Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-07-25
IA E {
Dvoie taktik "a Observation-Disclosures
Nemeije enc "a socioIizem,
druqo "a obvorovonie kopitaIizmo

QFUgQ "a O~OVQFOVQnIe K~OPITOHZmO
Nemcija je bila vodilna velesna V Evropi, Prvenstvena V
militarizmu, V industriji, tehniki in ponasala Sc je, da je v ospre-
du sveta tudi kulturno.
Kaj maj DO ia dezela, XII Steje kakih 70 milijonov ljudi, VI
BODICE?
To je bio pred veHko troHco, XII Sc je sesle 16. julia V Pots
damu, glavno vprasanje. Kako so O MENU razmotrivali. nj znano
Kajti seize so tajne in V detajih povedo lie, kaj jedo, pijejo in
kade.
Vendar pa sta glede Nemcije ma delu dive tehtnici: ena de-
mokraticna, druga pa je kaptalshena tstega kova, XII je prpo-
mogla Hiterju V Waldo.
Mic tudnega nj, da je v Nemcii v delu "a demokracijo mai
boj ucnkovita baS Sovjetska unija. Bila je prva in edna izmed
'veike trojce", XII Sc je v svojem delu Nemcije obrnila "a sode-|
lovanje z demokratskim krogom in jim pomagala, da pc naciJski
mort spet olive. DovoEla je ustanovitev stirih demokratskih
strank, dovoila je JAYNE shode, dovolila tenn strankam casopise
in oh enem pripomogla, da SO 81 ustanovhe nekak medsebojni
parliament.
V amerski in angleski zoni okupirane Nemcije pa so taxa
negovanja demokraticnih aktivnosti prepovedana pod pretvezo
ola Sc Nemcem teh pravic ne SINE Sc dopustiti, dokler Sc ne 'strez-
MILO" in Sc spoprijaznijo z mislijo, da jim DO z ostalm svetom
mogoce zveti lie, ako Sc "demokratizirajo"
Toda nekdo mora bti v upravah obcin, okrajev in NEST tudi
v tstih velikih delhi Nemcije, XII jh vladata ameriska in angleska
vojaSka oblast.
Tu pa je tista razlika, XII prica, kako silno razicne so 81 ma
eni strani sovjetska in ma drugi strani ameriska in angeska avto-
rteta.
Naravno, taktika sovjetske Wade stremi pc odpravljanju
nemSke reakcje in nemSkega kapitalizma. cato sovjetski po-
veljniki imenujejo V uprave nemskih NEST, okrajev in obcin We
Ginoma socialdemokrate, komdniste, demokratske kmete in pa
take poitike bivSih liberanih strank, XII Sc pod Hiterjem MISC
kompromitirali.
Porocevalci ameriskega in angleskega tiska so soglasni v
tenn, da so il ruske okupacUske zone pobegnii V amerisko in
anglesko zono vi, XII so Sc bali kazni in nagle snrti, doCim Sc pod
naSe vrste demokracje nadejajo Sc dolgega zivljenja. In pa ohra-
nitve kapitalizma.
Nemski bogatasi imajo V angleski in ameriski politiki ogro-
men vpiv. To je pac cato, kr posedujoci sloji vseh teh treh dezel
Verujejo V sistem kakrsen je. Kapitalizem vseh treh dezel Sc ne
varnosti, XII mu piha liz Moskve, dobro zaveda. Pa mesetari, da
Sc obvaruje zlepa, ako mogoce, ali pa Z novo vojno, v katero
mnogi posebno V Zed. drzavah hujskajo S svojimi agenti tako
odkrito, da je kar cudno.
cemu Sc v ameriskem in a~ngleskem delu NemcUe posebno
delavstvu preprecuje obnavljanje aktivnosti, kakrSne je imelo
V predhitlerjevi dobi?
Zato seveda, ker ako je angleski in ameriski vladaioci raz-
red donna proti delavskemu gibanju, cemu neki ga mai bi v Mem,
CHI dovoll?
Kako je mOgoce n. pr. pricakovati cd tisth zavezniskih di
plomatov, XII so Sc trudili pomagati Habsburzanom nazai ma pre-
VoJvode" Otona naceljuje start socialdemokrat Karl Renner?
Ali pa da hi pomagai republikancem v Spaniji, ali delavskim
strankam V Itaiji, ali v Franciji?
To je bia prav tako malo vojna "a demokracijo, kakor pref
Snja, kar Sc reakcije in kapitaizma, pa klerofasizma tice. Pokoini
Roosevelt je zares skuSal pridobiti svet pod en- demokraticni pra-
svobodScin "a svoj temeljni evangehj. Toda "ekonomski roiaH-
ST." kl SO mu molce pritrdii, so Sc gospodarji tie dezele, istotako
so Sc gospodarji Angije in tudi V FrancUi in v Iali SO Sc ola
cali vzlc svojemu paktiranju S sovraznikom.
.Nedavno je bio porocano 0 ponudbi nemSkih kapitalistov
angeskl in ameriski vladi, da Sc Jim hi prepustilo v popolno kon-
trolo ogromna premogovna lezsca V Porurju in pa upravo mad
lndtlstrIjo v vseh krajih, XII jh imajo pod zasedbo amenske in
angeske cete. Ii nemSki denarni in industrialni magnati imaio v
AnglJl IN V Ameriki mogocne priatelje. Sal so delali skupno
z mimi v svojih kartelih vseskozi, cd kar smo bill V voini in niti
pretnJe kakega razjarjenega kongresnika in sodni procesi MISC
nogi razruSiti kartelskega multimilionarskega bloka
Kapltalisti Sc najboj boje delavcev in socializma. cato So
zoperstavlJaJo vsakl zahtevi svojih delavcev pc izboljsanju de-
lovnlh razmer in v acknowledged Sc trudijo ma vo moe ustvariti
PoseDno med naJbednelso naso prepricanje, da je zahteva 20
soc1allzaciji zlocn mad Bogom, narodom in drzavo.
TIE vrste patriot" imajo v angleskem in ameriskeno ao1u
okupirane Europe glavno besedo. Ker Jim je vse delavsko oiba