Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-09-11
PRE1LED POVOJNIH POTREB DEZELE
Z OZIROM MA JAVNO ZDRAVJE

Dvjanje vone je zavleklo podvzetje akcije polju
siroko zasnovanega programa avno zdrave Ia pro-
gram temelji tozadevnem zakonu spreetem letu
1914 Public Health Service Act. Navzc pa je bi
10 mogoce cello med vojno zvajat nanujnejse naloge
tenn pogedu in obenem zacrtat svarne in Stroke izboa
povojni zdravstveni program.
Pod prtskom voaskih in industrija]nih potreb vol
nj dob je bila raztegnjena akcia polju zdravja in
zdravnska veda predelja Pc zakonu obca sred
stva Community Facilities Act, je potrosilo $l25000
900 svrho zgrajena vodnh napeav odvodnih kama
low in scnh sanarnih podetij krajih ker obcne MISC
tega zmoge same. Poroso je dale 60248,786
mega denarja zgraene bolnsnc in zdravstvenh
trov Usanovtev kadetkega kora boncark Cadet Nurse
Corps, poom kongresne akce, je omogoca vzdrzevane
stanega dotoka izurenh boncark civne in vojaske
potrebe Podvzelo e ud posebno obranbo prot
senu malare take krae dezele ker ia bolezen nj po
znana, bi o mog vracajoc vojaki trpec malaro
zanesti in razsir med prebvastvo Razskovana po-
u zdravstvene vede tenn pogledu bila fnancrana
potreb cd Wade, XII vzdzue Urad znanstveno
raziskovanje in razvo The Office of Scientific Research
and Development).
Po koncani vojni, pravi nacelnik Zed drzav jaw
zdrave Thomas Parran, bo nasa naloga da obdrzimo
prdobve dosezene dozda ter reorganizramo nase wire
in nase sile ma tenn pou stalno zgradbo, XII maj pote
sluz obco korst nasega ljudstva vidka zdravja in
zdravniske pomoc'
Ameriska vladna sluzba avno zdrave nj drzala kri
zem rok ekom vone ampak e re pred dvem lett pricea
zbra podatke nasih potrebah polu avnega zdrava
povojn dobi Posedce tega proucevana so zdaj
tame siroko programu katerega ze ia vlad
ma suzba raztegnt ma dezelo in to poneni, do mai
skranesega kotcka Zed drzav da tako omogoc pre-
precene srenja boezni ter nudenje pomoci boni kot
tudi in to glavnem pospesenje bosega udskega zdrav
ia.
Odkar je bill gavnem odstranjen najvecji problem
javnega zdravja Zed. drzavah ko je tekom zadnh
let posreclo zaezit po dolgotranem delovanu truu
sirene kuznih in naezljivh boezn ko tusa crnih koz
davce difterja in drugih slicnih bolezn reba pola
gait zda navecjo vaznos preprecene boezn ozroma
ohranitev zdravja in to istim poudarkom kot e
pref skusao pobijat nalezve boezn Vladna suzba "a
javno zdravje zatorej svoem zdravstvenem programu
posveca naveco panic uVedbi zdravega okoa kar po
nen zbolsanje hgijenskih in sanitarnh sredstev
ner, tako posameznika, kot "a celoto.
Podatki XII jih ina rokah omen jena vladna suz-
ba kazejo da hi bo reba zgradit dezeli okrog 5000
novh vodovodn sstemov kot tudi razsir izpoponiti
okrog $500 drugih vec nego 10000 kraev Zed drza
vah skupnm prebvastvom 100000 oseb nina "a
dostnh odvodnh podcesnih kanalov vec nego 5000 900
podezeskih in farmskih domovh b bo treba izbolsati
sanitarne razmere ter poskrbeti napelavo vode in
zgraditev modernh kopanic in sranisc Da bo mogoce
konroirat in pobijat bolezn XII zvirao necstega nile
ka b bilo reba zgradit okrog 438 postal pasurzaco
ali razkuzene mleka, in sicer obstaa poreba zato "a
drzavah unje kot udi Alaski Poroco vladne sluzbe
avno zdrave prav da lie nanunejse potrebe XII bi
h blo reba upostevat tako ako hocemo da bodo nasa
naesta in druga nasea ter bvasca tvora zdrayo
okolje katerem bodo zivel in delal zdravi ljadje u
Druga zva potreba, pravi gorne pproco, je zgradi-
tev sevnesh bolnisnc, kajti med to ravno zakuceno
vono e mnogo bolnsnc in boniskih zavodov sploh
dovalo liz vdka noh potreb Mas nacrt bodocnost po
udarja porocilo, mora sreeti tem da Sc nadoesti
okorele stare institucije te vrste novm rajih pa