davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
KOS
Povest il partizonske borbe

SO Sc trde, zebe mas, toda misel
ma ogenj in ma kurjo pecenko
mas pozivlja.
Zlatko re nabira suhljad. Bre-
skvar Sc S slano umiva, zalost-
no Opaque svoje hlace, XII nj
majo roba. ziberna skubi ko-
kos, Toncek je IL dina nahrbt-
nika privlekel tablico suhorja,
XII ga silno natancno razdeli,
Zlatko pa piha in piha v mokre
veje, ola ina re krvave oci. Po-
tenn prevzamem ia posel JAZZ.
Zlatko Sc sprawl mad razenj. V
kotanji re gori ogenj nash ku-
harjev, zadnje stegno mule smo
Sc resili, torej DO "a vse dovolj
topic jedace. Vendarle Sc bono
najedli pc tolikih dneh!
Toda S seboj imamo %ranjence.
"Malo zganja -. Malo zga-
nja!" stoce ranjenec ne dalec cd
mas.
Bolnicarka mas prosi cigaret
zanje. ziberna pravkar natika
kokoS ma razenj.
"Joj, putka!" vzklikne bolni-
carka. '"Kako bi teknila nasin
ranjenim tovarisem!"
Spogledamo Sc, ziberni obvi-
81 kokoS V roki, pogleda mas vse
30 vrsti in brez besede izroci
zokos bolnicarki.
MAR ne boste lacni po-
em...?" mas vprasa bolnicarka.
"Ah, kako bono lacni, sal ie
nula skocila v kotel!" pravimo.
Potem sedimo okoli ognja in
;akamo, da Sc mula omehca v
kotlu. Pozabili smo ma kokos,
kakor da je sploh nj bilo. ziber-
ma je razstavil pusko in Sc u
kvarja z MO, kakor da DO vsak
cas- sliSal povelje "a parade,
Breskvar 81 cisti cevlje in nam
razlaga, da jih nj dobro mazati
z lojem, ampak z ribjo mastjo.
Zlatko malaga ma ogenj, Toncek
81 silva rokavice, XII 81 Jill je bill
raztrgal, ko je dracje nabiral.
Cutim, da nam je vsem nekako
lahko in dobro. Kakor da nam
je vest cista vsega Fla. Preobr-
mem vse zepe in 81 wien ciga-
reto IL prahu in drobtin koruz-
mega kruha. Dalec nekje je "a
lajal tezki mitraljez. Dezevni
oblaki mas pretrgajo in sonce
mas obsveti. Cutim zemljo pod
seboj, Ia zemlja je domovina!
Cemu pa nam DO kokos? Lezem
ma hrbot. Lezem domovini v
narocje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
Romuniio voino odskodnino
redno PLAGUE

Oh casu premirja Sc je ro-
munska vlada pobotala z Mo-
skvo "a $34O, 900, 900 vojne Cd
skodnine, XII 10 mora placati v
blagu v teku Sestih let.
Cd tega mora poslati Rusiji
il svojih vrelcev petroleja V
vrednosti $3.50, 900 900. Dale
il mora poslati lesa v vrednosti
$40, 000, 900, v enaki vrednosti
zita, in raznega drugega blaga
v vrednosti 500, 600, 900. Prvi
obrok te vojne odskodnine ie
Rumunija re placala. Enako tu-
di Finska.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
Tone SeHskur:
(Nadaljevanje in konec.)

