davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-20

nico ANU in cim sva stopila VI
goscavo, sem jo prizgal. svetil|
sem prizgano plamenico pred-
sc ma levo in ma desno. Toda 2
Alijem nisva bila pripravljena
ma 'blesceeo svetlobo gorece pla-
n1enice, XII mas je tako slepila,.
da nisva rnogla videti niti ko-.
raka pred sabo. Stvar mi nj po-.
sebno ugajala, toda upal sem,
da DO naju goreca plamenica s
svojo vrocino in svojo rnocno5
svetlobo varovala pred tigrovim.
napadom.
Prva plamenica je re zacela
ugasati in Ali je prizgal drugo.|
Komaj sem jo dobro prijel, ko
sem zacul strasno tuljenje in
lomastenje po goscavi. Prihajal
je tiger, in sicer nekod cd leve.
Magic sem stopil korak nazaj,
da hi incl vec prostora "a viii.
tenje plamenice. Ko sem sc pa
unaikal, sc mi je noga zapletla
v neko ovijalko in Sc preden
sem Sc zavedel, sem ze bill s hrb-
tom ma itch. Pri padcu mi je
padla IL rok plamenica, nakar
sem mrzlicno 11aglico segel po
samokresu, bill sem pa tako raz-
burjen, da ga nisem mogel pra
vocasno zagrabiti. Sc preden
sem lahko napravil emo samo
kretnjo, je bill tiger ze pred ma
no. Videl sem ga, kako je po-
cenil, besno zarigal, nato je sko-
Gil - preko meme in poleg me-
ne ma tleh gorece plamenice. vi
del sem samo njegov trebuh kot
belo progo, XII bi mi jo nekdo
potegnil preko glave.
Medtem sem ze izvlekel samo-
kres. Toda zival sc nj obrnila
proti meni, temvec je hip "a
tenn izginila spet v dzungli.
sele tedaj sem Sc zavedel, da
stoji Ali "a mano. Bill je prica
vsega dogodka, v obraz je bill
bled ko kreda in slabim gla-
som je rekel: "Pojdiva, 60
spod!" sele zdaj je tudi meme
popadla groza. Lezal sem brez
pomoci ma tleh in tiger bi me
koncal v trenutku. Zadostoval bi
udarec S sapo in raztrgal bi mi
vrat. Vse to mi je rojilo po gla-
vi, ko sva Sc z Alijem zacela po-
mikati nazaj proti drevesu, kjer
sem incl naslonjeno pusko.
Ali je v tenn prizgal zadnjo
plamenico, JAZZ sem pri tenn po-
hodu drzal v roki pripravljen
samokres, kajti incl sem neko
slutnjo, da mas bo zival napadla
Sc enkrat, preden prideva il 60
scave.
Toda mixer nj bilo sledu o
tigru.
Vtaknil sem samokres spet
"a pas, pobral pusko in zacel raz-
misljati, kaj maj storiva. Bio mi
je jasno, da ne morem S tigrom
nicesar zaceti. Sklenil sem, da
moran cim pref il te vrazje
luknje.
Kmalu sva bila iz gostega gr-
micevja in ze sva videla pred
sabo ograjo. Popustil sem tudi
oprijem ma puskinem kopitu,
kajti pred mano je visela vrv,
mislil sem se samo, kaj maj sto-
sAZEE sgHrA Ass@s g,aeV -s
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-20

