RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-18

je jedan clanak pod naslovom: "kongres
okrivlien "a ratne gubitke kroz n~eusvaJanJe
radnog unovaeenja''. Tia ropstvu-naklon5e-
ma ganga, kako Sc citira u clanku, eak ma
viva sve one koji Sc protivise usvajanlu te
ropske mere, "sebicne grippe, koJe su ONE
tale u~svajanje."A dale Sc kaze:
"Dokazi SUI preovladjujuei ola ie promo
sal usvajanja national war service vec pro-
duzio rat i [~uvecao] gubitke zivota i ola &c
daljne %odlaganje produziti ga dale / staJa-
&c wise zivota." l odlazeci u krajni bezobraZ-
LUX, ia ganga kaze da je tai zakon "pravedan
i demokratski', IL razloga sto on "poclva ma
nacelima jednakih obaveza". S tim sc hoce
da kaze da i sami kapitalisti potpadaJu poo
tai zakon, brenda u zakonu nigde nema
takva nesta kao "konskripcija kapltallsta,
nego samo konskripcija radnika. A ako bl 10
i bio slucaj, ola zakon zahvata kapitallste kao
i radnike, nece Ii kapitalisti uvek nacl ma
Gin da Sc izvuku ispod toga zakona, sovo-
reel: mi wee obavljamo nekakvi ratnl ]
mace korisni posao, kao direktori mad pro-
izvodnjom it'd" Pored toga, njihovi dohotcl
ne dolaze cd "najamnice nego cd visokih
P1cto L2o1olA Co1 1 iuI N"
ma j centima, nego u milionlma.
Wee u proslu sredu,. TEX nekoliko dana
nakon sto je predsednik Roosevelt podigao
larmu u korist konskripcije, ma 6. %januara,
ma zapoved reakcionarnih kapitalista, Mill
tary Affairs Committee, bez ikakva okleva-
MIA, podneo je pred kongres zakon "a kon-
skripciju 100000 takozvanih AT. U pro-
- " Co
tim zakonom ako Sc usvoji.
Prema istom stvorila bi Sc "treca vojna
sluzba', koja bi obuhvatila sve At, sve straj-
kase i one koji napustaju posao. U owl "trecu
sluzbu" potpadali bi "svi draft registrants'
koji SUI imali 'deferment' i bill bi uzeti [u
vojsku] automaticki pc neaktivnom ~statusu,
ali bi bill povrgnuti pozivu "a aktivnu sluzbu
u ratnim tvornicama iii drugde gde bi Sc
naslo "a Nth da 'doprinesu- kritickom ne
dostatku ljudske snage". Ali dragulj Sc ma
lazi u sledecem pasazu. Obratimo strogo paz-
nju:
"ODi cd Snabdevajucih Sila [radnici ko-
je bi industrial dobivala liz te 'trece sluzbel
nosii bi raspoznuvajucu uniformu i kada Sc
p~o$alju u ratne ~tvornice RADILI BI IA NIL
1eG1O v OLOLDEANO 1Lk14O.
(Naglasak i krupna slova nasa.)
Dakle, to bi bin radnici u uniformi, a
primal hi platu kao vojnici $500 ma
mesec. Sada je svakome jasno zasto SUI
kapitalisti tako navalili da uvedu k~onskrip-
ciju. Svakako da ia plata" nije VEGA cd
jedne trecine iii ne bar cd jedne polovice
plate, koju bi kapitalisti morali platiti $50
holrono, r,ln;l,, &I0oI,,So 40 ,o.,Soo;
radnik morao bi dobiti nekakav stan, odelo i
hranu, ali to bi sve bio ma vojnicki nacin.
Njegov bi stan bio kasarna iii nekakva veil
ka "sandra":: odelo jednu iii dive uniforme
ma godinu, CHA hi vrednost bila mozda oko
$4,000; njegova hrana, buduci da bi dolazila
il vojnih skladista i pr%ipravljana u velikim
vojnim %kuhinjama, tex bi s~tajala kapitalistic-
ku klasu i menu drzavu, nekoliko dolara ne
nedelju. Svakako, tesko da bi ukupni tros-
kovi oko takvog radnika prelazili $500 ma
mesec, iii najvise $4,000. A "slobodni" rad
mix kosta cd $4,000 do $4,000 ma mesec.
Novine kazu da SUI kongresmani gotovi
da usvoje oval zakon. Ako Sc usvoji kapita-
listicka klasa &c dobiti dive koristi cd MEGA.
Jedna je u tome sto &c njeni profit u in
dustrijama gde takvi radnici budu radili
biti udvostruceni iii utrostruceni. Drugo je
u tome, Sto Sc S tim zakonom probija led, iii
otvara Sc put "a uvadjanje sveopste konskrip-
CHE radnika. Ovo bi posluzilo kao prvo ovece
krsenje Ustava S. D.
U ostalom, mogla hi Sc kapitalisticka
klasa kajati. Radnici SUI vec poeeli razuvera-
vati Sc u vladavinu kapitalizma.