davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Omaha guide., 1945-06-23

e Most people regard the SCOT
which accumulates in their fur
naces as just a dirty nuisance. It
Is that, Of course, but more seri-
ously, Il is also a waster Of fuel,
and as such it needs to be periodic,
ally removed.
In the first place, SCOT is unr
burned fuel. 1t is the carbon FROM
the coal which should have gone
into heat. Secondly, it is n of
the best known insulators, and if
it were not so dirty it would make
the finest kind of insulation mate
rial. When this insulation is de-
posted on the inside of a furnace
radiator, it stops the heat from
passing through to the distribut-
ing system. To obtain the required
amount of heat, more fuel must be
fed to the fire, and this, in turn,
creates still more SCOT to rob you
of still more heat. 1t becomes one
of those vicious circles which eats
into the coal pile most scandal
Iously.
One large furnace manufacturer
with several hundred factory
branches maintains a special de-
partment for the mechanical clean
ing of furnaces through means of
q suction apparatus, which pulls
out the SCOT and carts it away
without muss or fuss. This serv-
zee is inexpensive, and should be
made an annual operation for the
sake of fuel economy. After the
war you will be able to buy a coal
burning furnace that burns up all
the SCOT and never needs to be de-
sooted, but until then you had bet
ter keep your present furnace in
good shape by having it regularly
d~e-sooted, the same as you regu,
iarly de-frost your refrigerator.
The Omaha guide., 1945-06-23
Small Turkeys

Some of the small-type turkeys,
recently developed by the poultry
scientists Of the U. S. department
Of agriculture, are proving to be ex-
cellent layers. Records Of the bureau
OF animal industry show that, during
1914, n turkey hen bred at the
Beltsville Md.) research center laid
I'll eggs and another 206 eggs. Av-
erage turkeys normally lay from
40 to so eggs during the spring
months and few, if any. during the
remainder of the year.
The Omaha guide., 1945-06-23
Fitting Meal

Does the salad fit the meal:
Green, leafy salads with hearty
meals; hearty salads as main
dishes; tart salads with fish; fruit
salads for dessert?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19

munske Wade izsilili IL njema ameriski vladni agenti. z odobre-
MEM angleskih, seveda.
V Rumuniji Sc ne gre toiko "a demokracio kot "a posest
njenih prirodnih bogastev, n. pr. oljnih poll, pa njenih poljskih
pridelkov, podonavskega prometa in takih reel.
Ko SO v Washingtonu rekl, da je kraljev APPEL "a demokra-
tiziranje rumunske Wade upravicen, Sc je Stain osmelil in pova-
bill rununskega premierja Petra Grozo v Moskvo ma "obed". Tam
SO 81 napijali in 81 obljubljali vzajemnost.. Oh enem je vlada v
Moskvi dala Rumuniji olajsave v pogodbi "a vojne odskodnine,
objubila il je ma tisoce ton zia v pomoc prebivalstvu in pa razne
druge koncesije, da S tenn utrdi vpliv premierja Groze ter "omeh-
ca" tia pod nogami kraja Mihaela ter tistih opozicionalcev, XII bi
radi S pomocjo ameriske-angleske zascite ruvarii proti RusUi.
Poleg protestov roper bolgarsko in rumunsko Waldo sta Sc
Washington in London izrazila zelo ostro proti Madzarski, ces,
da tudi stopica pc stezah totalitarnosti.
Jugoslavije pri tenn direktno MISC omenjali, a so il dali ra-
zumeti, da vela zanjo isto kakor "a estate dezele ma Balkanu.
Nj jim zadosti demokraticna, dasiravno 81 prizadeva ustrezati
zapadnim demokracijam kr Sc politicnega ustroja tice, a OBJ
enen uvaja gospodarske nacrte, XII MISC v soglasiu z demokraciio
kakrsno oznanja n. pr. mas (ameriskD free enterprise.
V Jugoslavii je bia vojna zares. Narodi, XII so ustvarjeni,
da bi ziveli skupaj, SO Sc sovrazni. Posebno Hrvati in Srbi. Oboie
so 1zlgravali re cd nekdaj tuji interest. Sedania vlada, XII = to
lahko prlznamo vsi ne dale kaj prida vaznosti demokraciji
nase sorte, pa vendarle skusa scementrati to dezelo v enoto ma
temelJu federacije, vzajennosti in kooperacije, kakor jo ona ra-
zume. In to je vsekakor vc, kot pa je tam Sc kdaj poskusala|
katerakoli druga vlada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19
Usilievonie nose sore demokrocije
ma BoIkonu, ne DO obveIioIo

