zrako-
plova, sest sati, 81 nainuta i u
casak. A rekord ueinjen "raniie
cd ikakva zrakoplova" bic je
"sest sati j trideset i devet mi
nuta IL Los Angelesa do New
Yorka."
Now zrakoplov je leteo 800 mi
lie ma sat nosio je trinaest O.
SODA j posadu cd cetiri. l jos
kada Sc spustio ma zemlJu u
Washingtonu, imao je u terkls
1000 galona gasolina. Leteo je
visinom od 10000 stopa.
Oval zrakoplov, kao i mnnge
druge stvari, ma primer, nenlacka
robot-bomba it'd, dokazuje Ga sc
covecanstvo nalazi tex ma pra-
gu sveopsteg progresa. Nike nj
je Il stanju tvrditi da u nedalekoi
buducnost nece biti moguca in
terplanetarna plovidba.
U industriji, u poljoprivre.li,
gradjevinarstvu it'd, postoie: is
to takve potencionalnosti, koie
sprecava postojeci drustveni POI
Eredak. Sa ostvarenjem Sociia-
listickog drustva, sve zapreke cd
kojih danas progress patti, bice
uklonjene. / u koliko tag pro-
gres ode dale u teliko bolje "a
sve clanove druStva. Pod ka-
pitalizmom, samo Sc potstrekava
progress u sredstuima Ia razara-
ME i ubijanje.
Pa ipak, sam kapitalizam dava
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
Nemacka

Vest cd IL. ~januara (telegra-
ficno New York "Times'-u) L
Berna, Svajcarska, javlja da le
u Nemackoj osudjeno ma smrt
pet Francuza i da su vec smak-
mutt, - diva vesanjem, a tri sire
ljanjem. Istovremeno, kaze vest.
mnogi drugi Francuzi, nedju
kojima je i pet zena, izvedeni su
pred sud i ocekuje Sc ista sudbi-
ma i "a Min.
Ova smaknuca, kaze vest, da-
lie, izvadjaju Sc u znak osvete
"a sudjenje nemackim kolabora-
sima u Francuskoj cd strane De
Gaulleove Wade.
Kako izgleda, to nijer bas tako
lako suditi ratnim zfoeinclma ]
kolaborasima nacizma j fasizma
a da Sc stvar ne okrene u onu
australasia. sprawl sto Sc zove
"bumerang". Drzeci veliki bro.
taoca, iii saveznickih saradnika
Ii svojim rukama, nacistl mogr
ma isti nacin osvecivati Sc sa'
veznicima.
Same je zlo u tome sto &c 7
tim "osvetama' pasti jedan dec
pravih j iskrenih radnickih pred
stavnika, koje su nacisti odvel
u NemaGku "a taoce. mace m
ne prolevamo suze "a kolabora-
sima j ratnim zlocincima ma ko:
lie vrste oni bill, brenda ipak
radje osudjujemo njihov slstem
i iednih j drugih - kapitalistlck1
sistem - koji proizvadja ratne
j neratne zlocince.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
Okrsaj u Colorado