XII bi se Ga zival lah-
10 oprijeia il skocfla pre- k 0
ograje. Mala vrata so vodila v
to trdnjavo, XII Sc nj mic locila
Cd sveta, XII jo je obdajal. Ma
hodniku oh vrhu 'smo lahko po-
staviii fiirnske aparate.
he v e1em tednu smo ujeli
veliko macko kakih osemnajst
mill cd nase ograje. Baa je IL
redno lepa zival. Odrasel samec,
dolg okoi 3 metre, Cd nosa do
konca repa, zdrav in v cvetu
zivljenja. Posneli smo sliko oh
pasti in prevoz zivali z okornim
bivolskim vozom po samotnih
dzungelskih stezah do nasega
glavnega stana, kjer SO posta-
viii veliko, IL hlodov zbito klet-
ko Oh vrata v leseni ograI in
dvignili vratca.
Sredino te ograde v izmeri
priblizno enega hektarja je tvo-
rilo gosto grmovje, trst in zijal-
ke. Okrog tega grmicevja Sc je
raztezal redkejsi prostor, pora-
Seen sicer z visoko travo, toda
popolnoma izpostavljen trop-
skemu solncu. Tam je bila tudi
vecja mlakuza in nekaj redkih
visokih dreves. Pricakoval sem
z gotovostjo, da bo tiger maj
pref stekel v gosto grmicevje,
da Sc bo pa kmalu cd tam pri-
kazal ma svetlo.
Toda moja dolga izkusenost
z divjimi zivali me je topot va
rala. Tiger je res zbezal IL klet-
ke v gosto grmieevje, je pa tam
ostal skirt vse jutro. S hodnika
OBJ vrhu ograje smo metali ka-
menje v gosco, kricali smo in
poskusali ma vse mogoce naci-
ne, da bi ga prignali ma prosto,
toda zaman. Opoldne sem po-
slal Alija v bliznjo kitajsko vas,
kjer je zivel kitajski trgovec z
raketami in umetnim ognjem.
Ali sc je vrnil oblozen z raketa-
mi in bombicami, XII smo jih od-
strelili drugo "a drugo v grmo-
vie ma razlicna mesta, toda tu-
di to ga nj prignalo ma prosto.
Nato smo poskusali z lonci,
XII SO povzrocali umeten dim, to-
da tudi smolnati lonci MISC "a
jeli. t~ B., ..
Proti popoldnevu so zaceli
kazati moi prijatelji cd kina ze
make nervoze. Seveda je malo
tezko pripeljati ljudi il Holly
wooda v dzunglo. Tam so nava-
jeni ma krotke leve in Sc boil
krotke igralce, tigru v dzungli
pa sc ne da ukazati. Sklenil sem,
da Sc sam podam v ogrado in
sezenem tigra ma prosto.
Zavedal sem sc nevarnosti.
Moral sem biti pripravlj jen, &c
bi Sc zival obrnila proti meni,
ceprav bi obramba ne bila prav
lahka ma nestu, kjer je vegeta-
CHA tako bujna, da Sc odrasel
clovek lie tezko preplazi skozi.
Pri tenn sem zaupal v plameni-
ce, katerimi je bila nasa od-
prava opremljena. Prinesli snao
jih S seboj IL Amerike ter smo
jih ze uspesno uporabljali ma To-
WI ma nekega leoparda.
S temi plamenicami sem Sc
podal v ogrado. Nisem jih ma
uporabljati "a razsvet-
! 1ioI,o s,o1 -, =, ,osS;to ,,,.<,4; -;
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-20
SKRB "a MLADINO
Y NOW JUGOSLAVIJI

Naslednji clanek je bill priobeen decemt
dali "Nase zene." glasila Protifasistiene zensk
enem izmed mnogih listov. XII ga je izdajalo Of
no gibanje sredi borbe zunanjimi in notrar
vrazniki Jugoslavije. Napisala ga je Krist
vodja oddelka "a mladinsko skrbstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

Tednik Labor prinasa izjave
raznih veScakov o posledicah, XII
jih obeta dezeli p~rihajajoca eko-
nomska kriza. Vsi SO edini V
tenn, da ie velika brezposelnost
neizogibna. MISC pa 81 ma jas
mem, koliksna BIO in kaj S Sc
Sc lahko drugega pripeti med
tenn casom. Ampak &c ne DO ka-
kin novih mednarodnih zaplet-
ljajev, ali kaj drugega poseb-
mega, so vsi p%repricani, da do
bimo novo veliko brezposelnost
in "depresijo".
N. pr, bivsi podpredsednik
Henry A. Wallace, XII je sedaj
tajnik trgovskega departmental,
je dejal, da so izgledi re V biz
Mi bodocnosti "a ~znizanje skup-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
DELAvCI POTREBUJEJO SEDAJ FARES
PRUATELJEv, POsEBNO v TIsKU