(Nadaljevanje in konec.)
Pet mas je, XII smo vedno sku-
PAL. Gizdavi Breskvar, Rajhov
Toncek, ziberna Bojan, sin moi
Zlatko in JAZZ. In ko hodijo to-
varisi il Cankarjeve mimo mas,
nam lakota uziga sladkostrast-
ne privide: ogenj, razenj, ma
raznju putka lepo rumeno cape
cena, morda Sc kak kos kruha
ali pa nekaj krompirjev V zer-
iavici -.
KokoS imamo. Res smo spali
ma Ilovi gori pod streho, ma sla-
mi, menda v soil, kajti ma stem
ie visela velika slika neke Gu
dne zivali, morda je bila sion
ali pa zirafa, v temi Sc nj dalo
prav dosti videti. Komaj Sc je
zacelo daniti, so mas Cankarje-
vi pregnali, da zavzamejo polo
zaje, mi pa smo Sc spet lacni
pomaknili nize spodaj pod vas
V majhno naselje dveh his, XII
Sc mu pravi Kurja vas. ODE hist
so zasedli tovariSi IL Staba divi-
zije in brigade, postavili smo
mitraljeze ma vse strani in 81
poiskali pred mrazom ~zavetje V
skednju, ker mas je posteno ze-
bio. Megla je segala prav do
mas, spodaj V dolini so Sc voza-'
rili tanki, mi pa smo bill v tenn
naselju sredi megle kakor bro
dolomci.
Ampak kokoS smo imeli! Ii
berna 10 ina obeSeno ma ma
hrbtniku kakor nedeljski lovec
XII Sc zadovoljno vraca z Iowa
Dolg je in me malice spominja
ma Puta, kajti prav take brcice
nosi kakor tisti filmski bedako-
vic, XII smo mu toliko smeha
dolzni. Zlatko in Toncek iSceta
proStor za ogenj. Breskvar in
JAZZ pobirava treske -. Toda, re
mas klicejo V Stab. Diva ma pa
trolo proti cesti, eden ma strazo
spodaj k hosti, drugi ma strazo
pred stab. ziberna 10 maine
kar S kokosjo ma strazo. Morda
Sc DO kasneje naSla kaka ura,
da 10 bono spekli. Toda nena-
donna mas prepode IL naselja mi
traljezi, Cankarjevi so Sc Ego
raj ma Ilovi gori spopadli z
Nemci. Spet begamo. Tolcemo
Sc skozi obroce sovraznikov,
plazimo Sc pc trebuhu, mokri
Smo in blatni. Ponoci smo Sc
uStavili globoko v gozdu. Ko-
kos Sc vedno visi ma nahrbtni-
ku. Otipavamo 10. Rejena je.
Res, prava kokoS je in rejena!
Toda ponoci ne smemo kuriti.
Niti cigarette ne smemo prizga-
ii! Sovraznik je spodaj ma &C.
Sti, tri sto metrov dalec. Niti
ma glaS ne smemo govoriti. Raj
locno slisimo ropot tankov. K
Sreci smo prevec utrujeni, da hi
mas kokoS vznemirila. Zaspimo
brez besed in brez leila ma mo-
krih tleh.
Ko Sc zdani, javljajo nase IL
vldnice, da Sc je sovraznik pre-
maknil. Dalec naokrog ga nj,
Orez skrbi smo "a nekaj ur. Oh,
zdaj bono vendarle lahko "a
kurili! Motamo Sc S premocenih
Sotork. Slana je padla. Pocasi
Sc dramimo, pretegujemo, noge
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05

