RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

dlsta nJegovih sledbenilza, on moze celu
naci]u gurnutj propast, raspolazuci sa
takVom sllom, tajnon policijon.
SVrha ie taine policije, kaze tai dopisnik,
Ga "drN zatvorena usta" protivnicinna rezima.
Lasto to? Nisu Ii partizani obecavali slobodu
/ "demokratju", Gak svojim protivnicima?
a sada ne samo da to ne daiu, nego JOS
prlbegaVaJu naigoren obliku diktature Pos
to partlzanski poIlret usvaia kapitalisticka
nacela i kapitalistiGk sistem on bi trebao
pruzitl ono Sto ie obecao Mi bi sasvirn drukce
goVorili dktaturi u Jugoslaviji, kada bi
to BIO oblk vladavine prelaznog perioda IL
kapltallzma u Sociializam. To niie slucaj ta-
mo. Proletarijat budu6i nnaniini morao
bi pribeci diktaturi proletarijata, da bi odrzao
Veclnu stanovnStva pokornost progresa-
nosecem rezimu. A posto to nlje takav
rezim mi osudiuiemo danasnju diktauru
CHA ie svrha da utvrsti vlast nekih bur-
zoaskih grupa na racun svih drugih.
Pomenuti dopisnik isti6e da je vladajuca
grupa ialo nakIoniena Sovjetskoi Rusiji. Pa
Sta tim? To niu Jos ne dini revoluconar-
nom grupon Nlti je wise Sovjetska Russia
reVoiucionaTna proleterska zemlia. Cak ako
hi Sc potpuno podali pravcu 'soVjetizacije"
Jugoslavije na ruski nacin ako bi to postigli,
sta bi onda imah? Imali bi now tip kapita-
lima drzavni iii totalitarijanski kapita-
liam
Doduse mi ne tvrdmo da partizani ne
bi dozvolli "den1okratiiu" pretpostavlja-
juci da ce Sc drzati njihove sadaSnje do
sadasnje burzoaske poltike - docnije kada
bi bill potpuno sigurni da III "denokratija"
nete izbaciti Il sedla; kada uklone sve sto
je protiv niih Takvu bi "demokratiiu" dao
pokoini ~ Hitler Bas takvu "demokra-
tiju" daiu sve kapitalistcke zenlie, koje ka-
da primete da te III 'demokratiia' izbaciti
il sedla, Cd jednom je suspenduiu. l Alex
sandar je inao jedno vreme demokratiju,
ako nakaradnu. Kada je video da bi ga ona
mogla izbaciti IL sedla, sto Sc vecinom du-
guje uvetanoi klasnoj borbi on je posla
bogu ma ispoved. -
Pa IL cenu Sc onda razlikuje partizanska
"demokratiia" cd ostalih kapitalisti6kih de-
mokratiiao U nicemu. Uloga Titine tajne
policije jeste da goni u strah najiskrenije
elemente, verovatno prave revolucionare,
gde Sc, i ako Sc takvi pojave, :Svakoga Sc
zigose da je "fasista" ako Sc protivi njegovoj
uredbi. Demokratiia nena pravo da pro-
ganja nj fasiste, samo ako Sc oni pokoravaju
demokratskim propsin1a; ako ne zagovara-
iu ne vrse nasilie mad ostalim stanovnici-
ma. Demokratija priznaje slobodu misljenja
svakome.
Istina je da Sc Jugosaviji pruza orsir-
ma sloboda onima koji stole uz rezim. Ali
takvu slobodu su davali Hitler Musso-
lini. Kada SUI ruski boljsevici, proslcm
svetskom ratu zagovarali revoluciju oni nisu
obecavali nikakvu demokratiju nego "dikta-
turu proletarijata' Oni SUI pobedil ma toi
PLATFORM. l primenii su ono sto su zagova
rail-. To je blo posteno logcno. Tito par
tizani nisu zagovarali nikakvu diktaturu nego
"demokratiju" Pa zasto je onda ne daju?
Ako klasna borba - revolucionarna klas-
ma borba - popreti neposrednoj buduc-
nosti burzoaskon1, iii potencionalno totaii-
tarijanskom, stalinistickom, rezimu Jugo-
slaviji, najverovatnije ie da "demokratija"
tamo nece nikada sunca ugledati. Pa ipak,
mi bi svesrdno pozdravii razvitak takve,
revolucionarne, situacije
SusTINA REvOLUCIJE niie da &c no.
va klasa upravljati posredstvom stare
upravne masinerje nego da &c raz-
biti tu maSineriiu i yadati posredstvom