davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1945-09-18
HELP MEN.

TSSi ssn sss iissbaF' RiHEaaRs
2af &asH eEEssHs 'ss sss s Rsse. issss Agss
Sf rffGTasTe tor breSd %A baeef es union
over q hfs cERTiFiEp rfF p sAKER9 sRf s9e-ta sai
;}oSs5s ;lsa5 MAN u or over. d5sttexspp
week; time and half overtime. MA. Ool9.
play; permanent. position. good salary. Ap-
ply employment office, 9th floor, THE
s4tuANES SauANESS RpXAd RPY dy.r ll5s and nc. SIS NV
local training; can earn SS per day. RIM
YOUNG MAN for bookkeeping and general
pIy pIy Glove 0 $ DAVIS, Inc, i4is-l7-i9
YOUNG MAN for pleasant work in large
hotel; very, good pay. Apply in person tt
Mr.. stoval. laundry superintendent, THE
MAYEEf YafEc OVER WER 1Tth and Pc Sales sts
livery and a general office work; hrs, $50
96uSG 3 MxS xS shsrgafc GS gx SsR3 SbIte mecn.n
lcally inclined, draft-exempt, for Assem-.
Bethesda: must have Md. drivers permit
SS36ibSSsE e. SssS SsS csl vi 15a 5a''ounGlnss
learn
tious man; prefer ex-serviceman with somt
exp in this line good salary and com.
MISSION oualified. Apply 404 9th st
YOUNG MAN to assist display manager
ase 20 to 30 years: experience not neces-
sary; s1ryc. must I} furnish good character ref.
Ye4NG YetNd mfS Eo 1Ssh a1,ts sna sss To-.
meehanlcal dentistry, 5-das d' week, rsit pait
permanent
& sSAHoN' 1927 10th st. NV.
S1a, MANIEDD,A man to work In the wrapping
Apply direct to FA1RFAX BREAD s0Sscs eo.
His HL95i IaSton IEeSklngton pl. ne. tnear McKinles
LAID OFF? Don't let 1T happen again
We have steady peacettme positions fol
colored cafeteria workers; new waRt
MENT SERVICES. inc, needs worker,
Wltn promotion possibilities. Apply Ills
WE ARE looking for man as a general
mill superintendent, who knows wood
WORKING machines their operation. grind.
ing. ing cutter filing setting and cumming
mus saws. In other words man who can
axe charge or supervise entire operation
OF our screen factory This sounds like
a lot Of work for, one man, but to sum it
up, after he gets has set up. it is easy and
simple This is not any ordinary Job, but
q good permanent position. This man must
be married and sober steady man, who
home here Box S0-T. Star
ATTENTION. ex-seryicemen with mechani-
cal ability, to develop into Cadillac crafts
men: also men experienced in Cadillac
hydramatlc maintenance An opportunity
for that postwar and permanent future
See Mai Burton at CAPITOL CADILLAC
CO. 1922 22nd St NV
WANTED, colored delivery boy; must drive
bicycle. 5i2-day week Apply WEBB EN-
CRAVING CO, 1905 10Th st NV.
WaNTED-Four rug statesmen, experienced
preferred put not necessary; good salary
and commission; excellent working condi-
tonS ABBY employment offce, 9th floor
THE PALsAIS ROYAL, IL tn and G SITS n W
WANTED, 3 pin boys for Government
Printing once. good salary, meals; new
alleys. Apply HILDA CRAWFORD. DI
Bs40. B. anch tgS
We NEED A TRUMPET TEACHER. an ac-
Gordon teacher and a guitar teach from
to 9 pm daily. Do you know some one?
Please phone Mr.. ZELDON, AL. 03S4
days; EN-. 2O32. nights
Evening star., 1945-09-18

