RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-08

nici ne usudjuju poricati izvesnu povisicu
najamnice- Nikakvo primirenje ne moze sc
zamisliti danas bez ola sc radnlclma donekle
udovolji. Truman to vidi, zato preporucuje
izvesnu poviscu Ali ne 'preveliku'', posto
prevelika povisica iii "Preterani zahtevi II
povisici najamnice poricali bi industriji raz-
boriti profit ma koji ona ina pravo =. Mi
ne snaenao ubiti gusku koja nosi zlatna iaia.
Kapitalisti su "guska koja nosi zlatna
iaja" ne "guska" koja sve pojede bez
ista "nosi'
A sta je ''razboriti profit ma koji ona
[findustrijal ina pravo"? Rec "razboriti'
nema granica Ia kapitaliste je "razborito''
ola zadrze sve znad skapavajuce najamnice,
sebi kao profit Ia radnike nije razborito da
kapitalisti zadrze ista, jer poslednji nista ne
proizvode niti su opste drustveno koristnl.
Ma ovoj tacc Truman pokusava da izmiri
izrabljene sa niihovim izrabljivacima - da
Sc zadovolje sa iednom malenkostl da. prlz-
naju dale kapitalistima pravo ma pljacku.
Radnicka najamnica je vec opala, nlozda
u pola, u vecini sluGaieva. Ako radnici dobiiu
izvesnu poviscu. koiu Truman preporucuje,
iii cak sou radnici traze, imaJuci
vdu slraceno radno vrene, kao platu po
"a prekovrenneni rad, koja sada ne postoli,
radnici nj priblizno. cak nj ncninalnona
smislu nece naknaditi svoju dosadasnlu ma
iamnicu stvarna najamnica ce daleko "a
ostati, dok ce relativna preci sve grance
u opadaniu Povecanie produktivnosti rada, Ii
jednu ruku, i snizenje ratnih poreza, drugu,
neizbezno &c podici kapitalisticke profile,
tako da &c nominalna najamnica bez ola
pominjemo stvarnu, izgledati bezznacajna
L uporedjenju. Ia par cent? wise, radnlcl ce
izbaciti wise proizvoda, stvarno ce dobti
"a svoj rad isto, iii mamie parce hleba, kao
do sada, ostajuci pokorno, do kosti opljac-
kano, robbie kapitalistiGke klase dale Tako
je Truman, jedan dec kapitalisticke klase,
koja ga podupire, izracunao. cato on nudi
kompromis koji ne bi nance vidne stete ka-
pitalistckoi klasi, radnike bi bar privre-
memo umirio.
ako Sc protivi inflaciji i podizanju cena
produktima, ipak ce dozvoliti dizanje cena.
"Ured Administracije Cena morace uciniti
pravilna razmatranja svih aplikacija "a po-
visivanje cena."
Da bi ukazao da rad kapital ne mogu
jedan bez drugoga, on rece: "Rad je mai
bolji muSterija kojeg uprava ina; uprava
je izvor radnickog zivota. Oba su potpmo
zavisni jedan drugom; zemlja je opet
zavisna NINA obema."
Drugo, ako Sc najamnica ne poveca,
produzi padati kao Sto pada sada, tada cemo
imati "deflaciju" - malo novca, mnogo
stvari ma pijaci = ii. besposlicu. Nj ovo Sc
Trumanu ne dopada. On hoce da mi izbegne-
mo jedno drugo - "deflaciju' "inflaciju".
U oba pomenuta ekstrema imamo anar-
hiju kapitalizma. Oba su opasna "a postojeci
sistem. Ali te Sc anarhije ne mogu izbeci,
posto ie Geo sistem anarhija. "Nacin proiz-
vodnje dosao je u sukob sa nacinom raspo-
dele bogatstva."
U ostalom povisica najamnice nece po-
holisati radnicko stanje. Radnici ce izgubiti,
iii su vec unapred izgubili sve sto &c dobiti
povisici - poskupljenjem zivotnih namir-
MICA, povecanjem produktivnosti i prestan-
kom prekovremenog rada.
Trumanov kompromis ella da iznairi rad
nike kapitaliste da omoguci produzenje
kapitalistickog sistema jos "a neko vreme
SUsTINA REVOLUCIJE nije da &c no.
va klasa upravljati posredstvom stare
upravne masinerije, nego da &c ona raz-
biti tn masineriju vladati posredstvom
move masine. To je osnovna misao Mark
sizma. - Lenin.
De Vita naslednom dole ma taracu. Dire,