RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-27

LdIdJu u pOtpHtlOstI IISSoNo SaiiijS iaAiio
sobeeanle tpotpune samovladavine.' Ma isti
nacin SUI britanski t~orijevcf obiasniavali de
mokratiju'' 'ssamovladavinu" Ii Indiji pre-
i Ia vreme rata da le ista imala demo
kratsku'' ''predstav1ltku" 'samovladavinu'
III koliko je to rloguce'.
A da je gornie o~becanje potpuno lukavo
lazno, dokazuju i druge izjave Attlee-a,
koji le resao "da niegova nova radnicka
vlada sledi duh / na1nere samovladavine koiu
je trazio Sir Stafford Grips u 1912, . koiu
ie India odbila." A posto ie India odbila
tn "samovladavinu' kolu Joj je ponndio
Grips koju &C Attlee takodjer p~onuditi,
onda mi znarao, bez dalnjeg istrazivanja, kak-
WI "slobodu" 4nezavisnost' 'ssocijalisticki"
kabinet i p"arlanenat namerava "a Indiju
"SoclalistiGka" vlada je vec poduzela mere
da Sc uspostavi ia indliska "samovladavina."
Plan je tolika "demokratski" kao ia ga II
Hitler iznislio.
"Wavell Ebritanski Vice-Roy, iii vladar
~IndileJ, govore6i IL New Delhi preko Sve-
Indijskog rad5a, rekao ie da je u potetnoj
meri, britanska vlada mega o~vlastila da stvor.
Izvrsni Savet. koji bi mao potporu glavnih
indijskih politickih partila, neposredno nakon
izbora." Kakva je to 'pocetna mere" "sarno-
vladavine' gde ledan covek inaenuie sve via
dare? Sto Sc tice toga, da bi ii imenovani
vladari nlorali iTnati potporu ~"glavnil in
dijslxih politickih p~artila', to le lako. Wavell
je u stanlu nati u svakoj ~pojedinoj partili
pc jednog britanskog ulizicu izdainika IN
dijskog naroda, koga da imenuie Il tai ME
gov "Izvrsni Savet.'
A posto Attlee nanerava slediti duh i
nanere" Cripps-a, u Sijol ponudi n~ajvisa
"sloboda' i "nezavisnost'' Indiji bese Ii tome,
da Sc nju 4eini politicki ravnom ostaiim
Dominijanaa britanskog c~arstva, India bi
dobila TEX delimicnu nezavisnost. a nikako
potpunu. Sta wise, ovo bi mogla blti pre-
vara. Mozda India ne bi nj toliko dobila
nakon sto bbpristala ma takvu "slobodu''.
U Italiji, sve do sada, vladajuca koalici-
ia, ciju hrptenjacu takodjer, kako izgleda.
sacinjavaju razni "levieari' u glavnom
"komunisti' d Socialist" - nije sluzbeno i
jasno ~iznesila svoj stav o kolonijama i po-
granicnim teritorijan1a. Misljenja i zahtevi
su TEX isticani nezvanieno i pretezno, ras-
prava je bila u korist zadrzanja kolonija kao
i pogranicnih teritorija. Socialist" i "ko-
munisti" nisu Sc zestoko protivili tim ma
merama.
~ -Najposle je Palmiro Togliatti, ~n'konau-
nistaY i'ministar pravde, izjavio prema UP
vesti IL Rima. cd IA. septembra, da "sve kolo-
nije trebaju biti o~slobodjene j ostavljene nil
hovoj samovladavini. On je rekao da u perio-
du wise cd sezdeset godina one nisu bile
nista drugo nego breme Italiji.
III potpisanom uvodniku u novini Unito,
Signor Togliatti je oslikao ODE, stare i move,
kolonije kao izvore nereda koje nisu ucinile
niSta u pomoc talijanske ekonomije nego
umesto toga o~stvarile su Sc u imperijalizam,
tiransku diktaturu, rat i gubitak talijanske
slobode." U jednu ruko ovo "~odricanje" "a
drzanja kolonija' jeste "a veliku pohvalu.
U koliko smo mogli primetiti prateci SIAM
pu, Togliatti je prvi "komunista" u Evropi,
i svagde danas, koji Sc "odrice" k%olonija.
Ovako bi trebali postupiti i francuski engles-
XII, jugoslavenski i svi drugi, "komunisti' i
"socijalisti", ukljucujuci i Ruse. Tada bi bar
ma toj jednoj taeci zauzeli ispravno stano-
viste.
Ali mi vidimo lukavstvo u Togliatti-evom
"odricanju" kolonija. On to ne cini radi toga
sto je on iskren revolucionar, iii sto je iskren
bar ma tj jednoj tacci, nego zbog toga sto
vidi da &c Italia izgubiti svoje dosadasnje
koloniie i ovako i onako. On je ocenio situa-
ciju da &c s~aveznici ocerupati Italiju "a
kolonije. I da Sc ne bi sramotio i branio ono
sto vidi da &c Sc izgubiti svakako, on je