v minuIih par fednih so edsopisi poIni eIonkov
ter ~plaeonih "editoriolov", v katerih turnajo proti
unijom, oziromo roper sfavke. General Motors, For
dove kornponiia, rome cline druzbe it'd. opeliroio
no omerisko iavnosf 20 sodeIovanie v svrho preho-
do il vone prodUkcije v obrafovanie "a potrebsei-
ne, S kakrsnimi smo med voino p~renehaIi.
Med voino SO isti pisci delavee napadoIi, ees, do
zudrzuieio mvniciisko prodUkciio, bodisi S poeos-
nostio, z izosfojaniem z deIo, ali pa S stavkami. Sc
dai ~foleeio pc Min, ker ie nostul pc dezeli vol stuvk
in Sc hUisi indUstrialni nemir Sc obeta. Senator Wi
ley il Wisconsin, ie deioI, du SO sedonie stovke mic
drUgego kof "veIeizdoio" (treason) in sobotazo. 70
htevaI lie, do Sc iih zodusi S pristine zukonodoio in
do Sc stavke v BODICE PrePove poPolnoma. Ako
imoi 10 deIovci, organizirani v uniiuh, koke %zohteve,
moi iih predIoze merodoin nj vlodni komisiii, XII DO Cd
IoeiIo, doll so uprovieene ali ne in izrekla DO svoj
odIok. Ampak delavci moraio osfati pod vsokim
pogoiem ma deIv.
Stovke moroio forej prenehoti, eeprav Sc pono-
samo, do smo proti "tofaIiturstvU"
Boil, XII Sc sedai doeaioio, SO Iuhko lie posIediea
nuPefosfi, XII Sc ie med deIovsko maso nokupieilo v
voini dobi. A hUse sele pride.
~kongresU DO vedno ves nopodov proti uniium,
V ~cusopisiu bodo bIotene boil in boil in radio DO
brneI hUdih besed proti UstavIiuniu produkciie in
nomigovano DO, do Sc kaj fokega nti v Rusiii ne do
voliUie.
Tisti, XII SO prerokovaIi, do elm bomo fosizem v
EvroPi poraziIi, ga bono noibrze tukai dobiIi, MISC
govoriIi kur tiovendon. Koiti ~predIose v posIonski
zbornici in V senufU MISC nuperjene prof delodoioI-
Gem, ne prof Prcfitom, ne roper korporuciie, XII SO
ustanovliene V svrho grobIienio dobiekov "a privot-
ne zepe, ompok proti fistinn, XII delaio. In &c bodo
deIovci zohtevaIi lie kak kvoder ali dollar priboIjsku
no dan, ali kraise yre, ne pa tUdi besedo V vIodi,
Sc DO ~dosodilo, kof Sc jim ie pred Iefi V ItaIiii in po-
tenn v nemeiii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
Razne prerokbe O ucinkh move ekonomske krize

mega zasluzka delavcev v vsOti
Osem milijard dolarjev pri-
meri, kolikor so delavci prime
sli cd svoje place domov do kon-
cane vojne. V svojih izvajanjih
pravi, da DO to znizanje zaslu-
zka nastalo vsled odprave mad
urnega della, vsled ukinjenia
vojnih INDUSTRY in s tenn vsled
brezposelnosti, zaradi krajSih
ur in S tenn manjSega zasluzka
in pa vsled prehajanja delavceS
liz visokih v nizje mezde.
Omenjeni list, XII je njegovo
in druge izjave glede tega pro-
blema prouceval, pravi, da je
Wallacejeva prerokba najbolj
konservativna. Vzroki, XII Jill je
trgovski tajnik navedel, seveda
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

MISC "a mas mic novega. Vazno
je to, da je on v poZiciji svoje
sluzbe V stanju prilicnO izracu-
natl, koliko milijard dolarjev
bodo delavci vsled ukinjenja
vojne industrije in raznih dru-
9Th vzrokov mani zasluziii ma
leto kakor pa so do konca vojne.
Drug vazen vladni urad, "Of-
flee of War Mobilization and
Reconversion", pa pc svojih do
gnanjih racuna, da DO StevilO
brezposelnih re zgodaj v prihOd-
MEM letu znaSalo mad osem mi
lijonOv in da Sc BIO Sele v facet
ku leta 1947 znizalo ma kakih
sest milijonov. Isti urad pravi,
da so IA domnevanja bazirana
ma najbolj optimisticnih predvi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

