davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-07
(Nrdcl jeva,sje)

Kneznja lei Y svoji veliki po-
stelji $ streho, XII stoji sredi So
be. Ololi ME 50 kar nakopicene
obleke, gospodicna Bergmanno-
va, Klara in nova postreznica
Liza, vse imajo polne roke toa-
letnih predmetov in jih razlaga-
jo po divanu, stolih, omaricah.
ce pride kaj novega ma sve-
tlo mora dobiti kneznja ma po-
steljo, malo pogleda in rece:
Tole tud." In potem krojasko
umetnino odloze. Rozamarija
stoji nekaj casa neopazena sre-
di zmesnjave svilenih oblek in
ogrinjal, dokler j kneznja ne
zaklice:
"Prosim te, Rozamarija, se ii
Sc malo zgani, sal YES, da ne
morem vecno lezati v tel zme-
d."
"Dobro jutro, mama. Samo
povej mi, kaj zelis.. Ali maj ii
najprej poravnam blaine ?"
Ko je to opravljeno, j rece
kneznja: "zdaj pa malo podu-
haj Ali ne disi nesramno po
rozah po gnusnem vonju
uvelih roznih listov??"
ITO, mama, je vonj il prele-
pc stare omare. Prayijo, da je
znotraj obita z roznim lesom. Ko
sem bila se otrok, mi je gospo-
dicna Bergerjeva cash rekla,
maj poduham v omaro, in ia
krat sem bila vselej zelo vese-
la" r.
"Jaz pa ia vonj sovrazim. Tu-
Ii z mojim novim perzijskim
parfemom Sc ne sklada, in &c
bodo prisle mole obleke v stras-
no omaro, bodo svoj vonj izgu-
bile, in spet DO vse disalo po
starih rozah.' ... ..r --, ~
"Tvoj novi parfem De nenava.
den, mama, in mocan. Seveda, q
rozami Sc ne sklada prijetno.
Proved izrazit Sc mi tudi zdi. Ali
ga ne bi rajsi opustila in ostala
pri rozah 2"
'Prav gotovo ne, Rozamarija,
in prepricala sem Sc, da Sc s
stare omaro ne da mic vec poee-
ii. Vse je treba pobrati ven in
prezraciti, omaro pa spraviti
stran." >
"Saj je pribita, mama
mo, jo bono pa odbili!"
"Ali je nj skoda? Toliko gre
vanjo in tako prikladna je, tako
udobna."
"Zame je star zaboj. Noetova
barka. Men vonj mi drazi ziv-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-07
Dusicq Roz ozal,lnrija
lsvErN1cA m MEN NoaKc,
Agnes ounlhsr IA
PosloveniI Boris Rihtersic

&c. Vzemi 10 Ii, ce 10 hoteS, Ro-
zamarija, toda potem se mi nj
kari prevec ne biizaj, BE bos mo-
sila obleke il ME. Liza, ali mo-
rate res cokljati po prstih ka-
kor krava, in vlece noge "a &C.
DO 2"
Rozamarija Sc z olajsanjem
oddahne. Zdaj je mama "a yes
dan preskrbljepa in njene misli
SO se odvrnile cd nerodne, We
like, blede, slabo oblecene in dol
Igocasne Rokemarije. Kneznja
zapovcduje in ogleduje svoje
obleke, in vsakdanji strasni BOZ
= dolgocasjem sc je he ma vse
zgodaj odlocil z memo zmago.
Vrata v predsobje Sc sicer "a
pro, ko pridejo sluge; stirje nj
SO dovolj, sest, ne, osen ljudi
mora priti, da bodo odmaknili
starega, upornega orjaka -
5omaro. Zgrajena je morala biti
"a grajsko gospo, XII nj ljubila
izprememb, in je dala napraviti
tudi ma svojih pocivaliscih ma
vrtu kamenite klopi. Niti nog
nina orjaska neroda, s svojimi
temnimi, rezljanimi robniki lezi
kar ma tleh. Omara daje rave
drilo "a yes dan. Spodllje tetvice
SO seveda hudo polomljene, ko
premikajo omaro kakor ubitega
velikana ma valjarjih ma hodnik,
|proti kraljestvu Rozemarije. Ro-
pot, sopihanje MOI, pisana ma
vlaka, XII je ne vedo zdaj kan
spraviti, - vse to prav mic ne
unicuje maminih zivcev, ma
sprotno se dobre volje je posta-
la. Zdaj odpre Rozamarija na
siroko 'vrata v predsobje, kjer
stoji omara in odkoder drzi pot
proti sobaricini izbici. Tedaj sc
vidi, da je bio okoi starega Or
jakasvse pokrito tapetarai. Ma
praznem prostoru je sivovisnje-
va ploskev z ljubkim vzorcem IL
roz. Omara je ia vzorec tako le-
po varovala, da so barve BE prav
sveze.
"Zdaj bo treba Sc ia prostor
zakriti 8 tapetami," odloci knez-
MIA. i
"Ai nj skoda, mama? Start
vzorec je tako lep, da bi JAZZ po-
slikala z MIN vse stene.''
s'Poslikanih stem nina nihce
vec." ~.
"Poglej, kako so tapete v pri-
meri 2 rozami grde!!"
ITO je stara navlaka, Roza-
maria, in cato ii je tako vsec."
''se neka yrata SO tu. Poglej,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-07

