Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-02

cudno vprasanje ma prvi po-
gled. Pred dvajestimi lett ga ne
bi postavili.
Medtem pa je napredovala
zrned enost duhov. Pref je We
ljalo, da socialisticno gibanje
.predstavlja zdruzitev vseh 60
nilnih sill, XII nastajajo IL odpora
proti kapitalisticnemu sistemu.
Politicni nasrrotni pol je bio
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. meScan-
stvo.Pojav fasizma je to sliko
spremenil. V mnogo evropskih
dezelah je postal najmocnejsi in
najhujsi politicni nasprotnik So
cializma nasilni pokret vseh
vrst in oblik. In ia nasprotnik Sc
pc spotrebi kaze ma zunaj revo-
lucionarnega, protimescanskega,
protikapitalissicnega.
PRAY to pa zahteva razciSce-
ME pojmov Y socialisticnih vr-
stab.
Italijanski pisatelj Ignazio ST.
lone, Xxi je "a to dobo napisal
dive najpomembnejsi deli v sve-
town. socialisticni literaturi
"Kruh in vino" in "Sola dikta-
torjev', je nekje zapisal:
mi nismo stranka frizeriev.
Mi ne delamo "a videz. Social
zen nj prevara ali spretna ca
rovnija, temvec je resnica, mic
drugega kakor resnica. Cesar
pred vsem potrebujemo, je drug
nacin gledanja ma zivljenje in
ljudi. Brez tega drugega nacina
gledanja ma zivljenje in ljudi bi
sami postal fasisti moi dragi
prijatelji - MANFRED rdeci fash
sti. cato izrecno poudarjam, da
ne maram postati faSist, in ce-
pray bi bill samo rdec fasist."
Ia nekatere je re drzavni ka-
pltalizem socializem. Dru-
GIN je socializem nacionaliza-
CHA produkcijskih sredstev, pr
vim in drugim je socializem sa-
mo gospodarsko vprasanje, sa-
mo ~vprasanje zelodca. Ma to
pravimo mi: tudi podruzablje-
ME produkciiskih sredstev ie
socializem, kakor je treniranie
telesa pogoj "a zdravo in dolgo
zivljenje, toda socializem lie Sc
nekaj vec, je predvsem tisti
"drugi nacin gledanja ma xiv
ljenje ljudi", ali kakor pravi w.
Schlamm:
Postal smo socialist, ker ne
moreno prenasati tega, da hi
clovek teptal cloveka. Postal
smo socialist, ker ne moreno
prenasati unicevanja cloveSke
kulture. POSTAL smo socialist.
ker smo spoznali svobodo, do
stojanstvo in odlocanje cloveka
Q samem sebi "a najviSje ziv-
ljenjske vrednote. Potem smo
razumsko spoznali, ola Sc more
to naSe hotenje uresniciti, ako
najvaznejSa sredstva "a ustvar-
JAMIE cloveskih dobrin pridejo
IL rok nekaj privilegiranih dru-
Yin v roke solidarne druzbe."
L. tega jasno sledi, kai je ma
sprotje socializmu, ali kdo so
nasprotniki socializma.
Marx je zapisal: Socialism
nj stanje, XII Sc mora upostaviti,
temvec je resnicno gibanje, XII
odpravlja sedanje stanje." cato
je nesmiselno govorjenje, ako
Sc rece ma primer exc bono
imeli socializem' ali "Pod socia-l
lizmom bi bio tako in takon,
.ajti socializem nj neko trpno
stanje, temvec neprestano giba-
ME, XII preusmerja ljudi in raz-
mere.
"Zgodovina socialisticnega gi-
je zgodovina ideje, XII Sc
uresnlcuJe", pravi Hendrix de
Man in nadaljuje: ITO uresni-
cevanje pa ne pomeni, da Sc ka-
pltallstlcen svet stalno preob-
raza socia listicnem smislu.
Vpllvanje soeialisticnega giba-
MA ma ustanove druzbe je mno-
go boil zamotano in polno ma
sprotstev, kakor bi 81 clovek
predstayljal pod tistim starim
lzrekom, ola Sc kapitalizem po-
lagoma razrasca v socializem.
Nasprotno, mlnogo boil Sc IRA
"a v narascajocern nasprotstvu