RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-10
Drzava i S~ocDalizam

Sc <o@@% CfFSiTlI4-
listicka drzava', 'nacionaini~ro-
cijalizam", sustastveno Jc sye
iedno tie isto. Razlika ie saino |,
nazivima.
"Drzavni socijalizagn' pslazi
cd tacke gledista, Ga sva srels-
iva proizvodnie, iii bar najglay-
Mia, kao j poljoprivreda, prita-
daiu DRAW. Posto Ia sted-tva
proizvodnje ne posedgju, formal
no, pojedini kapitalist1 ve@ dsza-
va, a drzava je IL ruaar1a buo-
krata, to &c birokra1i isscrt:fa-
vati ia sredstva do najvi&ep nao-
guceg stepena Il korist sV0ies bi-
rokratske kaste. Inou@ktn0, "a
ipak stvarno, bir0kra5t poStalu
izrabljivaci. Oni zarneojult, kapi-
taliste. Oni p~laniraju, Folikos ia
Sc proizvadja, koliko ia g. kcea
nagradi it'd. A izbornu maaou
udesavaju ma tai naclo d. slast
estate stalno NINA Il Yukanaa /
Jos to nazivaiu "den1Gsratiiosn'.
Drzava je potpuno administration
ekonomskoq ZiVOta. C.ia via-i III
"uprava'' i administracja dotazi,
stvarno, cd ozgo, Cd c~iiokraisIe,
a ne o. ozdo, cd prolZvad'a.a.
Otuda, tacno je ia je tt drzauni
kapitalizam, a nikaEc Soc,aIi-
Fam.
To je kako ga je ba& th'sels
nazvao 'idealni kapitai1sta". Haz-
lika izmediu konvenclonats,ih
kapitalista i ''idealnog k~ap,laf5s-
tie" jeste tome, sto Je kssi pcs
1ednjeg skoncentrisaf1ja =, sh-
zenija moe kapitala- neso :od
prvog, protlv radnicke kfas,,, a
i moe konkurencije pactsg~thn-
gin zemalja sa privatnin, i'r~:o-
! ledinacnim, kapitaliznaesn,
U najvaznijim crtansa, ii eHo-
nomiji, ovakav je i H~itlssotE~s'a-
cionalni sociializam - T.! fraei-
Fam u kojem kapitaiistitka "hia-
So poseduje sva sreosava sseiz-
vodnje kroz drzavu FsrzI 1aeaa.-
Ike Il ropstvu Ia svo juKofistfsko-
rist drzavne birokrauje. Razhha
ie Il tome sto je Hitler sd sycy,n
gangsterima uZeo "saVIs1ncrnll"
naziv, kojiln je dao baI do savk'e
neobaveStenim masagna, Tutisak
ola Sc to uspostavlja .nacaoaafni
! socijalizam'. Neverovatao ied a
bi Hitler uspeo da taiso ~sv1vsto
priveze uzase ogromno neInasho
pucanstvo, u~kljucuinct y-hhi
! dec radnika, da nije mac tasste-
pax "socijalizma''. On Je znao.aa
radnici, nagonski ako ne srss-
no, traze Socijalizam ttuda le
to bila pogodna prevara da.iirse
ulovi. | on in je ulovIC.
"Socijalisticka drzaVa' pofazi
ga iste taeke gledista. Dok Sc u
Rusiii morala podnos,ti psois-
terska drzava, radi usavfsavaaja
uovecavanja sredseaVa prehzs=
vodnje, i radi unistenja Ha=a,
tdrzave kao takve, trehaio je-ae-
staff. Trebala je izunaFetf zaJed-
no sa klasama. (Molosev j. rskao
los u 1888. da u Rusrji stvasro
nema klasa.) l mesto Gfzave,rk o-
ia ie radnicima kroz sovJeteshaa'
iii trebala je da bude, "shornl
organ vlasti, trebalo Je asneeHa-
viii upravu S~ocijalis:it ssh stn-
dustriialnih Junija Bsse'a.snu
tZaiednicu. Ali, kao sto ziaassse,
ovako Sc nije desilo.
Posto sovjetski zvanie,nsf~ksjr
81, cd ekonomskih usloya5bni de-
gurani do tacke koju srao Hfssao-
cas- istakli, nisu produziii De keo
nistickim pravcem, ko1r jrtfes-
now i Lenin usvojio..O
protiv otisli suprotno@i Dcskso-
nizmu i Marksizmu isLeililnzaTsu
- sto je sve jedno tie ists i
zaplovili stramputicora eti-szetaJn
radnicke klase.
Iako SUI stvarno osstupihao sod
Marksizma, sovjetski AbfrokEati,
Sc nisu u potpunosti.formalso-i
iavno odrekli M~arksizma~fs0eska
i'll primorava da podTzaua1asj es
bar nesto Marksisticko Ato.sAe-
~