tele vejice 20 narisane ia platno.
Tu mora biti kijucavnica."
sRozamarija, pojdi takoj sem.
Vrata mai ostanejo zaprta. Moi
bog, 4alaj moran stanoyati Y
talko 1traSni hisi. Povsod SO hod-
niki ii skrivna vrata, in kdo ve,
nnorda je q mimi kaksno okost-
je. Pravijo, da je v vseh starih
gradovih kaj Mvega zazidanega.
Sal 81 mi brala o zrtvah pri IL
danju. .ce je tukaj kaj takega!
Mol bog, zato sem tako So
vrazila onaaro 8 starim vonjem!" I"
Mama, gospod oskrbnik mi
je rekel, da 90 povsod v zidovih
hodniki, 0 okostjih pa nj nikoli
mic povedal. Mic strasnega ne bo
tn zadaj. Ali bi poklicala papa
ma ali pa gospoda oskrbnika? :?
Kaj 10 bi ta diva vse pregledala,
da hi se ii lahko pomirila ?"
me, ne! ce hi kaj nasla in hi
se izlkazalo, da sem zmerom spa
la poleg mrtyega cloveka. Sal
nj disalo samo po rozah. Tu ne
morem vec ostati. Preselila Sc
bonn. ce vidim te stare veje s
trnjem, sem prepricana, da Sc
"a MIN slriva nekaj strahotne-
ga
Mama, &c nj mic hudega, se
bos pomirila, &c pa ne bos mic
vedela, 81 bos lahko izmisljala
bog We kaj. Meni Sc zdf vzorec z
rozami prav lep in prijazen. Ali
maj oceta' J.
!: "Roza maria, prepovedujem
til"
''Potem Sc bos pa morala ved-
no bati, uboga mama"
Kneznja skoraj vdano: "ze
prvi dan sem vedela, da sem v
gradu strahov, XII nj mic boljsi
kakor Molceci grad. Da mi ne
gres k vratom! Kar v duhu vi
dim, kako jih odpiras in kako Sc
vail skozi ME kup krst."
''Manna, sal lahko vrata "a
prem, pa ne bos videla mic hui
dega."
"Toda slisala bom."
PA te bonn spravila v tvoj sa-
Ion in ne bos ne videla, ne slisala
nicesar. Bog We, kaksne zaklade
bono nasi. Kup starih cipk "a
tebe in zamet "a ocetovo slav-
nostno obleko." '' Vt
cali mislis, da maram stare
navlako. Nikoli ne govori O
njej!"
Rozamarija ne rece niti bese-
de vec in sklene, da bo dala jutri
skrivaj, ko bo mama spala, hod-
mix odpreti. Zdaj je ze prepozno,
knee Sc je odpeljal ma low in ra-
zen tega Sc je ze zvecerilo. In k
sreci Sc kneznja spet potolazi,
kajti zdaj ina nov yzrok "a
vznemirjanje. Ali DO nevihta ali
ne? In knee je zdaj ma pref.
Kneznja vzdihne. v polmraku, S
prstom ma petelinu, z lovsko mr.
zlico v krvi. Tam med visoko
travo Sc nekaj premika Gla-
va roglji. StraSno je, da mo-
ra lezati oh tenn soparnem vre-
menu " vrocih blazinah in da
utegne to trajati he tri mesece.
Tudi Rozamarijo skrbi. LIE ne
kaj malega je pojedla in oce DO
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-05-07