NV.
CLERK, young woman, 1s to 20, for book
keeping department.: no experience neces-
sary; permanent position, Apply L; E
st NV. DE 400.
CLERK for dry cleaning store; experience
preferred but not necessary: good salary
steady position. Apply zuLINS. 315S Mt.
Pleasant st. NV.
CLERKS, white, active. for outgoing mail
room in large radio school, one with super
visory experience, some clerical experience
preferred, good working conditions ard
chance to get ahead. Call MRS. MANTEL,
CLERK -TYfPPisTs, good salary. excellent
working conditions. .vacat ton with nay.
5R-day week. Apply PEOPLES DRUG
STORES, employment oflce, n P st. ne.
CLERK TO TAKE PHONE ORDERS in
service department office. Some tipping.
Permanent position for a dependable per-
son. See Mr. Draper, JOHN P. AGNEW &
CO. INC, so Patterson ST. ne.
CLERK-TYPIST - Young woman, recent
high school graduate, for typing and. filing
legible handwriting; 44-hr. 6-day week,
Saturday afternoons off: about S12O mo
to start; automatic increases. and oppor-
tunity for advancement. Apply in person,
TRANSIT CO. 8eth Soi and s. prospeet eEi ave Al
nv Georgetown. fTakes Route No. 20,
CLERK-TYPIST for district headquarters
ofhce. national concern; opportunity for
permanent position: 5-day week, holidays
and vacations with nay, time and half for
overtime. AMERICAN DISTRICT TELE-
GRAPH CO., Room 404. 1911 g st. NV.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22
r
N

Uvidevsi da SUI odbacili svako pretendo-
vanje oslobodjenja radnicke klase, Radnicka
Borba je napala, jugoslavenske "%komuniste"
u starom kraju, jos u samom poeetku njihove
partizanske karijere. Cd tada smo in stalno
napadali, ukazujufi da ia politika kompro-
misa (ako Sc mozemo tako ~izraziti, posto
"komunisti" nisu nametnuli nj jedan dec
svojih ranijih ideja burzoaziji, nego SUI jj
samo predali svoje ~clanstvo i simpaticare,
da joj sluze) j odbacivanja svakih radniekih
ideja, vodi direktno u izdaju. Mi sada, sa jos
vecom o~dlucnoseu tvrdimo isto da SUI ju-
goslavenski "komunisti" ~izneverili Komuni-
Fam, iii revolucionarni Socijalizam. "a do
kaze da je nasa. osuda tacna, iznecemo Lenina
i Engelsa, da vidimo Sta oni kazu o takvim
kompromiserima j reformistima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

rzivali!, Ali neka djavo nosi te poslasticke misli! U
ovinn danima gladan covek bi Sc mogao smatrati veselim
kada bi samo imao saku pasulja. Uzgredno govoreci O
skapavanju i tvom ocu teski oblaci koji Sc dizu
tamo ma jugu skoro uvek navestavaju promenu vetra.
Mogute da vidimo jos ovog vrlog dana brodovlje
kapetana Miranta, natovarene sd pesnicom prahom,
ploveci, pred vetrom Il pristaniste, svaki col jedrila
rasiren pred vetrom, i uspesno prolete kroz paljbu
rojalistickih topova. zivela Komuna!
80 Neka te Bog cuje, majstore Barbote! ia bin onda
zagrila NIGGA oa ovog vrlog dana, pretece skapavanie
bio bi dokoncano, odgovori Cornelia bez da ie
prekinula svoj rad mesanja smese, u koju Theresa
Rennepont tex isprazni pun kabao sumpora ma
osnovu cega majstor Barbot doviknu Moi:
Ne treba wise sumpora, moja draga Theresa.
katran j ulje moraju preovladjivati U paklenoj corbi.
Surapor Sc baca unutra jedino da popravi ukus, "a
dovoljavajuci oko sa lepim pravkastim plamenom,
koji iskace ma povrSinu zazarene tekucine. Sada, mole
male -devojke, okrenite gredu samo malo ma jednu
stranu da skinemo kazan sd vatre bez da ohladimo
6orbu. Mi Como ga namaknuti opet ma vatru omega
momepta kada katolici polete- "a napad onda cemo
corbd dat NINA, vrucu i lepu.
Dok'ove roceloiske zene behu tako zauzete pri-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

