RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-01
Pitanja i Odgovori

nazivaju visim 'radnim troskovima" okrivljuje
Sc "a ovo skakanje. Stvarno, Gene idu gore rad
drugih ekonomskh faktora. Najvaznij cd ovh
jeste:
Preveliki zahtev mad ponudom. Kada ponuda
premasi zahtev, Gene Sc dizu bez obzira da Ii je
najamnica ''vsoka" iii "niska" Svaki takmiceci
kapitalista ceni svoju robu koliko god wise moze
dok jos uvek odrzava stepen prodaje. Ako je
zahtev takav da on moze odrzat stepen prodaje
jos nalazlh kupaca ciji zahtevi nisu zadovolien
on ce podic prodajnu cenu, a tako &c njegovi
konkurenti. Ali kada zahtev opadne, i sa zahtevom
njegova prodaja, on ce spustiti prodajnu cenu u
Dastojanju da bi dosao do move pijacne linje.
Posto njegovi konkurenti to slede, medu-agira-
MIA utakmickih zakona ranje iii kasnje izjednace
Gene sa styarnom pijacom Moze Sc dogoditi da,
rad vanrednh okolnosti radnici nisu staniu
dici svoju najamncu dok istovremeno, pijaca
prisili Gene da opadnu. Rezultat je naravno, sni-
zenje profita oba kraja.
I ako kolebau, u periodu vremena
dizanje padanje neutralisu jedno drugo espapi
Sc prodaju po njihovoj vrednosti, II. oni Sc me-
njaju saglasno kolicini dru$tueno potrebnog rada
utelovljenog NINA iii potrebnog Ia njihovu pro-
izvodnju Otuda je cena momentaln izraz vred-
nosti
Karl Marks pokazuje jasno da dok "naiam-
to, ocito, najamnica moze premasiti vrednost
radniekog proizvodal =. vrednost njihova proiz-
voda ne ogranicava Sc sa najamnicom"
6e'nu Sc razlikuje neoolja radnika javne suzbe
cd neuolje industrijalnih najamnih robova?
Uposlenici javnoi sluzbi (drzavni) vecinon,
uzivaju nesto wise "osiguranog posla" nego in
dt1strijalni radnci. Oni toboze imaju zastitu cd
prkosnih otpustanja, j. veeinom, njihove biro-
kratske staresne cine sto mogu da izbeRnu
masovna otpustanja. Dok privatni poslodavci ma
redjuju otpustanja onoga moments kada poslo-
vanje opadne da bi zbegh p1acanje radnika koje
ne mogu proftabiIno eksploatisati, birohrata Sc
ne tieu troskovi. Posto njegova vlast prestiz
potiee IL broja njegovih potcinjenika, izbegava-
ME otpustanja sluzi njegovim sopstvenim intere-
sima.
Ia ovu "sigurnost posla", sto je vecinom
iluzorno prkos "zasluznog sissena" i drugih fax
tora, radnik JAYNE sluzbe skupo plaza. Primer SUI
vatrogasci grada New Yorka Oni sada rade wise
cd osamdeset sati ma nedelju bez prekovremene
plate. 1ndustrijalni radnci prosto ne bi ovo pod
nosili Nj vatrogasci to ne vole ali svejedno oni
to podnose. Oni imaju n1irovnu koiu moraiu
uzeti obzir. Tu je takodjer faiftor esprit de
corps [veliko postovanje zajednice iii organiza-
cije] koji, ako je potreban radi delotvornosti,
ovladjivanju mad vatrogascima da usvajaju ma
metanja.
Qtpor radnika JAYNE sluzbe takvom nametanju
takodjer slabi cd zamsli da "vi ne mozete strai-
kovati protiv drzave." Ova zamisao, ako ie
bajka slucaju radnika kojima nije direktno "a
branjena upotreba strajkovnog sredstva zakonon
kao sto je SmithC hConnaly akt, ojacana je prosire-
nom tendencijom da interest drzave ravni in
teresima "zajednice kao celine."
Konacno, radnici JAYNE sllzbe takodjer Sc
slabe njihovim konfliktima sa poslodavcima za~
branom politicke aktivnosti. Ova zabrana ne samo
da utice ma federalne uposenike negoi ma mnoge
drzavne lokalne uposlenike isto tako
Ne bi Ii pro$irenje javnog uasnstvo osabilo otpor
dodatih rddniku?
Bi. Ovo je jedan cd raz1oga "a slabenie kapi-
talisticke opozicije drzavnom. vlasnistvu Zaista
to e bilo da oslabi radnie otpor kada je drzava
"preuzela" mnoge tvornice "a vreme nedavnog
rata l. prosle nedelje "preuzela' stajkujuce uljane
tvornice Zaplena je privremena i, u vecini sll-
cajeva, ostavlja privatnu upravu kontroli iako
je teoretsd potcinjena visem (drzavnom) auto
ritetu. jos, dok drzava drzi kontrolu radnici SUI
"drzavni uposlenici" podvrgnuti SUI leealnin,
ogranicenjima.
Daleko cd Socijalizma, drzavno vlasnistvo ne
olaksava radnicko breme Ono samo slabi rad
nike
(Weekly People, 2O okt 1945.)
n AN1ERlKU iovi najnoviji izumi bite
l.e..xra,ss..1 s.~.,A nju alo dodje jos do jetino
moxda saYYu,s k,ol,1 zern