Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-09

Je ZlVSl. huOl St q DO
juje, DO z mecem pokoncan.'
Italijane je spremenil V drhal.
In ker il nj izpolnil sanj 0 obno-
vitvi rimskega irnperija, tenn
vec je izgubil Sc tisto kar je tia
lila imela pref, je nastala dru-
ga drhal in ga pokoncala. Nj
clovesko, kar je ~storila, toda
vzrok temu dejanju je bill u
morjeni Mussolini sam in ME-
govo delo. In pa tisti v inozem-
stvu, XII SO mu pomagali. v tenn
oziru nosita najvec krivde ta-
kratna angleSka vlada, v kateri
je bill tudi Churchill, XII je Mus
solinija javno hvalil "a resite-
lie Italije pred boljsevizmom,
in pa Pierre Laval v Franciji
ter drugi francoski reakcio-
narji.
Slovenija (Ljubljana z okoli-
co, GorenJska IN spodnJa Sta
jerska), CeSka in Norvezka, pa
del Hrvatske z Zagrebom, SO
bile poslednje trdnjave nacij-
ske oborozene sile. v tel koloni
je bio veckrat poudarjeno, da
DO omenjeni del Slovenije brz-
kone zadnji, XII DO osvobojen,
ker je teren tax, da okupacijski
armadi strategicno dobro sluzi.
Koncem minulega tedna je bio
porocano, da je v tenn kraju Sc
cd sto do dive sto tisoc nacijskih
vojakov, XII Sc do zadnjega pom
deljka, ko je bila ia kolona kon-
cana, Sc MISC podali. Ampak ne
glede ma njihovo trmo, moral
bodo oditi V svoj razdejani rajh.
Primorska je resena Hitler
jeve armade, S. Trstom in Gori-
co vred, nj pa Sc reSena itali-
janskega pozeljenja pc teh kra-
Jill. VISA znamenja kazejo, da
DO to zelo sporno vprasanje, ker
Sc Italia obnaSa, kot da je ona
zmagovalka v tel vojni, ne pa
porazena. Wee o tenn je v Clan
ku ma prvi strani.)
Chicago Tribune z dine 80.
aprila pravi v uredniskem clan
ku, ola dvomi, ako je kongresna
d~eputacija, XII je sla v Nemcijo
%pogledati posledice grozot ma
cijskega terorja v koncentra-
cijskih taborih, dosegla kaj ko-
ristnega. Ugotavlja, da MISC vi
deli niti deseti del tega, kar so
o grozotah teh taborih poro-
cali re pref ameriski casnikarji,
torej ne morejo tt kongresniki
povedati S svojega obiska vi
Nemcijo mic novega. Ampak y
pravi Tribune - storili bi "a
svet dobro delo, ako bi sli anne
risk kongresniki in senatorii
raise pogledati posledice gro
zot) ruske okupacije v baltiSkih
dezelah, ma Poljskem, v Jugo-
slaviji, Madzarskem in Rumun-
skem, kamor je cd sovjetskih
oblasti ameriskim casnikarjem
81 /
zabranjeno priti. Predno je bila
Zed. drzavam napovedana vol
ma, je storil lastnik Tribune,
multimilijonar Col. Robert r.
Mccormick vse, da Sc z Nemci-
jo ne zapletemo v vojno, in da
hi Angliji v njeni takratni sti-
ski, ko Sc je francoska armada
zrusila ko hisa IL kart, mic ne
pomagali. Cormick vidi sa-I
me- emo nevarnost in samo en-
terror ma svetu: boljSeviSko Ru-
sijo in njenega Stalina.
Cenzura v Sovjetski uniji ie
res strozja kot je bila v kateri-
koli veliki dezeli. En- vzrok te-
mu je ruska nezaupnost in dru-
81 pa, ker je toliko ameriSkih
porocevalcev videlo v Rusiii
vse crno in SO posiljali o Mi ne
samo strogo kriticna, ampak so
vrazna porocila. Eden teh ie
bill porocevalec cikaske Tribu-
ne Donald Day. Ko je uvidel,
da mu cenzura v Moskvi ME
govega sovraznega pisanja ne
DO dovolila, ga je Mccormick
postal V Rigo, ko SO bile balti-
ske dezele Sc neodvisne. Tako
je postala Riga "kovacnica pro
pagande proti Rusiji'. Omenje-
nj Day S svojimi pomagaci je
zalagal s porocili svoj list v
Chicago in Tribune iih lie OBJ