%premajuci kadionik, druge valahu ogromne komade
kamenja rusevine zida koje behu izlomljene cd
neprijateljskog kanoniranja = i stavljahu in u takav
polozaj iznad prolaza da hi i'll deciji prst mogao srusiti
dole ma navalnu kolonu. Drugi valjahu buradi peska,
koja nakon sto posluze kao zasita ~puskarima ma
bedemima bice takodjer srusena dole nz strme obronke
uz koje Sc neprijatelj mora penjati. Konacno, veliki
broj zena behu zaposlene pripremajuci nosila "a ra-
Meme. Owe zene radise pod direktivama Marcienne.
Odelinove udovice. Theresa i Cornelia, pustene "a
momenat da odahnu cd njihova rada ma kadioniku,
dodjose kod udovice, i~stovremeno Sc pridruzi Louis
Rennepont i Antonicq.
Mama, rece Antonicq, njezno oslovljavajuci
Marcienneu, kada sam ia polazio cd kuce jutros u
zoru tt 81 spavala; nisam ii mogao reel S bogom =
zagrli me!
Marciennea pojmi Sta bese ma mislima njenom
sinu. Ubilacki napadi naskoro &c zapoceti. Mozda Sc
chi wise niece videti zivi. Ona zagrli Antonicqa svojim
rukama, i stezuci ga uz svoje grudi ona rece dirljivim,
ali jos uvek cvrstim glason: - Neka 81 blagosovljen,
sine moi, koji mi nisi nikada prouzrocio nikakve tuge!
Ako, kao j tvoj otac, umres u bitci protiv papista, ii
ces postupiti kao odvazni covek se do samog kraja.
Ako ia policemen, ii ces nositi uza Sc moi poslednji
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

blagoslov. I ii takodjer; Cornelia, dodade Marcien-
nea, ia te blagosiljam, dete mole. ia Gu unreti
vesela sa znanjem da je Antonicq nasao u tebi srce
zasluzno ~njegovoga u vrlinama hrabrosti Ii 81 bila
najbolja cerka tvojim roditeljima ii ces isto tako
hti njezna supruga tvome muzu.
Odelinova udovica izrazavase owe sentimente ka-
Ga Louis Rennepont, nakon sto je izmenio niskim
glasom nekoliko reel sa svojom suprugom Theresom,
reel takve kakve skromnost d~ogadjaja potstice, viknu
glasno: Gledajte onamo! tamo, pod nama iznnedju
rusevina prolaza nije Ii to Franc-Taupin? Tvoj ujak
izgleda da izlazi ispod zemlje. On mora da priprema
nekakve trikove svoga zanimanja.
To je on, zaista! kliee Antonicq, nista mamie
iznenadjen nego njegov sura. - I tamo jei moi SECRET
Serpentin takodjer koji izlazi "a Franc-Taupinom
liz rupe.
NaStavice seq
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22
"Vazni" dokumenti o zenidbi
KOZOmare

"Slobodna Rec je pokrenula jedno
"vrlo vazno' drustveno %pitanje, 0 ko-
me n raspravlja ma dugaGko i siroko
u mnogo svojih izdanja. To pitanje je
O zenidbi pravoslavnog popa Kozoma-
re.
Celu biografiju %privatnog zivota to-
ga mantijasa, ona je vec do sada obelo-
danila. Fotografise razne "dokumente",
pisma, testamente o ostavstini imanja
njegove supruge Mike it'd.
Oval put n ina u broju cd Is.
marta malo mamie cd dive trecine svoje
trece stranice, clanak i fotografisane
"dokumente" O zenidbi i privatnom Ii
votu "kaludjera Danila Kozomare".
No sto je najvaznije "a "Slobodnu
Rec" jeste to, sto pravoslavna crkva
nije iskljucila kaludjera Kozomaru, radi
njegova "zlocina", sto Sc ozenio, koje
crkva kaludjerima zabranjuje.
u tn svrhu je IS. r." u~trosila mno-
go truda i podnela novcanih troskova
ola proverava, a mozda SUI i kroz prozore
morali negde ulaziti da dodju do ovih
"dokumenata."
/ to je ia "prosvetna" i radnicka
novina, koja ubira dolare cd radnika i
trosi in ma takve stvari, koje JOS i tako
SLIM prostor u novini zauzimaju.
Kako da Sc nezgrazate radnici, kada
Ultimate u ruke takvu ~prljavstinu kao
sto je "Slobodna Req? l JOS vas pored
toga nagovara, da ne strajkujete "a
vecu najamnicu i da %podupirete kapita-
liam, ovde i u starom kraju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22
RRITANSKI "~SOCIJALISTY'
OCESALI SIC @ DE LEONA