ElgAKDFlX lXvNos
moral san, veGerjati, 10 pride.
Name ne more zapustiti. -Kako
Sc premetava med blazinami!
All maj posljem po gospoda
dvornega svetnika p
''saj prau samo vec miru-
rairu 81. Oh, kako sovrazim to
'besedom
Zrak je postal tezak kakor
svinec, siroka cltna so odprta in
Cd dalec se vidi bliskavica. Ka-
kor 'zelene, tennnozelene gmote
so vrhovi dreves pod okni 49,.
Dolg, utrujen, svincen vecer;
Cash zabobni v daljavi grom,
zasveti Sc, temnih tezkih zasto-
rov pa nj mogoce spustiti, ker bi
bila soparnost potem neznosna.
Rozamarija sedi Be zmerom oh
postelji $ knjigo vojaskih humo-
resk, XII delujejo nanjo tako 20
prno in morece, da Sc il zdi mi
sci ma krste, XII 50 morda skrite
"a vzorcem il roz, skoraj vesela
v primeri z mimi. Poloti sc je
globoka gnusoba do porocnikov
in majorjev, slug in budnic, toda
mama BE zmerom nj zaspala, ta-
ko zelo je razburjena. Rozama-
RIA Sc je sicer ze davno naucila
tezavne umetnosti, da zna brati
in preslisati vsebino ter Sc sami
sebi ohraniti koscek duse.
Nocoj pa odpove in vsa njena
moe izgine. Soparnost je pove-
Gala pritisk, XII ga cuti zmerom
ma srcu. Huje ne SINE biti. Zato
rece: Mama, dovoli mi, da spu-
slim kite. Glava me cd tolikih
lasnic boli in &c bos lahko nekaj
casa mirno lezala, te bonn posku-
sila z bozanjem uspavati."
'Le stori to-" rece mama ne
milostpo. me vem, kaj ii je. Me-
ne zaradi lasnic nikoli ne boil
glava." 3
Rozamarija razpne svoji dolgi
kit. Tezko lezita ma njenih ra-
menih, in njen mladi, bell obraz
obkrozajo mehki, zlati valovi.
Proti oknu stopi in Sc zagleda v
crni park. Niti glas, niti din sc
ne zgane tam zunaj, iznenada pa
zazari rezek, sinje bel blisk, Xxi
osvetli vso memo visoko, belo po-
stavo, da je kakor slika ma Fla.
tenn ozadju. ,. =
'Rozamarija!" krikne knee
MIA preplaseno. "Zdaj DO pa le
nevihta!"
Trenutek nato napolni ozrac.
je in tuljenje, temni zastori "a.
plahutajo kvisku kakor orjaska
krila neznanih ptic, zveni, sunni
in bobni, kakor bi vsak koscek
lesa v vsej zgradbi oziyel in b
Sc hotel Sc enkrat zavrteti v div.
jem plesu yetra, potem spet glo'
boka tisina. Ali je neurja lie ko'
nee? Pc divjem hruscu je ia tisi'
ma BE neznosnejsa. In noe pref
zunaj kakor straseca posast.
Knez pride v soho, da bi zelel
zeni lahko noe. +
Ali 81 se tn, Rozamar1Ja
Taksna 81, kakor bi bila il mar.
morja. Takoj pojdi spat!-sar'
lota, saj 10 hos lahko pogresa'
la 2"
Sc "a trenutek Moi bog
sal ne vem, cemu je bila take
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
TRUMAN, ATTLEE IN STAIN PRED
vPRASANJEM SVETOvNECA MIRU
v PotsdomU pri BerIinu SO Sc sesli veseoki zovezni-
skin dezeI, do Sc posvetuieio, kai storiti z Nemeiio.
O tenn pise Donald Bell "a eosnisko ogenciio oNA
sIedeSe:

