RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
FrancuSka / IndO-kina

u Indo-Kini francuski kapita-
listi mogu proci sa placanjem
80 do 40 cent? urodjenickim rad
nicima u najamnici. A posto ne
maju skoro nikakvu rec u vladi
(osim jedne beznacajne grupe
bogatih Indo-Kineza) oni ne Ia
daju nikakvu glavobolju fran
cuskom kapitalizmu, u zahteva-
nju radnickog zakonodavstva, u
hprotestvovanju debatovanju o
radnickim pitanjima u vladi it'd.
Ali opet kazemo, cudno je da
'su "novi" ljudi = ljudi ''ideja"
+ pribegli istom kolonijalnom
porobljavanju kao i njihovi ka-
pitalisticki imperijalisticki pref
hodnici. No, i ovo Sc cudo dade
razumeti. Sa izuzetkom Socija-
slisticke Radnicke Partije, nigde
ma svetu danas nema "idealni-
jih" ljudi cd Rusa, pa i oni ira
ze kolonije. Ovo mas uci da skoro
niko nije wise posten, osim to-
liko koliko mora da bude Dok
sc ukaze prilika da bude nepoS-
ten, II. da zahvati bogatstva, on
je gotov da Sc korumpira. Ovako
Sta ranije Rusi nisu zagovarali.
Niti SUI zagovarali francuski "ko-
Fmunisti" i "socijalisti". A nije
nj De Gaulle - bar ne u jedno
vreme.
* Jednom zagazili u blato kapi-
|talisticke politike upravljanja
sa kapitalistickom drzavom, fran
cuski Socialist" ''komunisti"
reizbezno upadaju sve dulje u
korupciju. l oni moraju vladati
ma kapitalisticki nacin. A tai ma
Gin jeste da, pored drugih izrab-
| ljivackih prljavStina, i 81 's"-
diusobno dele. "Kapitalisti y
svet," kaze Lenin, me IL osob-
nih zadevica. nego zhog tora sto
III stepen koncentraciie koii ie
dostignut, prisiliava da usvoie
oval metod da bi doSli do pro
fita. oni MEGA dele u nropor-
ciji kapitala,' u proporciii moci,
ier ne moze postojati nj iedan
Idrugi metod podele pod sistemom
espapske proizvodnje kapitali-
zma."
| Dakle, ma koliko liudi bill pos
teni, oni moraju popustiti pred
interes;ma kapitalizma. koii s'l
iaci cd niihovog postenia. Zato
mi kazemo ola ie sloboda, i eko-
nomska pravda "a obicne mase
pod kapitalizmom nemoguca. cak
ako dodju ma vlast "sociial's-
ii" "komunisti'' koji usvajaju
kapitalisticki poredak.
Kada pre- godinu dana Fran
cuska nije postojala, tako ola Sc
izrazimo, kapitai, iii bar onaj
francuski kapital ,zojeg je pred
stavliao De Gaulle i niegovi po-
lu-drugovi, niie proporcionalno
i1nao nikakve mo.i. Otuda oni
J keii SUI ga predstavljali nisu ira
zili podelu sveta, veruiuci da
Nth nemoze nista zapasti IL te
podele. Ali sada, kada je kapi-
tai, kojeg oni politicki predstav-
liaiu, proporcionalno porastao i
postao mocan, u toj proporcijl
oni sada dele svet.
i L ako smo prilicno oprezno pra-
till Stampu, mi nismo "a cello ovo
: ureme imperijalisticke borbe O.
ko kolonija primetili da su fran
cuski "komunisti" i "socijalisti'
/ protestvovali protiv De Gaulle-
/ owe ii svoje) Wade u vezi sa po-
& vratkom kolonija. TEX SUI nesto
malo govorili. ma lukav nacin, Ga
!: bi odrzali kolonije, da &c i'm dati
: ssslobodu" "autonomiju" = ola
postanu autonomne jed nice
Francuske Junije. Ali ipak ne sa
| jednakim autonomnim pravima
Ii moci.
! ~
.Jedan mali pritisak ma De
Gaullea cd strane tako politicki
mocnih pokreta, kao sto su $50
cijalisticki" "komunisticki"
moglo bi osloboditi sve kolonije
francuske dominacije, iako bi O.
ne .opet pale pod direktnu iii in