RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-08

Sc zastite i nacisticki kolaborasi j da vlast,
AXE ne otvoreno, onda bar pr1kriveno, all
stvarno, predje Ii rlke iste one stare reakeIo-
narne klike, sto hi moglo vrlo lako znacltl
ozivllenje diktature. Mase, naravno, poku-
sase ola ~osujete tie tendenciJe.
Do sukoba izmedju demonstranata i po-
Ecije doslo je ma "a. februara. Demonstracije
SUI opet ponovljene rs. februara. A ma n.
februara devet clanova kabineta, koji preds-
t~avljaju Narodni Demokratski Front u koall-
clonoj vladi, upravili SUI zahtev ma kralJa
Michaela "a "neposredno otpustanje Radescu-
a i ola Sc 'pohapse i kane svi koJl SUI odgo-
vorni "a pucanje koje Sc desilo "a. februara :
A |. marta javlja New York Times da Je
vlada raspustena skoro ce druga biti orga-
nizovana. Ali kakva? Cd predstavnika masa?
Cd Demokratskog Fronta, iii cd "komunlsta"
iii pc nesto Cd svih, "pravedno' raspodelje-
ma? Ne.
Pre- samog ~raspustania Wade, kralj Mi
chael je vec konferisao sa "predvodecim voJ-
MIN generalima drugim politickim figurama
sa okom-u-oko formiranjem move Wade To
znaci opet reakcionare.
Ali Sta lava povoda tim pro-fasisticklm
tendencijama II Rumuniji? Diplomatsko i
roliticko Sevrdanje Sovjetske Rustic. Umesto
ola Sc reakcija zali ma 'levicare", koji hi
trebali imati svaku potporu, militarnu, po-
liticku it'd, cd Sovjetske Rustic, zale Sc levi
Carl" ma reakciju i ~fasiste, mad kojima je
toboz "demokratija' pobedila u ratu. Dakle,
isto kao i u Grckoi. Stvarnu potporu cd po-
bednickih militarnih sila dobiva reakcija a
ne "naprednjaci."
Reakcija i fasisti u Rumuniji SUI oku-
razeni cd raznih konferencija, narcotic
konferencija velike troice. koji Sc sporazu-
mevaju u svemu. A to znaci podupiranje ka-
oblik vladavine "a spasavanje kapitalizma,
rumunski reakcionari ne ocekuju ~protivenje
Rustic protiv njihovih fasistickih tendencija
= iii bar ne jake ~protivenje. Ma swim kon-
ferencijama, a narcotic ma ovoj u Jalti, Sow
jetska Russia Sc u osnovi slozila sa kapita-
listickim silama da radnicke buntOve iii
ustanke treba suzbiti i kapitalizam ~ocuvati,
cak i "vecni mir" pod kapitalizmom odrzati.
Ia postignuce toga, mora Sc pribeci u mnogim
s~lucajevima fasistickim merama, protiv ma
sa. Rumunski reakcionari to znadu i cato
tako p%ostupaju.
Naravno, da rumunske mase nebi imale
nikakve koristi ako bi vlast pala i~skljucivo
u ruke Narodnog Demokratskog Fronta. / to
bi bila kapitalisticka vlast. Ali ~demokratski
nacin vladavine nije wise moguc nj u jakim
kapitalistickim zemljama, a kamo.i u Ru-
muniji. Vlada Demokratskog Fronta bi Sc
morala ubrzo pretvoriti u faSisticku vladu.
iii bi mase pod demokratskom formom Via
davine ubrzo otele maha i zavladala bi re-
volucionarna situacija. Konacno izbila bi
proleterska revolucija. Pojimajuci owl "opas-
most reakcionari ~pribegavaju fasistickim me-
rama i uvidjajuci da Sc nj Russia ne protivi
kapitaliznu, racunaju da i'm ona nece ciniti
velike zapreke u tome.
zrtve koje SUI pale u demonstracijama ma
"a. februara, kojima Sc "a broj jos ne INA, u
BukareStu, Craiova-i, Caracal-i i Brasovu,
trebale bi posluziti "a pouku rumunskim ma
sama, da nijedna cd svih postojecih sila i
grupa, militarnih i politickih, domacih i stra-
nth, nije njihov p~rijatelj, nego neprijatelj,
uhIJuCuJuCl l SOVJGtSku OuOhi dtlJu. 4NJulOVd
borba treba da zauzme nezavisni pravac i da
je organizovana ma strogo rev~olucionarnim
nacelima. Ovo wise nije ~nekadaSnji kapitali-
Fam, u kojem bi Sc moglo ziveti ma demokrats-
ki nacin i ~savijati svoje sopstveno gnezdo. Da-
nasnji kapitalizam je moguc samo sa pot
punim ropstvom radnicke klase socijalno,
politicki i ekonomski. Jedini izlaz je pro-
leterska revolucija.