Browna V katerem u~gotavlja,
da je danes Amerika edna de-
zela ma svetu, XII SO il ma razpo-
lago atomske bonnie. Maj Jill
zacne uporabljati polagoma in
S tenn 81 DO zagotovila dominant
no pozicijo mad vsem svetom.
K
Slicnim sanjam Sc je nekoc
predal tudi Napoleon, V novejsi
dobi pa italijanski "duce" in
nemSki "firer". In seveda mno-
go drugih. Kako so skoncali, je
re zgodovina.
Kapitalisticni listi nam zatr-
jujejo, da je nacizem V Evropi
zadusen. Mogoce. Ne morejo pa
tajiti, da je SEINE Hitlerjeve fl
lozofije pablo ma ameriskem
kontinentu ma ugodna tia. Ali
pa da ne uspeva. Omenjeni ko-
lonec G. R. Brown je placan "a
svoje "ideje". In ako hi Hearst
ne bill idejno ~fasisticnih nazo-
rov, ga ne hi podpiral.
K
Svet Sc zelo zanima "a obrav-
nave prot vojnim kriminalcem
in caka, kaksne kazni jim bodo
nalozene. A prosekutorji so pr
tenn pozabili ma glavne povzro-
citelje svetovne mizerije. Ii so
bill tako humanitarni, da so po-
slali "samo" nekaj mad 40 mill
jonov zemljanov V vecna lovi-
Sea.
Prav mic nam ne bi torej sko-
dilo, ako Sc hi zaceli zanimati
tudi "a "mirovne" kriminalce,
predno bono pozabili, kaksna
je bila ia vojna proti faSizmu.
Ali Sc vam ne zdi, da je re
skrajni cas- zaceti pometati tudi
pred svojim pragom?
x
Neki psihiater je nedavno
prerokoval, da bodo cez petde-
set let re vsi zemljani umobol-
nj. Use mogoce. Ampak so tudi
taxi XII pravijo, da vidijo so let
V bodocnost in menijo, da DO ia
KRAFT civilizacija re ma res viso-
XII stopnji.
x
V tel vojni Sc je izkazalo, da
nosi mnogo Americanov svoj
patriotizem lie v denarni listni-
CT namesto V srcu. Magnati kor-
poracij n. pr. so imeli minu-
lin mesecih vsled vojnih razmer
vecjo prosperiteto kot Sc kdai
pref. Tudi mnogi delavci visjih
strok so bill delezni njenega
blagoslova.
Ampak ma milijone liudi ie
tudi med vojno prejemalo lie
minimalno mezdo cd 40c ma uro
a V isti dobi pa so Gene zivljen-
skim potrebScnam narasle "a
cez 80 odstotkov. Place V splo-
Snem 81 bile med vojno "zamr-
znjene" in tako SO spoznali te-
20 prenizkih plac kmalu tudi
strokovnicarji nizjih strok.
Ko je pricelo primanjkovati
ziveza, so spekulanti odprli crni
try, kjer so zaceli ljudem racu-
natl pc mill wolff in navijati &C.
ne. Steer sem Sc vedno prepri-
can, da Twin v demokraticni
DRAW, kot je preprican ured-
mix AmeriSke domovine. Am
pax razume Sc, da so bill tudi
patriot primorani podpirati or
nj try. zelodec zahteva svoie in
takrat pozabi ma patriotiena
gesla.
Tudi multimilijonarji, XII kon-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
