RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-03
D~emokratJa ;.
Pfosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD
Aristotel Madisonu.

Problem kako da Sc smatra rob - to lest da
Ii ie on svciina iii ljudsko bice mcrao Sc
resiti. { ekonomiJi rob je bio svojina II to
nema sumnie. kao j II Atini, ekonomskom
odnosu, sustastvene razlike niie bilo izmediu
licnog roba pripitomljen zivotinje! Ali II po-
litici to ie bio drukciie pitanje. Posto lie Jug
hteo ukl juciti robove kao osobe II celokupno :
stanovnistvo, da bi njihovo predstavnistvo Ii
kongresu bilo vece. kao sto smo vidcli. tai
problem ii ie zabrinlavao Atiniane, posto su oni
iskliucili roboVe sasylm kao osobe, verovatno
bi smatrali svakog gradjanina ludakom ako hi
Sc protivio! Da uei,imo dugu pricu kratkom,
sporaZum ie bio konacno postignut izmediu
''ustanoyitelIskih oceva' da ie petrebno pet
Crnaca da Sc i~zjednaee sa tri belle osobe. Smes-
no ~resenje ako hi covek mogao zaboraviti
duboku, krutu tragediiu podlezeci oyoi uredbi.
Pored ropskog pitanja, drugo pitanie je
sucsilo izo,adjivace demokratile, Il Atini i
Il Sjedin ienim Drzavama. Kako II Atini, tako
III Siedjnienim Drzavam, problem d~avania
glasa neposelnicima, iako su, naravno, slo-
hodni gradiani, moguci u6inak utiGuci tako
ma svoiinska prava bogate man iine, uznemiri-
valo ie Aristotcla isto toliko koliko ie uznemi-
r.valo James Madisona. Z diva pasaza, znatno
iednaka, iako su prikopcani ma periodic skoro
1900 godina razmaka, ova diva dnboka politicka
mislioca isticu OVAL problem. Aristotcl ie re-
kao:
"Kako da Sc ova [politicka iednakost pos
t;gne? Da Ii da Sc kvalifikacije raspodcle tako
Ga pet stotina bogatih budu ravni iednoi hiljadi
siromasnih! | da Ii cemo DAFT moe hi jadi ravnu
onoj od pet stotina D.. Demokrati kazu da je
pravda ono 0 cemu sc vecina slozi, oligarsi [od
oligarhija, vlada nekolicinel kazu da ie ono 0
cemu Sc bogatija klasa %[slozil; pc niihovom
m~isljenju odluke Sc trebaju dati prcma kolieini
%svojine. Z oba nacela postoji pc nesto %neiedna-
kosti i nepravde. Jer ako je pravda voli ia ne
kolicine, ma koja osoba koja ina wise bogatstva
nego svi drugi u ~niegovoj klasi zajednicki mora.
20 oligarhskim nacelima, imati celu moe ali
to bi bila t~iranija; iii ako je pravda vclia We
cine, kao sto sam kazao pre-, oni bl nepravIcno
oduzeli svoiinu bogate mainline" (Aristotel, Il
"Politiei'')..
James Madison, politicki fliozof osamna-
estoe veka drzavnik devetnaestog veka, rekao
je:
"U swim pogledima ma predmet, izgleda
da ie neophotno Ola mase g%radjana ne 81 ire
bale biti bez glasa Il stvaranJu zakona kollm
Sc one moraju pokoravati, i II biranln pogiavica
koii &c sa NINA upravljati, i ako bi Jedina
alternative bila izmedju jednakih sveopstlh
prava izbora, "a svaki odeo drzave, i zadrzanla
svih prava cd jednog della gradjana, bolJe Je
da owl koii imaju vece interese u opasnostl, u
oboie, ~svoiini i osobama, budu liseni polovice
svog udela II DRAW nego owl koji imaju NAME
interese, interese osobnih prava samo, da budu
liseni svega." ("Pisma druga pisanja James
Madisona," sveska w.
Nj Aristotel nj Madison nisu mogli resiti
problem zadovoljavajuce, a razlog je bio isti
Ii oba ~slucaja: Masa bogatstva je bila IL rukama
mainline, a vecina naroda imala je malo iii
nikakva vlasnistva, iako, ola budemo sigurni,
prilike "a postignuce bogatstva Ia Madisonovo
vremel bile SUI beskonacno vece ncgo II danima
Aristotela i daleke beskonacno vece nego sto
su danas. Ako Sc problem povecao, recimo, de
set puta, cd dana Aristotela do Madisonovih
dana, Sc on povecao hiljadu puta II jednoi
stotini i pedeset godina koie SUI prosle cd Madi-
sonovih dana do nash. Sa bogatstvom kon-
centrisnci Sc sve IL manic ruku, dostignuta ie
tacka gde sada SO posto bogatstva poseduje
jedan posto stanovnistva, dok 81 posto stanov-
nistva ~poseduje samo osam posto bogatstva.
resenje problema Sc he moze dale odlagati.'
Razlog nemogucnosti, sto jc to "a Aristotela
j Madisona bilo nemoguce resiti i razlog zasto
ie moguce i mora Sc resiti sada iznesen je ma
drngom mestu.' Resenie ~problema lei u ma
Gelima i programu SocijalistiGke Radn;Gke Par
tile. Ako Sc tai program ne sprovede u delo,
drustvo &c pasti q varvarstvo, varvarstvo koje
je vec osvetljeno u uzdizaniu i momentalnom
trijumfu fasisticko- nacistickog despotizma.
Promasaj da Sc prevedu nacela s. r. p. u kon-
kretnu ~realnost moze Sc ~ostvariti jedino u usta-
novljenje despotskog kolektivizma Industrial
: Izgeztaj Federal Trade Commission, 1926.
=. vidi "Constitution Of the United States: Founding
Of the Bourgeois Republic - cd Arnold Petersena.