Mas drzavni tajnik Byrnes Sc je zelo navdusil "a demokra-
clo ma Balkanu. Kar ma svojo roko nit Anglije nj vprasal "a
sVet Sc Je odlocil demokratizirati Bolgarijo. Sporocil il je, da
Je MEN novi volilni zakon nedemokraticen, in da Wade XII hi
prlSla v Bolgariji ma krmilo ma temelju take postave, Zed. drzave
ne bodo priznale.
AnglJ1 SO Sc nekaj cetrt ur temu cudni, Sc dusali, da bi bill
moral byrnes sal lie malo namigniti vladi v Londonu, kai name
raVa, a ker AngleA vedo, kako zelo bodo odvisni "a svoio obno-
Vtev gospodarstva cd Zed. drzav je Ernest Bevin XII je sedanii
minister "a vnanje zadeve Velike Britaniie, pritrdil. da s stall
seem ameriskega state departmental z ozirom ma Bolgariio pono1-
mona soglaSa.
"lzVestJa" v Moskvi so to postopanje Washingtona in Lon
dona oznaclle "a unesavanje tujih draw v notranie zadeve suve-
rene drzaVe. casopisi v Anghji in V Zed. drzavah so Meme pro-
teste ponatsnlll, S komentarjem, da ameriska in angleska vlada
vic temu ostaneta ma svojem staliscu. Tako je Bolgariia voitve
prekhcala, ker sta Stain in Molotov uvidela, da bo treba nina "
bolgariji precej popustiti.
Toda komu?
haJpada strankam, Xxi so scer bolgarske, ampak SO sluzi1e do
te VoJne vehko boil osiscu, kakor pa Bolgariii. In OBJ enem 81 20
start red. Torej proti "komunizmu".
Fotem Je pr1sla Rumunija ma vrsto. AmeriSki drzavni tainik
byrnes le ma konterenci S casnikarji oznanil, kako zelo ga nrosi
rumunskl mladi kralj Mihael, da mai 1mu Amerika i n Ano1iia 10
magal ustanoviti "demokraticno' Waldo namesto te HI i sedoi
naceGuje Peter Groza. 80 . '"''
V MoskW SO Sc razhudIi in glaslo sovietske Wade "rzvestiao
le ugotovilo, da SO tisti kraljev apel . "dauoLr.+;.;ua-.sn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19
NEKAJ S SEVERNE r A

Chicago, Ill. - V soboto %.
sept. bono imeli redno seio DO
druznice st. 2 SANS. Pricela Sc
DO oh 8. zvecer ma 1888 North
Halsted ST.
Skozi dive lett in pol, cd kar
ia podruznica obstoja, smo ime-
Ii 80 rednih sci. Zanimanje "a
to delo in udelezba ma seiah lie
bio prilicno zadovoljivo "a to
malo slovensko naselbino, IL
vzemsi V minuli dobi, ko Sc ie
udelezevalo nash sci komaj
osem do stirinajst clanov. Tudi
ma svoje prostovoljne prispev-
Ike je veliko clanov "pozabilo".
Clovek hi lahko sodil, da ie
bila vzrok slabi udelezbi polet-
ma vrocina, ali zal, morda to
vendarle nj glavni razlog. Sal
je bio tudi lani vroce, pa ie BIZ
10 zanimanje vseeno precei
"gorko".
Ko clovek p~remisljuie vzro-
Ike in Sc vpraSuje o Min, so mi
nekateri povedali svoje misli O
oojemanju zanimanja. "Voine
je konec," so mi rekli, "in orga-
nizacije, kakrsna je SANS, MISC
vec potrebne.
"Jugoslavija je osvobojena",
it'd.
Morda tudi mnogi drugi ia
ko mislijo, lie da n~ocejo tega ma
raVnost povedati. Pac noceio
zamer.
A ~razvoj dokazuie, da je nam
SANS Sc vedno potreben. Ako
vecina nash ljudi misli druga-
&c, hi bio vseeno prav, da pri-
demo skupaj in Sc pomenimo 0
tenn. In ma vsak nacin je V. ko-
rist temu gibanju, da to posto-
Janko Sc V naprej obdrzimo.
V pomozni akciji lahko Sc We
like sodelujemo. In ljudie tam
potrebujejo pomoci. cato ape
Iran ma vse sedanie in bivSe
clane, da Sc udeleze prihodnje
seize. = John Turk, tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19

