RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-15

sile nazivali 'steroristima." Churchill III je
nazvao i 'banditima' i 'gangsterima". Oni
bi i najinteligentniju j najuredniju, revolu-
cionarnu organizaciju tako naval.
Svedoci ma sudu pomenute dvoiice koji
SUI osudjeni ma smrt, i drugih koji slede, jesu
u glavnom, i skoro iskljucivo, militant i
civilni %zarobljenici koje je ELIAS zarobila j
drzala dollar dec njih "a taoce. To je
dakle, u glavnom, elemenat koji je pc samom
svom p~olozaju j prirodi smrtno p~rotivan
ELAS-u j njenim sledbenicima. Mnogi cd
tin zarobljenika i taoca behu bivsi kolabo-
raSi zlocinci.
Z Optuzbe i svedocanstva SUI i~znasana da
,su u mnogo slucajeva ii zarobljenici u ru-
kama ELAS-a bill izvedeni ma stranu j ubi-
jeni, "kada SUI pronadjeni preslabi da pro-
DUE mars" "Drugi'', komentarise uvodnicki
New York times" cd 3. februara, "poumi-
rase cd iznemoglosti. Cd britanskih vojnika
SUI oduzimate cipele i pc neki put njihova
odaa, dok civil svih klasa, ukljucujuci j
vrlo siromasne, 'behu -. pljackani "a sve
rjihovo posednistvo'". Hrana je takodjer
bila otimana ma razne nacine, kazu ii sve-
doci. Ali povrh svega toga, zakljucuie
Times, "ubijanje nevinih taoca -. Ako Sc
to ~stvarno desavalo to bese umorstvo."
Svakako da Sc mnogo toga deSavaio u
konfuziji gradjanskog rata u Grckoj. Otpor-
ne sile tamo nisu bile nekva organizovana j
strogo disciplinovana jedinica. To beSe masa
sastavljena cd svakakvih karaktera i polite
kin ubedjenja. Ali ko je cato kriv? Papan-
dreuo, Plastiras, grcki kralj, Churchill i svi
grcki i britanski reakcionari, koji SUI nagnali
mase u takav ekstrim. Da Sc masama dozvoli-
10 da uspostave vlast kakva Sc vecini naroda
svidja a oni nisu has mnogo trazili, tex
kapitalisticku demokratiju do toga ne bi
d0slo. Air nebi Churchillova reakcija dosla
ma vlast, u tome s~lucaju.
Krivica odlazi jos mnogo dale. Ona je
u osnovi onoga drustvenog sistema koga
Churchili'i1ostali reakcionari, pa "progre-
rsivni" kapitalisti sveta i njihove sluge, po-
drzavaju cak i pod strahovitu cenu ratova
j ratnih stradanja. Ako SUI zaista mase u
-Grckoj 4podivljale" do stepena koji i'm Sc
"pripisuje one nisu "a to krive. Cetiri godine
patnje. u sumama, u snegu, gladne, COLE i
bose, u strahu da &c in u svakom momentu
uhvati, iii ubit, vlasti oil koiih SUI pobegli,
bez ikakve .ugodnosti i slobode, nije nikakvo
Guido da Sc Judi pretvaraju. u zivotinje, tako
da Sc izrazimo. Pod takvim okolnostima, liu-
di Sc mnogo ne zgrazaju, niti Sc ustezu i
cd samog ubijanja. To SUI zverske okolnosti,
u kojima Sc ma sve strane samo ubija. A
cesto puta je tn i zakon koji diktuje: ubij iii
ceS bih' uibiijen.
Mi o%sudjujemo kapitalisticki sistem u
Grckoj, u B~ritaniji, u America, u Nemackoj
it'd, koJf. ie pretvorio ljudska bica u zverad.
Sistem koji je stvorio rat, u kome milioni
dobrih, postenih i inteligentnih ljudi, Jena i
dece, %poglavito IL radnicke klase, stradavaju,
CUBE svojje zzivote, z~rtvuju svoju decu i ognjis-
ia ma oltar modernog - ii. varvarskog -
kapitalizma, CHA je egzistencija moguca, je-
dino, putem pljacke, izrabljivanja i nepre-
kidnih ratova.
Glavni uslov "a opstanak burzoaske klase
jeste nagomilavanje bogatstva u ruke pojedi-
naca, stvaranje j umnozavanje kapitala. Uslov
"a opstanak kapitala jeste najamni rad. Ma
jamni pax rad pociva ma medjusobnoj konku.
renciji izmedju radnika. Napredak industrije,
tiji je prirodni nosilac burzoazija, zamenjuje
usamljenost koju konkurencija medju radnici-
ma stvara, udruzenjem. Sa razvitkom krupne
industrije izmice Sc dakle sauna podloga ma ko-
joj burzoazija proizvodi i proizvode sebi pri-
svaja. Pre- svega ona proizvodi svoje sopstve-
ne grobare. Njena propast i pobeda proleta-
rijata neizbezni su.
- Komunistitki Manifest.