Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-29

. a ) ! KAN EN- I
lie neverjeno ucnkov kaj ka k,a11 spozna1no do nam
potrebno prece vec znanja goto narodnost preden
81 upamo kar tia dan delat zakljueke nje vprco
1pripadnika take narodnosti
Kadar nase govorjenje nanasa ma gotovo narod
nosno ali drugo skupno je potrebo da rabirno pravo
ime zadevne narodnosti ali skupine in tern dajero pr
padnko drugh skpn spostovanje do katerega so upra
vceni dzb kot je nasa kjer ude prisl skupaj il
vseh strih kraev sveta, in ker tdi vedno seljo il
enega konca dezele drgega e naravno, da je nasalo
besedsce, XII e vcasih komplicrao ozr tako zaotano
da sta stvar razlicnih krajh naziva drugim ne
NOM &c vzamemo narodnostne in druge skupne, vidmo
da so pogosto oznacene kar vec imeni onin1 XII je
pravo dale menom pod katerim zele bt poznani tel
dezeli navadno MISC, ker njihovm hrbtom je bio
skovano Sc drugo me XII e pae roila medsebojna
srpnos ter e rabeno naeesce kot psovka pravzaprav
Znacno pa je da pripadnki ste skupine pogosto drug
drugega zmerajo nazvi, XII Jim zaljiv cd strani dru
gih ludi Antropologist pravijo da je na nagb po
vsod po svetu kar ahko rece roak roaku zd
in neolerantno &c pride cd prpadnka drugega naroda
ali rase, vere itd to Sc posebno ako tax prpadnk
ali skupine, XII e gojila mrzno ali cello sovrastvo
do naroda ali skupne posameznka XII zaljivka slisi
Skoro slednja skupina je oznacena nazivi XII so "a
jivi in teh Sc moramo ogbat &c hocemo pokaza dosto
most tenn pogedu. Nasi amerisk crnc H. pr nimajo
sceno crko Co." Enako imamo Amerki razne priseen
Ice, XII govore spansk jerk prihaajo pa bodis il Me-
hike Porto Rico in cd drugod docm nekateri cd te
zvei ma Jugozapadu cd samega pocetka naseljevana
Amerki - en kot drug pripadajo velikemu coveskemu
plemenu in ker govore is jerk nj mic vec kot prav in
vljudno, ako jh nazvamo spansko govorece udi Tu
di Ameriki roeni ali zveci Japonc so hvaezn ako Sc
jh naziva polnm imenom nanesto znano okrajSavo
XII e prisa veljavo posebno tekom vone Istotako
Kajc nimajo radi zasehvi nazivov skovanih njih
|racun d
Gotovi eyropejski pfiseljenci tesdsze nmajo da-
mes rad, ako Sc prevec podcrtue njoVo arodnost Ne
kateri evropsk ljudje Amerik pa danes ponosom ka
zejo svoj izvor Kot Amercani in prseljenci
razumeti oboje On, XII prhajao il takozvanih lanskih
repubk tudi rae poznani ko pripadniki nhove rod
dezele pod posploseno oznacbo uzni America
nj. 1sto vela Avstrace, New Zelanderje in druge
XII jim American tako rad pomesao med seboj ceprav je
pr. slucau Avstra1je in Move Zeandije med obema
dezelama veka razdalja.
S tem da pokazemo do vsake narodnostne in druge
skupne potrebno dostonost doprneseno zblizanu eh
skupn, ter bosemu nedsebojnemu razumevanju sploh
Koikokra nestrpnez razgalo svojo hevednost ko
hoceo zmetat razlcne skupne sti kos ozir h istove
TITO narodnostjo ali skupno kateri sploh pripadao
Zaenje kazanje mrznje in podcenjevane ina ponavad
nanen opomnjat omega, katerernu ss njegovo bvso
dozdevno nzko stopnjo druzbi ali bvse vezi
dom ali dezeo XII morda danes nj cish Vsega tega
moramo ogibat, ako hocemo da kda pragodmo ideji
skupnega sozta skupnem svetu Postave proti disri-
inac odpravo nagibov do nestrpnost XII Sc izraza
v vsakdanjem medsebojnem obcevanju in govorienu -
sprememba przvoka nasih vsakdanjih razgovorih tenn
pogledu pomeni da je ia bitka re napol dobljena
Vesti il Ivijenja ameriskih Slovencev