RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-27

plipfBdo oNoJ All dVeglJl Oh ocliSd opIal, sVoJ
svojih sledbenika = bf1kazujuci Sc kako-
on "ljubi" pravdu.
Drugs razlog sto Sc Togliatti "odrite'
k~oloniia, nije Il tome sto on "ljubi' pravdu,
nego, kako on Sam reGe, II tome sto one nisl
domestic nikakve koristi Italiji, III periodu
wise do sezdeset godina". To znaci Ga bi on
trazio kolonije ako hi one domestic koristi
Korist cd kolonija ne dolazi narodu koji Nth
0poseduje", nego kapitalisti6koj klasi toga
naroda. Prema tome Togliatti Sc ne bi susie
gao od porobljavanja koloniialnih naroda axe
bi Sc talijanska kapitalistitka klasa mogla
koristiti s NINA 50 ako bi mogla do veceg
stepena izrabliipati radni narod svojih kolo-
Mia. ovde je jedno veliko parce lukavstVa
j licemerstva.
Q sporu sa Jugoslavijom oko granica
Toglrtti jos nece da iSta javno sluzbeno
govori. Sto znaci da bi on RADIO zadrzao sve
pokrajine koje Jugoslavija trail be- obzira
da Ii hi VOLTA stanovniStva tin predela bila
"a ~Italiiu iii ne.
Tito j njegova klika slede istu grabezljivu
politiku Il Jugoslaviji, bar ma swim svoiin
granicama. Koloniia ne traze poSto znaju da
b S tim postal TEX precinct snaejanja, koJe
bi oni, Same ako bi izgledalo da Sc mogu
dobiti, beg ikakva okIevanja trazlli oprav-
davali svoje zahteve. Sto traze predele gde
Sc nalazi vecinon jugoslavensko ~stanovnis-
two, Ia to I'M ne mozemo zaneriti, brenda
"a radnl narod Ii tim predelinaa, niti u Jugo-
slaviji III I~taliji, ne bi bio nikakve materi-
jaime razlike, pripadao on pod Italiju iii Ju-
,t,cI.,i;,x Al; ori +.,1o ~,o ~, 80 y,,r,.
nikako opravdati. Traze Trst, "a koji svi
znamo da je naselien cd vecine talijanskog
stanovniStva, / oni to 'obiasnjavaju' tim
sto je okolica Trsta naseljena sa Slovenima.
| kada bi doslo do plebiscita, oni ne bi nj
kako dozvolih da Sc "a Trst posebno obavi
g~lasanje, de Ii da pripadne Jugoslaviji iii
I%taliii. Oni bi MEGA hteli staviti ma glasanje
jedino zajedno sae celom spornom teritorilom,
znaJucl ola bi ma tai nacin bila vecina gla-
sova u korist Jugoslavije. Tako hi mogla i
Italia pobediti. Recimo da stavi ledan dec
ltalije zajedne ssa. Trstom ma ~glasovnicu i
vecina glasova bice u korist Italije.
Lukavstvo jugoslavenskih "komunista' i
"socijalista", iii jugoslavenske partizanske
"koalicije", ispof1ava Sc ma drugim grant
NAAtAd SAAhAIi / d1Odliohliit. 4Nd VI lllC OIlC
vika ma Grcku nedavno. bila je predznak ma
mere, koja je kasnije javno iznesena, da
'cesJugosfaviJa ACKNOWLEDGEMENTS predeles I'd
Grcke ma granicf Macedonije. sOni argumen-
tisase da su ii predict nastanjeni cd vecine
Jugoslavena. Istovremeno priznaju da neke
predele uz albansku granicu naseljavaju We
cinom, iii "cisto Albanci", kojima jugosla-
venSki nartizani niS,l nonudil "poz,xy;cnoc+o
iii pr~isajednjenje Albaniji. l mesto toga, oni
i'm pruzaju "nezavisnost" u okviru Jugosla-
vie. Planiraju organizovati nekakvu alban-
sku, iii kako oni kazu, kosovsku federativnu
drzavu, koja hi ostala u jugoslavenskoj fede-
raciji. A kada bi ii Albanci pokusali da Sc
sasvim otrgnu cd Jugoslavije, verovatno je,
ola bi Jugoslavija pribegla i sill da in odrzi
pod svojom vlasti.
Russia opet trazi kolonije, iii bar izvesni
dec uprave mad nekim, narcotic talijanskim
kolonlJama; rama ostrva ma Pacifiku; IL
vesne teritorije Cd Turske, kao i kontroll;
mad Dardanelima; koncesije "a eksploatisa-
ME p%rlrodnlh izvora, Cd skoro svih zemalja
u %istocnoj Evropi i Aziji i da Sc uspostave
pro~-sovjetske Wade.
Cudna Ii lcemerstva i nepostenja i ma
strani reakcionara i "levicara!" Svi traze da
porobe sve druge oko sebe!
Proleterska revolucija mora raditi neza-
visno cd svih tin "levicara" i "desnicara",
ako Sc radnicka klasa zeli osloboditi kapita-
lizma i imperijalizma, u%kljucujuci i "levi-
carski"!