davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

kle, "navdusuje Sc "a plemen-
sko enakopravnost in hujska
prot prvakom demokratske
stranke v juznih drzavah.
Bio je Sc mnogo drugih "a
kulisnih spletk in tako SO Sc
mozaki, XII kade cigare, dome
Mill, ola ker re Roosevelt hoce v
cetrti termin, in ker ga ne DO
prezivel, maj pride ma njegovo
mesto kdo, XII DO sprejemljiv "a
free enterprise, "a kongres in
"a "javnost''. CeS, Roosevelt ie
napadan vsevprek, kaj bi 81 ma
kopavali "a njegovega nasledni-
ka Wallacea, xxi je Sc slabSill"
Ko Sc je Wallace poslavljal
cd rakve svojega bivsega druga,
mu je prislo tako slabo, Ola Sc je
oh nekoga oprl,k XII ga je odvedel.
KIDD We, kaj 81 je Wallace mi
sill! Slabega o Rooseveltu ne,
ker je preposten. A morda pa 81
je dejal, kaj nj skoda, Ola sedaj,
ko tebe nj vec, nj meme ma two
jem mestu, namesto neskuSen,
konservativni demokrat Tru-
man, XII DO morda zavozil vse,
"a kar sva Sc midva borila?
Mnogo tezkih nalog
Roosevelta so pokopali z vso
mogoeo naglico, dasi SO ga mo-
rail- dvakrat prevazati v vlaku.
Vzrok je bill, ker Sc njegovemu
nasledniku mudi nadaljevati z
zakaSnelim Rooseveltovim de-
lom.
Pred mani je konferenca v
San Francisco, ena naivaznej-
sin, ako ne cello najvaznejsa v
(Na~daljevanje ma 5. strani.>
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Spet preiskave in prepir zaradi "crnega trga"

Y mnogih krajih pc dezeli so
mesnice zaprte, ker nj mesa.
Ljudje pisejo kongresnikom in
senatorjem in prodajalci ma dro-
bno protestirajo, ces, kaj pa de-
late v Washingtonu?
Uradniki zvezne Wade odgo-
variajo se~natorjem in publiki,
da JIG pac vojna in da cato ne
gre vse tako kot hi slo v nor
malnih razmerah. In pa da Sc
ljudje pc krivem p~ritozujejo.
Ziveza jc dosti "a vse, "black
market" pa je tn cato, kcr ga
gospodinjc, restavracije in ho-
tell podpirajo. Maj hi kupovali
Same pri legitimnih prodajal-
cih in placevali ne vec kot do
stropne Gene, pa bi bilo vse v
redu.
Drugo, kar vladni ljudje po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Harry S. Truman
dobil vodstvo v
n~aiteziem Gasu
KAJ S KONFERENcO v SAN F-RANClScU?-KDO 30
"KDO" BODocEM KABlNETU? ALI Sc NOW
PREDSEDNK PRISTEvA X "NTERNAcIONALcEM"?
ROOsEvELTOV NEW DEAL NE 30 VEG NAcLASAN

Now professionals Harry S.
Truman je priSel stanovati v
Belo hiSo pc nakljucjih. Ko je
bill izvoljen V senat, Sc je pocu-
til V MENU pray zadovoljnega.
Sploh kaj pa maj politik il
Missourija vee pricakuje!
La revnih plasti, a brez socialnih
nazOroV
Predsednik Truman nj clo-
vek IL "visje" druzbe, kakor ie
bill Roosevelt. Niti nj oSaben,
kot tudi Roosevelt nj bill, a sled
Mi je bill refiniran, docim Tru-
man nj. Vendar pa Sc Una Tru-
man gibati med navadnimi
liudmi boljSe kot pa Sc je Roo
sevelt, posebno cato, ker Sc po-
cuti med mimi 'kakor donna.
V socialnih nazorih pa je med
NINA velika razIika. Roosevelt
je bill svoje vrste liberalec in
radikalec, docim je Truman
produkt politicnih maSin, XII nj
majo "a socialne probleme ne
casa in ne smisla.
Morda DO Truman izjema
PRAY raditega, ker je brez so
cialnih motivov, mt je bio ma
konvenciji demokratske stranke
lani nominacija "a podpredsed-
nika usiljena. Henry Wallace,
XII je bill takrat re podpredsed-
nix, jo je hotel, in pa par dru-
9Th politikov d e m okratsk Ike
stranke, teda edini logicni ma
slednik Roosevelta hi bill Wal
lace, a SO ga politicne masine
zavrgle. To so Rooseveltu po-
vedale re v naprej. Wallace
govori prevec radikalno," so re-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

