RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-31
Dennolratiijja--
Prosla, sadaSnja i buduca
oD ARNOLD PETERSENA

tlrugim kapitalistom njegovm najamnim ro-
bovima - natin zlvota Jeenog, jeste potpuna
suprotnost drugog. Posto demokratja mora po
nuznosti biti vezana "a ekonomsk IT, osnovni
naGin ziyota. otkuda moze mas sadasnii oblik
demokratiie znacti istu stvar klasama diane
tralno suprotnih ekonomskih interesas Cinjeni-
ca ie. naravno ia izuzetkom kao sredstva
"a ostvarenje mirne osnovne promene, danasnJa
politi6ka demokratija he moze imati ikakva
zna6enia ogromnoi veclni, radnickoj klasi. Il;
Sena tako stvarnog ucestvovanja II drzavnm
poslovima vecna naroda le postala, to jest uz
ma ia gotovo da nile mogucnosti radnika, na
primer, da razumu dtzavne poslove danas,
Gina ie, IL stvar pledala politicku moe swim
VAIN m stvarima poticarima takozvanm dr.
zavnicima A rafnici sam, cesto previse
cesto = nestrpjiyi tome sto chi nazlyaJn
politikom (kapitaistiekom politikom), cine IL
iave sadrzec da nThoy posao nije da sc mesaJn
II dIzavnistvo, on Sc prilicno zadovol javaju II
dozvoliavaniu adyokatima professionalism po
liticarima da misle aktuju IA Nth. Ovo le
prirodna posledica proisticuci IL cinjenice da le
ratlnickoi klas politicka demokratija, po i
velko izgub.la osecaj stvarnosti, posto nema ne
posredne veze sa stvalima koje sc ME ticn ops
te, imeno, sd njihovim poslovlma, njlhovim IN
tlustriialnm odneslma problemlma William
G.. Bullitt amelicki ambassador u Francnskoj
iii u onome sto je od ME ostalo), njegovom
nedavnom pro-konskripcijskom i pro-ratnom
govoru nedosetljvo ie pruzio potvrdluJuce do
kaze O ovom predmetu, sa narocitlm pozlva-
MEM, nalavno, na odnos prezlra koJi je vlada-
inca klasa zalzea II veZi sa sposobnoscu rad
nika da uprazniavaiu demokratske funkclJe Il
,rzavnim poslovima. Gospodin Bullltt le rekao
II syom eovoru oorzanom II Philadelphia Is.
augusta 1910:
"Kontfoa drzave cd javnog mnienja Jeste
SRI demokratiie. | mi smo uvek verovai da ce
sloboda govora, soboda stampe sloboda ma
obrazbe omoguciti mama da formlramo "
razavamo nasa, mnjenja dovolmo bro, ne samo
da hi dozvolil nego da i prisilimo nasu drzavu
da aktuie brzo.i efektivno Ali problemi svets-
kih pcslova postal su tako zamrsenl OWN
daaima vulkanskih promena, da prosecm gra-
ianin ina velike poteskoce da III razume rasu'
diuie sta je najbolje "a njegovu domov1nu pre-
nego sto bude prekasno.
Bas ie tako, samo je gospodin u t
mogao biti malo wise posten pa da le lzlavlo
la niie sa1no presto tesko, nego stvarno ne
moguce, "a prosecnog gradjanina da razume
O cemu Sc sve radi, posto to nema veze sa stvarl-
ma koie su bitne bar "a 80 posto naroda danas,
sa niihovim poslovima, njihovim ekonopsklm
problemima, njihovim sre,lstvima "a stvaranje
zivljenja.
Moglo bi Sc dodati, uzgredno, ola je gospo-
din Bullitt takodjer dokazao kako je demokra-
tija, koioj oni pevaju pobedne pesme kada ona
sluzi niihovm ekonomskm svrhama iii klasnim
interesima, nekorisna vladajucoj klasi. Bez da
pominje imena, on Sc pozlva na onaJ dec fran
cuske vladajuce klase koia je prpremila put
"a fasst ckog provalnika i koja nje maria Ia
politicku demokratiju Francuske wise nego sto
ie mario Hitler Pad kapitaistcko- burzoaske
Francuske sadrzi vaznu pouku Il istoriji delo-
vanju onoga sto nasi sopstveni kapitaisti
niihovi besednici nazivaju "nasim naeinom ii
vota''
Oval odnos, prezlra prema "prosecnom gra-
dianinu' (sto znaci, glavnom, radniekoj kla-
si) vezi sa njegovim razumevanjem, inte
resovanjem, u drzavne poslove, nagovestava "a
prepascuiuce uporedjenje sa odnosom stare
drevnih atiniana prema robovima oslobodje-
MIN liudima. Kao sto smo vec primetili, II po
sledniem slucaiu nj robovi, nj oslobodjeni ljud.
nisu "a svrhe vladavine, smatrani osobama.
prvom sluGaiu, kada Sc besednici vladajuce kla-
Sc pozivaju ma "javno mnJenje" ma "javnost''
ina "narod',, oni stvarno ne misle to sto kazu
Sa stiavni1n mnjenjem" oni misle ma vladajucu
klasn. a sa ssnarodom'' ma 'najbolii narod"!
tako dalie Kao. sto Marks istice u niegovoj du
bokoi primelbf: ''Vladajuce ideje svih doba
bile su uvek ileje v1adajuce klase." Iii ola olako
preokrenemo iparafraziramo, ''Vladajuca klasa
syih doba uveki je nametala njena klasna mis-
ienia poglede na n,ase naroda kao vladajuce
ideie ! noqledes doti6nog doba.''
s"covek ie uveliko stvorenje cd navika Stvar koja
ud.ra nieeove osecas ina opste malog ucaa negovu
;aao vladayiua neprestano udaena vidka teSko