Joponci zoigrof
%ceSUrsfvo in
vIoqo veIesiIe
(Nadaljevanje S l. strani.)

decembra 1941 V trdnem pre-
p%ricanju, da DO zmagala in po-
Stala ne lie azijska, ampak sve-
tovna ~velesila.
l.. 1904 so Japonci S slicnim
napadom, kakrsnega SO izvrsili
ma Pearl Harbor, well Rusiii
Port Arthur, premagali rusko
mornarico in njene posadke OBJ
Pacifiku in il narekovali mir.
Dale SO we'll Korejo.
L. 1882 so we'll Mandzurijo.
To je bila do tedaj "a japonski
Imperialism najvecja pridobi-
tev. Mandzurija meri 500, 900
XIV. mill, in ina 43 milijonov
prebivalcev. Ma prirodnih "a
kladih je jake bogata. Tako Sc
je japonski militarizem pomak-
nil oh Sibiriji dalec V notra-
Most Azije in provociral spopa-
de S sovjetskimi cetami.
Potem SO Sc japonski militia
risti odlocili napasti Sc vzhodno
Kitajsko in okupirali ogromno
luke Sangaj in druga obrezna
meSta.
Najvecjo zetev pc sa imeli V
prvih mesecih pc napadu ma
Pearl Harbor. Okupirali so FL
lipine, priSli dalec V notranjost
Kitajske, Anglezem so well
Singapore, Burmo in razne oto-
Ike, Francozom Indokino, Nizo-
zemski Vzhodno Indijo, Ameri-
canon otoke pc Pacifiku in ma
dejali so Sc, da bodo Anglezem
iztrgali tudi Indijo.
Sklepanje racuna brez
krcmarja
Danes Japonci vedo zanie
kruto resnico, da so Sc V svojih
racunih katastrofalno motili.
MISC pricakovali, da bodo Zed.
drzave, XII SO bile ma vojno ne
pripravljene, zmozne ustvariti
toliksno oborozeno silo. Tudi
ameriSko industrijo so podce-
njevali. Niti sanjalo Sc Jim nj,
da Jim DO mogla ameriSka NOR
narica in armada vzeti otoke
nazaj in da bodo z Min in z la
dij priSli ameriSki bombniki
mad njena mesta in Jill porusili.
Toda IA. augusta so tudi mai
bolj naduti japonski m~ilitaristi
PRIMAL, da so porazeni in kapi-
tulirali. Dne %. augusta so pri-
sic ma Representative" Japon-
sko ameriske cete brez boia in
vrhovni glavar mad MO je Sc
daj general Macarthur.
Mikado ostal
Cesar Hirohito in njegova
vlada je ostala. Oziroma je ime-
noyal novo, XII Sc cd prejsnje
loci lie V tenn, da SO V Mi druge
osebe. Vladati SINE seyeda lie DO
MacArthurjevih navodilih. Pc
svoji sestavi je reakcionarna in
"a bodocnost japonskega ljud-
silva ne pomeni drugega kot zlo,
ako Sc je ma kak nacin ne IL
nebi.
PrilOznosti Kitajske
Z zruSenjem japonsxega i'm
perija ina sedaj Kitajska vse
priloznosti, da Sc razvije v mo-
derno demokraticno dezelo sve-
tevnega ugleda, Pogodba, XII jo
Je nedavno sklenila S Soviet
sko unijo, je dobra "a ODE de-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05