ma svojem umiku MISC mogli
uniciti, odpeljala stroje.
Kaj nam bodo tovarne brez
strojev?" vprasujejo Poljaki,
pa ceprav SO zastopani v vlaGi
(sedaj liz Lublina " VarSavi9, XII
10 Moskva podpira.
A Moskva je odgovorila, da
Sc bill tisti stroll nemSki, ker ie
stare poljske maSine v poljskih
industrijskih mestih nadome-
stila S svojimi, torej MISC bill
vec poljska last.
Enake neprilike imajo angle
ski oljni magnati. DINA polja v
Rumuniji so njihna posest. 10
so Jill we'll Nemci, so namestili
tia najmodernejso masinerijo.
Rusi SO jo pc okupaciji Rumu-
nije odpeljali V svoje oljne cen
tire, Anglezi pa SO protestirali.
Moskva jim je odgovorila =
stroll SO bill nemSki, vase so "a
virgil, torej smo well nemske,
ne vase.
Tako Sc torej tarejo interest
med sabo kakor SC Sc in Sc bodo
vse dotlej, dokler ne zavlada pc
svetu zares vzajemna druzabna
uredba.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Kofoliski nodskofi v Aneriki vidiio
sumo "morksisfieno nevurnosf"

Sdfno mQrkSISficno nevdrnoSf
Deset kutoIiskih nodskofov in skofov, XII SO V 3D.
borU organizoeiie Catholic Welfare Conference, ie
izioviio, do vzIic porozU fosizmo prefi svefu Sc We
dino silno nevornosf - nomree nevornosf marksisfie-
mega fofofifursfvo.
Pison lie bill pred RooseveItovo smrfjo in proti nienu
n~oPerien. Ker ie biIu stvar v yrednisfvih Re znono,
81 nodskofie, XII SO iziovo nupisuIi, MISC mogIi po-
nugofi. Vzlic RooseveIfovi smrti lie MISC vee moqIi
ne P~reklieofi, ne lie potegniti nuzui.
V Mi Sc pritozUieio proti skIepom V Jolt. Pose
bno hUdo Jim ie 20 PoIisko, q Udorec rudi ME nj no
re P%reeosfife gospode priseI somo rodi nenodne po-
sIovifve omeriskego predsednika, ompok fvdi vsIed
iziove noiboli znonega p~oIjskegu poIifiko StanisIu-
va Mikoloieko, V kateri ie IS. opriia deioI, do odo-
brovo vse skepe, XII SO bill storieni z ozirom no Poll
sko V Jolt. spreieii SO jh Roosevelt, Stolin in chvr-
chill.
Kofoliski nodskofje, MIN no eeIu newyorski
nodskof %SPeLlmon, SO nopisoIi svoio posIunico v We
ri, do ko fosizem pode, moi Sc no kok noein poruzi
fUdi "nnorksisfieno tofoliturstvo", nomres Sow. uni
10. NE sano rodi tego, ker je totoIitarnu, ampuk ker
ie tUdi provosIuvno oh enem in ker DO prisIo 90 tel
voini v memo obmoeie miiiione kotoIieanov.
Prov ie, do Sc kotoIiski nodskofie nuvdvsuieio
"a demokroeio, XII pa 81 10 predstovIjoio povsem dru-
goee, kot pa ie resnieen pomen tie besede.
To SO isfi gospodje, XII ne reeejo niti enc besede
roper Franco V sponii, ne proti fusizmu, koiti po-
magoi SO mU. Nihen gIovni predsfovnik nodskof
~SPellmon ie hvoIiI V omeriskih reviiuh sponskeqo
Franco 20 domoIvbu, vzornego kotoIiskega moza,
q nti V enem svoiih eIonkov nj omenI, do ie Froneo
fosist in do ie prseI no vIodo edino S ponoeio Mus
soiiniiu in Hifieria in pa pc zosIugi "nevfruInosfi"
demokrufienih dezeI. Votikan Sc boil rnurksiznno,
Pc moi DO tofuliforen ali netotolitoren. Mar nj pope
sfvo bio V boiU prov toxic o~enievifo proti soeioIni
demokrociii?
H~ierurhiii ie 20 stori red. Marksizmo nose, po
moi hi bill Sc toxic demokrotieen. Kajfi ono predobro
We, do zivi cd izkorseunio mose.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Kaksna bo nova
Jugos|avia in
komu DO sIuzHa
ZVEZA SRBOv, HRVATOV IN SLOvENcEv NE 30
VEG ZVEZA LIZ Po MENU. = USE NAPREDNO
LJUDSTvO RES DELUXE "a PREPOROD " Juco.
SLAVIJI 81 TITO DEMOKRACJO PO svOJE UREIUIE