predsednik angleSkih uni, kon-
servativen, ie Sc vsaenn toliko
dalekoviden, da We, kako piha
veter med delavstvom pc Evro-
il in ostalem svetu.
cato je vztrajal svojem
predlogu "a ustanovitev move
internacionale in V Mi tudi U.s.
pei. Nj bill sicer srecen, kajti So
vjetske unije so V premoci in
tudi ako bi Sc AFL odzvala, ne
bi bio mnogo predrugaceno.
Je pa resnica, da napad ma
sovjetske unije cd AFL nj U.s.
pei. Svobodne ali ne, ma kongre-
su V Parizu SO USSR dodelili
Al glasov, ma podlagi, da ina v
unijah mad 27 milijonov clanov.
Angleske unije so imele % de-
legatov, CLIO IL Zed. draw %,
francoske unije % it'd.
Vecina delavstva v interna-
ciOnali
Mednarodni delavski kongres
V Parizu je dokazal emo: Bill je
Zares mednaroden in mnogo de-
lavskih zastopnikov je poudar-
jalo, da je priSel "a delavski
razred cas-, da Sc uveljavi. Zbor
V Parizu brzkone nj bill idealen,
ker smo V neidealni dobi, a do
kazal je, ola Sc brez delavstva
nikamor ne pride. Ma nesreco je
to lie Sc vse premalo poudaril.
Vodstvo dObrO razdeljeno
VGdStVo te move mednarodne
delavske strokovne internacio-
male je bio razdeljeno V smislu
kompromisa. Nihce nj zahteval
(Konec ma 8. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

V noVembru Sc bodo vrSile v
Franciji prve volitve V parla-
ment, Cd kar je bila porazena v
vojni. Zanje je veliko zanima-
MIA raditega, ker hoce svetovna
javnost videti, dali res piha We
ter Vse povsod lie V levico.
V Franciji to pravilo velja.
Reakcionarne stranke v Mi IL
gubljajo. V kolikor Sc Sc vzdr-
zujejo, 81 nadejajo podpore lie
il Washingtona, Londona in Va
tikana,
"Dve sto francoskih druzin''
- takozvanih, je drzavo zapa-
slo in oteti 10 bodo mogli Ease
edino S pomocjo ameriske in an
gleSke Wade.
V volitvah V ukraine odbore,
XII SO Sc vrSile meseca septem-
bra, je lahko reakcija V Franciji
uvidela, da SO il ure stete. In
enako njeni zavezniki V drugih
dezelah.
Socialist, XII so imeli pref V
teh okrajih $50 mandatov, SO
jih dobili zadnjih volitvah
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

devanjih ekonomskih razmer.
Xxi Sc bodo razvijale v dogledni
dobi.
Tretji urad-"Office of Price
Administration - pa je Sc boil
pesimisticen, ker DO svojih skus-
njah in podatkih domneva, da
DO prihodnje leto najmanj de-
set milijonov delavcev brez
della.
ODE ii agenciji bazirata svoje
domneve ma podlagi tega, da Sc
DO skupna vsota ameriskega
obratovanja znizala Y dive sto
milijard dolarjev ma leto, kohl
kor lie znasala do konca vojne,
zacetku prihodnjega leta ma
160 milijard.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
vojna ''prosperiteta'
biIa v resnici lie
tezka zad0Izitev

Vlada ina izracunano, koliko
imajo vojnih bondov banke in
kolikO jih pride povprecno ma
posameznike, XII SO jih kupili z
odbitki cd svoje mezde. Veliko
delavcev tie bonde proda ko hi
tro moreio. To nj tezavno. TIE
zko pa Jim DO placati vladni
dolg, XII je njihov dolg, MANFRED
dCig tistih, XII prOducirajo bodi-
ST v industriji ali ma farmah.
Zakladniski oddelek nase Via
de pravi, da sedaj dolgujemo sa-
menu sebi 1853 milijard dollar
jew
To Sc pravi, da pride ma VISA
kega otroka, moSkega in zensko
v tel dezeli 1872 dolarjev dolga.
Kdo ga DO placal? Vsi, XII de-
lajo. Vsi, XII kaj kupujejo. AkO
innate torej Ia tisoc ali diva tisoc
dOlarjev bOndov, je to mani,
kot pa znasa dolg. XII odpade ma
vase druzino. Placevali ga boste
do konca dni, in potem Sc vaSi
otroci, ako ne DO med tenn YES
dolg preklican, ali pa umetno
izbrisan. Kot je urejeno sedaj,
BIO to breme lezalo mad dezelo
skozi vec g~eneracij.
Ako pride danes ma vsako
osebo $1,S72 vladnega dolga,
docim ga je bilo oh pricetku
prve svetovne vojne samo $12.-
36 ma osebo, potem 81 lahko
predocimo, da mas Sc vedno sta
ne milijarde tudi sedaj, ko je
oborozen konflikt ponehal. Ire
ba DO placevati penzije in razne
d1uge stroske, XII ne bodo pone-
hall skozi dive generaciji, tudi
&c ne pride do tretje svetovne
vojne, ma katero pa Sc svet re
sedaj pridno pripravlja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