DEKLE MA GORNJI Sikh je dobHa veIikO publicHete, ker je
svojemu mozu, vojaku, XII je dalec cd ME, pSaa, da e il je zahotelo
OtrOka, pa je sla k speciaHstu, Xxi il je mOSkO sem umetnO zaplOdiI.
Mozu je rekla, da je zdravniku pIacala "a ia process okrog $500. "Maraj
me ali me-" je pisaIa svojemu mozu, "ampak meni je vec cato, da bonn
imela otroka, ceprav ne vem, cd katerega moskega je, kt pa da hi
cakala nate" V obravnavi "a razpOroko pa Sc je dognalo, da to dekle
oceta svOjega OtrOka prav dObrO pOzna in da il "a zaploditev spOh nj
bO treba k Zdravniku. Ma gOrnji Sikh je ona in MEN bivSi soprog,
s katerim sta Sc tozila z locitev. Oa je liz Denverja, ker se je vrsila
tudi obravnava. Slika je Sc liz njunih medenih tednov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
s. POVESTN| DEL s
JOE BOWERS PROsT

pa nj D1la mOJa Kr1Vda. Sem oil
YES mesec proved zaposlen, da
hi mogel misliti ma druge stva-
ri. Kadar Sc clovek sell in pre-
nese in prevozi vso ropotijo ma
drug stan, Sc ne utegne pecati
S pisanjem predno 81 gnezda ma
novo ne uredi. Posebno Sc ne,
ako delaS vsak dan v tovarni.
Ko pa sem 81 vse uredil, Sc je
vsled skoncane vojne zacelo tu-
di v tovarni boil pc malem de-
lati.
<
Joe Bowers, o katerem sem v
Proletarcu re velikokrat pisal
in pojasnil njegov slucaj, je po-
pomona prost. Bill je V jeci sest-
najst let, stir mesece in osem
dni.
ze V enem prejsnjih dopisov
sem omenil, da hi morala biti
njegova prosnja Ia pomilosti-
tev priti pred m~erodajni odbor
meseca aprila. Ampak takih
prosenj je incl odbor 143 pred
sabo. Reseval jih je jake poca-
ci in moi advokat je bill re V
skrbeh, da prosnje morda nj
pravilno izpolnil. Ko sem pa pc
mojem prijatelju izvedel, da je
proSnja O. K, a da gre stvar
pocasi naprej, sem odvetnika
potolazil, da je vse V redu, lie
cakati je treba odlocitve. Tako
Sc je zadeva vlekla par mese-
cev. Cakali smo vsi trije, kdaj
bono izvedeli, kako in kaj, Pa
nj bio tedne in tedne duha ne
sluha cd nikoder.
Dne %. julia, ko pridem do
NOV, pa dobim pismo drzavnega
urada, XII je merodajen "a rese-
vanje prosenj "a pomiloscenje.
GlaSi Sc:
IS tenn vas obvescamo, pod
datumom ma tenn pismu, da je
governor Dwight H. Green spre-
menil kazen Joe Bowersa IL OBJ
sodbe V dosmrtno jeco V takoj-
Snje pomiloScenje.
S spostovanjem, Robert B.
Phillips, glavni klerk."
Naravno, da me je pc vsem
tenn trudu to pismo prijetno
presenetilo. Ko Sc vsedem, pa
re zabrni telefon. Ma drugem
koncu Sc je oglasil odvetnik, XII
je prejel slicno obvestilo.
Cez pol ure telefon znova br-
nj. "Kdo klice?" vpraSujem v
aparat. "Jaz, joe" Ker je ljudi,
XII jim je Joe ime, veliko in jih
veliko poznam, ne pa vseh po
glasu, ga vpraSam: "Kateri
Joe?" Joe Bowers"
Vraga! Potem Sc umirim in
ga vpraSam, cd kje klice. az
restavracije ma 2O4 Washington
St., St. Louis" je odgovoril. me
VEN, kan Sc obrniti," je pojam-
raj. Maj ostane tam, sem mt
dejal, dokler ne pridemo POM.
Medtem sem premislieval,
kaj storiti. Ma Stirih krajih OBJ
enem ne morem biti. Sal nisem
superman. Domislim sc ma ad-
vokata, XII ina pisarno blizu IT,
ste ulice. Prosil sem ga, mai gre
ma omenjeni naslov in pripelie
Bowersa k meni. "Da, a kako ga
bonn spoznal?" Zaklici ime, sem
rekel, pa Sc DO oglasil. Tako Sc
je zgodilo.
Tako ga je naSel in me spet
poklical. Je cedno oblecen, ie
rekel, a yes plasen. Izgleda do
bro, a pozna Sc mu, da je bill
zaprt cd sveta. Narocil sem mu,
ola ga maj pripelje k meni, in da
DO med tenn treba najti kaj
pojntov, ma dakupimo ziveza "a
postrezbo temu gostu.
S pomilostitvijo je dobil Joe
seveda tudi legitimacijo, XII ga
oznacuje spet "a svobodnega
cloveka. Rekel mi je, da DO ia
koj sci poiskati 81 kako delo. Ne
tako nitro, sem ga posvaril. Bo
treba resiti Sc par stvari. Social
Security karte kajneda nimas.
Delodajalec Sc hi zacudil temu.
Torej DO moral vedeti, kje 81 bill
d~oslej. Vrhtega sem mu naro-
Gil, maj 81 gre pc pojnte Ia zivil-
ske odmerke. Ko hos vse to ure-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05

