Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-03-21
JOsKO OVEN:

ADO05 Gil 40 Clihl GL Dc III ~ t1C-
ba greti pri peel. Kaj DO jutri
to je vprasanje "a vremen-
skega preroka. Cudno, kako ma
Clio vpliva topic pomladansko
solnce ma. gotove ljudi. JAZZ, XII
twin zunaj ma dezeli, sem jo
primarSiral v mesto zavit v te-
zko zimsko suknjo, katere sem
Sc v resnici sramoval, ko sem
videl druge oblecene V sive ali
rjave povrSnike. Pa sem Sc
spomnil, kako sem pred lett -
bill sem takrat v Lansingu, Mi
chigan 2 mojim tovariSem
Vivodom primahal v Detroit ma
prvega maja oble6en v sivo po-
mladansko obleko ter S Slam
nixon ma CLAW. Ali tisto leto
4915) je bio precej cudno vre-
me. Zgodnja pomlad, ali ma pr
vega maja je snezilo, da je bilo
veselje! Nikdar ne pozabim, ka-.
ko SO naju e,ledali, ko sva para
dirala v snegu S slamnfkom ma
CLAW.
Po svetu
Sc vedno grme topovi in kri
tece v potokih. Nemci in Japon-
CT Sc brarijo ma smrt. KoIfko ca
sa DO mogel firer Sc drzati svo-
je ljudi V ognju, je tezko pove-
dati. So pac obcutki - ko 81 le-
ia plenil in pozigal druge de-
zele-in danes I'll gori tvoja last
ma hiSal Kaj misli firer, takole
OBJ vecerih ko mu predejo
misli kako blizu Re je bill popol-
ne image - tako bIizu, da ie
narocil ogromne obrezane gra-
nitne kamne liz Svedske, S kate
rimi je hotel postaviti najvecji
spomenik image, XII maj bi stall
kot Keopsova piramida - "a
vecne case.
Danes firer We, kakSen DO ME
gov spomenik, spomenik silicon
kot SO ga postavili Rusi V Har-
kovu in pozneje v Majdenu ma
Poljskem = steber S posevnim
tramom, S katerega visi OBJ
koncu - vrv. Morituri tie salu-
tant 49,.
V Evropi Sc giblje ne samo
ma bojnem, ampak tudi ma po-
Hticnem polju. v I|taliji Sc je
justica naenkrat zbudila il svo-
jega desetmesecnega spanja in
obsodila par glavnih faSistov v
vecletno jeco, kajpada Sin alb
sentia", to Sc rece, da SO ii fan
tie re davno pobegnili IL Italije.
Skandal, katerega je povzrocil
beg fasisticnega generala Ma
rio Roatta = je bill prevelik, da
hi Sc ga kar lepo pokrilo. Ali &c
DO demokraticna justica delala
V drugih evropskih dezelah kot
della danes V %Italiji, Belgiji, Ru-
muniji, Holandski it'd, Sc fash
stom nj treba proved bait. Ma
Bolgarskem je nekoliko druga-
ce. Tam je bio V enem dnevu
eksekutiranih 81 oseb, med nil
mi regent prime Girl, in eel kos
ministrov ter generalov.
Tudi v Franciji Sc nekdanjim
fasistom in kolaboraterjem ne
godi ravno dobro. Ali kar nav
daja vsakega cloveka z upa-
MEM, je pojav mocnih delav-
skin gibanj ma evropskem po-
liticnem odru. Jasno je, ola Sc
mase nagibljejo ma levo ne
cato, ker je to danes popularno,
ampak ker uvidevajo, da lei
reSitev Europe in cloveStva
proc cd tistega reda, kateri je
bill pred letom 1889, a namesto
MEGA pa V nov ekonomski in
politicni red, kateri mora Cd
praviti vse tiste neznosne raz-
mere, katere SO privedle Glove
stvo V to strasno klanje. Socia-
lizem DO incl ogromno pole.
Kitajska
Pred lett sem v "Razgovorih"
precej obSirno pisal 0 kitajskih
sovjetih. Takrat Sc nj veliko sill
salo 0 tel skupini Judi, katera
danes kontrolira precejSen del
Kitajske ter vec kot osemdeset
miliionov ljudi. Danes je seve
drugace. Porazi Kaisekovih ar
mad ter izguba nebrojnih anne
riskih letalskih postojank so