RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-15
POSTA
M. C. K. Milwaukee, Wis:

M. u. IL, Milwaukee,, WIZ.
PITANJE br. 9: "Kolika je razlika IL
medju c~inovnistva [u Rusiji] i obicnog ma
roda u ekonomskom politickom i prosvetnom
z~ivotu?"
ODGOVOR: Ma ovo pitanje vec je dellmlc-
no odgovoreno, ii. u koliko Sc tice razilke u
ekonomskom zivotu, u odgovoru ma pitanJe
br. 3. Ovde temo odgovoriti ma ono sto Je u
vezi sa "politickim i prosvetnim zlvotom
u koliko nam Dude moguce.
Weekly People cd 6. maja 1874 daJe
sledece objasnjenie u vezi sa naobrazbom u
Rusiji:
"Cak sta wise, a ovo je cd najveceg INA
GAIA, u%zivanje ovog viseg dohotka l own
extras ogranicava Sc sve wise i wise ma
kastu il koje ie ogromna vecina iskljucena.
Malo ie obicnih radnika koji SUI unapredjeni
cd birokratije do izvrsnih polozaja, poslednJl
Sc is%punjavaiu skoro iskljucivo sa skolarci-
ma liz tehnickih skola i pod odlukom cd 1910.
radniku Sc ne dozuoljapaju poulastice bes-
platnog ui$eg obrazoUanja "a n1egopu decu.
Ova odluka ocito ella da o~granici upravi-
teljsku grupu sinovima i kcerima onlh clJl
visi dohodak NINA dava sredstva Ga kupe
naobrazbu. A troskovi "a odrzavanje skola
liz kojih SUI radnicka deca iskljucena, dolaze
IL ~celokupnog drustvenog proizvoda."
Odgovor je jasan. Radnici, ii. oni CHI je
dohodak malen, nemaju ista %stvarna, prava
obrazovanja kao i birokrati, koji mogu il vi
sokih plata podnositi troskove oko Skolova-
MIA svoje dece. Ali ne zaboravimo to, da Sc
Skole izdrzavaju il "celokupnog drustvenog
proizvoda." Radnicima Sc zabranjuju njihove
sopstvene sko]e Skole koje oni grade
kapitalistickim zemljama.
Prema novom sovjetskom ustavu,
usvojenom u 1886, sovjetsko stanovnis-
two ina prilicnu politicku ravnopravnost.
Tai ustav ~dozvoljava, u koliko smo ga
mi mogli prouciti, jednaka prava svima
gradjanima, koji nisu izgubili g~radjanska
prava, radi njihovog protu-drzavnog rada.
saba svi koji nisu obespravljeni, imaju pra-
vo da glasaju direktno "a svoje predstavnike
u Vrhovne Sovjete a tako je j u nizim i
lokalnim Sovjetima. Isto tako imadu pravo
da budu birani. Dok je pravo da "budu
birani" ranije 7uzzivalo samo c~lanstvo Ko-
munisticke paftije. Doduse, novi ustav ne
dozvoljava sovjetskim gradjanima da or
g~anizuju posebne politiGke stranke, niti da
rade, p~ojedinacno iii ma grupe, protiv posto-
jece vlasti, iii uredjenja.
Podloga politicke i socijalne slobode ieste
u ekonomiji. A to je has ono sto Sc NINA
porice. Radnici nemaju rec u upravi mad
proizvodnjom, a narcotic je nemaju u
pitanju raspodele produkata. Ia vlast do
lazi samo cd ozgo cd visokih drzavnih bro
krata. l u kapitalistickim zemljama ina to-
like, pa wise politicke slobode. Ali poSto
sc ekonomska moe nalazi u rukama i Was
nistvu kapitalisticke klase, politicka sloboda
cpipljivo ne koristi radnicima. Kapitalisticka
klasa isti6e pred radnike u izborima repu-
blikanske i demokratske candidate, a cello
kupna stampa, predikaonice, skole, politicke
%ustanove, pa cak i prevarantske radnicke
junije dadu Sc u sluzbu tih kandidata. /
radnici imaju "politicku slobodu" da biraju
cd diva, iii tri, iii wise, jednakih zala. U
svakom s~lucaju izabran &c biti sluga kapita-
listicke klase.
Da je novi ustav u Rusiji preneo
jedan veliki. dec vlasti ma radnike u
~proizvodnji, u upravi i raspodeli produkata,
radnici bi mogli ne samo uzivati veci dec
ploda svoga rada i ucestvovati u %stvarnoj u
rravi, nego jos i kontrolisati svoje zvanicni-
Ike i odredjivati i njihove plate i mogli bi reel
Ga SUI toliko politicki, socijalno i ekonomski
slobodni. Umesto da Sc otislo OWN pravcem,
otislo Sc ma suprotnu stranu.