Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-13

Telephones: ROCKWELL 1854
"Zmogo deiovske stronke bi biIo "a
Anglio noiveeia pogUba" (ChUrchM
Da, verjemite ali ne, Anglia je danes V vecji nevarnosti
kot pa je bla kdaj med vojno. Kajti sedaj il preti sovraznik cd
znotraj. PREF je stegoval roke pc Mi lie cd zunaj.
Ia sovraznik Velike Britanije, XII je trdnjava demokracije,
je socializem. Tako je ugotovl sam velki Winston Churchill,
obozevani vodja Anglije skozi vojno, il katere 10 je v Evropi
sreeno otel, sedaj pa Sc postavil ma cello borbe, da odbije cd ME
tudi "sociaisticno nevarnost".
V tel trdnjavi demokracije bodo imeli MANFRED dine 5. julia
parlamentarne volitve, prve pc desetih letih. Glavni stranki,
med katerima Sc gre "a prvenstvo, sta torUska in delavska. Prva
ina v sedanji Ce razpuScenD zbornici velko vecino. Ma drugem
mestu je delavska stranka, XII je imela re veliko vc poslancev
kot v sedanji zbornici in zaveda Sc, da DO dobIa pref ali sej We
cno v draw. To pa bi bio "a Anglijo najvecja nesreca. Ne samo
nesreca, ampak katastrofa. Tako trdi Churchill Demokracija bi
IL Angije izgnila neznano kan, kakor megla. Civilne svobodsci-
ne bl bile odpravljene in mad ljudstvom bi zavihtel svoj totali-
tarni bic gestapo. Kajti socialism in demokracija, to dvoje nka-
kr ne gre skupaj, pravi veiki orator, XII pa ie pi tenn cisto pre-
zrl, da vlada mad Indijo in ogromnim delom ostalega imperija
Veike Britanije popolnoma nedemokratcno. Tiste v Indiii in
V kolonijah, Xxi zahtevajo civilne svobodscine, posiia hladiti nil
hovo navdusenje "a demokracijo v zapore.
Ako zmaga delavska stranka, Sc CHRISTIE "a prihranke in
imovino. Prihranke yam DO unicila z inflaciio, irnovino zaplenila.
Delati boste morali ker yam DO vlada ukazala, "a zasluzek, XII
yam ga DO ona dolocila. Zavladalo DO tota1tarstvo, ceprav Sc de-
lavska stranka dusa "a demokracijo! Toda kako neki socia1izem
sploh more bti demokraticen? Nemogoce, pravi Churchill. Vzdr-
zti Sc more edino S polcijsko so, z odrekanjem svobodscin in
S spremenhvijo ljudi V avtomate. 9La
Socialism je gorje "a dezelo, je rekela Same komunizem je
Sc vecje zo. Tako je Churchill V tenn svojem prvem Rampant
skem govoru pc radiu, V agitacii "a torijsko stranko, mimo-
grede povedal tudi Rusiji, kaj misli 0 Mi, oziroma njenem komu-
nlznu- Steer pa je Moskvi to Churchilovo mnenje re dolgo INA
no. Mar nj pred lett v Italiji slavil Mussolinija "a odresenika ME
COVE dezele pred barbarskim komunizmom, XII je stegoval svoje
kremplJe pc Mi? Mar nj on eden glavnih besednikov "a obvaro-
vanje kapialEzma in kolonijaInega imperializma Velike Brita-
nje ter njenih sateitk?
Cudno, kako je mogel ia Churchill sedeti V svoiem kabinetu
z ministri, XII so voditeIi te strasne delavske stranke! Da, potre-
boval jh je. A Anglia jh je potrebovala, kajti Gree enterprise"
ne bi mogel zmagati, torjska stranka sauna ne hi bia kos nalogi,
borzijani ne bi mogi odpodii Nemcev, anglesko plemstvo tudi
ne, ne dvorJan1. Pa SO radi tega V vojni krizi povabili delavsko
stranko v koaGcjsko Waldo. In ia sedaj tako "nevarna" delav-
ska stranka = je med vojno mobilzirala produktivno sno Velke
Britanije in storila ve "a zmago V vojni, pr tenn pa opustila raz
redni BOZ, docim SO toriji cakali prve p%rioznosti, da udarijo pc
Mi ko nitro jim ne DO vc potrebna.
Veliki Churchill je sicer zvrgel krivdo "a razbitje koaliciie
hanJo, ceS, da il je predlagal, maj ostane V vladi sal toliko casa
ola DO tudi vojna z Japonsko doblena. Toda delavska stranka nj
hotela sprejeti ponudbe, pahnila je Angiio V volilni bi sredi
vojne ma Pacifiku. -5s
S temi ocitki il je hotel pritisniti pecat lzdrazbarice, XII il je
vec "a politicne ambicje kot pa "a sodelovanje v vojni proti lit
rohitu. a~r,
Tu, kot v drugih svojih ocikih pa je Churchill slabo naletel
Delavski voditelji ga sedaj vprasujejo:
Mar MISC v Fed. drzavah imeli predsedniske volitve tudi
sredl voJne, in vollni BOZ je bill res strupen - toda ~produkcija in
vojni napori MISC s tenn prav mic trpeli! Cemu mai hi bio v An
gIji drugace?
In ali nimata Australia in Nova Zelandiia delavske Wade?
Da, imata 10! Mar je demokracija v NINA kaj trpela radi tega?
Prav mic, kajti sedaj jo je v NINA vec kot kdaj pref. ODE dezei
1mata najboljse socialne zakone, tisk je svoboden, stranke delu-
JeJo brez ovr in o kakem gestapu nj tam ne duha ne sluha.
Ioda angleSki tomji pa so se ga re cestokrat posluzevali Ma
silja proti ljustvu donna, v Indiji ali v kolonjah Jim MISC neznana
stvar. as
PRAY je, da Sc je Churchill svetu predstavil tadi kot vodia
torijske stranke in pray j, ko je tako ocitno primal, da DO ME
govern je demokracija mogoca lie v kapita1sticnem sistemu. Ka-
dar dobi dezela tako Waldo in tako gospodarsko uredbo. v kateri
II nj dovoljeno izkoriscati mnozic in 81 kup6iti bogastev ma stro-
'ske srag delavcev in kmetov, tedaj. je to "totaHtarstvo". gestapo
diktatura in sploh najvecie zo.
Churchill brani ."dernokracjo" privilegijev, XII pa so Sc v tel
vojni izkazai "a povsen nezmozne voditi borbo z osiscem. cato
so moran DAFT vehko nalvaznejsih NEST v vladi zastopnikom de