IN QrugJe, Sc ne OZlrdJO nanJe.
PREF so zahtevali cd delavcev,
da jim delajo pod firmo patrio-
tizma pc lestvici zamrznjene
mezde, sedaj pa, ko bi lahko po-
stavno placali vec, pa Sc ukvar-
jajo z nacrti, kako bi zasluzek
znizali ne lie navadnim delav-
Gem, ampak tudi mehanikom.
Pravijo, da jim skusajo place
znizati z $1.25 ma 75c ma uro.
Med vojno jih je placeval stric
Sam, sedaj pa jo bodo morali
sami in tekmovati S konkuren-
ii. MIN je "a profile, ne "a de-
lavce in ne "a patriotizem. Kaj-
ne, koliksna razlika, cd kar je
zatemnelo japonsko vzhajajoce
solnce in nj vec vzroka sklice.
vati Sc izkoriscanju delavcev
ma domoljubje in vecje vojne
napore?
<
Wall Street Sc spet priprav-
liza nadaljevati pc svojih starih
nacelih, oziroma je to pocel
YES cas-, razen v kolikor so ga
pr tenn ovirale razne izjemne
vojne naredbe. Menu je tocno
znano, "a koliko milijonov do
larjev vojnih bondov lastujejo
delavci in koliko Jill imajo mi
lijonarske korporacije in banke.
Tudi magnati ma Wall Streetu
SO z industrialci vred mnenja,
da imajo delavci dovolj pri-
hrankov in da bi plaza "a me-
hanike pc kakih 6Oc ma uro "a
dostovala.
Ali nj to demokraticen pro-
ces? Ako nisi zadovoljen, cod
lazi', bogami! Jutri bodo prisli
ma tvoje mesto brezposelni unij-
ski delavci, XII bodo mezdo 60c
ma uro sprejeli z gesto, da je to
boljse kot mic.
Ampak ker smo prestali VOL
no, mogoce bono tudi mir.
<
Senator Wheeler nj bill EMO
zen reSiti problemov brezposel-
nth pref in niti nina nacrtov "a
zaposlitev ljudi pc vojni. Spo-
minjam Sc ga Sc il leta 1924, ko
je kandidiral "a podpredsedni-
ka Zed. draw ma LaFollettovi
listi. Vsi napredni krogi SO agi-
trail zanj in LaFolletta. A da-
mes ia nekdanj. radikalec nina
toliko sive gmote V CLAW, da Sc
bi cesa spomnil, kako dezelo
ubraniti pred move brezposel-
nostjo. Ker je izolacionist, hi
sal lahko predlagal, da Sc jo
ogradi S kitajskim zidom. To hi
pomenilo zaposlitev mnogo mi
lijonov ljudi.
Z
Dveletni termin nash kon-
gresnikov pomeni, da Sc radi
kretajo med ljudmi elm Sc bill
zajo volitve. Tako zacno znova
z obljubami, a velika vecina IL
med Min jih ne misli nikoli IL
polniti. cato obetajo v kampa-
njah poleg mogocih tudi memo
goce stvari. MIN gre "a ohrani-
tev sedezev ljudje pa so pozab-
ljivi in g~lasujejo najvec tako,
da nj dobro zanje.
<
Ker je demokratska stranka
"a povojne probleme brez ma
crtov in Sc il z mimi niti sedaj,
ko je svetovne vojne konec, mic
ne mudi, sem radoveden ALI be-
oh svoii smrti imela Sc dovolj
clanov "a svoje pogrebce ali pa
DO k5r brez ceremonij poko-
pana.
x
Telefonsko instalaciio Sc ie v
stanoUanje med vojno tezko do
bio. 'Hako smo mnogi aplikanti
"a t elefon prisli Sele sedaj ma
vrsto. Mem SO ga v stanovanje
instalirali nedavno. V slucaju,
da bi KIDD zelel kdaj nagloma
govoriti z mano, maj poklice
Crawford 9277.
John Chamazar.
TUdi voinu med
propogondomi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-05
Priloznosti Kitajske

L zrusenjem japonsHega i'm
perlJa ina sedaj Kitajska vse
prlloznosti, da Sc razvije v mo-
derno demokraticno dezelo sve-
tevnega ugleda. Pogodba, XII 10
Je nedavno sklenila S Soviet
sko unijo, je dobra "a ODE de-
zell in nevarnost "a konflikte
med NINA je S tenn odstranjena.
The daily monitor leader., 1945-11-16
Clinton Eyes
TeIe9romst to
Budapest

Since Clinton Township con-
ducts no official business with
Budapest, Hungary, members Of
the township board faced q mys-
terry Thursday when their cur
rent phone bill listed a charge
of $4.34 for two international
kilograms to that double joint
ed European city.
Although denying knowledge
Of any such messages, Supervis-
or Paul w. Stepnitz appeared
visably elated. presuming that
his powers as a solon had been
extended in scope to cover Hun
garian territory.
Suspicion for a time centered
on Township Clerk Elmore E.
Lester. who had been arranging
a hunting trip. Officials won
dered il Lester coveted q Buda-
pest deer for some version Of
Hungarian goolash.
The mystery was cleared up
when office clerk Mrs. Margaret
Carter contacted the Bell Tele-
phone Company and found that
the message charges were COR
rect - but had been assessed
against the wrong telephone
number.
The daily monitor leader., 1945-11-16
WINS BRONZE STAR
Cited for Heroism

For distinctive heroism on the
battlefield, by remaining in ac-
ton despite severe hand wounds,
a Mount Clemens soldier attach
ed to . tank destroyer unit dur
ing the Luxembourg fighting
has been awarded the Bronze
Star, it was officially announc-
ed today.
The hero Is Cpl. Albert ]. De-
Hate, technician fifth class, of
the 803rd Tank Destroyer bat
talon. He Is the son of Mrs.
Elizabeth Debate, of Union
Lake road, Mount Clemens. and
. brother Of Duane D. Debate,
veteran Of many Pacific naval
engagements. who recently re-
The daily monitor leader., 1945-11-16
Sick,
BIue-Sky
Case Delayed