prav koplje? Dali razvazalec
premoga, ma primer mas Udovic,
kdaj pomisli, kaj pravzaprav
tovori in prelaga! Nemara bi ga
crne maroge ma obrazu in ro-
kah mani motile.
Toda tedanja vegetacija je
bila socna, neprimeroma socnej-
sa cd sedanje. &c je priroda ia
ko skrbna gospodinja, kan je
spravila sok? Oljni vrelci in jan
tar SO nam odgovor.
Jape, mislim, da DO treba "a
kuriti. In ne godrnjaj, ko nala-
gas premog = ia crni claimant
je bill mogocen cd solnca obse-
vani gozd pred milijoni let.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19
TISK0vNI SKLAD
PROLETARCA
XIII.

Hibbing, Mimi. Jacob Podlipnik
$1.0O.
Chicago, Ill. Steve Malnarich ST.
Cleveland, o. Joseph Kodrich
$500. lPoslal A. Jankovich.)
Toledo, o. Antonija Stolfa soc.
Cleveland, o. Joseph Franceskin
SIS; Anton Ogrin 81; Frank Hribar
75c, skupaj $6.75.
Chicago, Ill. Oscar B. Godina
SIS. Gzrocila Frances Godina.)
Walsenburg, Colo. Pc So: Ignac
Urban in Edward Tomsic, skupaj
81. (Poslal Ed. Tomsic.)
La Sale, Ill. Leo Zevnik So;
Louis Gregorich 81, skupaj 81. (Po-
slal Leo Zevnik.)
Sharon, Pa. Frank Cimperman
$1.0O.
Milwaukee, Wis. Pc 81: Louis
Barborich in Anton Erman: Law
renee Kalc SOC, skupaj $3.50. (Po-
slal Louis Barborich.)
Waukegan, Ill. Martin Judnich
soc.
Youngstown, o. John Petrich
$500.
Cleveland, o. John Krebel $6.25;
Joseph Fabjancic 81, skupaj $7.25.
(Poslal John Krebel.)
Rock Springs, Wyo. Frank Re
mitz 58c.
Dearborn, Mich. Jacob Locni-
skar So.
Willard, Wis. Fred Schiltz 81.
(Poslal Mike Krultz.)
Clarendon Hills Ill. Steve Vid-
mayer soc. ~(Izrocil John Chama-
zar.)
Chicago Ill. = Prispevali OBJ pri-
Tiki seize g. odbora SANSa, Valen-
tin Stroj, Indianapolis, Ind, SIS:
John M. Stonich, Pueblo, Colo, ST;
Frank KLINE, Chisholm, MINI, SIS;
Mlrko Kuhel So, (izrocil John Cha
mazar); Peter Benedict, Berkely.
Mich, prispeval oh priliki obiska v
Chicago $40, Janko N. Rogeli SIS;
Joseph Durn, 2 (oba il Clevelan-
da), Kathy Krantz, Detroit So; Paul
Berger 81, skupaj $35.
Springfield, Ill. Jonn Gorsek, ST.,
81, John Gorshek, NIL, ST, skupaj
$500.
Skupaj 1888, prejsnji izkaz
$910,21, skupaj 1898. 70.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19

