RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-15


takodjer, posto njihov udeo u
radu kao pojedinaca niji ma nj
koji nacin bio mali. ia ne bi bio
iznenadjen, zaista, ako nadjemo
j Papu da stavlja Geo ustanak ma
njih. Ali pokusaj drugo razjas-
Injenje. Ustanak Pariza je izveden
cd pariskih radnika. Najsposobi-
il radnici mora da SUI pc nuznosti
bill njegove vodje i administra-
tori; ali najsposobniji radnici de-
silo Sc da su takodjer clanovi
Internacionalnog Udruzenja. Pa
ipak Udruzenje kao takvo ne mo-
re ma nikoji nacin biti odgovorno
"a njihov Gin.
l. = To &c jos uvek izgledati
drukcije svetu. Narod govori 0
tajnim urotama il Londona i cak
o davanju novca. Moe Ii Sc po-
tvrditi da izjavljujuca otvorenost
r%esavanja udruzenja iskljucuje
sve tajne komunukacije?
DIR. M. - Da Ii je ijedno udru-
zenje koje je ikada formirano W.
silo svoje poslove bez privatnih
/, kao i javnih agencija? Ali govo-
RITZ 0 tajnim instrukcijama liz
Londona, kao O odredbama u cd
nosu we're i morala il neke paps-
Ike dominacije i intriga jeste u
celosti pogresno razumevanje In
ternacionale. Ovo hi ukljucilo
centralizovanu formu vladavine
"a internationally, gde je stvar-
ma forma izradjena ia koja dava
kretanje lokalnoj energiji i neza-
visnosti. Stvarno, Internacionala
nije pravilno vladavina radnic-
Ike klase u opste. Ona je sveza
junija radje nego kontrolna sila.
l. Junija u koju svrhu?
DR.. M. - Ekonomskog oslobo-
djenja radnicke klase, osvaja-
MEM politicke vlasti. Da upotre-
be tn politicku vlast "a postignu-
&c socijalne svrhe. Nuzno je da
mas cilj Dude tako opsiran da u
kljucuje svaki oblik aktivnosti
radnicke klase. Da smo ga uGi-
Mill u specijalnom karakteru INA
clio bi da ga primenjujemo ma
potrebe jednog della = samo jed
ne radnicke nacije. Ali kako je
moguce traziti cd svih ljudi da
Sc ujedine "a unapredjenje svr-
he nekolicine? Da smo to ucinili
udruzenje bi morale izgubiti svo-
je ime Internacionale. Udruzenje
ne odredjuje oblike politiekih po-
kreta; ono samo trail zavet o
njihovom cilju. Ono je mreza u
druzenih drustava rasirena pc
celom radnickom svetu. u sva-
kom delu sveta iskacu neke ma
rocite crte problema, i radnici
nazivaju sebe tamo prema nil
hovom smatranju ma njihov sop
stveni nacin Kombinacije me-
dju radnicima ne mogu biti apso-
lutno jednake detaljima New
castle-u i u Barceloni, u Londonu
i u Berlinu. U Engleskoj, ma pri-
mer, put da pokaze politicku moe
lezi otvoren radnickoj klasi. Us
tanak bi bio ludost gde bi mirna
agitacija sigurnije i brze mogla
delovati. u Francuskoj stotinu
zakona "a suzbijanje i smrtno
suprotnistvo izmedju klasa izgle-
da da cini nasilno resavanje drus-
tvenog rata nuznim. Izbor TAX
VOC resenja jesu poslovi radnih
klasa ma selma. Internacionala
ne predpostavlja da diktuje u toj
stvari tesko i da .savetuje. Ali
svakom pokretu ona pruza svoju
simpatiju i svoju pomoc u gra-
nicama uspostavljenim cd njenih
sopstvenih zakona.
- kakva je priroda tie po-
moci?
DR.. M. = Da dadem primer,
jedan cd najobicnijih oblika kre-
tanja ka oslobodjenju e S u
strajkovi. Ranije, kada Sc strajk
desio u jednoj zemlji on je bio
porazen sa importovanjem rad
nika IL druge. Internacionala je
skoro zaustavila to. Ona prima
informacije o name ravanom
Straiku, proSiri te informaciie