RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
Prvi Maj U Montevideo


VOrlL1 0 nekaKVOm pOpIdVhu "
vog paklenog sistema, stanju
radnicke klase u MENU, ne sa-
mo da je nerazumno, nego zna-
clio bi traziti nesto sto je memo
guce. A sto je najglavnije. ina
juci ekonomske uslove gotove
bar u mnogim visokorazvi-
jenim zemljama po svetu, sto
znaci da bi druge, nerazvijene
zemlie. mogle takodjer uhrzo
imati Socijalizam - "a uspos-
tavu slobodnog besklasnog
drustvenog poretka, u kome &c
Sc danasnji ratni i medjuratni
uzasi kapitalizma moci videti sa-
mo u kinomotografskim pred
stavama, iii citati u istorijskim
knjigama, traziti da Sc kapitali-
zam zakrpi i popravi jeste ne
samo glupost, nego izdaja, bar
ma strani onih koji znaju bolje.
Mi radnici moramo oberiti ka-
pitalizam ako zelimo bolji zivot
mir ma zemlji.
Bilo je mnogih koji SUI govo-
rili. nastavio je govornik, da Sc
radnici niece wise izmedju sebe
klati. kao u prvom svetskom
ratu" i da SUI oni "povukli po-
uke" il proslog rata. Ovo Sc,
naravno, pokazalo netacnim. Ne
ki su. pax, govorili, "samo Ga
radnici dobiju oruzje u ruke, oni
&c znati protiv koga da ga o.
krenu". ! to Sc pokazalo ne
tacno. Jedan razlog je u tome
$to lie otrovna ratna, sovinistic-
ka ? rasisticka propaganda kon-
trolisala umove radnika, d,u-
gi lie u tome sto su militarne
maSine tako vestacki organize
vane stavljene pod kontrolu
wish, da ako bi Sc i pokusalo
nesto. ne bi Sc moglo nista ucini-
ii. Niti SUI radnici bas tako volino
u prkos sto Sc trosilo ma mill
iarde dolara u rasistickoi, So
vinisti6koj isu opste ratnoj pro-
pagandi - ISL u rat. Vladaiuce
klase svih zaracenih nacija, mo-
rale SUI pribeci nasilju da bi
ra+ovali; morali SUI nasilno kon-
skriptovati vojsku, pa cak u
mnogim zemljama i radnike Il
industriji.
Geo prosveceni svet tvrdi, ;to
je sasvim logicno, da je svetski
kapitalizam kriv "a rat. Ali u
prkos te logicnosti, mi hi mogli
otici jos i malo dalje, tvrdeci ga
je "a danasnji rat krivo izdaj-
nicko vodstvo II i III 1nterna-
cionale - sto SUI odbacili revo-
lucionarno prosvecivanje i or
ganjzovanie radnicke klase. ko-
ia, da je je bila podgotovlje-
ma, mogla je preduprediti rat, O.
barajuci kapitalizam. Slicnu kri-
vicu snose i vodje ekonomskih
radnickih pokreta po svetu, koii
su Sc, skoro potpuno ogranicili
ma sitnicarske zahteve = krace
radno vreme, bolje uslove ma
radu it'd. - ignorisuci u celosti
Socijalisticki ,IndustrUalni Juni-
onizam njegov cilj, taktiku
i oblik = koji je mogao osigu-
rati oslobodjenje proletarijata.
Da SUI radnicki pokreti = po-
liticki ekonomski - prosveci- :
vail radnicku klasu Marksistic-
XII Deleonisticki i u skladu S +
tom prosvetom organizovali je, |
danas ne bi bilo nj rata nj ka-
pitalizma - imali bi Socijali- |
zam.
II III Internacionala, naroci-
to poslednja, prikazivale su rad
nicima sad ovu, sad onu, kapl-
talisticku zemlju neprijateljs-
kom pothranjivale SUI mrznju
radnika jedne nacije protiv rad
nika druge nacije. l tako su stva-
rale razdor u medjunhrodnoj
radnickoj klasi; ometale nien
progres organizovanje. Prepo-
rucivale SUI sad jednu, sad dru-
gu, reformu, oko kojih da Sc
radnici gloze i CUBE svoje dra-
goceno vreme j energiju. A pos
tn fakozvani "I1indinieni front"