RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-11
Sta je SoCijaizam?
Cd Eric HASA

Cd Eric HASA
Zasto Socijalisticka Radnicka Partija
napada one sa kOjima s. n razilaz!
Sociialisticka Radnicka Partiia ne silazi
"a svoga pnta da "napada' ikoga. Da paraffa-
ziramo De Leona:
Sociialisticka RadniGka Partiia puca pravo
napred, iii radje,, ona lett pc tracnicama poloze-
MIN Cd Sociialne Revolucije. Ako ie neko pogo
dien. to ie cato sto OIL prelazi preko tih tracnlca,
iii udara svojom glavom protiv vlaka. Wax nj
kada ne silazi sd svog puta da udari kravu. TO
su krave koje silaze sa svog puta da udare Il
Wax. TO je Sta Sc dogadja kadal neko udarl
us. r. 2.
Kada SociialistiGka RadniGka Partija cuie
nekoga da iskrivljuje Socijalizam, iii da uci da
su 2i2-22, iii oplavdava nesiecu i nemastinn
u sredini izobilia, iii brani sistem koii poradia
siromastvo i rat - kada Sociialisticka Radnic-
ka Partiia cuie nekoga ola istice ova nepravicna
nacela, ona &c ga udariti. Nemojte sc uznemiri
watt 0 tome. Budite uznemireni ako ona promasi
da III udari. Kada hi Socijalisticka Radnicka
Partiia promasila Ola i'll udari, to bi znacilo da
je ona sisla S puta.
Zasto Sc radikalne partije stalno
medjusobno bore? Zasto Sc one sve
ne ujedine?
Ovo pitanje sadrzi implikac.ju da bi So
ciialisticki pokret bio jiaei ako bi Sc sve ssradi-
kalne ~partije'' ujedinile u jednu veliku partiju.
Implikaciia Sc zasniva ma pogresnoj kobnoj
pretpcstavci. Pretpostavka je ola je v%elicina,
umesto nacela i programme, vrhovni faktor. |
1nS oEn io iSfa# 1nkazann od undavna ISforI1n
Europe, jeste Ola obicni broj, organizovan beg
obzira ma Marksisticki program i nacela leak
j ako mu Sc odava usmena usluga), jeste bes-
pomoean. Sam broj nit moze ostvariti Socija-
liam niti zapreciti reakciju.
Ujediniti Marksisticku Socijalisticku Rad
niGku Partiiu sa reformistickom SocijalistT-
kom partition j anarho-reformistickom Komu-
nistiekom partition, ma primer, bio bi kao da
uspemQ pola kvaFte ciste vode u gallon mutne
Fode. Takva mesavina bila bi katastrofalna "a
fisti jasni, borbeni i znanstveni program S. r. P.
i stvofilo hi AApartijju', frakcija "ujedinjenih'
samo pc mena.
Pre- Boljsevieke Revolucije, nekoliko sra
dikalnih', partija takmiGile su Sc "a vodstvo.
Oak su i aeki Bdjsevici verovali ola Sc pokusaj
treba uciniti "a "sjedinjenie" sa drugim parti-
jana. Lenin Sc razilazio uporno sa napomenom
ola Boljsevi6ka partija "istakne parolu koia bi
%ujedinila sviln", govoreci: "Kazatn yam iskre-
no ola stvar koje Sc ia najvise plasim II ovo
vreme jeste nerazlueno uiedinjenie, koje je, ia
sam uveren, najopasniie i najstetnije IA prolc-
t~arijat." / drngom prilikom on je rekao: 'Cega
Sc ia najyise plasim jeste grupisanje raznorod-
nth grupsl onda tn stvar nazivati PARTITION"
Partija koja ina ola vrsi naporni rad So
cilalisticke naobrazbe i organizovanja mora, pc
recima De Leona, biti neustrasiva, nemilosrdna
II svojoj logici, netolerantna kao znanost, tesna
kao sto Same istina moze biti. Ona ne moe biti
niJedno od ovoga ako kompromise j toliko ko-
lika je sirina dlake; drugim recima, cna ne moze
vrsiti svoj rad ako je u strukturi labava."
Konacno, 6ak ako bi bile sve "radikalne"
partije "ujedinjene", proisticuce zapalenje JOS
bi uvek bio malo. Preovladjnjuca veeina anne
rickih radnika je van ovih partija. To je
masa,j jos kontrolisana Cd kapitalistieke politike
i kapitalisticke ideologije, IL koje Socijalisticki
pokret mora rekrutovati da bi 'izgradio organi-
zacilu spcsobnu ola jurisa i osvoii politicku
pljackasku t~vrdjavu kapitalizma.
Kakay je STAY Socijalisticke Radnicke
Partije prema Sovjetskom Savezu II
Won ratu sa nacistickom
NemaGkom?
Ma 26. juna, 194l, cetiri dana nakon sto je
nacisticki Reichswehr provalio II Rusiju, Pod
odbor Matchmaking Izvrsnog Odbora Socijalis-
tickle Radnicke Partije u~svojio ie rezolnciiiu,
koja je proglasila:
ssRrafska simnatiia ma iiskraniia saEalenie