Mesecnik 1.-THE Word, koji kaze da je
"Organ of United Socialist Movement" a
kojeg "urediuie i izdava Guy A.. Aldred'
(sto zvuci da je to neutrality-suspicious. i
Observation-Disclosures novina) i koji izlazi u
Glasgow, Engleska, ocesao Sc u februarskom
izdaniu O Daniela De Leona. Ne sa direktnim
napadom, ali sa izvesnim potcenjivanjem bar
jednog Cd njegovih a~rgumenata. O~cesanje Je
, ], sinjeno u clanku bez potpisa, sto znaci da
je cd urednika, Democracy speaking" sa
dodatkom naslovu III. S.. A. studies. A argu-
menat u pitanju jeste americka zastava. Evo
toga ocesanja:
"Sloboda govora, pisanja j prava poll
tickog utocista jesu osnovne tradicije en-
glesko-govorecih n~acija. Daniel De Leon, go
voreci j piSuci kao priznati Socijalfsta, ma
glasio je ovo shvacanje nazad nekoliko go
dina, kada je tvrdio da SUI zvezde i pruge
[stars and stripes], istorijski, jedina zastava
slobode medju narodnim znacima. On je tu-
MAGIC da svaka zvezda j svaka pruga stoji
"a ljudsku slobodu. Rata-zeljni navodni anne
ricki socialist eksploatisali su oval pojam
"a militarne svrhe do poslednjih granica. To
in je moglo izmiriti sa crvenim, belim i pla-
vim emblemom koji Sc leprsa mad prestolni-
com u Washingtonu: ali britanski socialist
&c imati wise poteskoce da objasne Union
Jack lbritanSka zastavel. 1stina je, da Sc
Socijalizam jos nije oslobodio cd ~suzanjstva
nacionalizmu."
Pisac, brenda u celom clanku cd jednu
i pc s~tranicu, nigde wise nije pomenuo De
Leona, navadja bezbroj primera u kojima
je americka kapitalisticka klasa krsila slo-
bode i prava americkih gradjana, da hi do
kazao" kako je De Leon bio "pogresan" kada
je pripisao te vrline americkoj zastavi.
On navadja primere hapsenja sa name
rom "a deportaciju, Vincenta Ferrero-a i
Dominicka Sallito-a u 1885. godini; kako sada
americki i britanski "parlamentaristi" osudju-
ju fasiste i naciste koje SUI pre- %podupirali; ka-
ko je Fred Werrmann bio uhapsen kada je
dosao u Sjedinjene Drzave u 1926. i koji je
najposle izbegao u Mexico samo da ne Dude
deportovan nazad u Nemacku u ruke ~nacista,
kamo SUI ga hteli poslati americki vlasto-
drsci; i jos silesiju drugih, slicnih primera
"a "dokaze" da u America ne postoji sloboda.
Istina je da Sc nebrojene nepravde i cak
zlocinstva vrse pod americkom zastavom. Is
tina je da SUI americka kapitalisticka klasa
i njeni politicari ~podupirali naciste i fasiste
pre- ovog rata, koje sada ~"osudjuju.' Istina
je, da SUI ameri6ki vlastodrsci hapsili, depor-
tovali i proganjali sve one %pojedince koji SUI
Sc isticali i najmanje u borbi, kako SUI je oni
razumeli, "a interese radnicke klase, dok SUI
drugima, koji SUI bill p%rotivnici radnika i
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22
Biblija.
ILL
KRISTIJAN STAMPAR.

Sedemnaesta knjiga romano Eugene Sue-a: "Tajne
naroda" Ill "IstoTija jedne proleterske porodice
kroz vekoue." Prica o Sesnaestom Stolecu.
u doe knjige. - Knjiga II.
Sa originating francuskog ma engleski: Daniel De Leon.
IS.
Sa rukavima uzdignutim visoko iznad l a k a i
ostavljajuci Meme snazne belle ruke ~izlozene, Cronelia
mesase pusecu mesavinu sa kvozdenom polugom snab-
devenom sa drvenim drskom. Majstor Barbot nie-s
gova glava pokrivena sa gvozdenom kacigom, prsa
~zasticena sa prsobranom, j sd njegovim jataganom j
nozem o bedri - naslonio Sc ma svoju puSku i smesi
Sc zadovoljno svorne izurnu. S vremena ma vreme on
bi oslovio zene devojke ma poslu.
Kurazi moja hrabra d~evojko! rece on Cor
neliji. - Izmesaj ulje dobro sa katranom sumporom.
Ucini meSavinu custom, mekom i tecnom, kao Sto ie
kajgana cd jaja, brasna j SRA koju 81 ii tako vesta
spremiti, i koju 'smo ia j tvoj dobri otac tako mnogo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