VSled zavezniSkih zmag ma
zapadni 'front.', zaradi razpada-
MIA Hitlerjeve Nemcije in pa
vsled osvojitve Dunaja pc rde-
ci armada bitke Jugoslaviii v
poslednjih letih MISC priSle do
sti v poStev. Pa SO Sc V Mi vrsi-
lie vseskozi in ena najvecjih ie
bila "a Sarajevo.
Bosnia nehala biti nemSka T.
trdnjava
Hitlerjevci in pa Pavelicevi
"ustasi" so Bosno in Hercego-
vino smatrali "a svoio najvecjo
trdnjavo. Posebno Saraievo.
Porocevalec cikaSkega "Suna"
M. W. Fodor poroca, ola so ga
TitoVe cete zavzele pc tezkih
bojih okrog sredi aprila.
Ko je Sarajevo pablo V "a
cetku napada ma Jugoslavijo V
roke Nemcev, je sci tia Hitler
osebno in sam smell s hiSe napiS,
ma katerem je bio pojasnjeno,
"da ma tenn oglu je bill ustreljen
takratni avstro-ogrski prestolo-
naslednik Ferdinand in niegova
zena Zofija. Sedaj ga DO Tito
brzkone pribil nazaj, ako tista
hiSa Sc stoji, ali pa DO postavil
tam kak boil pomemben spome-
mix. Naibrz Sc DO nova Jugosla-
via odlocila "a slednje.
Sarajevo je zdaj zopet jugo-
SloVansko mesto in pod Titovo
Waldo. Kaj DO z MIN V BODICE,
Je odvisno cd celotnega razvoja
Evropi in pc svetu. Kajti Ii
Velo je veliko Cd ~turistov. &c
DO tako tudi BODICE, je odvi-
Sno, kako Sc DO uredilo svet, ko
mine ia vojna toliko, Ola Sc DO
pomaknil spet V normalnost.
Sarajevo so Nemci mocno dr.
zali do srede aprila. Ampak so
Sc morali S tie svoje najvecje
trdnjave V Jugoslaviji koncno
Vendarle umakniti, vzlic temu,
ola so bill partizani, kot poroca
omenjeni M. w. Fodor, zelo sla-
DO oborozeni. A poznali SO te-
ren in hotel SO zmagati, negle-
de ma riskiranje svojih zivljenj.
oblika federacije scdaj gotovo
stvar
Bosnia in Herzegovina bosta
v novi Jugoslaviji avtonomna
dezela. V Mi zivi ljudstvo, XII
govori vse enak jerk, a deli Sc
ma Stlri we're: v pravoslavno, ka-
tollsko, mohamedansko in Ii
dovsko. Prvi dive prevladujeta,
a muslimani pa so med NINA
re tradicionalno tisti faktor, XII
Je V politiki posebno Saraie-
va zelo ma povrSju. Pa tudi V
M~ostarju.
Orb ma eni strani in Hrtati
ia drugi so zahtevali Bosno
sax Ease. Tito je odlocil, da
nag DO avtonomna.
iudi macedonsko vprasanje
IVA silicon nacin je Josip Broz,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Kui sforif $ frinuist
fniIiioni ~zasUznienih
deIuvcev v NemGiii?