"Blue sky law" charges which
have never been aired in court
against two statesmen of alleg-
edly fraudulent oil leases are
still unsettled, the Prosecutors S
Office revealed today, due to
the continued grave illness of a
73 year old Shelby Township
widow, whose farm and life saw
ings allegedly disappeared in the
questioned transactions.
The vitally-needed star wit
ness Is Mrs. Myrtle Hine, whose
husband, Carleton G.. Hine, Shell
by farmer, died early this year
with the bitter knowledge that
everything the elderly pair own
ed had been lost in "invest-
ments" in leases which prosecu-
tion authorities Of the county
and state declare were spurious.
TOO ILL TO TESTIFY
Hopes of Chief Assistant Pros
See CON-GAME-Page 8
The daily monitor leader., 1945-11-16

Circuit Judge Louis z. Coash.
who succeeded Judge Leland w.
Carr as the grand juror, an
nounced to newsmen that the
slot machines, laden with coins.
were taken into grand jury
possession ''in q routine inves-
tigation Of state gambling"
Coash said 100 machines were
in the hands Of the grand jury.
He said the machines. which
were taken in private. fraternal
and veterans clubs and similar
establishments. many Of which
also had liquor licenses, contain
ed about $1,000 in coins Of small
denomination.
He declined to speculate on
the grand jury's sudden move,
but disclosed that Special Pros
ecutor Kim Sigler and Prosecu-
See GAMBLING-Page 3
The daily monitor leader., 1945-11-16

assigned to cover Macomb and
st. Clair Counties exclusively.
The increased costs are due to
the larger number Of children
being cared for in boarding
homes. During the year 131
county children were aided and
their cases distributed in the fol-
lowing manner:
1. Thirty two children were
either in boarding homes or i'm
stitutions for longer or shorter
periods of time. Such care In.
cludes the provision Of board,
clothing. medical and dental
care, social and nursing super
vision.
2. Two children were under
supervision in adaptive homes
pending completion Of adoption.
The daily monitor leader., 1945-11-16
Guy l.. Brown, Jr.
Back ON Former
Peacetilne Job

Guy L. Brown, Jr., recently
discharged combat veteran TO-
Gay resumed his peacetime posi-
tion as q deputy Macomb county
clerk assigned to the circuit
courts.
Brown, son OF the county
clerk, was wounded during the
height Of the Allied air-blitz
against Germany, when the
giant bomber on which he serv-
ed was shot down in q raid over
the Reich. He spent IL months
in a Nazi prison camp and was
finally released last spring by
advancing Russian forces.
The daily monitor leader., 1945-11-16

of Three to
Be Released

WASHINGTON. Nov. ie-(A
The War Department an
nounced today that all army
enlisted men with three or more
children under age 10 will -
discharged upon request.
This was one Of several
changes in discharge regulations
which the department said will
release an additional 703, 900
persons.
In addition to q slight redue-
tion in point scores for discharge
Of enlisted men and officers and
enlisted WACS effective Dec. !,
the changes:
Provide for length Of service.
regardless of age, as . discharge
factor: and release Of all mar
ried WACS, both officers and
enlisted women who enlisted
prior to May IL, 194S.
The daily monitor leader., 1945-11-16
General Says
Vital
Eisenhower Warns
Of Emergency Needs

WASHINGTON, Nov. 16 -
(R)- General Eisenhower said
today that unless the armed
services are placed under a uni
fled command I'VE may enter
another emergency, in a time to
come, as we did at Pearl Har.
bor."
The European Theater COM
mander told the Senate Military
Committee in prepared testi-
mony that "this nation must
preserve a balanced, adequate
measure of our land, sea and
air power lest we lost the
peace we have so dearly
bought"
LEARNED HARD Way
In World War II. he said, the
United States had to achieve
the change from joint to unified
command "the hard way" He
added:
II know that our efforts
would have met with failure
without unity of direction. No
system of join command could
possibly have brought victory to
our cause"
While Eisenhower testified.
Adm. Chester w. Nimitz, CON-
mander of the Pacific fleet, was
in Washington for Naval con-
ference. His presence led to
speculation the Navy-bitterly
opposed to merging the Armed
Forces-might try to counter
the General of the Army's testi-
niony with that of the fleet ad.
miral.
The Navy made no announce
See MERGER-Page 8