cd dobrohotnosti Zed. draw.
Nj prijetno prevzeti Waldo dr.
zaVe, XII je bila zgrajena na i'm
perializmu, pa Sc il sedaj, oziro-
ma re pc ,prejSnji svetovni vol
nj tia starega reda izpodmikaio.
Ampak ako imperializem zavr-
re, kako maj zivi?
Ko je delavska stranka V pro-
Sli volilni kampanji zmagala,
smo V tenn listu rekli, da kakor
je MEN program mikaVen, ga
DO mogla izvaiati kveciemu lie
donna, a V ostalem pa DO morala
hoces noceS, Sc dolko nadalje-
vati SIS taro vnanjo politiko i'm
perializma Velike Britanije.
Anglezi MANFRED 1--WE cd i'm
perializma. In zapleteni SO vanj
toliko, da Sc il MEGA ne bi mo-
gil kar tako izmotati, tudi &c bi
hoteli. Pokojni Leon Trocki je
pred lett napisal knjigo, V kate
ri je opisal eaton Velike Brita-
nije. Steer nj Sc zaSla, in kot je
rekel Churchill, tudi ne DO Sc,
a Attlee We, ola je prevzel Waldo
svoje drzave V casu, ko Sc il gre
"biti ali ne biti'. Ali Sc zruSi
vzlic zmagi V vojni, kot Sc je
porazena Francija, ali pa Sc bi
(Konec ma S. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
Delavske unite
imaio spef
internaciona|o
CTRiNE PREDSEDNIK. = UNTJE IL USSR Sc
MISC SILHE v OSPREDJE. Go EDNA
ORGANIZACJA IL FED. DRAW, XII JE
ZASTOPALA TUKAJSNJE DELAvSTVO

Vzrok, da je ma svetu toliko
zmede, je polomija internacio-
nal. V minuli vojni nj bio nit
enc, XII bi kaj pomenila. Najbolj
cudno pa je, da Sc je "a obno-
vitev mednarodnega delavskega
gibanja zavzelo drugace dokaj
konservativno angleSko unijsko
gibanje. Ma njegovo Indicative
je bio sklicanih precej sestan-
kov, trije velikem mednarod-
mem obsegu in rezultat je usta-
novitev move svetovne zveze
strokovnih unij. Pravi, da Steje
mad IS milijonov clanov.
Delavski kongres v Parizu
Ko so Sc pc prvih treh pri-
'pravljalnih sestankih zastopni-
XII delavskih unij IL vseh krajev
sveta koncno sesli, da 81 zgrade
novo internacionalo, je zgleda-
10 jake slabo. Kajti V 18TH dneh
Sc je razbila konferenca mini
strov velike petorice, XII je zbo-
rovala V Londonu.
A predstavniki mednarodne-
ga delavstva pa so vzlic tenn
oviram pokazali, da razumejo
svoje naloge boljSe kakor pa di-
plomati in vsled tega je bill nil
hen kongres V Parizu uspeh.
lntrige prot sOvjetskim
unijam
Glavna ovira popolni solidar-
nosti je bila in je Sc AFL. Tru-
dila Sc je, da bi tudi angleske
unije odvrnila cd sodelovanja
ma pariskem kongresu, in izgle-
dalo je re, da il DO uspelo. A
kakor je "Sir" Walter Citrine.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
Franciia Sc trUdi, do Sc bi otres|a
starego redo in pa sramote

81. IzSli Sc torej il tie borbe kot
nAjjacja stranka v Franciii.
.At1pak komunisti, XII so izsli
kdts tretja stranka, SO dobiliIe
mafo mani glasov kakor socia-
listi. Bill pa so toliko mocni, da
SO Sc dvignili S p~ejsnjih II ma
1913 mandatov. In v stevilu gla-
SOW SO ostali lie prav malo zadai
"a socialist, kot je re receno.
Skupaj bi torej ii dive stranki
lahko zmagali, A jima al "a ko-
alicijo, ker je drzava obuboza-
ma, bankrotirana in brzkone DO
odvisna skozi prihodnja leta lie
cd "kapitalisticne demokraci-
je."
Socialisticna stranka V Fran
CHI bi morda zelela prevzeti Via
do, a Sc tega boji vsled skuSenj,
XII so doletele delavsko stranko
V Angliji. Vzlic temu je posegla
v borbo S trdno namero, da
zmaga V Mi.
Kar sc tice francoskih bur-
zvaznih strank, SO diskreditira-
ne, nicvredne, a 81 Sc upajo priti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
NEMSK FASIsTI IMAJO v FED.
DRzAvAH Sc vElIK0P RUATELJEv

