RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-22

stradai u Nemackoi u nemacki-okupiranin
zemljama, ma njih Sc vecinom gleda sa po-
dozrenjem u swim kapitalistickim zemljama,
zahvaljuci rasistickoj propaganda Bas ne
davno smo eitali novinama progonu Jew
reja Poliskoj = u toboznjoj "demokrat-
skoj" zenlji.
Svi Jevreji po svetu ne zele da Sc sele
Palestinu. Mnogima cd njih je dobro
raznim zemljama Jedan dec cd njih pri-
pada kapitalistiekoj klasi dok je pril-
can broj njih, koji SUI sitni sopstvenici,
ostali su naravno, proletarijat. Ali rat je
mnoge Cd njih upropastio, tako ola su ostali
bez stana, odela, hrane il<akvih sredstava "a
zivot. Otuda je ia zelja de Sc sele.
Oni koji Sc nalaze u Palestini, zahteva-
ju da Sc sto wise ubrza to doseljavanje Raz-
log je najverovatnije u tome sto oni zele
da sto pre- osiguraju sebe protiv arapskih
napada da stvore nezavisnu naciju - jew
rejsku drzavu Ovo pax ne ide najbolje u
radun britanskom mperiializmu. Zato Bri
tanija sve wise odlaze odugovla6i naselia-
vanje ponovo obecava nekakav istrazivacki
odbor koji bi dale stvar odugovlaGio.
Sest stotina ievrejskih svestenika pod
relo je zahtev u ovoi zemlji ma r. novem-
bra predsednilxu Trunanu britanskoi am
basadi u Washingtonu, trazeci da sc odmah
prenese 100000 nematkih Jevreia Pales-
tinu. Slicni zahtevi Sc podnasaju po dru-
GIN zenliama, narcotic Britaniji. Britain
ska poltika je cak ogranicila useljavanje ma
1.500 mesecno.
Prema ovoj politici trebalo bi Is meseci
Ga Sc 100000 Jevreja preseli. U protestu pro-
tiv owe politike Jerusalimu je izveden ge-
neralni strajk Ovo bi naravno moglo dovesti
jos i do vech nereda sukobu izrnedju bri
tanskih viasti tanao Jevreja.
Ali "jevrejsko pitanje" ne bi bilo rese-
no nj tada, ako bi Sc svi Jevreji po svetu
otselili u Palestinu ako bi Palestina dobila
potpunu nezavisnost Zivotni problem cove
canstva ne resava Sc danas putem nacio-
nalnog, verskog iii rasnog resenja. Jevreji Sc
dele ma ekonomske klase kao saw ostai ma
rod po svetu Medju NINA Sc nalaze izrab-
ljivaci kao izrabljeni Razlika izmedju Jew
reja ostalog sveta-jeste tex u tome sto su
interest svetskog kapitalizma nalagali da Sc
zavede n1rznja protiv Jevreja kao Jevreja. /
kada bi Sc ia mrznja sasvim otklonila, bilo
to selenjem Palestinu iii odbacivanjem ra
sizma opste, "jevrejsko pitanje" bi ostalo
opet nereseno. Samo tada ga ne bi niko
uogao nazvati "jevrejskim pitanjem", nego
klasnim iii radniekim pitanjem.
Celia istorija klasnog drustva, narcotic
kapitalizma, bavila Sc zavadjanjem mrznje,
jedne iii druge vrste, medju mase mad koj-
ma Sc vladalo - nacionalne rasne, verske
it'd. cak u fekerskim "radnickim" junijama
kapitalisticki interest, kroz junijske fekere
zavadjaju mrznju izvezbanih protiv neizvez-
banih radnika, starijih protiv mladjih ina
poslu) radnika it'd. Premda je nuzno osu-
djivati svaki pokusaj zavadjanja ikakve mrz-
ME, osim samo jedne - klasne mrznje =
mediu radnim masama, mozemo biti uvere-
nj da sva nasa nastojanja tome mogu biti
tex kao kocnica koja da suzbija neograniceno
prosirenje iste. Koren il kojeg potice mrz-
nja svih vista, ukljucujuci mrznju Jevre-
ia, jeste kapitalisticki poredak. Kapitalistic-
kom drustvu je interesu da drzi radnicku
klasu zavadjenu, da bi Sc lakse moglo Via
dati mad radnicima Kapitalizam pothranjuje
rasizam.
Jevrejske radne mase, svud po svetu, tre-
baju da potpuno ignorisu utopijsku ideju
"nezavisne jevrejske nacije" i da Sc zajedno
sa ostalim radnicima svih vera, narodnosti
rasa organizuju "a obaranje kapitalistickog
druStvenog poretka ma swim predelima kugle
zemaljske da Sc uspostavi Socijalizam. Sa-
mo tada &c biti ostvarena nezavisnost "Jevre-
ja' ostalih potistenih opljaekanih po svetu
okolnostima ia upo- mania bezbroj drug