AmerisH kapitoIizem v noporih
"a resitev sforeqo redo v Evropi

Ma kongresu zastopnikov delavskih uni " AngHjl je govor1l
dine Is. sept. med drugimi tudi p%redsednik odbora delavske stran-
Ike Harold Laski. Bill je viharno pozdravljen. Pred MIN je govoril
premier Clement Attlee, XII mic kaj rad ne vidi, da Sc Laski tako
odkrito izraza in ker zahteva V svoji poziciji strankinega pred
sednika, da Sc mai delavska vlada ravna tudi V praksi pc pro-
gramu, XII il je bill zacrtan v sucaju image "a socializiranje
Angije.
Laski je deal, da ga nekateri clani delavske Wade smatrajo
sedaj zgolj "a "nadlego". Harold MANFRED rad govori in pse - pa
v takih momentih opozarja svoje tovariSe ma obljube, XII so jh
dajali V kampanji.
Med obljubami in izponjevanjem obljub pa je razlika. Raj
lka raditega, kr Jill cestokrat tudi pri n~ajboljsi wolff ne mores
izpolnii.
cato je Clement Attlee dejal delavcem Anglije, da bodo mo-
rail- potrpeti. Maj nikar ne prcakujejo izboljsanja svojih XIV
lenskih razmer hipoma, kaji Anglia je vsed vojne postala
bankrotirana dezela in odvisna cd dobrohotnosti dominjonov ter
Zedinjenih draw.
Toda Laski pa je V svojem govoru udaril pc Zed. drzavah
radi tega, ker 81 mnogi kapitalisti V NTH prizadevajo tragedijo
Angije zlorabti "a memo ekonomsko unicenje.
AmerBkemu kapitaizmu je odkrito dejal, da maj drzi prste
proc cd prograna delavske stranke "a socializiranje Anglije.
Toda Velika Britannia sama cd sebe ne DO mogla ma noge,
ker je bila najdalj V vojni in proporcno z najvecjimi stroSki. De-
lavska stranka, XII pozna, kako piha veter v Washingtonu, je po-
slala tia pc ukinjenju lend1easnih dajatev diva predstavnika
stare angleSke diplomacije. Kajti ce hi ju nadomestila S socialist,
ne hi mic dosegla.
Gin sta prisla V Washington S predlogom, da potrebuje An
glja v Zed. drzavah do okrog Sest miljard doarjev brezobrest-
mega posojila ali pa sal z najnizjimi obrestmi so Sc oglasli naSi
domaci toriji, med mimi kongresnik Knutson IL Minnesota, XII ie
dejal, da nj nasa naloga S posdjili "socializirati Veiko Britanijo'.
Pritrdilo mu je mnogo drugih, a predsednik Truman jih je pod
uci, da Sc tn ne gre "a nevarnost staremu redu v Anglui, ampak
"a nevarnost, XII prei vsemu gospodarskemu redu 90 svetu, &c
prepustimo Angljo v polom.
Ekonomski krah enc dezele je lahko ze1o nalezliiva bolezen.
10 smo v "depresijT, XII Sc je pricela pc prvi svetovni vojni in ie
bila Sele koncana S to vojno, zeo obcutili.
Ako ameriSki kapitalizem hoce ponovitev take krize, 10 BIO
zlahka dobil. &c ne, mai raise veriame Laskiiu, da lie napacno
zastavlJaI pot socialnemu razvoju zgolj V korist privatnega pro-
tta. KaJti &c DO ameriski kapitalizem lie proved hrepenel pc ME
donvel Sc vse hujSi, boil vulkaniten polom, kot pa ga je evropski
kapitalizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19