Zavezniki imajo posebno ma
zapadni 'front.' silovit problem,
kaj storiti S takozvanimi "su-
zenjskimi delavci'', katerih lie v
Nemciji cd dvanajst do trinaist
milijonov. To je mnogo Iiudi.
Ker Sc Nemcija ruSi ma vseh
kcncih in krajih, Jill ona nj veG
sposobna prezivljati, torej ina
zavezniSka armada emo veliko
skrb vec.
Nemcija ie poleg Zed. draw
najbolj industrializirana drzaya
ma svetu. In kadar Sc v taxi
uredbi kaj izmakne, fabrike
prenehajo, promet je S tira in
mas delavcev ma cesti.
Tako je v Nemciji danes. Med
zasuznjenO masO proletariata je
vecina slovanskega pokolenja,
in ma drugem mestu Francozi.
MnOgO teh rcyezev je bOlnih.
Namen zavezniskega vrhovnega
poveljstva lie, da Jill posljejo do
NOV, v kolikor bodo transport
ma sredstva dopuscala, toda kai
maj pocno donna, ko pa so jim
domovi uniceni, ali pa izropani
in nj tam ne della ne jela?
Treba je torej skrbeti "a hra-
no pa maj Sc Jill obdrzi v Mem
CHI ali pa Sc jih vrne ma njihne
domove. Edino "a Rusijo to nj
teak problem. Da lie dobi zivil
"a zaGetek, drugo DO lahko, kaj-
ii vsled posledic vojne BIO Iahko
uposlila vse delavce, kolikor Jill
DO mogla dobiti. Ampak "a anne
risko in angleSko Waldo pa je to
zelo neprijeten problem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
veIiko Pile

Vsota, XII je V zveznem prora-
cunu dovoljena "a nakup alko-
holnih pijac, S katerimi tolazi-
mo in vedrimo ter zabavamo
''tuje goste" ina vladne stroSke)
znasa $685., 900. Ia toliksno vso-
to Sc dobi re precej zgane pija-
&c in nj cudno, &c diplomat
sklepajo toliko netreznih dogo-
Vorov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Spor radi Primorja


Ito znova naglasil, da Sc Jugo-
slavlja bori in ola ie vsled tega
upravicena zahtevati vse pravi-
&c, Xxi il gredo. Ena teh lie Pri-
morje S Trstom. Jugoslavija ga
hoce, je rekel. A zdi Sc, ola Sc v
Londonu in V Washingtonu po-
misljajo, ceS, komu Sc mai bi
raise zamerili: Ali Italiji, XII lie
bila v~elesila, ali pa Jugoslaviii?
Brzkone DO zahteva osvobo-
dune fronte "a zdruzeno Slove-
MILO zmagala, razen seveda, ako
Sc "velika trojica" odloci V prid
Italije.
Pokojni Roosevelt, O katerem
pravijo, ola je jugoslovansko
vpraSanjc precej dobro poznal,
le Go konca svojih dni bill ma
klonjen Jugoslaviji, a pomagal
pa je V glavnem V I~taliji kralju
Umbertu in Vatikanu. KakSno
stalisce DO zavzel sedanii pred
sednik Truman, nj znano, ker
ina pred sabo nesteto profile
NOV, o katerih Sc ne more O
vsch naenkrat odlociti.
'Nadaljevanje ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

znan bolj pod imenom Tito, re-
sll macedonsko vpraSanje. Ma
cedonija DO V federativni Jugo-
slaviji avtonomna edinica. To
Je bila sijajna poteza, in pravi-
cna OBJ ehem. Ako bi Anglezi
dovolili, da bi Sc k tel federaciji
pridruzila tudi Bolgarija, bi BIZ
10 siiajno. Pa III. v intercsu an
gleskega imperija ie, da ma Bal
kanu razdvaja. (Clanek O tenn
je bill ma tel strani V preisnji
Stevilki.)
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-31