Noben kraj ne bi mogel me-
sto srecanja velikih treh bolje
'simbolizirati popolni poraz
'Nemcije kot Potsdam, Xxi je OBJ
zibelka modernega mill
tarizma in rojstni kraj tretjega
n~emskega rajha. Res je sicer,
'da Sc je Hitlerjev nacizem "a
eel ma Bavarskem, toda sam ne
bi bill mogel nikdar zavzeti vse
Nemcije - "a to mu je bila po-
trebna podpora nemske arma-
de. Zveza med obema pa je BIZ
la sklenjena v Potsdamu, start
prestolnici pruskih kraljev.
Zadnja mirovna pogodba je
bila podpisana v Versaillesu, v
veliki dvorani zrcal, V kateri je
bill leta 1871 pruski kralj vi
lem izbran "a nemSkega cesar
ia. To je bio veliko p~onizanje
"a Francijo, XII Sc je leta 1919
osvetila ma omenjeni nacin. Gill
je bill obenem tudi izpodkopati
temelje Bismarckove Nemciie,
zidane pc izreku zeleznega kan
clerja ma "krvi in jeklu". Toda
mentaliteta krvi in jekla je pre-
zivela tudi ia poraz.
Kdor je V razdobju med ODE
ma vojnama obiskal Potsdam,
Sc je moral neizogibno prepri-
cati o tenn. Potsdam je bill pravi
muzej. Muzej his, palac, cerkva
in - ljudi.
Potsdam in njegovih 10000
prebivalcev, izbrane druzbe
princev in drugih aristokratov,
generalov in visokih uradnikov
v pokoju, vse to je ostalo popol-
noma neizpremenjeno in nedo-
taknjeno. zivljenje Sc je tn ma
daljevalo, kot da je vse pri sta
rem. Niti leta 1913, niti leta
1888 nj bio nobenih sprememb.
Potsdam je ostal mesto brez to-
warren in industrijskih podjetij,
brez velikih prodajalnic in sko-
70 brez takozvanih "navadnih'
Judi. !
Kar je bilo trgovcev, SO vsi
Sc nadalje tiskali ma svojih pis-
min in racunih, da so "dvorni
liferanti", ~vrtnarji V parkih in
javnih vrtovih so Sc nadalje tr-
dill, ola so "dvorni vrtnarji".
Starinsko oblecene dame so
Sc Sc nadalje nazivale druga
drugo "a "cesarsko visokost",
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

ali, kadar nj slo tako visoko, sa-
mo ma kratko "visokost". Vsi tt
prasni ostanki IL mracne pre-
teklosti so Sc krcevito drzali
svojih starih in cesarskih tradi-
eli, Vsakdo je moral takoj spo-
znati, da je Potsdam mesto Ii
viii strahov.
Videl sem tudi re druga sta
ra ali starinska mesta. Florence
je tudi mesto, XII je postalo mu-
zej. Toda tam je bio najbolj
privlacno ravno to, da so v tt
stih starih hiSah IL renesanse
ziveli moderni ljudje IL mesa in
krvi, Xxi SO razpravljali med Sc
BOZ o svojih teznjah in bodoc-
nosti, in srkali kavo ma stopni-
cab svojih palac. V Potsdamu
pa je vsakogar prevzel obcutek
praznote in prezivetega, necesa
mrkega in praznega. Vsakomur
je bilo takoj jasno, da "a TENN
starimi zidovi nj modernih lju-
di. Videl je drustvo junkerjev
in g%eneralov, XII so bill pref
veil svoj cas- in svojo dobo -
XII pa navzlic temu MISC hotel
umreti ali Sc spremeniti in pri-
lagoditi.
Tt nemSki aristokrati so pred
stavljali "civilizirani' privesek
nacisticnih primitivcev in div
jakov. Min obnasanje je bilo
d~oVrSeno,. vsakteri je bill veSc
tujih jezikov in Min sorodni-
stvo je bio razpleteno, Sirom
Anglije in Italije. LIE z navad-
MIN ljudstvom MISC imeli nobe-
min stikov. Ako jim je bilo do
tega, da Sc nanovo polaste svo-
jega starega vpliva, jim je bila
neobhodno potrebna zveza z
boil vulgarno vrsto ljudi - to
pa so jim nudili nacisti.
Ia zveza Sc je zacela re v pr
viii dneh wajmarske republike.
Slavnostno je bila zapecatena
leta 1888. In sicer v Potsdamu.
Re v 18. stoletju je veljal v Ev-
ropi izrek, da Potsdam nj pre-
stolnica drzave, temvec lie vr-
hovni glavni stan armada, XII 81
je bila prilastila drzavo. To je
bill vedno duh, Xxi je vladal v
tenn malem mestecu = in ia
duh je prezivel vse preokrete.
Ko Sc bodo veliki trije sestali
V Potsdamu, bodo S tenn lahko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