Pred delavsko Waldo v Ang1i-
il je danes samo emo v%praSanje.
Ali maj Sc osloni pc svetu ma
leyicarske stranke, ali pa poma-
ga nadaljevati vnanjo politiko
kot sta 10 vodila Churchill in
Hull in sedaj nadaljuje z MO
Byrnes v veri, da je "a demo-
kracijo cato, ker je prot komu-
nistom.
i
Porocajo, da SO Sc morali nasi
vojni ujetniki ma Japonskem
KLAMATH pred Hirohitovo soho
in pa drugim japonskim mogot-
Gem, sedaj pa smo Hirohita o5-
varovali ma prestolu in Japonci
Sc mu morajo KLAMATH kot 50 Sc
mu, predno SO bill porazeni.
Sploh SO nase jetnike tam mu-
eli in Jill ponizevali in zaradi
tega je bio v naSem tisku veil
ko zgrazanja. Toda ali smo kaj
s%torili, da Japonce resimo sta
rega sistema in njihnega "bo-
zanskega' cesarja?
<
Zdi Sc mi, ola je nasa uradna
demokracija v Washingtonu vse
proved naklonjena dvorom. Dvo-
rili smo kraljicam in kraliem,
knezom, princem, sahom in sui
tanom raise kot pa da bi podpi-
rail- n. pr. Spanske rennhlikance
in druge, ki SO trpeli v borbi
prot privilegijem, aristokratom
IN izkoriScanju. V Washingtonu
je vse proved klanjanja. Posne-
majo stare evropske in oriental
ske dvore, namesto da bi uvaia-
Ii demokracijo.
John Chamazar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19

- zanimajo "a naravo, "a ME
ne zakone sploh "a memo stvar-
stvo. Sal Sc boje cello priznati,
da spadajo V MEN krog, mislec,
da Sc S tenn ponizajo ali pa cello
greSe proti bozjemu zakonu -.
Priroda sama Sc nam vcasi
zdi kruta, brezobzirna gospoda-
RIGA. Dlakocepska res nj. Unicu-
je in podira, vendar pa gradi in
ustvarja sproti; lomi in trga -
a cell in prenavlja sproti. Vsaki
zivi stvarci je dala moznost raz-
voja pc zakonu prilagoditve.
Raznim savrijem in diplodoki-
jem je bila usoda zapecatena,
ko Sc zaradi svoje telesne pre-
obilnosti MISC mogli vec prilaga-
jati velikanskim spremembam
podnebja in S tenn rastlinstvu.
Toda priroda jih nj docela crta-
la IL svojega kataloga, ohranila
je Min sorodnike: krokodile, re
lence, mocerade, martincke in
tako dale.
Tudi ne pozna nikakega IA
voritizma. Nj ona, XII STREE bo-
gatinom in slaci reveal = to
della clOVek sam. KOlikOr Sc pri-
rode tice, il je najmogocnejsi
despot, ali pa najvecji zenij
prav toliko vazen, kakor zadnji
cricek. Prvi kot drugi in tretji
hoce ziveti in ona nudi vsem
trem to priliko popolnoma ne
pristransko.
Ma mesta Sc nam zdi straSno
razsipna in potratna, a ma mesta
zopet skrajno skrzasta in sko-
pa. V resnici pa je vseskozi var
cha. Mic, prav mic ne zavrze.
Rastlinstvo in zivalstvo, XII Sc ie
V davnem veku pohotno sirilo
ma povrsju zemlje, je vse do zad-
MEGA drobca skrbno spravila.
Spravila je zaeno tudi vse obil-
no bogastvo solncnih zarkov, XII
Sc je i~zsipavalo mamie v teda-
Min dobah.
Bog We, dali Sc kedaj kateri
premogar spomni, kaj pravza-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19
KATKA ZUPANCIC:
IVERI

Malo poznana nasa gospodarica
Teoriie o postanku nase zem-
lie Sc Sc zmerom krizajo. Edine
pa SO 81 V tenn da je preteklo ma
milijone in milijone let, preden
so Sc razvila cloveska plemena.
cato je nesmiselno, iskati
zgodovino davnih vekov v sve-
tenn pismu, pac pa tam, kjer je
V resnici zapisana, to je, V zem-
Iii sami.
Zapisana je V okameninah in
rudninah, V Spiljah in zasekah,
XII so 81 jih izdolble reke. Tam
leze zemeljske plasti v prerezu
druga vrh druge, kakor nalasc
izlozene, da jih Studira clovek.
Toda do osemnajstega stoletja
nj nikomur prislo ma misel, da
bi sistematicno Studiral ia "a
pisnik skap, kakor ga imenuje
H.. c.. Wells.
Re to dokazuje, da je Glove
stvo Sc vedno V svoji otroski do
bi. Ali vse polagoma preraSca
svojo srajcico, in &c 81 v svoji
vrtoglavosti ne zlomi pref til
nika, DO nekoc odrastlo. Tedaj
81 ne DO vec tolmacil demokra-
CHE vsak pc svoje, pei slavospe-
We svobodi pa hkrati lizal peto
onemu, XII mu dale ali samo ODE
ia mrvico vsakdanjega kruha.
Tedaj DO clovek delal cato, da
DO zivel in incl kaj cd zivljenja
= ne pa zivel cato, da DO delal.
Odklenkalo DO tedaj tudi
vsem takim, XII Five cato, da uzi-
vajo sadove tujega della, kajti
dusevno dozoreli clovek Sc ne
DO dial vec izkoSicati. Stroi DO
sluzil in olajsal z~ivljenje tiste-
mu XII ga ustvari - ne pa tiste-
mu XII ga financial z denarjem
il delavskih zuljev iztisnjenih.
Dandanasnji ljudje SO Sc vse
proved uprezeni V tezkem boju
"a obstanek. Vsled tega Sc vrte
najvec lie okrog svojih lastnih
malih osebic in Sc skoro nj Gu
dit da Sc tako malo - ali mic
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19
Konzumne zodruse v
UssR imaio SO miIiionov