poskusati pregnati njegovo vro-
cino, Xxi ne SINE priti visje. =
Zdravnik pomilovalno pogle-
da VOLTA, XII je stal YES potrt
pred MIN.
= Ia Lazota me ne skrbi,
toda skrbi me. glede vas, 60
spod stotnik. Mirno jejte in spi-
te, da ne bono mesto enega ime-
Ii diva bolnika. Torej popoldne
pridem S streznico. z Bogom!
DR.. Kornelius gre mimo hise
DIR. Omaha, XII je ravno prisel il
hise.
! - No, tovaris, kaj pa je?
- Dobro, da vas srecam, pri-
jatelj, ali hi mogel dobiti sestro
Konsuelo?
- Da, - sicer pa skoro ne.
Je jako bolna. Vceraj Sc je W.
Mia. Yes den je spala; revici bi
privoscil dolgo razvedrilo. -
Kaj takega nj "a MO! In zato je
tudi ne dam!
Mladi zdravnik nekoliko "a
rdi, nato pa pravi:
- Ne, tega ne! Samo sem 10
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-31

hotel irneti "a streznico sina
stotnika VOLTA. "
- Kaj - lepi otrok nasega
stotnika -- ali je bolan?
= Da, pljucnica in precej hui
da. Nina pa prave postrezbe,
Sal poznate gospo stotnikovo.;
je .prevec povrsna. v dino duse
Sc mi smili Wolf, je YES IL Sc
be. x q
- Ako je temu tako -- v
bozjem imenu, &c hocete, mai
gre, ako hoce. Govorite Z MO,
zdaj je zgoraj pri moji zeni. Nj
nam mnogo casa; z Bogom!
Sezeta 81 v roko in DIR. Korne-
lius pozvoni z utripajocim ST.
Gem. Tho, memo bolnisko stree.
nico je ljubil IL globoeine svo-
jega postenega in gorkega srca
in njegova najvecja leila je bi'
la peljati jo enkrat kot zeno ma
svoj dom. Pa nj incl poguma
da bi il povedal. Tako je ca.
kal teden "a tednom ma priloz'
most in kakar je priloznost pri-
sla, Sc je il sramu nj posluzil
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-31
(Nadaljevanje)

