Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-30

pl. al i IIC - hdACSd
brezpomembnega dopisa, am
pax IL takozvanega uvodnika:
IS tenn, da sta Stain in Tito pri-
VOLTA, da zavezniske cete xasedejO
Trst in okolico do mirovne konfe-
renee, sta priznala, da nista goto-
va, Ce je to pravicna last ~Jug0sia-
yije ali nj in da mai 0 tenn 0dl0ci
sele mirovna konferenca. Ako hi
jima biIo res "a Trst, bi bila istega
zasedla z Odl0cno izjavo: Trst je
jugoslovanski in lie preko nash
trupel ga BIO kde wei! Zdaj BIO pa
o tenn odlocala pc privoljenju Sta
lima in Titusa mir0vna k%onferenca
in ce pogledamo, kako 81 sedanja
komunisticna vlada v J~ugOslaviji
ma vso moe trudi, da Sc oddaIji cd
Amerike in AngliJe, p0tem lahko
re vnaprej mislimo komu bosta
dali ii dive zapadni demokraciji
Trst."
Slovenski klerikaIizem v
Ameriki, XII Sc sedaj toliko du-
Sa z zahtevami "a Trst, je silno
neroden. Mar maj Sc bi potrkal
raise ma svoja gresna prsa in
ponovil besede Izidorja Cankar-
ia, da bodo ma grobu slovenske
ljudske stranke rasle koprive in
da DO naroda sram vloge, XII 10
je pocela, dokler je bila Slove-
Mia, oziroma "ljubljanska pro-
vinca" pod Italijo in potem pod
Hitlerjem. Da, resnica res vse-
lei zmaga! Ampak resnica V
pravem pomenu besede, ne pa
tista, XII 10 oglasajo "a resnico
razni Gabrovski, Slapski, Oma-
nj in pozabljeni franciskani.
Winston Churchill Sc je lotil
pc r%azpustitvi koalicijske Wade
spet svoje stare politcne vloge:
boja prot socializmu in delav-
ski stranki. MOI ST zelo prizade-
va, da bi obvaroval kapitalizem
V Evropi in pa razmajane trone
V dezelah, XII Sc jih doslej Sc nj
SO mogle otresti, n. pr. v Grciji
in Italiji. PR tenn je seveda tu-
di beseda demokracija pogosto-
ma v rabi, toda borba je v res
nici med privilegiji, katere "a
stopa nacelnik angleske Wade,
in med onimi, XII delujejo "a Cd
pravo razrednih razlik in S tenn
"a s~ocialno uredbo, v kateri BIO
demokracija dobila svoj pravi
pomen.
Iran (Perzija) Sc bi rad izne-
bill zavezniSkih Get (ruskih, an
gleSkih in ameriSkih), XII SO ga
okupirale. To so storile v casu,
ko je obstajala n%evarnost, da Sc
DO Hitlerjevim armadam posre-
clio prodirati V Malo Azijo. Sc
daj tie nevarnosti nj vec in VIA
da V Teheranu smatra, da bi tu-
je cete lahko odSle. To zeljo je
iranska delegacija poudarila tu-
di ma konferenci zdruzenih ma
rodov v San Francisco. A Sc
jim mic ne mudi. V Iranu, XII ie
silno bogat ma oljnih poljih, Sc
kresejo interest Velike Britain
je in Sovjetske unije. Doslej je
bill Iran pod angleSko sfero;
DINA bogastva V MENU izrab-
liza angleSki kapital in tudi anne
riski oljni kartel je soudelezen.
Moskva hoce, da da Iran nekaj
oljnih poll v izkoriscanje So
vjetski uniji. In pa da maj Sc
Iran osloni ma Sovjetsko unijo
namesto da sluzi koristim an
gleskega imperializma. Takih
nesoglasij DO veliko pc tel vol
nj vzlic lepim proglasom zdru-
zenih narodov.
La Parola v New Yorku xii
&c, "Ustavite Titovo nasilnost v
Trstu, Gorici in Istri' in opo-
zarja zaveznike, maj mu ne do
volijo "balkanizirati italian
skega teritorija''. Mar SO pr La
Paroli pozabili, da Balkan Sc nj
bill nikdar tako ''balkaniziran',
kot je bila Italia pod Musolini-
jem in Vatikanon, in ola je tu-
di sedaj veliko boil balkanizira-
ma kot pa Jugoslavija?
Italijanska propaganda V
Ameriki in Rimu predstavlja
Tita "a diktatorja z imperiali-
sticnimi ambicijami, cato, ker
zahteva "a Jugoslavijo kraje, do
katerih nina Italia nikake pra-