Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-29
IA r C.
Prov lie, do ie noSu vIado 20 demokroeiio
no a BoIkonv, ompak eernU ne povsod?

Ameriska vlada Sc V zadeve ma Balkanu do nedavna nj ume-
savala. see pod pokojnin Roosevetom Sc je start MAJOR neza-
nimania spremenil v zanimanje tudi "a probleme balkansklh
dezel. Nasa vlada trdi, da nina tam nikakrSnih svoJlh lnteresoV
temvec da ii ie edino "a sVobOdo Vseh narodov, XII Je mogoca lie V
d~emokraciji
Drzavni tainik Byrnes je dine 18. augusta javno poudarH,
da ie V Bolgariji nj, cd kar je osvobojena, in da je kajpada tudi
pref nj bio. Now bolgarski vollni zakon je progasl "a nedemo-
kraticen in izjavil, da Zed. drzaVe ne bodo priznale nobene take
bolgarske Wade, XII bi priSla ma krmilo ma podlagi volilne postave,
v kateri volilci ne hi imeli priloznosti glasovati svobodno in pc
svojem preprGanju.
To ie povzroGilo V bolgarski vladi krIzo in oh enem je prislo
ma svetlo, da SO 81 zavezniki V tolmacenu dennokracje jake V ma
vskrizju. V Potsdamu n. pr. je baje Truman predlagal, da maj bo-
doee voltve V Grciji, kadar in ako Sc bodo vrsile, nadzorujejo
zastopniki Zed. draw, Anglije, FrancUe in Sovetske unije. Sta
lin je predlog odbil. Tolmacijo, da cato, ker &c bi pristal v tako
nadzorovanje ma Grskem, hi ga moral dovolii tudi V dezelah, Xxi
50 pod sovjetsko sfero. Torej V Bolgariji, ma Poljskem, Ogrskem,
Romuniji, V Jugoslaviji in morda tudi ma Cehoslovaskem.
"Dobro" sta rekla Truman in njegov drzavni tajnik Byrnes,
bono pa voltve ma GrSkem nadzmali Americani, AngleM in
Francozi" Dejal je, da hi bo treba "a tako nadzorstvo mad vo-
ltvami V Grciji kakih poldrug tisoc Americanov, XII SO re pi-
pravljeni "a ia posel.
Il "Izyestij", ki SO uradni dnevnik sovjetske Wade, je razvi-
dino, da med MO in Washingtonom nj priSlo glede vprasanja mad
ziranja volitev do nobenega sporazuma, pac pa postaja neso-
glasje o tenn cezdalje ostrejSe.
"Izvestja" z dine %. augusta pravijo, da ce hocejo voHtve
v kaki dezeli nadzirati tuje Wade, potem to nj demokracija, tenn
veG navadno umeSavanie tujih vlad V notranje zadeve priza
dete drzave.
Vseeno, tspor je tn in treba je poznati vzroke. Nesoglasje je
nastalo zaradi komunistov, ki SO pod zascito Rusije V Bolgariji
v Romunii in ma Madzarskem vodlni V vladi. Pa tudi V Jugo-
slaviji in deloma ma Poljskem ter CehoslovaSkem. Ampak so "a
,vsem tenn Sc drugi vzroki.
N. pr, tie Wade razlaScajo imovine bogataSev in tuUh kapi-
talistov ter jh proglasajo "a ljudsko svojino. Zemljo velepo-
sestnikov dele med kmete, XII so 10 doslej obdelovali gospodarjem
V korist. 20
Drugi vzrok je stara politka velesil, XII 81 je iskala V vsaki
deAeli sebi naklonjene poiticne stranke in jih potem podpirala
V zed. drzavah je V politicni vihri, XII je divjala pred napadom
ma Pearl Harbor, bill Roosevelt S svojo stranko vred obkladan
z blatom, cs, da je lie agent angleSkega imperializma, ne pa
predsednik Zed. draw, kar hi moral biti. In demokrati (inter-
matchmaker, ne TAXI, kot je senator Wheeler) pa so republikancem
DredbaCiVaI. da iQrajO V rOke f9SiZnu in Hit1eriu
V Bolgariji je agrarna stranka, kateri Sc ne more ocitati, da
je bla pronernSka. Toda nagbala Sc je boil k Angliii kakor k
Sovjetski uniU, in to della veliko raziko tudi V zahtevah obeh sill
glede demokracie. Vada je lahko demokratcna ena ali druga
Toda ena Sc DO opirala ma London in Washington, druga ma
Moskvo.
To je glavno jedro spora. Poglejmo v Grcijo. Cd kar ie osvo-
bojena, je brez denokraticne Wade. Vodijo 10 rojalisti in angle
ska vnanja politika ter angleska ekonomska sa iih podpira
Nasprotnlkl tie Wade. XII SO Sc borili prot Nemcem in Italijanom
yes cas- okupacije, pa so oznaGevani "a komuniste in S Sc ye hui
SINH menl Churchill Jlh Je oznacil cello "a "trockiste", ceS, da ie
to Sc vse nekaj bolj zega kot pa so "navadni" komunisti
L amerlsklm drzavnim oddelkom ie potegnil v zahtevah
"a demokratizacijo omenjenih dezel tudi now angleSki minister
vnanJh zadev Ernest Bevn. S tenn je pokazal, da DO vnanja poll
tika angleSke Wade oslonjena ma vnanio politko ameriske Wade
kar Je bio prlcakoVati kajti Anglia je vsled voine gospodarsko
jake izmueena in Sc mora zanaSati ma podporo zed. drzav, ker
bl j USSR S svojimi sredStvi ne mogla bti V gospodarsko no.
moe. Sal Sc cello sama potrebuje posoul in kreditov.
Tako Sc je dogodlo, da SO postale glavni tolmac demokra-
CHE tudi "a balkanske dezele Zed. drzave. V Moskvi Sc huduieio
arnpak lzgleda, Ola Truman IN Byrnes ne bosta odnehala.
Neyarnost V tenn sporu pa je V tenn, da Sc nesoolasie labko
razyije v prelom med USA in Angliio ma eni strani in Soviotsko
unijo ma drug.
Kajh Moskva nekega dine prav lahko >yprasa, cemu nrizna-
vamo in podpiramo reakcionarne in tudi fasistiene rezinoe bot
pe n pr. Francov v spanlji? Pa portugalskega diktatoria. dikta-
torsko Waldo Brazlije it'd. Lahko mas vpraSa cemu soo -. eo
bodne VolltVe v bolgarlJL ne zahtevamo pa ih v Spaniii y BRA
ziiji, Argentina, ma Kitajskem in tako naprei.
Tudi mas lahko vpraSa, ako smo "a demokraciio ~. Nnoas,x