Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-08

O0AAA ~
cialist sedanje dobe Harold j..
Laski je professor politicne INA
losti ma londonski univerzi cd
eta 1926 dale. PREF je bill pre-
davateli V univerzama Yale in
Harvard v Zed. drzavah. La
ski je svetovno Znan intelektu-
alec. V angleskih delavskih kro-
9Th je bill dolgo smatran lie "a
lcvicarskega socialista, a sedaj
G vzlic svojemu radikalizmu
orcdsednik eksekutive angleSke
1elavske stranke in v Mi poleg
tiStih vodilnih clanov v DELAY
ski stranki, XII sedaj tvorijo an
glcsko Waldo, najvplivnejsa O.
sebnost. V volilni kampanji ju-
MIA pa do S julia to leto 81 ga
ie Churchill izbral "a glavno
tarco napadov. Churchillovi po-
mocniki SO oh enem radi nami-
gavali, da Laski nj angleSko
ime in pr tenn dodajali Sc me
rico antisemitizma prot MENU.
V clanku, XII ga je napisal "a
casniSko agencijo ONA, ma ka-
tero je narocen tudi Proletarec,
pravi Laski o pomenu minulih
volitev V Angliji med drugim
sledece:
V prvih dneh volilnega izida
nj Sc povsem jasno, kolikSen
DO obseg socialisticne image =
katere 81 Sc nj mogoce V polni
meri predociti.
Nihce V naSem glavnem sta
nu (delavske stranke) 81 nj upal
misliti ma tako masivno in ia
sno, ter tako popolno zmago.
Mic mani kot rs Churchillovih
ministrov je izgubilo svoje Sc
deze. Liberalna stranka Sc ie
sesula. Niti Sir Archibald Sin
clair nit Sir William Beveridge
Qiberalca) nista dobila sedeza
V parlamentu.
Odkar je bill leta 1906 pora-
zen premier Balfour, Sc angle
Ski volilci MISC nikdar vec lila
viii S toliko jasnostjo kakor 5.
julia t.. l.. Delavska stranka
prihaja zdaj ma Waldo ne vec
samo kot stranka industrialnih
delavceV, temvec je postala "a
res predstavnica wolfe vsega
naroda. sStranka DO tudi mnogo
mlajSa. Veliko nash zmag lie
bio izvojevanih cd cisto mia
din ljudi, katerih vnema in ma
vduSenje nam dale sliko razpo-
lozenja volilcev.
Mnogo znamenitih torijev DO
vsaj zacasno izginilo il nasega
javnega zivljenja. Zakaj je bill
Churchill tako znacilno tezko
.porazen? In to ravno ko ie bill
ma visku svoje sile in slave? Da-
mes vldimo, da je storil pravi
politicni samomor.
Pred vsem Sc je globoko mo-
til glede pameti in p%oliticne ere
losti angleskega naroda. Neka-
ko pc "firerski" je poskusal il
ten nash sploSnih narodnih vo-
litev napraviti osebni plebiscit
"a zaupanje V njegovo osebnost.
Svojo volilno kampanjo je zgra-
dill ma udarcih in napadih, XII so
bill nevredni njegove v~elicine,
in sramotili narod. Preprical ie
lJudstvo, da nj pravi MOI "a ma
loge rekonstrukcije. Morda Sc
boil presentljivo pa je, da je bill
clovek, XII mas je vodil tako IL
vrstno v vojni, tako popolno-
ma nesposopen razumer1, kai SO
njegovi vojaki mislili.
Ponovil je ~najvecje zmote in
zablode David Lloyd Georgia
IL leta 1918. Postal je toriiski
arlstokrat, XII misli, da mu ie
oblast prirojena in dana "a
zmerom, pa smatra, da je kriti-
ka opozicije zalitev proti ME
mu. Zahteval je, da mai vsi mi
sllJo, da je ravno on nenado-
mestljiv.
Pozabil je, da v demokraciji
nikdo ne more postati nenado-
mestljiv. Zdaj, ko ie delavstvo
prvic dobilo svojo vecino, Sc
odpira ma Angleskem nova ia
"a zgodovine. Mice izmed mas
ne misli, da utegne biti vlada-
ME v teh teZkih Socib dr,,oo