RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25
"Bauk komuniz1ma"

"Jedan bauk kruzi pc Evropi
- bauk komunizma. Sve siie sta
re Europe dale SUI Sc zajednlckl
u poteru "a ovim baukom, papa
j car, Metternich j Guizot, fran
'cuski radikali i nemacki policaj-
eli" Ovo su pocetne reel "Kohnu-
nistickog Manifesto"
U 6etrdesetim godinama pros
log veka, u Evropi su PLAINTIFF
revolucije. To SUI bile burzoaske
revolucije, koje su Sc pribliziva-
lie svom zavrsetku. Vladavina in
dustrijske burzoazije, vec je o.
davno postojala u FrancuskoJ
Tod 1897, u Engleskoj jos ra-
nije, a u Nemackoj i mnogim
drugim evropskim zemljama, BIZ
la je u svome pocetku. Oslobo-
djavajuce radne mase ispod feu-
dalnih okova i drugih stega, kao
j cd nek'h reakcionarnih burzo-
askih frakcija, nisu Sc zadovol]a-
vale nj sa demokratskom vlada-
whom industriiske burzoazile.
Kao borbene poluge, skoro svlh
burzoaskih frakcija, te su Sc
radne mase, kroz celu tn dece-
niiu N840. do 1860 kretale, j
ako nesvesno. nagonski u prav-
Gu komunizma. Pariski radnic'
SUI .cak i martovsku b%urzoaskl
renubliku cd 1913, naval so
cjjalnom republikom", posto su
je oni izvojevali, brenda nije-
dan cd Nth nije znao sta te reel
znaSe. Zbog tih i slicn'h razlo-
ga celia reakcija je podigla stra-
silo: "Bauk komunizma'! Cd Ia
da pa ma ovamo, to Sc strasilo
stalno upotrebljavalo. Razne bur-
zoaske frakcije stalno ga isko-
riScavaiu u borbi iedne protiv
druge; jedna burzoaska zemlja
protiv druge i cak jedan dec (u-
drrzenog) burzoaskog sveta pro-
tiv drugoga. kada su to smatrali
poeodn:m i potrebnim.
Toga "Bauka komunizma', IL
nosio je Won Ribbentrop, Hit
lerov ministar spoljnih poslova
"a "opravdanje', nakon nekoliko
sati nacistickog militarnog napa-
da ma Sovjetsku Rusiju, u junu
l941., citajuci: IN hoeemo da
unistimo komunizam ma njego-
vom sopstvenom zemljistu.' A
kada je Churchill, skoro istovre-
memo iziavio da. i ako on estate
i dale kod svoje mrznje prema
komunizmu koju je do tada po-
drzavao, ne mamie cd dvadeset
pet godina, ipak pruza ruku des-
nicu Rush,. Tada je owl Church
iliovu iziavu momentalno pogra-
bio Goebbels. Hitlerov ministar
propaganda i poceo vikati da le
Stain "pokomunizovao" Church
lila. Zatim je proglasio takvim
Roosevelta, Chang Kai-Sheka j
ma posletku cele Ujedinjene Ma
CHE. Cd tada, strasilo, "Bauk
komunizma', bila je Goebbelso-
va. takorekuc, svakodnevna pes
ma. A medjutim, bio je IVA
nicnih izjava cd samog trece:3
rajha da "svetu preti propast cd
komunizma'. Ovakve izjave pc
cele SUI dolaziti, najvise kada sc
"~blickrig" okrenuo protiv nth.
Ia cello ovo vreme, Ujcdin]e-
ne Nacije, kao celina i njeni 20
jedinci, posebice, nazivali su tn
nemacku propaganda, laznom
"a Nth opasnom. Posto su IL
javliivali da nijednoj njihovo]
zemlji ne postiji takva opas'iost
da cak nj izgleda "a to nema. on
SUI to objaSniavali da nacisti po-
kusavaju pocepati UjednJene
Nacije i da ojacaju NINA raklo-
njeni elemenat u Uiedinjenln
Nacijama. No, Goebbels nije pre-
stao s tom propagandom. On e
stalno pucao. Poceo je pucati ds
IL nekim okupiranim zeml]ama
postoji "buntovnicki komunlstlc-
XII duh. Zvanicnici Uiedinjen'i1
Nacija odgovarali SUI kontrapai]-
bonn: To je laz! Nije to "komu-
nisticki duh. Cd MEGA nema NJ