RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-24
STA JE SA "SOCUALISTIMA''
/ "KOMUNISTIMA"?

Ovih dana, nakon nemacke predaJe. sa-
veznici imaju poteskoca naci 'pogodnu' gru-
pu II Nemackoj koju da stave ma vlast ill
da NINA kooperise. Izgleda ola su prisiljeni
"izmiriti' Sc, "a momenat sa Doenitzovom
grupom, koia Sc sastoii vecinom Cd ratnlh
zlocinaca, ukljucujuci poglavicu grupe, Doe
nitza Sami saveznici veruiu da Doenltza tre-
la izvesti pred sud "a njegovo dosadasnle
saradiivanje sa Hitlerom,
Ovo je eudna pojava Sve ostale zemlje
inale su po tr-Cetiri Wade iii grupe gotove
da stupe ma vlast, nakon saveznitke pobede
u Nenackoi nerna Jos "a sada niledne grupe
osim dosadasnjih ratnh zlocinaca Sta Sc
dogodilo sd ''komunstma" "socilal1stlma
Ear oni ne sede istu stainistlcku hnilu kao
ostala njihova braca IL druglm zemllama'
Iii, nije Ii nekim slucajem njih osvo]ha na-
cisticka propaganda Il korlst naclzma, kao
sto ie "demokratska" osvojla ''demokratske
staliniste
Mozda je takvo tudo odgrano Nemad-
koj Kao god sto je Stain nje8ova kilka,
raspirio panslavisticku pro-"demokratsku
propaganda sa kojom ie osvojio "levicarske'
<.
propaganda osvoiila ''levicarske' elemente
Nemacke u korist nacizma pan-germanlzrna
Ako Sc tai sovinistiGki metod pokazao delo-
tvoran sto znamo da ieste rukanla Jednlh
zaSto on ne bi bio delotvQran u rukama
drugh A posto je Stain, nJegoVl, poceo
brbliati prvi u korist "denokratije' pan
slavizma mozda je to odagnalo nemacke
levicare liniju n-germanlzma. Ovo Je
moguce zbog toga sto NemackoJ tesKo
da ie ikada - sd izuzetkom nekog vremena
"a vreme Marksa Engelsa - posto]ao po-
kret koii nije proglasavao "domovlnu lznao
Sociializma, iii komunizma. Nemacki SOW
nizam sc provlaci kao crpena nit skoro kroz
celu istoriiu nemaGkog radnickog pokreta.
Ako je to tako, onda je nemacka pro-
leterska istorija strasno osramocena. MI pref
postavljamo da bi nemaeki "komunlsn
"sociialisti" bill gotovi ola traze viast ma
slican nacin, kao ostali stalinisti i mace
| levicari. DO drugin1 zemljama - "demokrats-
ku' vlast - ako bi sledili istu stalinisticku
levicarsku "demokratsku' politiku.
Ali, prkos svih nagadianJa, postoll JOS
iedna NADIA, koia bi obradovala Markslstlcke
SOcl1allStG 20 CelOH SNGtl u F>oiiAo 'ANA
| ina. To je, mi nagadjanao: prvo ola su ne
! n,acke noase razocarane u stalinisticki "komu-
nizam', kao u sajdemanski "socijallzam )
| i drugo. da je tamo vec stvoren now reVo-
lucionarni pokret koji Sc JOS ustrucava' raoi
| svoie broine slabost miltarnog terora, lzacl
| potpuno ma povrsinu. Jos nazad godlnu dana
| mi sno culi da takav nekakav pokret postol'
! prikriveno u Nemadkoi - pokret kor "a
eovara proletersku revoluciju odbacule Sta
| lima stalinizam.
Ako je ijedno Cd poslednie dvoje taeno, a
narcotic poslednje, obraz nemackog pro-
| letarijata bice naskoro osvetlan Revolucio-
narni pokret &c Sc pojaviti, koji ce bez sumnje
| preplaviti naciju, takvoj ogorcenosti, kakva
"a sada ne postoji drugim evropskim zem-
! llama protiv svake klasne vladavine.
Nasa je zelja da Sc ovo dokaze tacnim,
| nikako prvo - to jest, da je nacizam pam
| germanizam osvojio nemacke radne mase.
Svakako mi sumniano da &c stalnizam
naici ma vrlo prijateljsko zemljiste Ne
| n1ackoj.