Ia oslobodjenje.
Ali ozbiljna stvar je u tome sto ia
komisija izjavljuje da ona ina "nepobit-
ne dokaze" "a to okrivljenje.
"Srbobran" je saw zapenio, nasto-
jeci da ospori owl optuzbu. On donosi
duge clanke, jedan "a drugim i navodi
sta je rekao oval, a Sta onaj, u korist
j pohvalu Mihailovica. l to SUI sve skupa
"dokazi" da Mihailovic nije saradjivao
sd nacistima i fasistima.
u ostalom, kakvo je Guido sto lie
Titina uprava proglasila Mihailovica "a
"ratnog zlocinca'. To Sc moglo i oce-
kivati. Mihailovic je, bar sve do sada
bio vrlo opasan Titin opponent.
Tako hi i Mihailovic proglasio THU
"a "ratnog zlocinca' da je on dosao ma
vlast. l on hi, i njegova "komisija", isto
tako ~izjavili da oni imaju "~nepobitne
dokaze' da je Tito saradjivao sa ma
cistima i fasistima.
Onaj ko ina vlast u rukama, kon-
trolise celu stampu, p%ozornicu, policijs-
ku silu, spijune, vojsku, politicare it'd,
j u stanju je da pomocu tin sredstava
ma raspolozenju "dokaze" ma Sta.
Kada vladarima treba krivotvore-
ME, oni lako do MEGA dodju, posto
imaju sva sredstava ma raspolozeniu.
Pored toga sto je Tito okrivio Mi
h%ailovica, on &c i "dokazati" taGnost toga
okrivljenja, kao sto hi i Mihailovic u
obratnom slucaju okrivio MEGA i isto
tako "dokazao" tacnost krivice.
U p%olitici Sc desavaju svakakva ecu
desa".
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

verne sluge kapitalisticke klase, pruzali sva-
ku u~sluznost j utociSte. Istina je da kapita-
lstiGka klasa pribegava swim mogucim zvers-
tvima j bezakonju u radnickim ~strajkoyima,
lrotestima j narcotic u prosvecivanju j orga-
nizovanju radnika "a r%evoluciju. Ali Sta bi
britanski Socialist" hteli u klasnom drus-
tvu? Da Ii oni ocekuju da klasno drustvo pos
tupa obratno onone sto su oni naveli "a pri-
mere? Kada bi tako bilo, to onda ne bi bio
klasno drustvo, neggo Socijalisticko, posto hi
jedino ono moglo pravedno postupati prema
svojim gradjanima.
Sama cinjenica, da je De Leon vodio
borbu "a u~nistenje toga klasnog drustva, wise,
sa ~verovatnim izuzetkom Marksa i Engelsa,
nego ijedan drugi covek ma svetu, dokazuje
da De Leon nije mislio tako kako mu pri-
pisuju britanski "socijalisti", o klasnom ka-
pitalistickom druStvu, kada je govorio po-
hvalno o ameriekoj zastavi. Americka zasta-
va, zaista nj .predstavlja ~prljavstine ne
pravde koje vrsi danasnji kapitalizam. Ona
je rodjena u revoluciji. Grupa koja je pred
vodila revoluciju U 1776. bese grupa iskrenih
i istorijski istinskih revolucionara. Ia grupa
sc okupljala oko americke zastave. Ia zasta-
va predstavlja ideje opisane u americkom
Ustavu i u Proglasu Nezavisnosti, koje Sc
mogu izraziti ukratko: pravo ma zivot, slo-
bodu i teznju "a srecom; pravo ma menjanje
Ustava, zakona pa i celokupne politicke, iii
vladajuce structure, ito bez krvoprolica, ma
miriam nacin, putem %glasovnice.
Ali posto. Sc politicka prava i slobode
cskrnavljuju cd ekonomskih interesa bogatih
pojedinaca j grupa i posto je ona "teznja "a
srecom" omogucila nekima da Sc obogate, dok
SUI drugi ostali ma istom mestu, siromaSni,
ia prava j te slobode ne bi Sc mogle danas
tako izraziti iDrustvena proizvodnja pomocu
krupne industrije j zajednickog rada onemo-
gucuje sad poiedinacnu ~"teznju "a srecom'',
ogromnoj vecini s~tanovniStva, Sto je u ra-
nije vreme potpuno odgovaralo p%otrebama
ekonomskim prilikama drustva. Danas Sc
to izrazava samo. U zajednickoj, organizova-
moi "teznji "a srecom", koju radnicka klasa
ne moze ma nj jedan drugi nacin postici.
Sto SUI americki "rata-zeleci socijalisti'
(pretpostav1jamof da je gospodin Aldred mis-
lilo ma espiste) tako uzeli to De Leonovo OBJ
jasnjenje, cato .nije kriv De Leon. On nije
pripisivao slobodu kapitalizmu nego idejama
koje ia zastava predstavlja slobodu kre-
tanja. govora stampe, sastajanja, menjanja
zakona, Ustava pa i samog drustvenog sis
tema.
U ostalom, americka zastava i ne preds-
tavlja nista drpggo nego to. Sve prljavstine,
~zlocinstva, preyare, ratovi, diskriminacije,
rasizam, eksploatacija it'd, ne potpadaju u
cpste pod americku zastavu.
Mama Sc eipi da je gospodin Aldred i
njegov evropski "socijalizam', jedan sastavni
dec cd onih koji SUI De Leona tako vulgarno
razumeli.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

