RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-08-09
burzoazije torijevaca; svetskih plutokrata

burzoazije torijevaca; svetskih plutokrata
i niihovih plutogoga.
Ova pojava - pobeda mad konzervaticima
Cd prema - bi mogla ucinti drzavne
polozaje laborasa vrlo neugodnin1. Sve dolS
su bill u manjini Il donjoj kuci, laboraSi su
mogI "opravdavati" reakconarne zakonske
mere tim, sto ii le vetina reakcionara
nadglasala Ali sada kada inaju cstu vecinu,
nikakve reakconarne mere Sc nece moci o.
pravdati. A posto znano, sto j sarna pluto
kratska stampa tvrdi, laborasi potvrdiuiu,
da &c "radnicka vlada" slediti dosadasnit,
stranu politiku, koja je u Britaniii vaznija cd
domace, buduci da Sc nleno carstvo nalaZi
ma swim predelina sveta, nozeno biti uvere-
nj da &c ona slediti praktikovati isto po-
robljavanje sveta, kao i konzervativci Ona
&c sledti politiku "a koiu mase nisu glasale
Ona &C morati kao i Churchill da nasilno
nan1ece reakcionarne Wade Il "oslobodienrn"
zen1liama zemljama koje Sc nalaze pod bri-
tanskim uticajem.
Pored toga, til je klasna borba unutra,
Englesl<oi "Radnicka" vlada niie sta
nju zadovoljit ODE strane radnke kapi-
taliste IL toj borbi. u strahu od tog We
likog broja glasaca, ona &c biti prisiljena da
ustupi neke beznacaine reforme u interesu
ocuvanja kapitalizma. Ali ona mora suzbijati
radnike borbi Ona ce morati zabranjivatj
krsiti radnicke strajkove, silom, kada pro-
nase prevare; usvajati proturadniGke "a
kone it'd, "a koje nece moci svaliti krivicu
ma torijevce - "a koje ce biti krivi sani
skoro iskljucivo, vodje Radnicke partije,' iii
"radnicki' drzavnici. Ovo &c odvesti razuve-
renju masa Labor partiju, "radnicka"
maska &c biti potpuno skinuta sa lica la
boraSa
Plutokratija - j britanska svetska
nije uplasena pobedom Labor rartije. Ona
INA da Sc Labor partija ne udaljuje cd in
teresa kapitalisticke klase. Plutokratija Sc
poplasila masa, koje su tako obilno dale svoje
glasove, ne jos "a sada korist radnistva
nego protiv plutokrata.
"Socijalisticki" program Labor partije
nacionalizaciji industrija it'd ne od-
lazi dale pravcu Socijalizma cd programa
ceske madjarske, rumunske, austrijske dru-
9Th drzava, koje su tex delimicno stalinistic-
ke, iii pro-stalinisticke Namera je da Sc
nacionalizuje jedan "najnuzniji" dec indus
trije, kojoj &c radnici kada Sc Macdonald
zuje, biti najamni robovi drzave, umesto pri-
vatnog kapitala. Sve ze1nlje cak najdemo-
kraticnije, ma primer Amerika irnaju deli
micno nacionalizovanu industriiu ali nj
pojma 0 Socijalizmu.
| ako svako kretanje, ne znaci progres
kretanje Nemackoj 1888 gde su mase
toboze okrenule ledja junkerima burzoaziji,
nije bio progres, nego regres, u fasizam
premda mi ne polazemo mnogo made u
"socijalisticku" pobedu, koja bi takodier mo-
gla, vrlo lako, odvesti u fasizam, mi ipak
pozdravljamo, u nadi da srno pogodili, od-
glasano nepoverenje vlasti britanskoj pluto
kratiji. Nasa je zelja i NADIA da Sc mase wise
nikada ne vrate pod politicki upliv torije-
vaca. A istovremeno opominjemo britanske
radnike, da ne ostanu kod topa gde su sada,
nego da krenu napred. napustajuci Labor
partiju, koja &c III ugnjetavati nista mamie
nego torijevacka vlast, pa da krenu pravcu
pravog Socijalizma - besklasnog drustva
organizujuci Sc polticki industrijalno "a
zbacivanje svake klasne vladavine usposta-
WI Socijalisticke Zajednice.
SPORAZUMELI Sc U PODELI
PLENA
Konferencija Velike Trojice u Potsdamu,
Nemaeka, zavrsila je ma 2. augusta. Sve cd
pocetka zasedanja, cd II. julia pa do zavrset-
ka, svet nije nista znao cemu Sc resava.