kog caledzovanja cd junija, sa swim sredstvi-
ma ma njihovom raspoIozenju. Zaista, Il po-
verIjivom buletinu, izdatom njenim 6lano-
wilma, Colorado State Chamber of Commerce
sproSle godine, nakon sto je akt bio potpisan,
.lopolnenula in je da .. poslovanje moze
5ocekivati dugu tesku i krutu borbu."
Coloradski labor piece act jeste maj
znacajniji radi pravca koji on otkriva. Pravac
je prena drzavnom regulisanju odnosa il
medJu kapitala i rada koji, Il praksi, znaci
potpuno podjarmljivanje radnika. Akt sus-
t~astveno p~roglasuie: "Dok ogranicava pole
dlnecna grupska prava navale j odbrane, dr.
Java pruza sudske procese Il zanlenu ia pri-
mltiynlje metode suda borbom." Oval Sc jerk
he razlikuie cd Signor Rocco-a. Mussoliniie-
Nog ~rnlnistra pravde, koji ie rekao Ga "Tasis-
ticka doktrina ;. otklania klasnu san1o-od-
braun =. Vekovina nazad, drzava kao spe-
cificni organ pravde, u1istila je osobne salno-
odbTane Il p~ojedinacnim sporovima j zanae-
mia in je drzavnom pravdorn. Sada je doSio
Nreme kada Sc klasna safr4o-odbrana mora
zameniti drzavnom pravdom.' Ali, posto je
nrzava izvrsni odhor kapitalisticke klase,
@~pravda' koju ona deli ieste takva koiom Sc
esigurava "klasni MIR jedino onesposoblia-
vajuci radnike "a otpor kao po formula
"klasnog mira u fasistickim naciiama.
kretanje Il ovom pravcu u America Jas
10 Je ako zele da ga okrenu, rada:ci ~naoraiu
konsolidovati svoju moe, ne da Sc bore protiv
obicnih okrsaja, nego da dobiju odluanu bitku
Inistavajuci najamni sister,!
$50 u
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18
POljska

Poljska vlada u Lublinu, koja
Sc nedavno proglasila "provizor-
nom vladom Poljske'', skoro ne
prekidno sada popunjava stupce
svetske stampe.
Prema vestima cd 8. januara,
Meme vodje Sc hvale, kako je u
Poljskoj izbegnut gradjanski rat.
kako oni zauzimaju pravilan stav
prema crkvi, agrarnim pitanji-
ma, privatnom vlasnistvu i ko-
nacno wee planiraju o indus
triajizaciji' zemlje.
Poznato je da ,lublinska vlada
deli, iii bar zagovara delenje
zemlje seljacima, kou je nema-
du, oduzimajuci je cd velepo-
sednika, ma otplatu, ali u crkye-
ne veleposede ne smeju dirati.
"Mene SUI osigurali poljske vo-
die, kaze dopisnik New York
"Times''-a, w. H. Lawrence, ida
Icrkveno vlasnistvo nece biti di-
rano, bar dok poljski narod ne
izabere parlamenat u slobodnim
;zborima. Crkve bi otuda, mogle
biti spor u prvim posleratnir1
poljskim izborima."
Istovremeno, kaze tai dopis-
mix, dale:
u revjuisanju pristalica Sc
ljacke partije Q podeli zemaljs-
kin poseda Poljski Odbor Ma
rodnog Oslobodjenja je oprezan
u iskljucivanju velikih irlanja
posedovanih cd crkve.. Ova &c
politika biti produzenai cd pro-
vizorne Wade"
"Princip' je vec oskrnavljen.
[Ako crkva ina pravo da zadrzi
svoje veleposede, ma kojimi da
ioi robuju seljaci, koji nenlaju
Enikakvih poseda, zasto onda da j
ostali veleposednici nernaju isto
pravo u pitanju njihovih pnseda2
Iii mozda poljskasProvizorna vla=
Nastavak.na 4. -strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18

|imaju da p~restanu ma ). januarau
jedan sat posle podne.
Stvarno, ovo jos nije nikakvo
izmirenje. Sporazum je tex Ola
Sc ELIAS sile povuku il Atine i
nekih drugih ,predela u planinu
OLYMPUS i okolicu i tada, da Sc
nastavi sa pregovaranjem o mi
ru. | TEX sto je primirje potpisa-
no vec Sc, zapelo ma pitanju tao
ca. Vlada -tvrdi da civilna polici-
ia EAM-a drzi oko 10000 taoca
koje; ako Sc oeekivalo pod "u-
govoromv da &c biti pusteni,
Fam drzi dale.
A zahtev Plastirasove Wade i
britanskih siin da Sc ELIAS ra-
zoruza, izgleda da &c doci na
dnevni red posle kada Sc Dude
pretresalo o miru. Prfmirje tex
obuhvata Atinu i niSta wise. A
poSto Sc moe ocekivati da &C
Plastirasova vlada i britanske.
|sile u nagodbama o miru opet prj-
beef raznim prevarama da razo-
ruzaju ELIAS, da i'm oduzmu tao
&c ! da mnoge Cd Nth JOS strpa-
ju u zatvor, a jedan dec cd Nth
da izvedu ma preki sud, i tako
Ia nagnaju opste grcke -mase u
apsolutnu pokornost, sto &c pred
stavnici ELAS-a odmah primeti-
ii, ako budu iteli,. n1oze Sc oce-
kivati da &c Sc rat obnoviti, MOI
da jos i zesci nego do sada.
Tako operise "demokratijs'
kada Sc uvadja u praksu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18