moo" je konstatral. "Nismo Sc zmotili. Vzdrzali smo. In kar ie
Sc vee, sedaj smo ojacili to povezanost krvi, dosezeno ma bojnem
polJu, z vsemi diplomaticnini formanostmi. Danes obstoia med
Jugoslavijo in Sovjetsko unijo nerazruSliva zveza."
Jasno je bio cd vsega pocetka osvobodilne fronte, da zida
5VoJo oodocnost ma temelJu povezanosti z USSR in da zeli V svoji
oorol predvsem memo zascito. Tako Sc jo sedaj tudi gradi. Opp
zclonalcl tie poltlke in taktike kajpada nasprotujejo, seveda mai
vc IL inozemstva. % njihnem deovanju gej porocilo ma prv
sranl In v Komentarjh ma 4. strani V tel Stevilki)
har Je Tito v tenn govoru posebno poudaril je, da caka Ju-
SosloVane, XII hocejo pomagati, SINH naporov, predno DO ia to-
llko zb1cana dezela postala to, kr ina "a svoi cIi osvobodilna
Tonta. Namrec dezela, v kateri DO delo nagradeno pc zasluze-
hJu IN zvlJensk1 standard vreden zvljenja. To DO vzelo leta
Delo v gradltvi IL starega v novo je edino, kar res lahko ustvari
noVo, demokraticno, federatfvno Jugoslavijo. V teh naporih "a
sluzi sodelovanje vseh postenih ljudi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
MurSoI Tito Sc zuvedu tezuv

V govoru dine Is. julia t. l. je marSal Tito iugoslovanske
narode opozorll, da bi jim blo V skodo, ako Jim bi dosedaj dose
zeni uspehi napuhnili gave. Jugoslavija je razdeiana, ie deial.
IN treoa Je' ola v MEM obnovi sodeujejo vsi. V to nalogo je po-
zval tudi armada.
Poudarll Je, ola nova Jugoslavja nj umetno zgrajena, kakor
20 predstavljajo svetu njeni neprijatelu, pac pa je izsla il ma
roda samega. lzvajal je, da napredni element DO svetu move
Jugoslavije ne zavidajo, pac pa jo obcuduieio, ker lie ba znozna
VzdrzeVan Sc v borb1 prot okupatorjem in domacemu fasizmu
V naJtezJih okolscinah. Jugoslavija je sedaj mocha, ie deial ker
SO nJeni borci verjeli v koncno zmago; premagali so suznost $
svojo vero V svobodo in z zaupanjem v zmago. K tenn i'm 10
oHa naJVecJa spodbuda Sovjetska unija, a tudi drugim zavez
nixon Je dial Tito zasluzeni delez priznanja. Oh enem lie deial.
"Nasa vera v zmago nj slonela samo ma nash lastnih silah. ka-
terlh nismo nikoli precenjevali, temveG tudi v deistvu da nisno
podcenjevai nash sovraznikov."
DeJal Je, ola Sc V zaupanju do Rustic nova Jugoslaviia nj
moula. "ooVJetSka zveza mas je navdala z vero v naSo 1astno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
PIKNIK "ZARJE"

Cleveland, O.-Pevci in pew
Ike soc. pevskega zbora "Zarja"
prirede izlet V nedeljo 5. avgu-
sta ma prostore Clevelandske fe-
deracije SNPJ. Vabimo vse
znance in prijatelje, XII imajo
svoja vozila, da Sc nam pridru-
zijo, da DO vec zabave in raz-
vedrila. Ia izlet nj namenien
"a profit pac pa "a zabavo in
razvedrilo. Torej obiscite Ear
jane ma omenjeni dan in pripe-
lite tudi svoje prijatelje seboj.
John Krebel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

svetu dolocno povedali - pred
vsem pa nemskemu narodu -
da SO dnevi nemskega militari-
Una zares steti, ter da DO moral
duh Potsdama izginiti il mo-
dernega sveta.
V Versaillesu SO je podrl lie
simbol = Bismarckov rajh. V
Potsdamu pa mora izginiti ka-
sta nemskih vojakov, XII so sko-
ri stoletja pustosili Evropo in
SVet. 4
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
AGETATOR.DE
MA DELU

