Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-02-28
Zakai ie Tito
moral zmaga ii
(Nadaljevanje in konec.)

"Cemu?" je vprasal Andrews
neokretno. Seveda, nakana je
bila do picice "po paragraph
in ravnotako zakonita ter po-
Stena kot vsaka slicna meSeta-
RIA V Indiji, Kenji ali Malaji.
Andrews je videl v tenn "a Jul
goslavijo vse najboljse. In VISA
ideja je slonela ma preprostem
domnevanju, ola bodo Mihajlo-
vic, Gavrilovic in drugi gene
rail- in politikasi poskrbeli "a
diktaturo, olikano nazvano
"mocno vlada" S kralievo
iugoslovansko vojsko, da pro-
tektira investirani kapital ter
sire pokvarjeni narod, "komu-
niste", kateremu bi znalo priti
ma misel, da mu ia nakana ne
ugaja. Use Sc je zdelo popolno-
ma enostavno in v skladu z
klasicnem krojem balkanSke
politike in modernega Imperial
LIMA; in il vidika angleSkih
meSetarjev tudi zelo patriotic
no in pro-jugoslovansko. Ne
dvomno, da so nacrt odobrile
najviSje osebe Londonu
morda cello nekateri WISH urad-
Mkt v Washingtonu.
Individualno SO Sc spletkarji
zelo razlikovali, sorodni pa so
81 bill pc svoji bojazni ali ig-
noranci O b~odocnosti, z Memo
vstrajno vstajo zapostavljenega
naroda, pc svojenn strahu pred
Rusijo in = med Anglezi, e
veda = strahu pred Slovanom,
XII stopa ma povrsje. Sorodni pa
50 81 bill pc svojih politicnih.
kulturnih in osebnih nazorih,
XII so bill istega kalibra kot
SploSni svetovni Maori sredi
10. s~toletja in pref, in kateri =
obdrzani vzlic spremenjenim
okolScinam sredi 20. stoletja =
prikazujejo simptone Mvcne
bolezni. Taxi ljudje, XII smatra-
10 eden drugega "a imenitne O.
sabe. enoStaVno ne moreio 20
popasti, da so mase - nizji
razredi, preprosti clovek =
ravnotako ljudje kot oni sami.
In vse njihove ideje o vladi,
o socialni uredbi, 0 nacinu obo-
gatenja, vzhajajo liz tie globoke
ukoreninjene, cestokrat neza-
vedne razlike, XII 10 delajo med
sabo, med svojim razredom in
masami.
Rebecca West ie sama sebe
precej dobro predstavila V svo-
il knjigi = sebe boil kot Jugo-
slavijo. Zelo jasno je razodela
Svoje nazore napram ljudstvu.
Ma elm nizji socialni in eko-
nomski stopnji so Sc nahajali,
tenn mani cloveSki SO p~ostajali.
Umorjeni kralj Alexander je
zbudil V njej najvec socutja. u
godila je tudi dobro izobraze-
MIN, a intelektualno korumpi-
ranim uradnikom presbiroja
belgrajske Wade, XII SO MO in
Henryja Andrewsa spremljali
ma potovanju. Kmet je bill "a
MO mani clan istega biologic-
mega plemena kot ona, kakor
pa del slikovite naravne podo-
be, - shramba "a folklore.
Nj torej pretezko predstav-
ljati 81 duSevnega stanja tain
Stvene gospodicne oh misli ma
memo Jugoslavijo, memo lastno
Srbijo, XII je pustila ma cedilu
literarni koncept, katerega 81
je ona zamislila o tel dezeli. Nj
ii nj pretezko ST predstavljati,
da bi povzela kakrSne koli ko-
rake, da prepreci dezeli zaiti
ma napacno pot napacno IL ME
mega vidika, XII ga je opisala v
l150. Straneh svoje knjige.
In Gavrilovic - tudi ia Sc nj
mogel misliti kakih drasticnih
Sprememb V socialnem, vlad-
mem in gospodarskem ~vstroju
svoje domovine, V kateri je uzi-
val privilegirano zivljenje. Tu-
eli on je bill pripravljen storiti
karzekoli, ola pripomore do Mi
haJloViceve image = in slucaJ-
no sam sebi: postal jugoslovan-
ski Papandreau.