RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-12

agflKulLuTHli1l, III ( u : = II sk1lI1
it'd cak do 200 rubalja na 60
dinu, i ma sveuciliStina do IL
mediu 300 500 rubalja. Ira
tunato je da je 100000 studena-
ia morale napustiti Saolu radi
nemogucnosti da plate skOlariau.
Sledstveno, specijalne kadetske
Skole. Suvorove Militafne Aka
deniie bile su ustanovliene "a
iskliueivu upotrebu birokratsAe
dece, sa posebnin1 ulazonn j po-
godnosti "a sinove oficira Ctve-
ne Armije.
I Ista odluka Cd 2. oktobra Isao.,
propisuje da deci roditaIja koja
ne mogu podnositi naplats uzj-
name Il drugostepe1lina 5kC'ahe3
oude dato cd Sest n2eseci do dive
godine "zaninlaiuce traniIanie'
nakon kojeg sc cd Min zahtsva
da sluze cetiri godire g1a r,isjl-
nom radu tamo gde II Sc pc&ahe.
Posledica ovog razvitEa, rjSe Ar
thur Koestler, ''jeste ia ia pre-
secna deca telesnih radpika &C.
liaka, ostaiu telesni radnici, loh
Sc deca wish sloieva a22tonoatekj
stavljaiu ma put "a poe'cre- Il
visen sloju.'
Povracanie naslednog nTava i
osiguranja zivota - ohezaho'le-
no 1918.-povraceno : So asta
vom cd 1886. tako prtazajrd nak-
nadna sredstva da Sc rrivjlesiie
u Sovjetskoj Rusiji ucirs .na-'ed .
MIN.
Privilegije Sc placoju So redaiC-
kin, znojen.
Ocito je. da drustvgne wed
nosti dolaze samo IL pIoizVodaie,,
Il. liz rada. Ocito ie, takedjer, daa.
bogatstvo koje trosi rartjjska
drzavna birokratija it'd, me,a
doci IL proizvoda eksploatisare
mase agrikulturnih irdust,ijal-.
nih radnika. Svaka povjsiea u
trosenju privilegisane kasts, O.
tuda, mora doci iii iz povesane
proizvodnie iii il snizene potses-
ME kod radnika, iii il oboje. Sow
ietska vlada sama ne obelodaniu-.-
je statistiku koja bi procistila
ovo pitanje, ali Hubbard, L Sow
jetski Rad Industrija', upo-
trebljujuci broke il sovjetshih
casopisa, pokazuje, da je stvar-
ma najamnica opala. upotrebtju-
juci 1913. kao 100, On tvrdi. tla
Sc stvarna najamnica poveeala
u 1928. do 125 posto, pala u
1910. ma 81.
! Odredba Cd 20. decennbra 1899.
opunomocava nadgledB,Ae FORE.
men1 tvornicke rukovoelite1ie,s
[managersl da otpustaju fnel
radnike bez oponene ahe sn-2O1
minuta zadocnili, "a prerano na--
pustanje "lenearenje', "nezaae-~
voljavajuce" obavljanje posla,,4
it'd. Otpustanje takodier uhljusu-
je gubenje "racione" karte p.a--
vo ma prebivajuce prostorije. Od',
194O.. ako covek nap1sti posao
bez 'odobrenja" kazniava Sc sa
prisilnim radon. Istovremeno sa-
tovi su povecani najannica sni-
zena, tako da zasluge ostaju-na
istom uravnju ma suprot pone-
canih satova. u decernbru l941..+i
vojni sud je proglasen swim y,
industrijama koje su direktpa-ab $
indirektno vezane sa ratom-i i
"absenteeism' [otsustvo sa pos
Ilal, lencarenje, nepazljivost itei,,a~
postal su vrhovni prekrsaji~
Radnici nemaju sredstava da~s
Sc brane protiv arbitrarnih od-''
iluka svojih wish. Njihove ";u- :
niie" su dec drzavne masine. Ia
Iista, sve mere "a povecanu eks-.~
ploataciju bile su preporucene- ed -
junija kojima rukovoditelli ta-'.~
kodjer pripadaju, CHI su na,aess~
tenici takodjer rukom izabraais.
cd stalinistieke birokratije.
Koga drzava suzbijo.
Drzava je korisna da odrzava ..
Ii produzuje nejednakosti heje~
danas preovladjuju u Sovjets-~