je bila njegova prva pot k otro-
ku. Tho je cepel Lazo v kotu
in lista1 po knjigi.
- No, kako ii je, dragi ST.
eek? - vprasa Wolf memo, -
ali te Sc boil glava?
- Cisto dobro, papa. III in
mama lahko gresta. Tudi JAZZ
hocem mamo videti, ko je lepo
oblecena.
Toda tvoja glava in roke
so tako vroce, - in v velikih
skrbeh prime "a oboje.
V tenn trenutku Sc odpro vra-
ia in Gabrijela vstopi v cudovi-
to lepem spodnjem krilu; je BIZ
la ze frizirana ter vsa priprav-
LENA, samo vrhnje obleke Sc
nj imela ma sebi
- O, tt 81 tukaj, - pravl
mozu, - malo pref Sc mi je zde-
10, da 81 v svoji sobi. Pozuri Sc
Wolf, bo ze kmalu sedem!
- Tako! Priznati moran, da
bi najrajsi ostal tukaj! Lazo mi
prav mic ne ugaja. Poglej ga sa-
mo, kako mirno sedi.
- Sem 81 mislila! Da te po-
tolazim, ii povem, da sem takoj
po tvojem odhodu poslala otro-
ka k stabnemu zdravniku, pa Sc
je moji skrbi posmehoval, rekel
je, da 81 je pokvaril zelodec.
- Gabrijela, stabni zdravnik
nj otroski zdravnik. Mani sc
prav mic ne zanesem. Meni je
tako cudno; najrajsi nocoj ne
hi Sci nikamor. &c nina Lazo
kako nevarno bolezen. Proved Sc
bojim skrlatice in difterije.
Toda Wolf, potem bi Sc JAZZ
kot matt vendar morala Sc bolj
bait, nikar ne imej takih skrbi.
Kaj sele DO, ko bo Lazo pricel
hoditi v Solo!
- Pri sosedovih je skrlatin-
ka, oba otroka sta v postelji ne
varno bolna, - pripomni 60
spodicna.
Gabrijela je ostro pogleda.
Ali je morale to nesrecno bite
Sc povecati skrb njenega moza !!
- Nestle Lazota v posteljo,
- pravi Gabrijela. - 10 Sc
bo prespal, bo jutri zopet vse
dobro.
- &c bi sc mu pa stanje kaj
poslabsalo, takoj posljite po ma
ju. - Sal veste, kje bono, pa
tudi po dr.. Korneliusu. Stabne-
mu zdravniku prav mic ne zau-
pam, medtem ko je mladi zdrav-
mix jako dober "a otroske bo-
lezni, - pravi Wolf. - Tako
dragec, pojdi sedaj v posteljo.
Papa bo pozneje zopet prisel k
tebi in ii bo voscil lahko noe.
Ko sc okoli dveh vrneta, hiti
Wolf yes nemiren k Lazotovi
postelji. Gospodicna Sc zaspana
dvigne S svojega mesta. Yes cas-
je bila zvesto oh otrokovi po-
stelji, toda Wolfu nj mogla
povedati drugega, kot kar je
sam videl. Nemirno sc je Lazo
obracal po postelji, njegova IL
ca so bila vroca in rdeca; vca-
sih je govoril nerazumljive be-
sede. Yes v strahu potiplje Wolf
otrokovo cello in roke.
- Hudo vrocino ina, Gabri-
jela, poglej sama.
Gabrijela stopi poleg poste-
lie cmernim izrazom ma svo-
jem obrazu. Njena biesteca pri-
kazen nj bila posebno priklad-
ma "a ia prostor. Brezskrbno
pusti, da sc j njen dragocen
plasc zdrsne z rame in il razgali
njene bujne prsi, ko Sc skloni
mad specega otroka in ga gleda
v njegov rdeci obraz.
- Wolf, cd spanja Sc mu sa-
mo lica rdeca. Sal ina vedno
rdeca lica, kadar spi, - pravi
malo neprijazno. Neumnost, da
sta zapustila zabavo, ko je bilo
najlepse in najbolj zabavno. To-
da Wolf nj incl obstanka in ga
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-08-31
Pon1ladni sen
ROMAN II zIVLJENJA

Priredil I. Fl.

