RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-27
DennokratJa-
Prosla, sadasnja j buduca
Cd ARNOLD PETERSENA
q

II.
: ssSta ie sustastveno pojmn roba ? Mi prvens-
fveno mislimo O MENU kao o coveku koieg
poseduje drugi. Da bi bio wise nego nominalan,
dakako. posednistvo Sc mora pokazati u kon-
troll robovog kretanja kontroli koja je obicno
u korist kontrolera. Ono sto osnovno razlikuje
roba ieste to sto on radi pod prisil javanjem
Ola zadovolji zelje drugih. TAI odnos priznaje
raznoyrsne stepene. Secajuci Sc ma to da je
rob originalno zarobljenik ciji je zivot u milosti
zarobliivaca, dovoljno je da ovde primetimo ola
postoji gruba forma ropstva II kojoj, smatran
poput z~ivotinje, on mora ulagati GEO svoj napor
II korist svog posednika. Pod mamie grubim
sistemom, i ako je u glavnom zauzet radon Ia
svog posednika, MENU Sc doZvoljava ola kratkO
vreme radi sam "a sebe, / nesto zemlje ma
koioi da proizvadja naknadnu hranu. Oak sta
wise, poboljsanie MENU daje moe da prodaje
proizvode sa n~jegove parcele i ola zadrzi doho-
dak. Onda mi dolazimo do jos i wise umerenc
forme koja Sc obicno pojavljuje gde, buduci
slobodan covek radeci IA svojoj sopstvenoj
zemlji, osvajanje mega pretvara u ono so mi
oznaGuiemo kmetom, i on mora dati svom po-
sedniku svake godine odredjenu kolicinu pro-
izvoaa rada, iii oboje: zadrzavajuci ostalo sam.
Konacno, II nekim slucajevima, kao nedavno
II Rusiji, MENU je dozvoljeno ola napusti imanje
svoga posednika i da radi iii trguje sam "a
sebe ma drugom mestu, pod uslovom ola &c
on platiti g~odisnju sumu... Sustastveno je-
Koliko je on ~prisiljen da radi "a korist drugih
izvan samog sebe, i koliko on mole raditi "a
svoju sopstvenu korist? Stepen njegovog robo-
vanja varira ~saglasno stepenu q kojem je on
~prisiljeu da dale j u onom u kojeme je MENU
dozvoljeno da zadrxl; i ne menja stvar da* Ii
je njegov gospodar pojedinacna osoba iii drus-
tvo." (ssThe Coming Slavery.")
Dec naveden pod naglaskom moze Sc pot
puno ~usvojiti kao Spencerova definicija ma
jamnog ropstva,. i ako je on ne imenuje tako.
Radnici, radeci u industrijalnim robijasnicama,
'.daju' svojim gospodarima, poslodavcima i
posednicima industrial, glavni dec bogatstva
koie oni proizvode. Saglasno brojkama q. S.
Census Bureau cd 1882. radnici u manufak-
turnoj Industry su proizveli $49,OO0,OOO.OO0
vrednosti bogatstva, cd kojeg- su oni primili
81, GOO, 100000 u najamnici, iii Ut cd ~njillova
proizvoda. To jest, oni su "dali" gospodarima
priblizno- IS posto ploda svoga rada. "Stepen
njegova robovanja varira saglasno stepenu u
kojem je on prisiljen da dale i u kojem Sc
MENU. dozvoljava da zadrz" (Spencer). Stepen
u drugim granama (poljoprivredi, rudarstvu
it'd oeito Sc ne razlik1tje materijalno cd onoga
u manufakturnoj industriji, ~priblizno Is posto
koje radnicka klasa kao eelina prima cd ukup-.
nog bogatstva koje ona. proizvadja odgovara
potpuno .bogatstvu koje radnici "poseduju'',
il. osam posto, sto zna6i, prakticno nista!
Radnici III tvornicama rade "a najamnicu,
ma koioi4 Sc TEX odrzavajn. u zivotu,. to jest,
kojom. tex das kupe dovoljno zivotnih namir-
MICA. Svaki radnik INA da ovo nije -samo teorlja'
to ie gorkascinjenica. I mi imamo rec ranijeg
predsednika Sjedinjenih Drzaya. da je takvo
stanjes ravno sropstvu. To bese John Adams,
drugiApredsednik Sjedinjenih Drzava, koji je
princeton.
"Kada Sc radnicima plat "a njihov rad
sa1nostoliko novca kojim da kupe potrepstine
"a Mvot, njihovo sstanje je ravno- stanju robo-
ye;''
I tako jeste, i svi govori o demokratiji,
slobodi kretanja it'd, it'd, ne mogu odstraniti
Ginacku cinjenicu!
Slobodnog 6oveka''
Ma koji nacin upotreba politieke glasov-
nice u ime takozvanog s~ocijalnog zakonodavs-
iva .utice ma ekonomske uslove radnika! u pra-
vom smislu odgovor je: Ona ne utice ma njih
nj malo, osim moguce ma gore. U koliko, rad
nici uspeiu da Sc usvoji zakon koji tobozes po-s
bolisava stanje u kojem oni rade, g~lasanje
presto pornaze ucvrscivanju njihovoge ropstva,
i ozakonjivanju njihovih ropskihs uslova. 0na
ne o~dstranjuje, nit moaes odstraniti, ~unistiti,
iii korisno uticati ma Same najamnol ~ropstvo.
Polititkas glasovnica je sasyim ne-srudnaa eko-
nomskom ~stanju~i uslovima, tosim kako jeegore
receno. Politieka g~lasovnica, uzeta u celosti,
jeste, a snajboljem, tex polasglasovnica ona
nije celia iii potpuna. 'tDajasvoj; glass; rekao je-
.Thoreau. etne presto pare papira, snegu Geo