Konzumne prodajalne v ru-
skin vaseh stejejo 38 milijonov
clanov. Upravljane so demokra-
ticno in vsaka zadruga ina mad
svojim podvzetjem popolnc
kontrolo.
Konzumne zadruge V Rusiji
SO samo ma dezeli. Trgovina v
mestih je pod drzavno kontrolo
IN upravi ter kolektivna last
vse dezele.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-19

ma " SCAhNl oV. Ctlo P11OlSdll
revnim faranom, da gre laZje
kamela skozi Sivankino uho ka-
kor pa bogatas v nebesa.
Dne 81. augusta pa sem cital
v Chicago Sunu, da je pokojni
'katoliski zupnik Rev. James Da-
vid O'Neall v Highland Parku
blizu Waukegana, ILL., zapustil,
1868, 900, kar je presenetilo po-
'sebno njegovega necaka Char
tesa Brusta in druge zupnikove
;orodnike. 10 je zupnik umr1,
e sodnik, XII Sc peca S pokojnin-
skimi zadevami, imenoval ma
sodiscu v Waukeganu omenje-
2ega necaka "a upravitelja po-
Sojnikove imovine, predno Sc 10
~oostavno uredi kajti MOI ie
1mrl brez oporoke. Necak je de-
ial, da je bill zupnik reven MOI
in da njegovi sorodniki smatra-
10, da ina kvecjemu kakih pet
tisoc dolarjev imovine. "Dobro,"
lie rekel sodnik, "pooblascam te,
da 10 upravljas in mi porocas,
koliko ~znasa." Ko je Sci ia ne
cak potem v banko in odprl
zupnikovo varnostno shrambo,
pa SO naSteli v Mi gotovine in v
drugih likvidiranih vrednostah
cedno vsoto 1858, 900, torej mad
eetrt milijona dolarjev. FAINT Sc
je cudil, Stevci SO strmeli, sod
mix je bill presenecen in poseb-
no Sc cikaSka nadskofijska pi-
sarna, XII il nj slo v glavo, kako
bi mogel zupnik ma taxi fari,
ceprav nj revna, prihraniti to-
likSnO VSOtO.
<
O, demokracija, kolikSne gre
he delajo V tvojem imenu! Brit
skim torijem smo dovolili po-
mesti z demokraticnim giba-
MEM V Grciji. Pripomogli smo
v Mi v civilno vojno, V kateri
je pablo ma tisoce partizanov,
tisoee pa jih je Sc danes zaprtih
v jecah. Mas state department
pa Sc ponaSa, da DO nadzoroval
prihodnje volitve v grski parla-
ment in pomagala pa mu bosta
pri tenn tudi Anglia in Fran
CHA.
Zdi Sc mi, da je vsled teh pri-
tiskov demokraticna koaliciia v
Grciji zacasno u%nicena. Rad pa
bl videl da sem v zmoti. Kaiti
ako nisem, bosta v takih deze-
lah triumfirala rojalisticna re-
akcija in fasizem.
4
Mas drzavni tajnik Byrnes je
dine Is, augusta opozoril bolgar-
sko Waldo, da je volilna postava,
XII 10 je sprejela, nedemokrati-
cha. cato smo Bolgariji ukazali,
da morajo biti volitve V Mi de-
mokraticne, ali pa bolgarske
Wade sploh ne bono PRIMAL,
ne sklenili z MO mirovno pogod-
DO. Zahtevali smo, da mai DO da-
na vsakemu bolgarskemu DIR.
zavljanu priloznost glasovati 20
Isvojem prepricanju in da mai
imajo pravico nominirati kandi-
date tudi opozicionalne stranke.
' take vrste demokracijo We
rujemo seveda tudi socialist.
Ampak zelo sem radoveden,
ako Sc drzavni tajnik Byrnes
zaveda, da v drzavi, v kateri lie
bill on rojen, in XII 10 je dolgo
zastopal v kongresu = v South
Carolini, Sc sedaj nimajo demo-
kraclje? Delavci, dninarji in
revni kmetje SO v South Caro-
llnl brez volilne pravice. Torei
ako bi Byrnes hotel, hi lahko
najprvo naslovil ultimatum "a
demokraticne volitve svoii So.
Carolini, namesto ola Sc spotika
OBJ Bolgarijo.
Umazanega perila ina dovoli
pred svojim pragom, ako mu je
res "a ciscenje in demokraciio.
<
V juznih drzavah ameriSka
unlje je mad deset milijonov dr.
zavljanov brez volilne pravice
IN nj jim dana prilika svobodno
voliti.
DRAWN tajnik Byrnes, XII pri-
haJa cd tam, bi torei zacel pray
zares lahko pometati naiprvo
pred svojim pragom.
Imperial Valley press., 1945-05-15
M AR K ET S
". Y. STOCKS