Same ekonomska organizacija
je u stanju da pokrene jednu is
tinsku politicku partiju rada i
tako podigne tvrdjavu protiv
moci kapitala. - K. Marc.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22
"Komunisti' ponudili novca-
nu p0tporu "a fond kapita-
listickOg slugana

"Komunisticko Politicko Udruze-
ME" je nedavno odredilo da prilozi SD
mu cd $4,000 dolara u korist wendell
Willkie Building Memorial" fonda, koji
je pod kontrolom i inicijativom drzave.
A izvrsno telo, II. board of directors
of Freedom House. odbili SUI primiti tn
pomoc sa Is glasova protiveci Sc i l
glasom da Sc print. Novac je povracen
broderovcima.
Wee svako INA da Willkie nije bio
nj "progresivac" nj "demokrat". Sta vi
Sc, on je bio r~eakcionarni republikanac.
cak je nameravao da Sc kandiduje "a
predsednika ma republikanskoj listi i
oval put, dok nije video da sentimenat
nije Ii korist MEGA i tada je odustao cd
svoje namere.
Pseudokomunisti, buduci vatreni
podupiraci Demokratske stranke, narav-
no, smatrahu Willkie-a "a svojeg pro-
tivnika, iii neprijatelja. 1 jos, u prkos
svega toga, oni odredjuju sunni cd
$4,000, koja Sc, bar kod nekih osoba, ako
ne i kod mas, pretpostavlja da je dosla
iskljucivo il tesko ~zaradjenih radnickih
najamnica i nude da Sc sagradi spo-
menik tome reakcionarnom krepalom
kapitalistickom slugi.
Oh, nkzerni "komunisti", ma sto
ste spali. Izgleda da u burzoaskom sve-
tn nema ljudi i ideja, iii politika, koje
vi nebi podupirali u jedno iii u drugo
vreme.
Dobro bi bio da radnici koji yam
daju svoje dolare, brenda in vi dobi-
vate i il drugih izvora, zatraze objas-
njenje i da vas zapitaju: pa protiv koga
Sc mi onda borimo?"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

SUsTINA REVOLUCLJE nile da &c no
va klasa upravljati posredstvom stare
upravne ~masinerije, nego da &c ona rag
biti tn m~asineriju i vladati posredstvom
owe masine. To je osnovna misao Mark
sizma. - Lenin.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22
Ali Moi jest stale do
i~zrabljivanja