Use narocnine, XII Jill poSljejo Ia
stopniki in drugi agitatorji Proletar-
ca. so Stete ma BAH polletnih naroG-
min. MANFRED agitator, XII poslje emo
celoletno, je zabelezen " tenn sezna-
mu z dvema polletniroa.
Anton Zornik, zap. Penna. 40
John Krebel, Cleveland, 0. Al
Louis Barborich, Milwaukee,
Wis. 10
Chas. Pogorelec, Chicago, Ill. IA
Anton Udovic, La Salel, Ill. 13
Frank Cvetan, JohnstoWn, Pa. IL
Frank Volkar, Maple Heights, O. 5
Matt Malnar, Willard, Wis. 4
John Shular, Arcadia, Kans. 4
JoSko Oven, Clarendon Hills,
Joseph Ovca, Springfield, Ill. 2
Joseph Jez, Warren, Ohio 2
Frank Novak, Los Angeles,
Calf. 2
Joseph Radel, West A1lis, Wis. 2
John Chamazar, Chicago, Ill. 2
Frank Barbic, Cleveland, O. 2
Luka Groser, Chicago, Ill. 2
Mike Krultz, Willard, Wis. 2
John Kobi, Duluth, MINI. 2
Frank Stih, Sheboygan, Wis. 2
Skupaj V tenn izkazu God 80. jul
Mia do 26. julija) 1874 narocnin,
prejsnji izkaz a tedne) 1876 marco
min.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
JOsKO OVEN:
"


ske nezmoznosti in predaje Hit
lerju, dasi je silno malo razlike
med tozenimi in tozitelji, kot SO
Raynauld, Gamelin in Daladier.
Da, Europa potrebuje spre-
membe.
Tudi v American Sc giblje.
V republiki Peru SO zmagale Ii
beralne revolucionarne struje.
Apristas, kateri so bill dolgo V
podzemlju, SO sele sedaj spo-
znali svojo moo. Aprista (kar po-
meni skrajsano "AmeriSka pc
r~uvijanska revolucionrna ali
anca, v SpanScini rabiS iste "a
cetnice), XII jo je organiziral re
volucionar Victor Raul Haya
de la Tore, ina dolgo, burno
zgodovino. V nacrtu ime velike
reforme- politicne in ekonom-
ske. Min kandidat DIR. Jose Luis
Bustamente, katerega SO V zad-
Nth volitvah indorsirali, je Ii
beralec stare Sole. cato je tezko
pricakovati kakSnih vecjih spre-
memb. Ali moe apristov V peru
vijskem parlamentu je tako We
lika, da lahko ovrzejo volitve
ter imenujejo svojega kandida-
ia. Torej cd tam je lahko pri-
cakovati precej zanimivosti.
V Argentina je Sc vedno pc
starem. Dictator Peron, kateri
Sc je zadnje case prelevil V "de-
lavskega prijatelja", grmi prot
kapitalistom in veleposestnikom
in Sc posebno proti severnemu
velikanu - Zed. drzavam. ODE
ia tudi Volitve - ali to ie Sc
veliko ~vprasanje.
PR mas
Zadnji teden je zahteval mas
kongresnik z juga Rankin, da
maj resignirajo vojni tajnik
Stimson ter podtajnik Robert
P. Patterson in John J. McCloy.
Povod tie zahteve je bill, ker je
bale v vojnem departmental "a
posljenih sestnajst castnikov,
kateri so nekaki "komunisti". S
tenn je kajpada pc mnenju ma
Sega dicnega kongresnika eel
vojni kabinet osumljen - ko-
munizma. Torej diva tedna pref
Sc je pojavila strasna rdeca "a
rota V Hollywoodu - in sedaj
pa cello V vojnem departmental
Debata V senatu o mirovnem
c~arterju je bila ko to pisem Re
skoro prikraju, in DO gotovo z
veliko vecino sprejet. Isto tako
so bill sprejeti zakljucki tako-
zvanih Breton Woodskih Cd
loeb.
Nick saric, glavni tajnik Hr-
vatske kmecke stranke V Anne
riki, je spregovoril trde bese-
de kot pravi on, "v imenu
1000, 600 Hrvatov." otto je
komunist! Petindevetdeset cd
stotkov Hrvatov in Srbov v Ju-
goslaviji veruje V Boga (Sloven-
cev nj omeniD, V demokracijo
in svobodo. Mi smo napovedall
vojno proti komunistom." Kon~
cal je z besedami, sal tako poro-
ca Frank Hughes v cikaSki Tri-
BUM: "Mi smo ameriSki draw
ljani in verujemo v ameriSko
formo Wade"
Te besede so precej podobne
onim Vladimirja Macka, katerI
Sc sedaj skriva v Parizu. Me
COVE mahinacije pred to vojno
" (Konec ma 3. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
JOsKO