rew York. May IS. CUP)-Stocks made
II Irregular advance Tuesday but volume
fell off TO a new low for more than a
month.
Best gains were noted in preferred
stocks and in special isues. The leaders
late in the day developed recuperative
tendencies after a slight sag earlier in
the session.
General market news was seen as
favorable An exceptional item a
dividend cut by United Aircraft sent
that stock down more than a point and
sobered the recent e thusiasm for most
other aircraft shares Bell aircraft. how
ever, made a new Ugh on a one-point
rise.
sGulf Mobile and Ohio Railroad made a
new high on a rise of nearly two points
in its application to purchase the Alton
railroad and lies leased by the latter.
Hudson madea new high in a strong auto
mobile division. American and foreign
power preferreds made gains running to
nearly two points and two of them made
new highs to feature a firm utility group
good market developed in the air
line issues Easter, National and the
United Lines issues made new highs. Con-
tinental rose point in a firm oil section.
New highs were noted in A.C.F.-Brill,
Florence Stove, Hudson and Manhattan
issues, Marshall Field, Westinghouse
Electric preferred. and York Corporation
Eastman preferred rose two points and
International Silver nearly four points.
Imperial Valley press., 1945-05-15
Civil Code Held
Anita Fayorife

ARCADIA, Calf, May 15. CUP)-
Civil Code, Charles S. Howards s
long-legged sprinter, carrying top
weight at 118 pounds, was favored
to win Tuesdays featured $4,000
Anita Chiquita race in the first
running of the Santa Anita race
track since March, 1941.
The speedy son of Fair Trial is
regarded as Slightly superior to
others in the field of 10 competing
in the six furlong sixth race. The
event is considered a tuneup for
Saturdays $4,000 added San Ga
briel handicap at the same distance.
Running with the favorite are
Carl Dupuy's Rover, 108; Mrs. J. B.
Burnstein's Gold Mike, ITO; Mrs.
Clyde Phillips Vain Prince, ia;
Armstrong Stables Bullpen, ITO;
Fair Acres farms First to Fight,
liz; Circle " Stables Bizerte, 108;
Emil Schwartzhaupt's Pukka Gin,
112; Abraham Hirschberg's Black
Badge, 112, and Mrs George Poul-
sens Broadcloth, 112.
Howard's Thoroughbred won the
feature race in the opening day at
Hollywood Park last year, in south
ern California's last race before
the government ban.