Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-06
Jos Ko OVEN:

ce. Kot da bi zamahnil S carov-
no palico, je postalo vse 1.-Two ma
vrtli. cudno, kako blagodejno
vplivajo solncni zarki pc dol
9Th, meglenih dezevnih dnevih
ma Use zivljenje. Sedel sem u
mai ma klopi in nehote opazoval
to spremembo. Cez kamenito
stezico Sc je vrstila dolga pro-
cesija mravelj in Sc tezila pod
bremeni blk in koScki trave ter
jih nosila V Min dom tam nekje
"a mejo =. Ne dalec je oce ro-
bin krmil svoje mladiGe, kateri
SO z vedno odprtimi kluni bill
zanj res pravo "zivilsko'' vpra-
SAME. V zraku SO brnele cebele
in z dreves je zgolelo ptieje pc
tie. LIE komarji, XII SO OBJ soln-
cnem zahodu izredno pridni, SO
nekam izginili.
Spominski dan ljudje nava-
dino praznujejo z raznimi para
damn in kincanjem grobov. To
je prank spomina ma one, XII
SO V letih 1861-64 padli v civil
nj vojni med severom in iugom.
Precej let je re minulo cd ia
KRAFT, toda rane, katere je pu-
stila ia borba, Sc danes MISC "a
celjene.
PRAY je, da Sc spominjamo
mrtvih, a boljse bi bio, da de-
lujemo "a odpravo vzrokov, ra-
di katerih je nastala civilna vol
ma in sploh visa druga klanja cd
takrat. Slavnost, radi katere je
pablo toliko zrtev, Sc danes nj
popolnoma iztrebljena. Doll ma
iugu in tudi v drugih krajih ma
Sc drzave ina Sc sledove = &c
re ne telesne, pa ekonomske. In
danes, ko je strasni kataklizem
svetovnega pokolja stresel zem-
ljo prav do njene sredine, stoji
vse to Sc zivejse pred naSimi
ocmi.
SlOvenski delavci
Nam, kateri smo Sc rodili v
Sloveniji, zahajajo naSe misli
nehote ma rodno zernljo. Uhaja-
jo tia ne zaradi kakega sovini-
Una, ampak vsled skrbi, kai Sc
DO zgodilo z naSimi brati V nil
mi dezeli. Danes so ma delu sile
verske, politicne in imperia-
listicne, katerih cilj je razkosa-
ii Evropo V sfere ekonomskega
imperializma in uspostaviti red,
kateri maj bi bill eimbolj podo-
ben tistemu, kateri je prevlado-
val pred to vojno.. Zastonj ie
pripovedovati tenn burboncem,
da Sc je svet med to voino spre-
menil, da je bila Europa krsce-
ma V potokih krvi in da SO tn ma
rodi, XII nocejo vec tie suznosti.
To SO dokazali ognju borbe.
In eden Timed teh je mas narod.
Bill je prvi, XII je stopil proti So
vrazniku V Jugoslaviji in zahte-
val samo to kar je njegovega in
do cesar ina dedne pravice, XII
segajo nazaj vec kot tisocletie.
To nj v%prasanje "panslavi-
Una" temvec gre Sc "a ujedi-
njenje naroda, XII je bill zatiran
politicno in narodnostno vec
kot tisoc let. In brez tie svobode
je tudi reSitev socialnega vpra-
SANTA nemogoce. Mi Slovenci v
AmerilIi nismo slovenskega So
vinizma nikoli podpirali. Pose
bno slovenski delavci organizi-
rani V JSZ SO imeli o tenn zelo
skromno rnnenje. Toda kot So
cialisti vemo, da je reSitev ma
rodnega vpraSanja temelini po-
goj socializma. In da Sc to da
reSiti ma popolnoma miren, "a
dovoljiv nacin, dokazuje So
vjetska unija. KoroSki, stajer-
ski in primorski Slovenci prebi-
vajo V svojih krajih nepretrgo-
ma re cd sedmega stoletja in to
je precejSnje Stevilo let. Upa-
mo, da je to "a pridobitev do
movinskih pravic dovolj dolga
doba.
BOZ prot Rusiji
Zadnje case je postalo zelo
popularno namigavati, ola je boj
med Ameriko in Rusijo neizo-
giben. Y tel propaganda MISC
aktivni samo nemSki simpati-
carji, reakcionarni PoIiaki it'd