"V potu obraza Dos jedel svoj
kruh!" Tako sem videl zapisano
nekje v svetem pismu. In resni-
enc, tudi meni kaplja nocoj pot
celia, ko piSem tie vrstice, kajti
vroce je, da je v~eselje. Pa men
.a nam nj nikdar prav. &c mas
zebe jamramo, in &c nam je
vroee, pa nam tudi nj povolji.
Nedavno sem prejel pismo od
mojega prijatelja Jozeta Topo-
laka IL Detroita. Poznava Sc Sc
il Europe. Je izvrsten damski
in igra ma citre ter kita-
70, da bi ga zmerom poslusal.
Pise mi 0 start domovini = 0
skrbeh = &c je Sc KIDD cd ME
cove rodbine xiv. CINEMA, da
re stiri leta nj nicesar cul cd
svojih. joe je star narocnik
nasega lista, clan kluba tristo-
terih in eden zelo dobrih cla-
nov SANSa v Detroitu. To, kar
tezi Jozeta, tezi mas vse. Ko CT
tamo O strasni moriji, katero so
uganjali naSi faSisticni izdajal-
Il V Sloveniji, in Sc posebno ma
Dolenjskem, Sc nehote vprasa-
mo: cali je Sc kateri cd nash
ziv?" Upamo, da DO z odprtjem
poste v pismih ma taxa vprasa-
MIA precej pojasnjeno.
Dogodki pc svetu
Francisco Franco je razpustil
svoi kabinet in ga z malo izje-
me zopet obudil takega kot je
bill. Da on res "veruje" V demo
kracijo, je v svojem govoru po-
jasnil, kakSne morajo biti smer-
nice Spanije. "Ko pride cas-, Sc
zopet upostavi monarhija," je
dejal. "Kajti to je edna forma
Wade, katero zahteva spansko
ljudstvo." Ia kandidata ma ia
kraljevi prestol je svetoval de-
vetletnega don Juanovega sina
XII mu je ime Alfonso Jaime
Dokler ne DO FAINT polnoleten
bi kajpada vladal - Franco
Sedaj je v%prasanje, kaj store
Anglia in Amerika. Kdor Sc ze-
Ii malo podrobneje pouciti, kai
delajo Spanski republikanci tel
njihova vlada V pregnanstvu
maj precita clanek "Negrin's
Plan for SPAIN, V reviji Ma.
ton z dine 81. julia. Napisal gs
je ]. Alvarez Del Vayo, XII je
minister "a zunanje zadeve Y
Sc obstojeci republikanski vlad
V tujini. Clanek je zelo zani
miv. Da ina Franco V nasen
drzavnem departmental Sc da
mes veliko prijateljev, kaze to
da dobiva Sc zmerom sladkor
premog, zelezo, bombaz in ra
zne petrolejske izdelke. Ali zad
ME case je glede tega prece
kritike.
Petain je prisel par tedno1
nazaj pred sodisce. Francija j
menda edna izmed velikih DIR
zav, da pere danes javno svojt
umazano perilo. Da je V Mi re-
precej umazanosti, Sc posebnC
dokazuje ia process. Petain, We
Tiki narodni heroj, branilec Yer
duna! HIM, precej tiste svetl'
halle mu je re davno pablo z ra
men, re davno pred zacetkon
te vojne. Ali gloria, &c ie pri
dobljena posteno, ali nepoSte
no, prezivi tudi malo blata, ka
dar je bila povzdignjena do ne
hes. Tisoce Francozom je bill
znano, da je bill Petain clan zlo
glasnih "Cagoulards", tajne ia
sistiene organizacije ma Franco
skem. Znano je, da je bill Pc
tain osebni p~rijatelj faSisticne
ga morilca Franco v Spaniii. Il
temu cloveku in pa njegoveml
%tovarisu, zagrizenemu klerikal
Gu Weygandu, SO izrocili usod'
Francije V najbolj kriticnen
casu. Danes V Franciji perez,
] to umaZanOSt nnlitiGne in VIOLA
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

Zakaj ie demokracija kapita-
listicnih dezel zmerom tako ure-
jena, da Sc velezloCincem in We
letatOvom nikOli ne pride do
zivega, dOcim v Mi male tatO-
We zapirajo, stavEarje pretepajO
in 'radikalce prepehavajO cd
praga do praga, to mi nikakOr
ne gre " glavO!