Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-18
HAROLD J. LASKI
predsednik angleske delavske stranke
DIPLOMACIJA DOLARJA

Ravnokar mi je eden moh prijateljev zrocil dive
stevilk lista New York Times, dne %. julia in dine
80. julia. Dvojca znamenth amerskih zurnastov Ar
thur Knock in Henry Hazltt razmotrvata teh clan
kin pos]edicah delavske image ma Angleskem. Knock
pravi da 'realsti Zedinjenih drzavah oznacba pod
katero ljudi kot Hull Baruch Jesse Jones in
druge posvecajo svojo mednarodno gospodarsko polt
ko oranitv nase naconalne ekonomije in nasega ziv
ljenjskega standarda ter da e poka drugacna kot
politika kot prav Knock New Dealerjev Wallacovega
kova. Dale poudarja da bodo tt vpivn mozje vpvai
ma predsednika Trumana po njegovem povratku ter
dopovedal, da Anglia izves svojega programa
brez ameriske pomoci. Povedali bodo prav, da bi
morala A1nerika pomagati Veki Brtanij w vsem kar
bo pomagalo izbolsati angloamerSke odnoSae in kar
utegne privesti naza do poozaa, XII e vlada pred vol
Wis., kaerega dobs pri canju tega clanka e da
gospodarsh odnosaji Amerike Anglijo goboko in po
gubno prizadeti radi tega, ker Anglia nj zpolna pr
cakovan ameriske Free Enterprise" da bo Churchill
zmagal voitvah.
Mislim da je to precej posten preged tega kar sta
hotea povedati Knock in Hazltt Kar bi sedo liz tega
je vekanskega pomona Ako sta Knock in Hazltt pra
hi to pomeno prvc da je bila ameriska gospodar
ska politika zgrajena prcakovanja da bo
itvah zmagal Churchill Drugc, da programa angeske
delavske sranke bo mogoce zvesti brez amerse po
moci Trec da te podpore velja dati ker e sn1ara
IT, cetrtc da b ia program ogrozal amerski Free
Enterprise Petic da Amerika podpirat nobene
drzaVe XII zeli izvesti sociazem in sesc da bo Amer
ka podprala Ango e toliko casa, dokler e njena 60
spodarska politika skladu amerskimi zahtevarn
Knock-Haztt program predpostavja, da je mogoce
dosec stiri svobode gospodarskem pou lie kapita
sticni nacin Vsak poskus dosec h ma drug nacin bo
spremen gospodarsko politko Zednjenih drzav. Pod
pora XII je bila nudena Churchu bo torej Attleeju ma
razpolago e, ako DO odpoveda mandatu katerega e
prejel cd svojega ludstva.
Use to je bistvu poziV britanskemu iavnemu mne-
nu maj zrs Attleejevo vado ali pa jo prs, da NADIA
ljue gospodarsko potko Churchove Wade. Maj Sc c-
sto odkrito izrazm to e poitika dolarja ma svojem
Vsku To e nekakSna neuradna potsdamska deklaraci-
ja naslovena spansk temvec Attleejevi vlad de-
hkatno posrednosto e tn povedano angleskemu narodu
da Sc nahaja suverenost Brtanije zdaj Washingonu
Obenem pa pozva angleski kapitazem mai Sc posl-
zuje sredsev panike in zmed da prepreci da b deav-
ska Vada, XII ina vecino naroda seboj, zveda svoj
program, ter da tenn preprec osabtev amerkanske-
ga Big Businessa."
Ako je to res, poem SINE nobena dezela, XII
racuna ma amerisko pomoc usmerit svojega gospodar
stva prot socializmu zvzems dovoljenjem Ameri-
ke same. Tega dovolenja pa bo dobiti Vse drzave
raven Sovjeske une bi morale tore spreje navecje
tezave nase, ali podrediti ko da del ozema Zed
nJenh drzav. Jei to nekaksna izdaja potke do
brega sosedstva?
PreceJ zapleten e argument da Anglia ne more IL
Vestl svoJega socastcnega programa brez amerke po
mocl Jasno e namrec da ne bono pros kredtov IL
vedbo nacionazace. Zakljuct je ore treba da Attee
jeva vada bo doba sposnh kreditov ako niena no.
rana sociana poltika nina zaupanja Amerke Ministr
sk predsednik IN negovl tovars torej bi imel
bode da odlocio, podlag odobrena parlamenta ka-
teri del svojega programa nameravao zvesti prvem
nestu Knock-Hazlitt mas hoceta resiti mas samih
Nadejam se da Sc DO izkazalo da SO Baruch Hull
Jones in drug XII misijo kot on pozabili ma to- da OBJ