Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-20

NiAo ioAA OoI1SN AIACJ 1A1Co cuSo-
Slavic in Italijo.
V svojem ljubljanskem govo-
RI Sc je Tito dotaknil tudi uso-
de narodnih izdajalcev, onih, XII
SO donna ruvali proti osvobodil-
nj vojski in sodelovali z Nemci,
in onih, XII SO odnesli pete in IL
tujine vodijo propaganda proti
Now Jugoslaviji.
"Roka pravice, roka osvete
nasega naroda je re dosegla O.
gromno vecino vseh teh," Sc je
izrazil Tito, "le enemu malemu
delcku Sc je posrecilo pobegniti
izven naSe dezele pod okrilje
pokroviteljev. Ia manjsina ne
DO nikoli vec videla teh nash
krasnih planin in cvetocih po-
liam. &c bi Sc to zgodilo, bi bila
zanje lie zelo kratka doba. VISA
KIDD onih, XII bi 81 usojal krhati
mas patriotizem, naletel bi ma
GRANTING steno, OBJ kateri bi 81
razbil ne samo nos, temvec tudi
glavo -"
To MISC prazne besede. Zani-
male bodo zlasti nekatere 60
spode V Clevelandu, XII Sc We
dino fanaticno racunajo ma po-
vratek V stare domovino, potem
ko bodo "svet spreobrnili".
Nam Sc zdi, da jim je re odklen-
kalo. Slovenski narod Sc nj bo-
ril stir leta in umiral cato, da
bi zopet mad MIN gospodarila
stara garda, XII nj hote1a in tudi
sedai ne mara razumeti, da no.
&c ljudstvo svobodo, politicno
in gospodarsko svobodo. In 20
skrbel ie, da mu tie svobode nj
koli vec nihce ne odvzame.
Kar Sc je zgodilo V Sloveniii
in Jugoslaviji V zadnjih stirih
letih, je posledica stoletnega "a
tiranja vladajocih klik. Use do
primrose do velicastne image ie
priboril narod sam. A njegova
n~ajvecia zmaga je bila utrdi-
tev edinstva vseh zdravih in
zavednih elementov v borbi "a
skupni cilj.
Prebudili so Sc nekateri
onih, XII SO tel borbi nasproto-
vail, ki Sc MISC zavedali globo-
cine narodne sile, XII je velevala
n~eizprosen BOZ prot vsem, XII SO
stregli narodu pc svobodnem
zivljenju. Svojo pot so .usmerili
S potion naroda. Mic cudnega
torej nj, &c citamo V seznamu
poverjenikov prve slovenske
Wade tudi ime bivSega jugoslo-
vanskega ministra Franco Sno-
ia. - Narod je pravicen sodnik
Ljubljana, %. maja. - Slo-
venska ACADEMIA znanosti ir
umetnosti V Ljubljani je posla-
la marsalu Titu pozdrav, V ka-
terem pravi:
Ma dan osvobojenja Ljublja.
ne Slovenska akademija znano,
sti in umetnosti V Ljubljani po-
Silja Yam, velikemu zascitnikU
Slovencev, radostne pozdrave in
globoko hvaleznost. Professionals
prof. DIR. Vladimir Vidmar; CLAW
nj tajnik prof. DIR. Franc Ra-
movS.
Ma podlagi informacij V bro
surf "Slovenci in partizani", XII
10 je lansko leto izdala Zveza
slovenskih zupnij in V kateri so
bale glavni voditelji treh bivSih
najvecjih politicnih strank v
Sloveniji denuncirali Osvobo-
dino fronto, je doticno izjavo
podpisal tudi DIR. Milan Vidmar,
predsednik ljubljanske akade-
mije znanosti in umetnosti. IRA
zen Vidmaria in drja. Milka
Rosa je ZSz zamolcala imena
vseh ostalih v~oditeljev.)
Piscu nj znano, &c sta Vladi-
mir Vidmar in Milan Vidmar
ena in ista oseba, IL zgoraiSnje
depeSe pa je r~azvidno, ola Ljub-
ljanska ACADEMIA znanosti in
umetnosti "radostno pozdrav-
liza" marsala Tita torej Osvobo-
dino %fronto). Ker je skoraj ne
mogoce, da bi tax institut kot je
akademija znanosti in umetno-
sti vceraj denuncirala partiza-
ne, danes pa izrazala njihove-
mu vodju "globoko zahvalo",
cpoO propriHori 10 10 x,oJc+-o