Ia mera je "demokratska".
"zdravstvena"', stvarace "dobre
gradjane", "ujedinjavace siro-
masne j bogate mladice", "odr-
FACE svetski MIR i tako u bes-
konacnost. Iii, citiracemo ga:
"Siromasni mladic, bogati mia
die znojili bi Sc simpatisali sku-
pa i to bi postrekavalo demo
kratski duh zemlje." l dale, III
nase Sc motive ne moe dvoiiti"
/ ola tu nema brutalnog i agre-
sorskog duha II americkom ma
rodu." A zavrsio je ga re6ima, eta
&c prisilna pilitarna vezba "biti
velika sila "a demokratiiu bu-
duceg gradjanstva. Cna &c uGini
mladiee owe zemlje da budu sves-
nj odgovornosti gradjanstva. ia
verujem da &c ljudi efektovan1
programom treniranja biti bolii
Judi kada svrse svoia trenira-
MIA"
Njihova propaganda protiv ma
cista, fasista j Japanaca puma je
osuda pristine militarne vezbe.
prisilnog iii konskriptovanog RAJ
'sia~i snffftsriznTa ii ops5e. s.o oni
sada sami zagovaraju. Tako ie.
Mllltarlzam i militarno prisilia.
vanle treba obojadisati swim mo-
gucim i lepim frazama i prfpisati
mu sve vrline ma svetu da bi ma
tai nacin naisao, ako ne IA pot
puno odobravanje uvadjanja ma
silja, onda bar ma sto mani OF
por stanovnistva.
Lukavstvu kapitalistickih po-
Hticara nema granica.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18

Cleveland "Plain Dealer, u.
vodnicki komentarise oval spo1
gde tvrdi da je Churchill, axe
je u javnosti kralja nagovarao ola
print ponudjeno regentstvo, u
stvari protiv istog. Sta wise, tn
Sc tvrdi da je Churchill pc zadi
toga kraljevoga odricanja.
Posto ne postoji nijedno rese-
ME u vezi privremene vladavine
u Jugoslaviji, koje hi zadovolji-
10 sve grippe, opste Sc tvrdi de
&c "velike TRIP morati resiti ovaj
spor, kojem &c Sc, naravno, sve
grupe morati pokoriti.
Posto Sc Subasiceva vlada spo-
razumela sa regentstvom cd tri
hca, izradjenim u Beogradu j
Moskvi, kojem Sc kralj kategoric-
XII protivi, govori Sc u diplomats
kim krugovima u Londonu, da &c
to verovatno rasprsiti Subasice-
WI vladu. A neki dodaju jos i to,
da Titina grupa u Jugossav'ji
has zeli da Sc to desi, jer ola 81
Sc ma tai nacin ona sasyirn resila
kralja.
Politicka borba u Jugoslaviji
TEX Sc sada razvija. Verovatno da
&c ona kasnije biti jos jaca. 4
mozda da zauzme j takav oblik
kao borba u Grckoj.
Tako to ide kada SUI u pitanju
drzavna korita i privilegije "a
ekonomsko okoriscavanje j eks-
p~loatisanje masa.