Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-17
"sfere vpliva" svOistyo tistih
vlud, XII SO 20 poIitiko siIe

s~~Y
v odnoSajih med drzavami velja re oddavna pravilo, da ce
81 mocan, je pravica NJ tvoji strani, ma podlagi nacela, da moo
je pravica in pravica je moe. Ako pa nsi mocan in bogat, imas
lahko Sc tako rravicne zahteve in smotre ne bodo tie upostevali
In ako so tvojc zahteve ma temelju pravice proved upravicene
in kalis z mimi red in mir" Sc ii lahko pripeti, da tie ma podlagi
zakona "a zaScito drzave vrzejo V jeco. Taxa je politika vlad ma
pram ljudstvu domace dezele in V vnanji politiki proti malim
dezelam in kolonijam.
Nobena drzava nj iziema v tenn pravilu. Razhka ie lie, da v
enih niti kihniti ne smeS brez dovojenja, ker hi Sc to lahko
smatralo, da scujes proti obstojeci vladi, docim V drugih lahko
veliko reces tudi proti Mi, dokler il nsi nevaren ali pa Skodljiv
V Zed. drzavah lahko zabaviaS tudi cez predsednika, a nevaren
obstojeeim ustanovam postanes sele, ako organizirano deluies "a
odpravo ekonomske uredbe, XII tenelji ma izkoriscanju delavne
maSe. S#f
Kakor izkorscajo posedujoci sloji ljudstvo svoie dezele, tako
izmozgavajo income drzave sibkejse ma podlagi pravila, da je
njena doznost slediti ukazom mogocnih cato, ker 81 sauna ne
more pomagati, pa je potrebna 'zaScte'.
Re v prejSnji vojni Sc bi imelo to stare nacelo spremeniti.
Politika sle bi Sc morala umaknni politiki pravicnosti in enako-
pravnosti, pred katero hi bill enakovredni majhni kot veliki
narodi.
Nj vzelo dolgo, ko je vsakdo lahko spoznal, da je blo Wilso-
novih IA took lie "a vado, XII jh Francija in Anglia nista nikoli
nameraval spreJel "a resne, kajti vezani sta bill ma medsebojne
tajne pogodbe, ma tajno pogodbo z Italijo in pc boljseviski revo-
luciji pa so Sc ve Wade zedinle "a boj proti Mi in pomagale
bell gardi.
Ker jim nj uspeIo, so boljSevSko drzavo ogradile S "sanitar-
MIN kordonom", V katerem je bila glavni Glen Polska, drugi pa
Madzarska, Rumunija, batiske dezele, Finska, Jugoslavija, Boil
garija in sploh kakrsno pritiklino SO Sc mogli pridejati craven.
Tx tega kordona je lahko lie Cehoslovaska, s svojima predstav-
nikoma Masarykom in Benesem, stala ponosno ma svojih nogah.
A V svoji vnanji politiki Sc je opirala OBJ Francjo in Sc zanasala
pred nernSko nevarnostjo najvec ma Waldo v Parizu. Ko je uvi-
NNAo, hJ Ok SVAA,J u SAONoIo "a LNCZO IldhClJG Il huSIJO, Id Sc lid
ia nacin resi-.
Pc presnji vojni je bila skoro VISA Europa cd s~ovjetskih
mel proti zapadu sierra francoskega vpliva. z Mussoliniiem in
HlterJem In z degeneriranjem francoskega kapitalizma, ali bo-
lie, francoske reakcije, Sc je to polagoma spreminjaIo Nemciji
in Itaiji V dobro.
Anglia in Francija sta 81 pc prejSnji vojni zelo pomagali z
osvoJtvlJo nemSklh kolonij in z odvzemom koncesii nemSkemu
kapitalizmu V dezelah, XII so bile pref pod Avstro-Ogrsko ali pa
pod nemSkim gospodarskim in poiticnim vplivom. Russia je bila,
ograjena Z vertigo Mi neprijateljskih vlad in izolrana.
Skozi VISA leta cd prejsnje do tie vojne Sc je tekma velesil "a
kontrolo IN vphv V prigrabljenih in V malih neodvisnih ter izpod
Avstro-Ogrske osvobojenih dezelah, ma KitaSkem in v latinski
Ameriki, ostrna, in tako Sc je morale zgoditi to kar Sc ie
Sedaj, ko je ocitno, ola Sc stara poLtika nadaljuie, 6eprav
ovita V lepe obljube, je tn veliko zgrazanja najvet seveda
prot Stalinu in Churchillu.
Moskva je odlocno proti obnovitvi "sanitarnega kordona",
cato zahteva v tstih dezelah, katere SO Uncle pref Mi sovrazne
refine, pc tel vojni prijateGske Wade. To pomeni, da prideio pod
sovjetsko sfero vpiva.
Trdijo, ola SO Sc "veliki tribe" ma sestanku v Teheranu "a
upno o vsem domenili. A upor proti reakciji V Grciii in angleSko
posredovanje, dale polhika sovjetske Wade v Bolgariji in v OBJ
meJnlh dezelah, in pa nesogasje med vnanjimi ministrstvi ten
treh velesil dokazujejo, da Jim V enotnosti ne gre gladko.
V zveznem kongresu, V casopisju in v radiu pritiskaio ma
Roosevelta, da maj Sc potegne "a Poljsko, da mai prime ChurchIla
Ia uSesa in ola maj pove MENU in Stalinu, da cd atlantskega car
terra nikakor ne odstopi. TIE vrste krihki SO 81 nadeli svetniski
slJaj, cs, lie mi smo dobri, edino mi ne zasleduiemo nikakrsnih
ster, V vojni sno nesebicno, in kt vselej, bodo drugi ma dobicku.
mi pa imeli dolg nos.
Resnica je, da Zed. drzave zasledujejo politiko vpliva cd kar
SO postale tohko income, da SO 81 upale stopni v tekmo 2 evrop-
sklmi drzavami in z Japonsko. Nasa Monroe doktrina v bistvu
pomenl, ola smatramo JUNO in Centralno Ameriko "a naSo sfero
vpliva, "a nase ekonomsko dvorisce. Ako Sc v kaki teh dezel
poJavi nam neprijazna vlada, kot Sc je n. pr. v Argentina, smo ii
praV tako nasprotnl, kot je n. pr. Moskva proti nil nepriiaznim
vladam. In sedanja argentinska vada bi re padla, &c hi nam roti|
Mi hotela Anglia diplomaticno in ekonomsko pomagati. Toda
Vehka brltanli je odvisna od argentinskega mesa in zia in vrh