RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-05

Drugi kazu da je militarno trenlranJe ko-
risno po zdravlje; da ono sprema dobre gra-
diane disciplinuje ljude ola hi bill pristojni
ziveti pod nasom demoxratijom. Treci otvo-
reno kazu da Sc plaSe novog rata ola mora
mo biti pripravni
Posto ova zemlja ina veliki utical ma
svet svetske poslove, kada bi americka ka-
pitalistlcka klasa iskreno verovala mir, ona
bi trebala pokazati sa pri1nerom ostalom
svetu, odbacujuci prisilni militarizam isto-
vremeno zahtevati ma svetskim konferencl-
jana cd ostalih drzava da one uniste prl-
s7lni militarizam, ne obratno, ola prednlacl
u naoruzavanju pripremanju "a rat. Ovo
potvrdjuje da svrha nameravanog amerlckog
nailitarizrla nije ono sto njegovl zagovaracl
kazu da ie - mir odrzanie mira - nego
rat kapitalisticke anabicije da vladaJu mad
celim svetom Druga svrha militarizna, ieste
Ga Sc odrz radnicka klasa pokornosti kod
kuce; da Sc zabranjuiu radnicki stralkovl
III da III Sc l1rsi pomocu nasilla mllltarne
sile; da Sc zabraniuie organlzovanJe, slo-
boda govora kretanja, i da Sc opste "a
strase radnici II apsolutnu pokornost.
Grupe koje Sc isticu protiv trainog mill
tarzna svi osim Sociialistitke Radnicke
Partiie stole ma vrlo slabom zenliistu u svo-
lem protivlieniu Vecim delonl, oni Sc protive
tex zato Sto traini mlitarizam "niJe potre-
BAN govoreci da ie ova zenllja stanlu
izbaciti ogronnu izvezbanu voisku "a krat-
10 vrerne Il slu6aju novog rata to Je sVe
Neki Sc protive cato sto bi to znacllo vehke
drzavne troskoye, koje b porezodavci morah
podnositi A neki presto il razloga sto ne zele
da niihovi sinovi uloze po jednu godinu dana,
iii vec kako Sc to odredi, svoga najboljeg Il
vota n1ilitarnu vezbu it'd.
Ali Sccijalsticka Radnieka Partila udara
pravo u koren mlitarizma y lzlavi pred po-
menutim odborom cd druga HASA kaze Sc
"Socijalisticka Radnicka Partija progla-
suie da ie militarizam snrtni neprijatelj rad
nicke kase njenim aspiracijama "a mir
slobodu cd eksploatacije. svakoi kapita-
listickoi naciji sveta militarizam, militarna
kasta koiu on nezbezno stvara, ponavljajucl
je intervenisao protiv radnika nllhovoJ
borbi protiv eksploatatora, podupiruci tira-
niju kapitalizma direktno indirektno. Mill
tarizam nastoji da izgrad radnickoj klasi
radnika, to jest interesima ogromne vecine
prayog naroesa.".oA aiA14aq nllDoy
\ A da je rrnilitarzam domace medjuna-
rodno zlo to potvrdjuju svi napredni liudi
veliki pisci i ucenjaci koji ne polaze cd IL
rabljivackih interesa, mediu kojima SUI
mnogi americki revolucionarni ocevi, koji
su u svakoj sugestiji "a uvadianje militari-
zma osudjivali ga prikazivali tiranijom kod
kuce agresjom vani Jedan cd tih je bic
James Madison, cetvrti predsednik Sjedi-
njenih Drzava, koji ie reka u vezi sa tim:
"Staiaca militarna sla sa nadraslim IL
vrsiocem nece wise biti pouzdan drug slo-
bodi. Sredstva odbrane protiv [toboznjel
tiranije kod kuce."
Svi argument koji Sc iznose "a i protiv
osim ova glavna diva "a porobljavan1e
sveta novim ratovima i ugnietavanje rad
nika kod kuce = u opste SUI slabi iii sasvina
lazni. Radnicka klasa treba da Sc ma svakom
mestu u svakoj raspravi, kroz stampu usrle
nu putem pisama kongresmanima, protivi
uvadjanju miitarizma IL gore pomenutih raz-
loga.
Miitarizam znaci najbrutalniji, iii prusi
janizovani, kapitalizam ugnletavanle
svakakvo obespravljenje radnicke klase ko-
nacno move ratove.
Wise vredi jedan najmanji clancic il raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knJlge
sto in ma svetu ima - Vasa Pelagic.