Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-26

ZdSCIhQ DC JC la
Dunaju prvic sestala medzavez-
niska komisija "a upravo Az
strife, v kateri so zastopane Sow.
unija, Anglia, Zed. drzave in
Francija. Doslej je bill Dunaj
Samo pod kontrolo soyjetske
armade, a danes je razdeljen
med vseh pet omenjenih armad,
.orej slicno, kakor je Berlin
,azdeljen V okupacijske predele
ned poveljstva ruske, angleske
n ameriske Wade.
Vsled nesoglasij med zavez-
Tiki Q enotni upravi Avstrije je
' njenem gospodarstvu nastala
Jelika zmeda in med ljudstvom
IA Dunaju lakota.
Velik vzrok nesporazumu
ned zavezniki je vprasanje av-
strijske Wade.
Kmalu Pc prihodu rdece ar
made ma Dunaj je bila ustanov-
Jena nova avstrijska vlada pod
nacelstvom starega socialdemo-
krata Karla Rennerja, S katero
pa sodeluje samo sovjetska Via
IA, docim 10 Amerika in Angli-
ia nista hotel priznati, ker sta
10 smatrali "a orodje ruske VIA
de. Tudi o tenn SO Sc ma tel prvi
skupni zavezniSki konferenci
ma Dunaju veliko posvetovali.
Pisec casniSke agenture ONA,
Landrum Boiling, je napisal o
tezavah preporoda Avstrije sle-
deci clanek:
Pred dvemi lett so zavezniki
naznanili, da je njihov namen
ustanoviti demokraticno in svo-
bodno Avstrijo. Napredek ma
potu k temu cilju je pocasen to-
da siguren. Vodnik pa je komi-
sija stirih velesil, XII je zacela
poslovati v tenn nekdaj tako We
selem mestu dunajskih valckov.
Toda stara veselost Sc brzkone
Sc dolgo ne DO vrnila. Use kaze,
da DO najtezje postaviti Avstri-
10 zopet ma meme lastne noge,
da 81 pomaga sama naprej -.
Tezje cello kot Nemcijo.
Vzrokov "a to je vec. Nave
del bonn lie nekatere izmed Min:
1. Zavest samostojnosti Az
STRIFE DO treba Sele znova ustva-
RITZ. Skozi dolgih sedem let so
81 gospodarji Hitlerjeve Mem
CHE ~prizadevali z vsemi svoiimi
silami in uporabljali v to VISA
sredstva, XII so jim bila ma raz-
polago, da popolnoma izbrisejo
vsako sled tega, da je bio ne
koc nekaj, kar Sc je imenovalo
Avstrija. Spremenili SO meie
pokrajin, zatrli nekatere sege in
navajo, zamenjali imena, pre-
s~eljevali prebivalstvo in unice-
vail z velikanskimi napori pro-
pagande vsako misel ma avstrii-
sko posebnost kot pokrajine in
naroda. Mnogo ljudi DO treba
popolnoma prevZgoiiti, posebho
mlajse generacije, ako jim bo-
mo hotel dopovedati, da MISC
Nemci, temvec Avstrijci.
2. V Avstriji DO tudi mnogo
tezje odpraviti naciste il JAYNE
ga zivljenja kot V drugih deze-
lab, izvzemsi Nemcije. V teku
let, XII so neposredno sledila
Hitlerjevi okupaciji Avstrije,
je vladalo V dezeli blagostanje
in Nemci SO brez posebnih te-
zav nastanili ma visa vplivna me-
sta %nacisticne pripadnike mai
cistejsega kova. PR sedanji cist-
Xxi posvecajo zavezniske oblasti
svojo pozornost v prvi vrsti o.
MIN nacistom, XII so Sc pritepli
IL Nemcije. Mnogi izmed lokal-
min n%acistov, XII MISC bill Ia vi
sokih pozicijah, SO Sc mogli radi
tega drzati in so Sc vedno ma
poslu. Ma Dunaju ma primer Sc
zidovski krogi pritozujejo, da
je najvecja tezkoca pr vraca-
nju z~idovskega premozenia in
kaznovanju agentov gestapa OBJ
strukcija nacisticnih uradnikov,
XII SO obdrzali svojo sluzbo in
zavlacujejo vse naredbe, kate
rih namen je povratek premo-
zenja oropanim Zidom ali ka-
znovanje nacisticnih policiiskih
agentov. Vsled tega utegne ira
jati Sc dolgo, dolgo casa, predno
Ho 4Ir4Ir~