RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-25
RADNICI / POREZ MA
DOHODAK


Kada je ameri6ka kapitalisticka klasa,
u pocetku rata, uvela porez ma dohodak rad
nicke klase ma najamnicu - ona je ma
neravala ola sa iednm kamenom ubije dve
ptice. Nalnera je bila da jedan dec svojih
poreza svali na radnicku klasu - sto ie
drugim recima automatsko snizavanje ma
jamniee cemu ie, zahvaljuiuci drzav~
nom pritisku ma radnike ratnim patriotizmu
radnika, privremeno uspela. Druga svrha
je bila da Sc radnicka klasa ucini porezo-
svesnom
Ali radnici su osecali da Sc sve ono sto
drzava zadrzi u obliku "poreza" Cd njihove
naiamnice, koie NINA u opste nj II ruke nije
dolazilo u poslednie vrene, IL razloga sto bi
drzava imala vrazijeg posla kolektovaniiu
Ga i'm je dolazilo Il ruke, odrazava ma njihov
zivot da to nije bio nista drugo nego
vestacko snizenie naian1nice. Buduci nerad:
da in Sc proglasi "nepatrioticnim' vreme
rata buduci da je "take-home' naiamnica,
koia je dolazila dobrm delom IL preko-
mernog rada, kao neprekidno uposlenje,
cmogucavalo da kako tako provode ropski
zivot radnici su podnasali ovu zrtvu kaplta-
listickOj tiraniji, uz malu kolicinu protesta.
Ali sada kada Sc ne zahteva prekovreneni
rad i kada ie "take-home" najamnica sma-
njena, radnici obiaviSe rat kapitalistickoJ
klasi u obliku nebrojenih strajkova zahteva-
nego "take-hone" plate.
Pitanje poreza radnike mnogo ne inte-
resuje. Oni Cd prilike racunaj ju ovako Dobro,
vi ste nam oduzeli toliko toliko cd nase
najamnice u obliku poreza. Sada vi mama
n1orate dati toliko vecu najamnicu. 1nace
mi ne mozemo zivet l radnici &c Sc boriti
ogorceno svom energijom, ola izvojuju to
sto SUI izgubili "oporezivanjem'. Ma kraju &C
Sc dokazati da kapitalisti nisu uspeli svorn
vestackom snizavanju najamnice. 1stina je,
oni su privremeno uspeli. Ali "a to oni mogu
zahvaliti ratu najvise, jednim delom rad
nickim vodjama koji SUI i'm stalno tom
pomagali. U mirno vreme, u slicnim radnim
prilikama, radnici bi bez oklevanja nakna-
dill ono sto i'm je vestacki oduzeto. Otuda
su ii nebrojeni strajkovi danas. Radnici po-
kusavaju da dobiju ono sto i'm je oduzeto.
Mnogi poslodavci su bill skepticni o
delotvornosti ovog "poreznog' plana. Oni su
ocekivai da &c .radnici odmah zatraziti ma
doknadjenje najamnici sve sto i'm drzava
oduzme. Napokon, dokazano je da je ia skep
ticnost bila sasvim opravdana.
Ne samo da kapitalisticka klasa nije us
pela ubiti dive ptice sa istim kamenom, nego
ona nije ubila nj jednu. Njena druga ma
mera - da ucini radnicku klasu "poreza-
svesnom" - takodjer je promasila. Svrha je
bila da sc radnike uvuce u svakodnevne ras-
prave porezima; da Sc interesuju pitanji
ma snizavanja poreza; da neprekidno vode
diskusiju tome, umesto svojim zivotnim
klasnim revolucionarnim pitanjima. U po-
Getku radnike je donekle interesovalo pita-
ME "porezu" ma dohodak. sada, skorc
nista Sta je uzrok tome? Odgovor je tom
sto SUI radnici morali placati svoje "poreze'
liz primljene najamnice - plan koji nije bio
delotvoran posto SUI mnogi radnici potrosilf
sve sto SUI primili drzava nije mogla kolek-
tovati 'poreze".
Oduzimanje 'poreza' cd najamnice pre-
neg sto je radnik dobije u ruke, omogucilo je
drzavi da III ubira, ali radnici su po-
cell smatrati tai deo kao da opste nije
njihov. Oni smatraju da je njihova najam-
MICA smanjena. I tako je kapitalisticka klasa
promasila oba odnosa. Radnici strajkuju.
Zahtevaju vecu najamnicu. Borba Sc vodi ma
sve strane.
Broj strajkasa ovoj zemlji popeo Sc
ma pola miliona. Jedni strajkovi Sc smire, dru-
<l1ca hude nnStouana ponuStaiuci pred ns