RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-17

nth i zarobljenickill logora potvrdjuju, izvan
svake sumnje, da susnacisticki gangsteri, ne
samo masovno, nego i M moderni masinski
i "znanstveni" nacin, poubijali ma stotine
hiljada, a mozda i ma milione, ljudskih bica.
A oni koii SUI JOS nadjeni "zivi'' u tim logori-
ma pretvoreni SUI u ljudske prividi sa mutnim
j udubljenim ocirna u COLIN lubanjama koje
tex pokriva ~izmreskana, isusena i okorela
koza, dok ostali dec tela davaSe izgled kozom
pokrivenih kostura. .
Ovo je bio nacisticki metod u borbi. Oni
nisu imali drugog i boljeg metoda. Morali
SUI da ~iskorenjiyaju sve sto i'm Sc protivi. Sa
ovim mi ne kazemo, da druge kapitalisticke
nacije nebi postupile, ako ne has tako, onda
bar priblizno tako, pod istim okolnostima.
Pa ipak pored stvarnog, j jedini ~zloclnac i
krivac "a nacisticko-fasisticko i u opste ka-
pitalisticko varvarstvo jeste kapitahsticki
poredak, ne sanlo u Nemackoj i Italiii, nego
pc celom svetu. Oval rat kao i svi druqi
r1oderni ratovi, bese ~rezultat kapitalistitke
borbe "a prevlast - trgovacku, ekonomsku
i politicku - mad svetom.
Drugo zlo koje je oval rat proizveo ieste
y Ol1l \ jC liiiAH hidSG CI1OR SNGIa
odvedena, ma ODE zaracene strane, da podu-
pire rat svojih respektivnih vladajucih kla-
sa Oak i u Nemackoj. gde SUI, naravno, IL
vesne radikalne grippe estate i dale, bar
prikriveno, ako ne otvoreno, protivnici ma
CHINA i fasizna, II. najgoreg politickog obi
ka kapitalizma, mora Sc ipak priznati ola su
nacisti uspeli o~svojiti ogromne nemacke mase
Ola podupiru nacizam. mace Sc nebi toliko
dugo odrzali II ratu. Owe potvrdjuje i JOS
jedna cinjenica. Wee wise cd sest meseci
skoro svakome je bilo jasno da nenacka mo-
IA izgubiti rat. To Sc cak i u Nemackoj
znalo, u prkos suprotnoj propaganda. I ma
protiv tin ~cinjenica, pobune masa IL Ne
mackoj nisu nigde izbijale protiv svojih raz-
bojnickih vladara. koji su ocito vodili naciju
u samoubilstvo. Pa cak nj pr kraju ~totalnog
poraza (sa izuzetkom u Minhenu i Ber-
linu, gde je pobune izvela vojska sa oficiri-
ia ma cebl, a ne mase sd radnickim vodiama
ma celul pobune protiv nacista nisu izvadja-
ne - iii bar ne u dovoljnoj meri.
Ia to treba kriviti izdajnicke "radnicke'
pokrete socijaldemokrate "komuniste",
- koji nikada' nisu trazili odlucno i strogo,
nista wise cd neke vrste kapitalizma. Mase
nisu bile revolucionarno obavestene. cato III
je Hitler i mogao, dobrim delom, osvoiiti za
svoj nacionalni "socijalizam', protiv truth
demokratija" britanskih americkih "Jevre-
ja", "imperijalista's "plutokrata'.
Ma saveznickoj strani takodjer je uci-
njena izdaja cd strane "radnickih' pokreta
-"socijalistickih.i "komunistickih'-samo Il
suprotnomg pravcu. Owl SUI podupirali, i jos
uvek ~podupiru, 'sdemokratije" u ratu. Owl
odlaze jos j dale. Oni nude svoju saradnju
i pomoc "a .;osiguranje trajnog mira i ka-
pitalizma "a sYa buduca vremena
Sve ovo ~nagovestava da &c radnieki po-
kret sveta mOrati izvrsiti jednu temelj itu re-
organizaciju, ne samo organsku, nego i ideal
nu odnosu ella i taktike. A to je jed:no
moguce osnovno usvajajuci De Leonizam il.
SRI ucenja Socijalisticke Radnicke Partije i
slediti ga ne sanlo do pobede mad kapitaliz-
NOM. nego i nakon pobede u SociJallzmu.
Dobro je ipak, sto je bar oval dec po-
kolia dovrsen. saba radnicka klasa Europe
treba da Sc otrese raznih otrova koje su lol
davali jedni i ,drugi i da krene odlucllo'
svesno i organizovano u pravcu svog konac-
nop oslobodienja i cd nacizma i "demokratl-
ia" ii. Cd kapitalizma.
Same ekonomska organizacija