RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25

danasnie uprave. Uprava bi bila nametnuta
veroyatno cd dveju zapadrlh slla - Arerlke
i Britanije. Naravno uprava u Jugoslaviji i
oyako ie nametnuta.. NaInetnuta je cd Sow
ietske Rustic. All to je sto Je Tito, ! njegova
grupa, bas hteo. On, j njegovi SUI ma celu tie
uprave.
U Gr6koj Sc otvoreno pokazalo da je
Britannia ma suprot wolff ogromne- veclne
s%tanovnistva Grcke, pokusala, cak sa cruz
iem, tenkovima, z~rakoplovima i bombama,
da silom nametne re~akcionarnu grupu, kra-
liza i druge reakcionare, ko]l su ranlJe podu-
pirali diktaturu u Grckoj. Ali oruzana siia
ELAS-a zadade velike neprilike Britancima.
V~erovatno da owe neprilike jos nisu dokon-
cane. Da4 nebi te oruzane sile ELAS-a, iii ola
in je Britannia, ma prevaru, mogla razoru-
zati, kao sto je pokusala, reakcionarna grupa
bi bila nametnuta bez ikakve neprilike. U os-
talon mozda &c, sto je najverovatnije, ELIAS
Jos izgubiti bitku, ali ona je zadala glavo-
bolju Churchillu grckim reakcionarima, pa
i swim reakcionarima ~Ujedinjenih Nacija. Ali,
ako Sc budu vesto i hrabro drzali, ELAS-ovi
sledbenici bi JOS mogli izvojevati izvesne po-
liticke koncesije, a mozda cak potpunu poll
ticku pobedu, putem neke vrste izmirenja.
Tu moe ELAS-u dava njena oruzana sila.
Svrha posebne i velike armije u Italiji
nije ia da Sc vodi rat protiv n~acista, nego da
Sc podupre politicka vlast tamo. Tia oruzana
sila hi pripomogla da ukloni, iii bar smanji.
opoziciju postojecoj vladi, hapseci i proganja-
jucci %protivnike. A posluzila bi i "a suzbijanje
kretanja masa u pravcu proleterske revo-
Lucille.
Pored toga, Tito zahteva cd ~Italije Triest
j Fijumu, kao i sva ostrva koja Sc nalaze uz
obalu Dalmacije. Kada bi Italia imala po-
sebnui jaku armiju ona bi drukciji jerk upo-
tr~ebljavala u zndgovoru ma Titine zahteve.
Ovako &c verovatno morati popustiti, II. IL
gubiti te gradove i ostrva.
Trideset j osam' osoba vec je izginulo i
osamdeset i sedan ~ranjeno u %pobunama u
SicilUi, protiv vladinog poziva u vojsku, klase
cd 1914. do 1924. Ovo je dokaz da mase nisu
zagEijape "a rat "protiv n~acista', iii protiv
ikoga. Armiju i "rat protiv nacista" traze
taliianskkil politikani. A "komunisticke" i $50
cija1isticke'' oyce - sledbenici tin grupa -
krecu Sc kao pravi atomati pc naredbi koja
OOAdAA W AJA1OvAA SO0Jo, We 0o oOAAAoAJoJ~,
Sta je svrha. njihovog kretanja. Demonstra-
CHE u korist posebne.i jake armije izvadjaju
L glavnom vodje tin grupa ma 6elu svojih ne
obaveStenih sledbenika.
Ali, Sta wise, talijanska vlast Sc sastoji
cd mesavine ~"komunista", "socijalista",
'liberala" i reakcionara. Da Ii bi ia velika
armija sluzila imalo radnickim interesima u
~Italiji? Dabome datnebi. U Grekoj ELIAS i
partizani u JuSoslaviji, bar ma povrsini Sc
r%azlikuju, posto nisu mesavina, nego PRO
gresivci", cd talijanske vladajuce mesavine.
u Italiji ot1oreno Sc planira izdaja masa
cd strane te vladajuce mesavine. Kako il
gleda sve stranke, il. vodstvo stranki, nasli
81 zajednicko 3emljiste ma kojem da Sc IL
mire u vladi. Al to znaci da &c buduca borba
biti u glavnom skoncentrisana ma borbu IL
medju Wade, kao predstavnika kapitalistic-
kin interesa u Italiji i masa koje &c sve wise
naginjati Socijalizmu. Svrha jake talijanske
armije nije rat protiv n~acista", nego "a
ucvrscenje vlasti sadasnje ~vladajuce gauge,
~ocuvanje teritorija i konacno suzbijanje re-
~volucije.