Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-04-13
Redaktorius-K K. s. Editor

Americas ValSLyDeS SlaQlen yfa nlOfalal
ilitaria ir ekOnominai stlpriausla vastybe pasau
Lyle Talgi logiska spauktu kad j, ne kurl klta val
stybe tlretu nulemt busma pasauio santvarka FAX
tai betg rodo ka kta: vyrauJama valdmenl tarptaut
nee pchtikoe jau sena vaiina belsevikai, ju
za Angla o Jungtines Americas Valstybes, be kuriu
pagalbos tick Angai tick bolsevka jau sena butu bu
We Vokieciu skuteus sutrinti, eina uzpakaye ir pa
syviai prna bolseviku r Angu padarytus sprendimus
sito reztate siadien jau virs OO0o0OOo Europieeiu
velka bolSeviku baudziava, ir kusio Europos da
lis svengs boseviku etenos tue tarpu dar nezina. 81
negestina padets ddzia dalim susdare deto kad Ame
rika istodama kara, neturejo aiskas nusistaty
mo IT. tesitenkno bend1Q prncpu dekaravmu kur1enls
nepasirupno isigyti reau garantiju: Tuo tarpu tick
Angq tick bolsevik tiksla nuo pat karo pradzios bu
perija, antrieji - igyvendnti pasaune revoiucija.
Voldeciu ekspansija erase Stems abiem tkslams
Angu imperija jau braskejo, r, Vokiecams netrukdo
mai zyguojant Ukrainos lygumonlis bolseviku pasau
revoliucjos vtys ruoztu bleso. IS cia Angu
ir boseviku nteresu supuomas kovoje prizes Vokiecus
Kadang betg Vokieeiai TRIUMPH aiku paverge kuo-
visa Europa tai kova prizes Vokiecus gijo r paverg
tuju tautu islaisvinno atspalv 81 pasaroji apnkybe
huvo ir Americas karo istojimo pagrindinis moyvas
Tuo budu kai Anglija Amerika ir Sovetu Saunga sto
jo j bendra kova prizes Vokieeus, kekviena p turejo
skirtngus tiksus. Betg prienone items hkslams pa
sekti buvo viena Voketijos nugaleimas :
IS pat pradziu betgi buvo aisku kad triju didziuu
valsybQ tikslai buvo tk skirting bet r priesing
Bolsevlku hkslas pasauline revoluciJa buvo kar-
dinaliai presingas pavergtQ tautu saisvnmo IL ju
priklausomybes atgaivnimo reikalavimui, r AngQ
tilzslas-Britu mperos issaugoiimas-tam tikra pras
me
mazu maIausia, nebuvo uo ypatngai suinteresuotas
IS cia Aneos r Sovietu Saiungos pazuru nesutkimas
Americas nusistatvu kurs principe rema visu tau
I'll aisve Betpi nesuderinami vra r Anplu bel boise
v1 ksai: Dasauline revoliuciia negal ivykti ko Br
tn imnariios rurnas tebera nesugriuves
ANGLAMS ir bolsevikams Americas pagalba buvo bu-
tina, tat ivairiomis progomis abeji nevenge kartoh
bendru laisves obalsiu Tuo pat metu betgi tick ven
tick antr kratyte krates suslis bent kokias konkre
ciais pasizadejmas kurie galetu sutrukdyt ju sek-
Jei is Amerikos puses laks laiko kldavo sio
kio-too nepastenknimo Anglijos ar ypac, Sovetu Sa
jungos zygias tick bolsevika, tick Angai tuo
dydavo kad pirmiausia esq rekanga sumusti Vokie-
cus, paskiau au busa galma kalbeti apie ktus da-
lykus. Toks argumentavmas kick NUNS znomi fax
tai rodo, kndavo Amerikos vyriausybe, tikrove
ie tas r reiSke premones padaryma tiksu. Jul6 Anne
rikos akyse Vokietiu nugaejmas tebuvo priemone pa
vergtoms tautoms laisvei grazinti galutins tks
las. Atseit je Voeciu nugalejimas neatnesa paVerg
tai Europai lasves tai r kova prizes Voeeius ddza da
im nustoja prasmes.
Lainli begant betgi Wis daugau ir daugiau aiskejo
kad Vokeciu nugalejimas neatnes lasves pavergtoms
tautoms. Nezirrint tai, Volieeu nugalejmo reikalas
buvo kelte keliamas Cir dar tebera keamas) nors, ko
Vojant del tautu laisves kap pradzoje buvo sakyta
virs 10OO00000 Europecu siadien jau padaryt boise
viku vergas. Taigi Vokieciu nugalema is priemon6s
padarius galutinu tikslu Europnis karas v1to karu
del Brtu imperijos isaikymo ir del pasauines konu-
nistu revouciios gvvendinmo Pavergtu tautu laisve
- siadien jau salutnis objektas.
RETGI kol Vokiecai dar gautinai nenugalet triju d
dziqq vastybiu tksai dar siadien siap-tap gall butt
dellnam ypac kadang1 praktlkoe atssakyta bendroJo
tautu aisves principe. G Brtu imperijos slaikymas
tick priklauso Europos kontnento rynes daies
atidavimo bosevkams, kick nuo strategniu punktu
vairiose pasaulio dalyse islakymo Taig je ankscau
Vokieciu pavergtOs tautos aden bus kankinamos boil
sevill, Britq imperija del to dar neturi griut.
Betgi nugaleus Vokecius tik Americas tiksai
nebebus suderinam SUI Anglijos ir Sovietu Sajungos
tkslais bet prasides nesutikna r tarp Angu bel
vetu Jei Rytu Europos lasve Britu mperijos is
no salyga tai lygai tap pat Rytu Europos pavergi-
bolsevikams dar neaiduoja pasaulnes revoucios
e ese I butt sugrauta xn Bru
IS cia aiskeja kad, nugaeius Vokiecus, bolsevikai
visa svor prizes Angus Jie, be abejo steng-
sis lyst ten kur Angla noretu sskrtino domina-
Tra Tyd;i