RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21


] da bi oborio tn svoju iziavu s'vero-
vanju" saveznicima, on je dale rekao ola &c
Jugoslaveni, kao sto su pokazali u proslost
ida Sc borimo i umiren1o do posledhjeg
coveka, [radjel nego da podlegnemo, tako
cemo sada, saglasno sd onlm nasim kora-
kom ponosno uspesno braniti nasa postig-
nuca"
Da Tito ne veruie svojim zapadnm sa-
veznicima, on je to dokazao ne sanao Il gore
navedenim recin1a, Il kojima je pretio sa
borbona, nego sa svoiin1 srljanjem, grabe-
MEM teritorija, sto pre- bez da Sc posavetovao
sa svojim saveznicirna poeeo III bez okle-
vanja "partizanizovati'' putern hapsenia, kon-
skripcije izvlascivanja deportacije A sada
Sc mora cd svega toga povudi To je ne sano
veliki gubitak, nego velko osramocenje.
A subasic je iziavio neki dan americkom
ambasadoru u Beogradu da je Jugoslaviia
pretrpila veliki gubitak sa tim novladeniem.
Ako oni veruju u svoje saveznike niihov
izgubili? Subasic je ta6an Oni su izgubili
IL diva razloga: jedan je u tome, sto je NINA
spreceno Ikvidiranie opozicije II tim teri
toriiama i stvaranie vecine putem propa-
ganCe drugh sredstava:i drugi je, sto &c
anglo-americke sile "pro6iscavati" suzbiiati
partizane iugoslavenslei nakloniene elemen-
te, stvarajuci istovremenu vecinu ma suprot-
noj strani. ~ 4ea@
Anglo-ameritke sile ne zele prosirfvanie
iugoslavenskih granica, presto il razloga sto
Je Jugoslavija najistaknutiji vazal Sovjetske
Rusije y ime jugoslavenske burzoaziie inte-
resa sovietske birokratsle drzave, prodira-
nju sve dale po Evropi, Tito umalo da ne do
vede do ponovnogf 7nlitarnog sukoba, koji je
mogao opet zapaliti ne samo tai deo Europe,
nego Geo svet Jer ratovi uvek zapociniu iz
malih insidenata,lda bi Sc konacno kao sunslxi
pozar prosirili ma Geo svet. Popustanje na
strani Tita ne znac da lie on hteo da postedi
svet iii bar direktno uneSane nacije, Cd
ponovnog rata, nego da sc on oseca. sto je
tacno razufaano da bi izgubio takav rat
Sile ponocu koiih bi on vodio rat suvise
SUI iscrpljene dao bi uspesno mogle iskim
ratovati "a sada, dok su anglo-americke sile,
poduprte ameridtom industrijon1, koja mad
masuje zajednicku. industriju celog sveta, u
ovom n1omentu. ,Takav rat bi znacio "a Tita
njegove, da Sc fizgubi nozda toku vrlo
kratkog ratovanja, i ono sto sada imaju
rukama Zato je Tito popustiosi "sporazumeo'
Sc, II. osramotio :soE'i
U drugom slucaju, da Sc Tito osecao
dosta jak da Sc rnilitarno odupre anglo-ame-
rickim silama, on bi zasta to ucinio On ne
bi zalio stotines hiljada, iii milone novih
i,10oc clayon cxih zptava II noyonn S,IkOhl1 Ca
bi zadrzao teritorije;y narcotic morsko pr-
staniste Trst, Ia eksploataciju obogaciva-
ME jugoslavenske burzoazije.
Ovde nisu pitanju interest radnicke
klase Radnicima sne ide nj u dep, nj IL
dzepa, ko &c da zavlada sa tim teritorijama.
/ u jednom ialndrugom slueaju oni ce biti
robovi kapitalista ,koji poseduju, tvornice,
zemlju, sirovine it'd, u tim predelina.
pored svega toga, kazu nam pristalice
Tita da Sc on bori "a "narod', cak "a rad
nike, koje on, lcza malo ola ne gurnu opet
u rat, koji bi bio ravan samoubilstvu, da bi
stavio nekoliko gradoua, nekoliko rudnika
nekoliko stotina cetvornih milja teritorije
posed eksploataciju jugoslavenske postoje-
&c potencionalne burZoazije birokratskih
drzavnih oportunista.
Neka radnici Jugoslavije uzmu oval in
sidenat "a strogu pouku, koja bi trebala da
ih odvede zakljucku, da "a njih nema OSLO
bodjenia niti mira, dok Sc ne organizulu
uniste danasnji Observation-Disclosures po-
redak uspostave socijalistick ma njegovim
ruSevinama.