Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-28
Cenu toIiko prizudevuni "a pobotanie
med vutikunom in KremIinom?

HaHCW WWHANVHEVlB III M CEhaHEHEVnl .
Ko je Sci predsednik Roosevelt ma sestanek S Churchillom
in Stainom V Jato, je wei s sabo tudi newyorskega katoliskega
politikanta Edwarda j. Flynna, XII je bill predsednik demokratske
stranke. Torej te on v ameriski politicni javnosti wanna oseba.
A vendar Sc je javnost cudila, ees, lie eemu jemati neurad7
mega poltika ma konferenco, ma kateri ne DO nieesar pomenil!
Pa SO 1judie knalu uganili.
Roosevelt hi rad, da Sc pobotata Vatikan in Kremlin, ali
drugace povedano, papez Phi XII. in marsal Josef Stain.
cemu je Rooseveltu toliko ma tenn, ola Sc muci zbhzati Mo-
skvo z Vatikanom?
Mnogim je to n%erazumljivo. Med mimi n. pr. zvezi prote-
stantskih cerkva V tel dezeli, XII so ma svoji zadnji konferenci
lzJavlle, ola ne zapopadejo, eemu toiko laskanja S strani zvezne
Wade katoliski cerkvi, ko je vendar locitev cerkve cd drzave ira
dcija tie dezele! In to obojim v dobro! Zakaj torej Roosevelt pi-
znava katoliSko cerkev ga nekaj vec" in ina pr papezu re vc
let svojega posebnega poslanika V osebi Myrona c. Taylorja, XII
je V ameriSki javnosti znan kot bivSi glavar jeklarskega trusta?
Bodisi, da je i Roosevelt, XII pc veri nj katolcan, osebno ma
klonen katoiski herarhiji V tel dezell, v kateri ina precej oseb-
nth prijateljev, ali pa Sc je zavzel pc kdove kakSnih nagibih in
motivih obvarovati to sredstvo mednarodne reakcije tudi ko DO
mir sklenjen in Sc DO stare morale rusti ma pritisk novega sveta,
dejstvo je, da ina papez v Rooseveltu mocnega prijatelja.
Roosevetovo naklonjenost Vatikanu mnogi njegovi krniki
in tudi pr[atelji tolmacijo z njegovo povezanostjo S politicnimi
masinami demokratske stranke V tistih mestihk Xxi iIh kontroliraio
irski katoliski poitiki in poleg Min italjanski, nemski in poIski.
Roosevelt pod vplivom newyorsega nadskofa Spelmana morda
tudi verjame, da je Vatikan ena najvecjih trdnjav bodoeega
miru, pa je dobro, ako sno z MIN v prijateljskih stikih.
Kakor V prejsnji vojni, tako je tudi V sedanji Vatkan s
svojo politiko ma napacni strani. A V prejsnji je incl saj. to pred
most, da sta bill med zmagovihni velesilami dive katoliski DRAW.
Vrh tega SO takrat tudi katoiske nevtrane dezele precej pome-
nile, med mimi I. pr. Spanija, Xxi je v sedanji vojni vsled Hitler
jevega zatona in Mussolinjevega skrahranja prisla oh YES vpiv.
IL katoliSkih poiticnih krogov je bio angleski in ameriski vladi
AoIShO JCoCI onOlO Id1d NIOoI SVSIOVdLO, I'd hdIOISkd C0IkGVu Id
prlnodnJl mlrovnl kon1erencl mora otl zastopana, bodlsl S pape-
zevlm drzavnirn tajnikonn,. ali pa posredno skozi Spanijo, XII 10
vlada ljubljenec cerkve general Franco.
V sedanji vojni je bill Pacelli, ali sedaj kot papez Phi XII,
Fprva leta, in pa Sc predno Sc je vojna pricela, z Mussoinijem,
Hitlerjem in Francom in z mimi vred kical krscanstvo v krizar-
sko vojno proti "komunizmu" Njegov vpiv v tel takrat zmago-
viii tovarisiji je bill veik. Ampak ko Sc je kolo vojne srece pri
StaGngradu zaobrnilo, in pa V Afriki, V Grciji it'd, je sci nadskof
Spellman spet ma diplomaticno misijo v Rim, Madrid, Barcelona
in k Lavalu in Petainu v Pariz.
Kako je zmesetaril, Sc DO il vedelo kdaj pozneje. Kajti tisti,
XII sedaj vedo, molce. A posedica tiste njegove poi je bila, da je
'1tallJanskl kralj Mussolinija zavrgel in V povracilo pa 81 je ohra-
nil S pomocjo angleske in ameriske Wade svoj prestol. u to "po-
ravnavo" I pristala potem tudi sovjetska vlada.
Ampak tudi &c je bila Italia izvlecena il voine DO TAXI kup-
CHI kot jo razlagajo kritiki vatikana, 81 sveta stolica S tenn nj We
like pridobila, kajti Italia ne DO ma prihodnji mirovni konfe-
renci pomenila mic drugega kot porazeno dezelo. In v Itaiji SO
sedaj glavni gospodarji Anglezi, XII so Vatikanu mnogo mani ma
klonjeni kot pa mu je Roosevelt s krdelom svojih poitikov, XII
kontrolrajo katohSke glasove v amerSkih velemestih.
Vseeno, Edward j. Flynn je bill dine %. marca pri papezu
kot poseben Rooseveltov zaupnik cello uro. Sc vec ur pa Sc je
tposvetoval z ameriSkim veleposlanikom v Rimu Aleksandrom
c. Kirkom in z Rooseveltovim osebnim poslanikom pr papezu
Myronom c. Taylorjem. Ma pdi ma Jato je Flynn z Rooseveltom
veliko govoril 10 Sc s konferenco tam skoncali, lie sci Roosevelt
v Sredozemlje, Flynn pa v Moskvo.
"Cemu 81 ga postal tja?" so vprasali Roosevelta casnikarii
povsod, kjer jh je hotel sprejeti. Odgovoril Jim je, da je Flynna
wei $ sabo zgolj IL osebnega prijateljstva, in pot v Moskvo mu
je preskrbel, ker ga Sovetska unja zanima. A zanikal je, da ina
lFlynnova misja kk uraden znacaj. A vendar vsi vedo, da ga ie
vel S sabo eoino cato, da hi premostil to dosedaj naivecjo vrzel
v zavezniski strategji - spor med Vatikanom in Kremlinom. Sc
vselej, kadar SO bill odnosaji med poljsko zamejno Waldo v Lon
donu in Moskvo najbolj napeti, je romal kak vodilni POLISH g-
neral ali pa minister k papezu PUu XII. kar je V diplomaciii 20
nenilo, da Sc gre med katolisko politcno cerkviio in Moskvo y
poostritev intrig.
Roosevelt bi rad re zaradi pritiska ameriSkih politicnih kato-
licanov, XII sovrazjo Rusjo velko boil kakor pa Hitleria. OH
roma samo MO, pripravil papeza in Stalina v spravo. Potem ka-
toliski politicni hujskaci ne bodo imeli opore v Vatikanu in iih