njen moz sc nj zmenil "a to, ka-
ko lepa je v krasni obleki, Xxi j
je pustila memo krasno oprsje
do skrajne meje odprto. Poseb-
no ekscelenca, general, jo je OBJ
cudoval, in jo veckrat pocastil S
svojo pohvalo. Toda Wolf je bill
resen in skrb je lezala ma ME
govern obrazu.
- Ali mislis, Gabrijela =
vprasa Wolf nekoliko pomirjen,
- toda to nemirno spanje -
- Je posledica njegovega po-
kvarjenega zelodca. Kdo We, kaj
vse je jedel pri starem papanu,
- pl> Lazar ie v tenn oziru ne
spameten. Lazota razvaja cez
vse meje. Ne razburjaj Sc, Wolf;
JAZZ sem otrokova matt in &c sc
JAZZ ne vznemirjam - prstani
oblozeno roko polozi ma njegovo
ramo in ga pogleda. Hotela ga
je prisiliti, da hi videl memo le-
poto, jo obcudoval in da bi ga
S tenn zopet priklenila k sebi,
kateri, &c je le hotela, sc nj mo-
gel nikdo ubraniti.
Toda VISA njena omamljiva
blizina ga nj mogla ganiti. S
tezko popisljivim pogledom Sc
ore ma MO in rece:
-Pazi, da Sc ne prehladis,
Gabrijela, ker 81 tako razgalje-
ma, - ter sc nato zopet obrne
k otroku.
Opazil je memo namero, zato
nj mogla mani izvajati nikake
zapeljivosti. Jezno Sc vgrizne
Gabrijela ustnice.
- Gospodicna, lahko greste
spat, nj prav nobene nevarno-
sti, - rece Gabrijela.
S tezkim srcem sc loci Wolf
cd postelje svojega otroka. Ma
slednjega dne jutra pa takoj po-
Size po DIR. Korneliusa, XII ga je
dobro poznal. Zdravnik nj mogel
takoj povedati kaj gotovega.
Naslednjega dne pa je izprevi-
del, da Sc je pricela pljucnica.
Lazo je bill zelo siten bolnik in
lie ocetu Sc je posrecilo umiriti
ga. O materi nj hotel nicesar
slisati, vsled cesar Sc je Gabri-
jela zelo jezila.
- Milostljiva gospa, - je
rekel DIR. Kornelius, - bolezen
je precej resna, in zato vam sve-
tujem, ako dobite kako bolnisko
streznico, kajti gospodicna nj
posebno mocna. Nekaj mi pri
njej ne ugaja in mislim, da bo
tudi ona zbolela.
- Innate prav, gospod do
ktor, potem sem tudi JAZZ po-
mirjena. Strah in skrb mi gre
ma zivce in matt je slaba strez-
MICA, ako pridejo vpostev mate
rinski obcutki. Usmil jene sestre
so vajene street bolnikom in so
v tenn zelo izurjene. JAZZ sem ze
popolnoma izmucena. -
Mladi zdravnik jo pomembno
pogleda, toda ma njegovem
obrazu nj bilo nicesar opaziti;
nato pa rece:
- Seveda, milostljiva gospa.
Priporociti YAM morem zelo do
bro postreznico, XII zna poseb-
no ravnati z otroci. Je prosto-
voljna bolniska streznica in ne
spada k usmiljenim sestram tu-
kajsnje bolnisnice. V bolnisnici
je najboljsa moe. Ravno sedaj
nina tam nobenega posebnega
della, zato DO lahko prisla. ze po-
gosto sem Sc preprical, da do
bro streze bolnikom.
Tedaj pa vstopi Wolf, bled in
poln skrbi "a otroka.
- Torej, doktor, kako je z
mojim simon? Samo "a trenutek
sem prisel, da iii poveste.
Brez skrbi, gospod stbtnik!
Nobenemu otroku otroska bole-
zen ne prizanese. Ravnokar sem
svetoval vasi gospel soprogi, da
najamete bolnisko streznico.
Danes popoldne, ko bodo mole
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-02-26
PRIcETEK osVoBoDILNE FRoNTE

Par tednov 20 nenski in talijansEi invazij Sovene
e bill skican Lublani sestanek vseh gavnih vodeljev
slovenskh politicnh strank namenu da organizra
enotna slovenska fronta akvno borbo in odpor pro
sovraznku Skcala ga e komunisticna sranka, katero
e ze lea 1924 ugoslovanska vada prepovedaa katera
e cd edaj naprej spreenila podalno organzacio.
Oh razsuu Jugoslavije to bila edna organzrana sku
PIMA XII je ahko nadaljevaa svoe podtalno gbane in XII
e ba prlcno spretna in dobro pripravlena da nud
sredstva skusne in vodsvo borbeni odpor pro naci
fasizmu kot domaci reakc katera je oh nahujsi uri
svoega naroda pozabila narod ter bla prpravena
sluzt naprej 1ta anom poem pa Nemcem kot je pre-
ekosti suzila potcnm in gospodarskim ntereson ugo
sovanske carsje Tega sestanka udelez zastopni
vseh slovenskh strank, gavnem pa posaezn zavedni
narodnak XII izgubi vsako nadaljno zaupanje vod
stvo starih priznanh strank
Mnogo voditelev glavnh poticnih strank zasti Slo-
venske ljudske stranke je tako oh nvaz pobegnilo
nozestvo nekateri pa pref Med spadata dr. Lojze
Kuhar in Franc Gabrovse koa e stranka dese dni pred
nvazijo posala London da med vono scitta nterese
svoJe sranke ter il prlpomoreta pomoco slovenskih mi
nistrov ihe Kreka in Franco Snoja do prvonega esta
Ma sestanku 27 apria l94l je bila ustanovlena
osvobodilna ronta katero korporatvno prstope
poeg komunstiene stranke Sc Krseansko sociaistGna
stranka katoske obrne zadruge Slovensk Soko Socia
sena stranka. Kmetska sranka. Saostojna demokrat-
ska stranka, Zveza slovensh fanov deklet frakce
manjsh politicnih skupin kakor tudi posamezn Slo
venske udske stranke in drugih klerkanh organizac
Komunisticna stranka je re dolgo sutila da Sc
Berchtesgadnu kuha nekaj nevarnega "a Slovenijo
slovensk narod, sal je mea dobro priko zasedovati
razvo nacske oblasti sosednji Avstr in dernokra
tcn Cehosovask ze veckrat pref e skusaa organizra
poiticne in kulturne eleente fronto toda
odziva nj bilo nko Stranke in Min vodelji
MO odklanja VISA taxa vabia ceS da disijo poMoskv
Invazia pa e takoj pokazala kako SLEPT bill ii naron
voditel in kako tragicna e ba nhova vera moe iugo
slovanske vojske " Ameriki e Louis Adamc ze leta
1898 skusa zanteresrat nase podporne organzace da
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-02-26
Mirko c. Kuhel:
Mirko G. Kuhel
Sloueniijia U borbi "a suobodo