~"Zajednicar" donosi uvodnik u bro
ju cd IA, marta, ~"Zarobljena zemlja',
u kom je opisao borbe i patnje u Jugo-
s~laviji, ma osnovu cega trail. iii moli
Churchillovu Englesku da ne izrabljuie
te male balkanske nacije "do skrajnjih
granica."
"Churchillova Engleska", kaze on,
"trebala hi sada pokazati da joj nije
stale do izrabljivanja do skrajnih gra-
MICA malih nacija ma Balkanu, nego da
pofnogne da jednom zavlada demokra-
CHA i zasja ljepse sunce ma ovom dijelu
zaboravljene zemlje."
Doduse, "Zajednicar" ne trazi cd
Engleske da prestane sasvim izrabljiva-
ii male balkanske n~acije. On nju samo
moli da ne do skrajnih granica", a
malo, moe, jer to ne boil tako mnogo.
Kada bi vi zajednicari zaista bill
protiv izrabljivanja "malih n~acija", ii.
radnika tin nacija, vi ne bi Churchil!a
molili, vec hi pozivali radnike da sruse
vlast i Churchilla i svih drugih svetskih
"Churchilla'. Tada bi izrabljivanje bio
nemoguce i nebi nikako zavisilo cd
dobre iii hrdjave wolfe Churchilla i
njegove Engleske.
A nj ono do skrajnih granica" ne
mozemo %progutati, jer to ~dozvoljava IL
rabljivanje ali samo nesto mamie. A
da je "Zajednicar' "a izrabljivanje, to
svedoci i njegovo svestrano podupiranje
"demokratskog" kapitalizma = cak i II
Jugoslaviji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-22

MihailOyic - "ratni ZlOcinac"
Jugoslavenska komisija "a ustanov-
ljenje ratnih zlocinaca u Beogradu pro-
glasila je Drazu Mihailovica "a "ratnog
~zlocinca" i da je "saradjivao sa nemac-
kim i %talijanskim osvajacima", te da je
uzimao ucesca u ~gusenju narodne borbe
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1945-07-26

3elegenbelten nit lbnen gebabt, uno
IS lit niht 5u ernltliden 3miifen-
alien getommen."
1ies lit uieaeift iorgfaltig an.
Jenanoten MetboOen 5u ueroanfen
Sa Die Beamten Der Wfilitdrperlpal.
tung in engem &ontaft nit oen 0rt.
lihen Gerbaltniiien lteben. iino Tie
n ser Gage 5u beurteilen, Oh mebr
ooer meniger Arbeiter in einem be.
'timmten @cbiete gebraudt mroen
BIS iebt lit nod nidt entidieoen
poroen, Oh 81 entlaiienoe Soloaten.
oie i'm ruiiiihen 6ritiihen ooer
iranSoiiihen 3onengebiete bebeima
tet Tno, oortbin 5uriidseididt wer-
zen ioQrn. 0as miro Der alliiert.
aontronrat in Berlin 5u entiheioen
baben.
WelbeiDitem
0eseleiben lit nod fein gntiheil
letroifen sporoen, mas nit 0en Mit
,liebern Der Na3i iSrganiiationer
.,eiheben ioa. mie Ser Daffen 90
Sem Reihsarbeitsbienit. Dem sic Jun
gen Wationalio3ialiiten angeborten
Die Itatt nit @etuebren, NIT Sdipp
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1945-07-26

Better, iopie Sic in oen mihtisiten
SnSuitrien 9eidditisten. Snoultrien,
eersn 8ieccrbeebuns notnenoie lit,
baben oen gor3us.
sln 5weiter SteQe peroen Grauen
entlaiien an oritter Mdnner iiber
80 Sabre uno an pierter Steqe
Niftoeutlfe, Die ge5mungen muroen,
in Der @ebrmaht 3u fampien. galb
miro cine aasemeine gntlaiiuns.
obne Siiidiidt aui oieie ginteilun-
gen. Itattfinoen, aber tie ion nad)
Ser Muinabmeidbigfeit ein5elner @e,
biete uno oen aagemeinen Mrbeits-
beoiiriniiien eriolgen.
"Bis iebt iino oie gu entlaiienoen
Soloaten iebr iolsiam uno leiht 3r
banobaben gelreien". erfldrt elm Mn.
geboriger oes Il. g. @rlsppen-aon-.
troarates. uWir baben teine In