Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-16
Mirko G. Kuhel:
Mirko G. Kuhel
Slouenija U borbi "a suobodo
XIV

XIV.
V Ameriki je nekaj takh Sovencev, XII scer
strnjao obnasanjem Belle garde toda avno upao
tega povedat we'll - radi principa! Cemu Sc toci po
zobeh Po nhovem mnenju je delo lubanskih gospodov
prsena stvar in izvira IL principal Slovenski narod
b obstaja dolgo ako bi narodne principe zvajai e
anemicn ludje XII obracao po vetru. Tt ljubansk Ii
sti cd 1914 odprto napadajo An1erko Angijo in
Ruso kajti sovenska javnost teda re vedela, da ina
jo te tri veesile svoje voaske misie med parzan
gavnem stabu marsala Tita evec tud pri stabu
slovenske narodne voske. Zalagane ugosovanske
bone voske vojaskim potrebscnami pa dejstvo, da
so zaveznisk bombnik obstreeval beogardsticno po-
stoanko Novem mestu (odkoder Rupnikov junaki
disangazra in jo pocedili zascto nacijske posadke
kloster pr KosanjevicD tudi sepim bla jasna
na zaveznki srani Osvobodilne fronte sra-
nj Vdmara, Kidrica Mkuza Kocbeka in drugih vodite
ev slovenskega naroda borbi proti Hteru Rupniku,
Roznanu drugh pourc Cd zacetka lsti lahko vp-
vail javnos kati zaveznskih ocirjev nj bio mogoce
videti Koncem leta 1913 in zgoda 1884, ko prise
aske misije Soveno pa e narod lahko lastne oci
vide da smatrajo zaveznl partzane sovraznlke os
sea- pa Beogardo Pod vodstvom klerikalcev skofo
vim vplivom domobranci vedno prpovedova narodu,
da zaveznik nhovi stran Isto neresnico je Ame
riki klerkanih listih bobnal paer Ambrozc Jaka De-
bevec in Rado Staut dasi prav dobro vede kolko
uri.
No, pred takin dokazi je moraa ljubanska frakari-
ia svoje izjave spreeniti in je zaveznke sramotno
padla ces da pomagajo uniceva katosko cerkev To
razume! Amerisk Slovenci cello vone bonde kupujeo
ia namen! In svoe snove posiajo Evropo, da umirao
borbi proti "ljubljansk cerkvi!" Holy mackinaw
Zakrknjena trdovranost slovenske "carsije" XII nj no.
tela vdet neizogibnega in prilagoditi eventualnm
spremembam je povzrocia sovenskemu narodu neizmer
mega gorja
Ljubansk ist Sc danes skajo pol slovenscini, pol
ne1scni. Po petindvajseth leth je nemska "spraha
zopet naza skofovim blagosovom Sc zanimivejse del
stvo pa e to- da nesk listi Berlnu prnaSajo vest
vekanskih zaveznskih izgubah vseh rontah in dru
gih zms otinah in kredrajo vir slovenskm listom
Laibachu Uboga Ljub ana kako te nekateri vo last
nj snovi osramotili
Ljubana je Stella okrog 10000 prebvacev in ie
satrana duso in Slovene Radi tega je protpar
tzansko casopisje upao, da bo nhova kampanja po
srecia in kot SLIM val zaela Soveno Da Sc to upa
ME nj zponilo in pozkus ponesreci ocivden dokaz
velka bokada, katero Nemci Ljubano obkrozli in
jo drzo noe in dan. Zadnje case e bae spremenena
pravcato trdnjavo Nihce liz mesta Premnogo iih
je pobegno, zasti unetnk pisael ucitelji zdravnik
profesor in spoh napredna intelligence Vsi poznan
lberani Ljubancani so gorah in javno pripoznava
da je ogromna vecna voditeev kulture, umenosti in
znanost pr partizanih.
Mas porocevaec je namenoma bill Ljub]jani, da Sc
pogovarja mescan Lubl ancani prepricani zavez
nski in partzansk zmagi in konaj cakao dneva ko "a
vhra ma grad sovenska zastava rdeco petokrako
do Zivene je brez vsake zanmivosti in intelekuano
zira Nekdanja pestra ziva in vesela Lubljana ie
mrtva in podobna ogrodu z katerega e izrezano