Ia slovenske Anterikance je uazno, da tocno razu-
meUajo politicno Ulogo XII jo osUobodnem gbanju Slo
Uenije igra OsuObodilna frOnta in p0cna strankd
XII porzela prUe korake njeno
konnistcna sranka Zlasti e to UznO radi dejsta da
nasprotnik osuobodilnega gibanja SlOUeniji in Ame
r stano begajo sloUensko jaunost strakotah "konu
nistoU, nedte ko prau konunisti Uorijo zeo naajen
OdstOtek canstUd OsUObOdne frOnte in Sc ii prOpa
girajo med slouenskin narodom nikakh gosp0drskih
socalh ali pocnh spremen,b XII b bile kOn,unisticnega
znacaja
o predmetnem Uprasanju je dobH SAMSON castn
predsednik LOUIS ADAMIC zelo tocne zanesjive in
fOrdcje il St0Uene, il neUtralnh UiroUter h izr0cH
SANSu da jh uporabLja sloUensko jaunost Anerki
Ma pOdlagi teh inf0rnaacj katere snatranO absotno
zanesljiUe, bono cd casa do Hsth razpraUlja
pocnen, gospodarsken socialen, zdraUstUenem in
sken, Obcju Osu0bOdlne frOnte in njenih d0sedanjh
uspehh polticno kultuno in ekon0nsko sysbodo slo
Uenskega Raroda Te bodo prikazae praUo sko
stuaciji naS start don,ovii ter staScu XII ga
pran osuOb0dilnenlu gibanu sloUensk narod
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-02-26
EDEN NASH PERECIH PROBLEMOV
NASEGA CASA

Clovek v mestu pozna svojo
stran zivljenja in kmet ma deze-
Ii zopet svojo. Dobro in potreb-
no pa je, da vesta vec eden o
drugem in o tezkocah in proble-
mih, XII jih imata pac oba.
Pri nakupovanju hrane, oble-
Ike, pohistva, itd., ne premis-
ljujemo posebno veliko, odkod
je prislo, pod kaksnimi razme-
rami Sc prideluje in kaksne so
naravne zaloge surovin, odko-
d er izvira in Sc izdeluje vse,
kar potrebujemo "a zivljenski
standard, kakrsnega m a m o
danes.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-02-26

nekaj milijonov vojnih vetera-
nov, ri hi ne bill znozni "a tez-
ka, naporna della, prijelo "a
grablje in ocistilo ma milijone
akrov zanemarjenih .gozdov in
planet ter spravilo vso to ma
grabljeno saro ma njive in vr-.
tove, tedaj hi bilo to "a lnaso
idezelo emo izmed najkoristnej-
sih podvzetij, kar 81 jih more
mo misliti. Nasi kmetje v stari
domovini so rekli, da jim pole
pri delu neki gotov ptieek, XII
pravi: "Gnoj je v 'grmoj!" (gr-
movju).