Kongresnik Jonkmon (rapybIikonec il Michiqu-
no. Sc lie V posIonski zbornif %pritozI, ker je bill siIo-
mo odsfovien predsednik Ebovorske viode Fritz
sehaefer. Posfi lie moroI, ker ie omeriski general Pot
ton 20 neprevidnosti iovno primal, do nj potrebno
poeistifi vseh nuciiev il Urodnih Stub.
ssehoefferem vred ie podeI tudi general Potion.
Dosi izboren povelinik, Sc ie V vIogi gIovoria omeri-
ske voioske Wade no Bovorskem izkozoI "a toxic ne
veseego administrators, do ga ie moral vrhovni To-
vezniski komondont general Eisenhower odstoviti.
tel oferi Sc lie dognoIo, do smo no Bavorskem
fudi 20 pudcU HitIerja vzdrzovoli naeiiski rezim, do
einn SO Rust v svoii okUpaeiisk conf tokoi dovoIiIi
usfonovtev protinoeiiskih strunk ter iHh poobIastiii
Usfonoviti civiino vIudo.
AmersH in ongleski poveIiniki SO kojpodo We
einomo forii, sovrozniki sociuIizmo, pa Jim nj kozo-
10 drugego kokor do ohroniio no p~ovrsiu take nem-
ske Urodnike, XII SO nusprotnik sociaIizma.
Omenieni kongresnik Jonkman ie v zbornici DO
Udojol, do Sc ie armada Zed. drzav no Bovorskem
in drUgie IofiIo nologe, XII ii ne pripodo. RekeI je
MANFRED, do odstovIju "nasprotnike" komunistov.
Fosist Fritz Sehoeffer, odstovIien zorodi svoieqo fa-
sistisneso preprieonio in deiovonio, ie bill 90 mne-
niU fego kongresniko vrzen il sIUzbe Same roditeqo,
ker ie nosprofnik komUnizmu.
Jonkman ie potovoI no stroske nose Wade z
osfolini tovorisi kongresne komisiie 20 Evropi. Trdi,
do Zed. drove vse proved podpiruio komvniste, no.
mesto ontikomUnisfe.
Odsfovlien genera! Patton ie dobI v omeri-
skem tiskU, v radiU in tUdi re v fiImih niS koIiko sIo-
vosPevov, ees, do ie postal zrtev "kornUnistov", XII
SO ga hoteIi spraviti S poto.
Rozni Jonkmani ne proviio, to in to ie fosist, po
SO GO nose oblosti v Nemeiii vrgIe il sIuzbe! Ne, am
pak kor oni trdiio lie, do iih ie prinnoron general
Eisenhower mefuti ven zufo, ker SO "unfikomvnisti".
Torei ie vse foko, kokor v tenn Iisfu nevteqoma
dokazUjemo: Gre Sc = ne 20 demokraeijo zdrvzenih
norodov, ompok "a ohronitev kopifuIizmo med nil
mi no eni struni in "a soeioIno revoIuciio no druqi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
Avstriio v stiskoh, ker
zovezniki noeeio priznuti
meme Wade

Karl Renner je dejal re pred
tedni Anglezem in Americanom,
da mu je nemogoce storiti kaj
prida "a Avstrijo, ako Anglezi
in American ne bodo hoteli pri-
znati njegove Wade. "Seveda so
V Mi tudi komunisti", Jim je
dejal, "ampak kaj zato!" Oh
enem je dodal da Sc DO avstrij-
ska vlada reorganizirala tako,
da DO vsaka stranka V nil pro-
oorcno zastopana. To Gbo torej
povsem demokraticno in popol-
noma pc wolff zavezniSkega vr-
hovnega poveljstva. Sal Karl
Renner tako smatra.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10

nazaj, V veri, da Sc DO levicar-
stvo izjalovilo. Tega Sc boje &C.
10 mnogi socialist in komunisti,
ker vedo, da Sc il mizerije bla-
gostanja ne more ustvariti. &c
dobe Waldo, bodo ljudje prica-
kovali kruha, XII pa ga jim ne
mores dati, ako nimas moke. A
vseeno, Francija gre ma levo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
l~zselievonie il Nemsiie

