RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-27
kroz Partiju Federaciju

dobar upecatak ma sve nase cla-
move simpaticare, te dali nam
jos veceg potstreka "a rad ma
sirenju nase ideje. No, pored to-
ga, svakim damon Sc primecuie
ola uslovi "a nasu ideju bivaju
sve to povoljniji. Znaci, radni-
CT Sc sve wise interesuju u re-
volucionarno ucenje naseg po-
kreta. Ovo "a mas nije nikakvo
iznenadjenje, jer ne samo da
smo to o6ekivali, nego smo bill
cvrstog ubedjenja, da &c radnici
u skoroj buducnosti poceti da
misle o sebi i svome oslobodie-
nju. A kada Sc oni jednom cd
luce u tome pravcu, neminovno
da &c Sc obratiti S. L. P, posto
nj jedna druga organizacija ne
zagovara i radi "a oslobodjenje
radnicke klase.
Drug M. P. Vidovic il Mon
roe, Mich, (clan Ogranka De-
troit) bio je ma nasoj prosloj
konvenciji. Ali nekoliko dana
pred konvenciju, on je bio u Mt.
Clemens, Mich, i upoznao Sc sa
dive radnice, koje SUI bile dosle
il Aliquippa, Pa, to mesto. U
razgovoru o drustvenim - rad
nickim - pitanjim, drug Vido-
vic nije propustio priliku, a da
i'm ne rece nesto o naSoj kon-
~venciji, te kako hi bilo dobro cd
njihove strane, da posete nasu
konvenciju. | owe dive radnice
poslusale su savet druga Vido-
vica i dosle ma konvenciju; pra-
tile rad konvencije i njenih afe-
ra. Pri rastanku i'm, drug Vido-
vic in je ponudio da Sc pref
plate ma RADNICKU BORBU.
Ponuda je primljena - jedna Sc
pretplatila ma RADNICKU BOR-
Blu a druga (za svog sina, koga
! ocekuje il vojske) Sc pretplatila
ma WEEKLY PEOPLE. Pri ras-
tanku sd drugom Vidovicem, po-
menute radnicke zene, izrazile
su zelju da dobiju sve brojeve
R. B. i w. P, u kojima Sc budu
pojavili izvestaji sa konvencije,
skupstine i drugih afera.
Prvi put gorepomenute rad
nicke zene posetile su nasu kon-
venciju i konvencijsku skupsti-
MI, posmatrale rad konvencije
cule govor naseg govornika, i
dosle do zakliucka da je to or
ganizacija koja istinu govoru;
da je to organizaciia koju treba
svaki iskreni radnik i radnica
da pomaze.
I drug P. Dobric, clan Ogran-
ka East Chicago, sa svojom dru-
garicom, posetio je ovogodisnju
nasu konvenciju, sa koje je oti-
sac zadovoljan. S MIN smo jedne
ve6eri proveli priliGno dugo u
razgovoru o nasoj organizaciji i
radnicima. Krivo mu je Sto rad
nici pasivno gledaju ma mas po-
kret, tie kako je kod Min tesko
agitovati; kako mnogi odobra-
vaju program S. l.. P, ali neee
ola Sc pretplacuju ma nasu SIAM
pu, kupuju nasu literature, i u
tome pravcu vodio Sc mas raz-
govor.
Dabome da radnici nisu Jos
tako zainteresovani u naSu de
| iu, kako bi trebalo i kako bi mi
zeleli. All ne treba gubiti cinje-
nicu il vida, da su ii nasi rad
nici cd kada su poceli gaziti pc
zemlji, trovani sa raznim patriot
skim frazama; tie pricano i'm ka-
ko ola nije kapitalista, da bi oni
pomrli cd gladi; da SUI radnici
i kapiatlisti "braca" it'd, it'd, u
beskonacnost. Tai otrov Sc ne
moe izbiti IL njihovih glava "a
"A sata, niti "a "a dana. Tai pro-
ces - process da Sc radnici raz-
vencaju sa tim lazima = mora
uzeti DUE vreme, nego sto hi
mi zeleli. Nc iedno treba da nam
lie jasno: hteli iii ne hteli, rad
nici &c Sc jednog dana raskrstiti
sa tim lazima i otrovnom pro-
pagandom, jer kapitalizam ne
moe dati ono bez cega oni ne