RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

"~izjavi'', ne sarno odohrava, nego j zagovara.
Sta jc sa tim j~ugoslavenskim radnicima? Ear
oni ne mogu razumeti cinjenicu, da je tn
stogodisnja istorija radnickog ~ekonomskog
pokreta, u swim zemljama, koja potvrdjuje
de- nikada nikakvo "blagostanje" radnika nj
je pod kapitalizmom ~postignuto? slepac
moze da vidi da ekonomsko stanje radnika
danas nije bolje nigde u svetu, ako Sc uzme u
obzir sveopsti progress ekonomska moguc-
most, kao i neizmerna produktivnost radnika
danasnjeg vremena, nego sto je bilo u ranijim
vremenima. Sta wise, izrabljivanje je danas
najvece u ljudskoj '~istoriji. pod takvim
okolnostima, j~ugoslavenski sindikati ce ispos-
lovati "blagostanjeo. cak i bez borbe, koju u
opste ne p~otsticu, ga radnog covjeka u gradu
j selu." s"S@
Fraze O "saradnji sindikata u organiza-
CHI i kontroli proizvodnje", ne mace nista.
cak Sc jasno i ne kaze da radnici traze kon-
trolu proizvodnje. Kaze Sc samo da &c sin
dikati saradjivati u toj kontroli. Skoro svi
prevarantski ekonomski pokreti pc svetu,
cak i reakcionarna A. F. R. u ovoj zemlji,
isticu slicne fraze o ucescu radnika u "kon-
troljsanju' proizvodnje.
Ali tn ina neSto i osnovnoga. SaradJiva-
ME sindikata u 'oganizaciji" proizvodnje,
stvarno je potstrekavanje radnika da Sc zrt-
vuju, da rade "a kakvu god najamnicu i pod
ma kakvim uslovima "a vreme, koje bi moglo
potrajati godinu, dye, iii wise, dok Sc "orga-
nizuje" kapitalisticka p~roizvodnja. A SARA
djivati" znaci pomagati jugoslavenskim ka-
pitalistima, kapitalistickoj DRAW, veleposed-
nicima it'd, da Sc i"organizuje' proizvodnja,
cd koje &c ii kapitalisti ubirati velike pro-
fife, a radnici raditi "a skapavajucu najam-
nicu. Ovo je i~ndifektno APPEL da radnici pris-
koce u pomoc kaap5itafistima. Sta Sc radnika
tice "organizovanje" proizvodnje u kapita-
lzmu? To je stvar kapitalista. Radnik samo
ulazi u gotovu "oorganizovanu" proizvodnju,
govoreci kapitalistu, %posedniku "proizvod-
ME-: e v me, ia II Sc stavljam ma raspoloze-
ME da me izrabljujes." I nista wise.
Izjava, Ia radhickd samoupravu u swim
radnickim ustanovama zvuci cak i besmis-
lena. Ma koji drugi nacin Sc NOSE vrsiti
uprava u radnickirn ustanovama, nego "samo-
~upravno"? Kakva smis1a ina ova izjava? Ka-
da smo procitali pfve' reel te izjave, Ia
radnicku samoupraVnu9 zacudili smo Sc. Je
Ii moguce da oni tako nesto zagovaraju =
radnicku samoupravu? Ali ,druge reel, "u
radnickim u~stanoyama" pokvarise. sve. U6i-
milo nam Sc da Sc to odnosi ma drustvo i pro-
~izvodnju u opste. Ali. nj pojma cd toga.
No, sindikalni pokret u Jugoslaviji ina
ambicije "a oponasanje Rusa u periodu pred
ratnih desetak godina u Rusiji. A to je ambi-
CHA o "samoinicijativi."
"Radnici j namjestenici" kazu oni, dalje,
''moci &c preko rtakye jedinstvene sindikalne
o~rganizacije da, plodno. r~azvijaju sve svoje
stvaralacke spage, veliku samoinicijativu,
duh takmicenja. i s%udarnistvo u radu". sto &c
i'm to? Da Sc takmice u radu "a sto vece
profile kapitalisticke .kklase, a sebe da is
crpljuju u toliko wise .sa teskim brzim ra-
dom. Ovo bi imal9. smisla u zemlji gde SUI
radnici preuzelij vlast i celu proizvodnju i
prirodna bogatstva u svoje ruke i hitaju u
pravcu izgradjivanja Socijalistickog drustva,
drzeci stalno ma mnu ,day Min niko ne izrab-
ljuje i da sve So rade, rade "a sebe i svoju
decu "a cello drustvo. U kapitalistickom
sistemu, koji Sc priznajet da postoji u Jugo-
slaviji, cd svih organizacija, grupa i pole
dinaca, cak i cd sindikata, "takmicenje" i
'samoinicijativa' pa, strani radnika, krajnje
je glupavo. A posto ne verujemo da SUI vodje
sindikata glupavi, koji daju tie izjave, onda
to je prevara i podvala radnicima, da ma
racun z%rtvovanja sebe, svoje energije i una,
omoguce kapitalistima vecu pljacku.
u svojoj izjavi, koja je, drzimo, privre-
meni program sindikata, oni SUI ignorisali