IL zapadne Nemcije, XII je We
cinoma pod ameriSko okupaci-
10, je bio izseljenih V njihne
r~ojstne dezele V minulem po-
letju mad pet milijonov zasuz-
njenih delavcev, XII so garali "a
Hitlerjev rajh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-10
Knza Ang|iie>
XII 10 DO Att|ee
tezko zmagaI
ERNEST 6EViN FFyLOGi VNAjEGA MlNISTRA
MA PRVI PREIZKUsNU. MPERIALlZEM IN
VELIKA BRITANNIA STA EMO. SPOR MED
VELIKO PETORICO SLABO JAMSTVO "a Mil

Mlnuli torek Sc je angleSki
parliament spet seSel in premier
Attlee ter njegov minister vna-
Min zadeI Ernest Bevin sta bila
kajpada glavna tocka pozorno-
sti. Steer cd volitev, V katerih
je dalo anglesko ljudstvo vajeti
delavski stranki V roko, nj Sc
tako dalec, q vendar dovolj, da
je and Attleejevo administrator
10 vec razocaranja kakor pa ma
vduSenja,
NiCvredna dedScina
kar je delavska stranka dobi-
la, je bankrotirana Anglia, 60
Spodarsko izcrpana, potisnjena
Timed prvovrstnih velesil, pa Sc
trudi ohraniti svoj prejSnji
ugled sal "a silo S pomocjo do
minjonov, XII pa 81 MISC mic vec
ma ciStem, ali maj Sc ostanejo V
obcestvu Velike Britanije, ali
mai Sc povsem osamosvoje, ka-
kor Sc je Irska, ali pa Sc oslone
ma Zed, drzave, kakor sta Sc V
casu minute vojne Australia in
Nova Zelandija, pa tudi Ka-
NADIA.
Problemov ma kupe
Delavska stranka je torej do
bila V svoje podrocje drzavo, XII
je nehala biti prvovrstvena We
lesila; XII ma svetovnem trgu ne
more vec gospodariti kakor ne
koc in XII nj vec svetovna poso-
jilnica, ampak toliko boil pa
dolznica in predvsem odvisna
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-01

pasnijim "a mas.
NOVEMBRA 8. 1872. - Monsieur Biron dobio je
znatno ~ojacanje i snabdevstine unapred ~opsadnog ma
terijala kojim da Sc oboruza mas grad. On namesti svoie
logoriste pred grad sa Stabom u st. Andre. Pukovnik
Strozzi, jedan cd najsposobnijih oficira katoieke armije,
zaposede Puy-Liboreau; Pukovnik st. Martin, zaposede
Cord sa dvanaest stotina ljudi pod %njegovom Roman
DOM; Pukovnik Goas je ~ulogoren u Rampsai sa sest
Geta artilerije; i Monsieur Du Gaust, Iubimac vojvode
cd Anjoua, brata kralja Charles TX, je ma Aytreu sa
diva puka ~veterana. Mi smo Sc pripremili "a owe ne
~ugodnosti neprijate1ju. Stanovnici Aytrea ostavise sa-
mo razvaline "a Dur Gausta u kojima ia Sc nastani.
DECEMBRA g., 1872. Neprijateljska vojska ne
prekidno dobiva ~poja6anja, j ~povecava svoje redove.
Kopnena blockade Sc suzavases Svakog dana odigravahu
Sc krvavi okrsaji izmedju mas i rojalista. Oni tesko
cube u ovoj igri. oslanjajuci Sc ma svoj broi, oni Sc
susndjivaln da zalaze zd1bokD u mrezu nash odbrana.
One dbehu isecene jarcima izaSti<ene zidovima, gde, u
sredinis labirinta teSkor prepoznavajucih staza preko
slanih mocvara, mi nailazisnnoa ma nnnoga pristupacna.
i na5e puzkessn lako
Questionable katollkess Kadas III zixzenadiinno. oni po-
k1aSaju da mas gone. j zanadann u srHhine h''eiies-h-
laAA6d cIc PoNASA1a< DcAAA fUAAAvSia~ Sd %1eteIikASsOm