RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-11

#
parnicama. u apstrakciii, Ill pc izgledu, slro-
nah ie politicki rav11opravan b~ogatone, ali
s~tvarno, bogati uvak odvuee vodu ma svoju
vodenicu. Ekon0mska nejednakost onlogucu-
ie poslednjem ia uziva sva politioka so
~cijalna prava, dok prvi ne uziva skoro nlsta.
Tako operise 'pravda' u kiasnom drustvu.
Nepravda je-u korenu drustva u ekono-
mil; u izrabljivanju jedne klase plandoVa-
niu i rasipanju druge. Titina "socljalna raw
nopravnost masa'', jeste drugo parce derna-
gogije.
Konacno, treca stvar jeste, 'krupne So
~cijalne refor1na". "Krupne"?! Sta le "krup-
no., a Sta nije ~skrupno'? Sve je krupno i
sve ie sitno, relli bi filozofi. | zaista, tako
je. To samo zavisi cd toga, prena cemu Sc
jedna stvar neri. Mali covetuljak izgleda
velik u gomili male dece. Veliki covek je
rnalen ako Sc nalazi u grupi gde 81 svi od
MEGA veci. Tesko je pogoditi Sta Tito misli
sa "krupnim reforrnama'. Mozda bi on
najobieniju maIonkost sfnatrao "krunom re-
fornon1". "Svaka refornla je p~rikrivena mera
reakciie', kaze S. L. P. Prema tome, Tito
bi dao "krupne reforme' samo tada, ako bi
morao, radi o6uvanja, pliatkaskog s~isten1a,
koji dale" ~reforne. Ako bi siStem bio osigu-
ran, bez tin reforama, to jest, ako je moguce
odrzati Tadnicku klasu u po~tclnlenosti, / L
okviru kapitalizma, reforme, nj "krupne'
nj slime ne bi bile date. Nema tie reforme
nigde u kapitalistickom svetu, koJa niJe data
S tim ciliem ciliem da sc ocuva slstem cd
revolucionarne opasnosti buntovnog radnis-
tva. Onda, nema sumnje, ola je isto to cill
i Tita i njegovih partizana da ~ocuvaju
ropski sistem.
Zakljucak ie neizbezan. Kada bi Jugo-
slavenska vlast MEN poglavica, Tito, zalsta
hteli ono Sto SUI gore obecali "socilalnu
ravnopravnost masa' oni ne bi to nasto-
jail postici putem 'krupnih' iii ikakvih re-
forama, nego putem revolucije unistenjem
kapitalizma, zajedno sa njegovim
Tito ne hi trebao obecavati nista. Trebao bi
reel tim masama: "Uzmite industriJe i sva
bogatstva u svoje ruke, stvorite vasu rad
nicku upravu u industrijama i zadrzite sve
sto sa vasim radon proizvedete. Nike nema
pravo ma. plodove vaseg rada, niti ma jedan,
i najmanji dec tin plodova. Ali on niece tako
Sta. On hoce da ucini ropski sistem podnos-
ljivim.
Uzeto u opste, Tito izvadja demagogije.
Ono sto on zagovara sada, to su kapitalistic-
Ike sluge i kapitalisticka klasa z~agovarali j
obecavali u swim nacijama j u celoj i~storiji
kapitalizma. Kapitalizam je najistaknutiji
kao sistem reforama. To je bacanje kosti
kurjaku da te ne napadne.
Amerika je imala daleko vece reforma-
tore cd Tita. Tit &c trebati mnogo godina.
mozda decenija (ako bi njegov kapitalisticki
sistem mogao toliko potrajati), da dostigne
Ameriku u reformama. Pa ipak, kakvu go
cijalnu ravnopravnost" ina americki radnik?
Nikakvu. Kada je "prosperitet', on ne zivi,
tako da Sc izrazimo. On provadja svoj zivot
u kapitalistickom industrijskom paklu. DAM,
messed i godine prolaze. / on je PROVED zivot
u robovanju. Kada ne radi, ii. kada je bes-
poslica, onda, pored jedne cd novih reforama,
koju bi Tito nazvao "krupnom", drzavne i
p~rivatne milostinje, on skapava cd postepene
gladi.
America bi mogla posluziti kao slika
buducnosti Titine Jugoslavije.
Zbacite toga demagoga i njegove skuto-
nose sa vlasti, jugoslavenski radnici i %selJacl!
UniStite kapitalisticki sistem j uspostavlte
svoj, radnicki, koji &c Sc e%ventualno ostva-
RITZ u Socijalizam!
Wise vredi jedan najmanji clancit IL raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knjige
Ito iii ma svetu ina. - Vasa Pelagit.