RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
(Svrsetak.)
w. S.

klasna saradnja posle prvog svet-
skog rata - koja je poravnlla
nemacku revoluciju, kad je bl-
la ma 'stupnju hura'" i koJa
je me slavno" ugusila vehcans-
tveni revolucionarni pokusaj ta-
lijanskih radnika" i bila III IN
teresu pojedinih klika," a klas-
ma saradnja, koju kakvu onl
zagovaraju sa kakvom Sc oni
slazu - bila "u interesu naro-
da"? U Nemackoj Italiji blla
je najveca i najpovoljnija re-
volucionarna kriza, cd svlh os-
talih zemalja, posle prvog svets-
kog rata. Ali nj u jednoj nile pos
toiao cist Marksisticki radnlck'
pokret. U Nemackoj, ma primer,
tex nekoliko minuta pre- dva-
naestog casa, Karl Liebknehct Sc
otcepio sa svojim levin krllom
cd socijalne demokratije, prozVa-
nj "Spartakovci'. Pa ipak, Ga ,le
klasna saradnia skupa sa ugo-
vororn bila tex malo slablJa, III
da ie tex nesto promasila, onl
ne bi bill staniu povratiti re-
voluciju nazad, posto je ona vec
bila ma 'hura stupnju' jert SUI
radnici bill voljni lei do kraJa.
Iii da Sc Libknehcu otceplo pre-,
ga da je drzao umove radnlcke
klase. kroz stampu opstu pro-
pagandu, u polozaju napete pus-
ke, uperene ma politicku drzavu'
koiu da sc uzme razorl l ma
industrije da Sc uzmu drze'
kao sto uci MarksiZam, kao sto
S. L. P. stalno propoveda, rad
nici bi Sc mogli slatko smelatl
zapovaracima klasne saradnle !
Stinnes-Legienovom ugovoru. a
posto nije tako bilo, ugovorl !
klasna saradnia bill SUI stan]u
da revoluciju sravne sa zeml]om.
Niti je u Italiji bio cistog re-
volucionarnog pokreta, Pa ipak,
kada je radnicima dogorelo do
nokata, sam nagon i'm je kazao
gde lezi njihova moe i spas u
tvornicama. I oni zauzese tvor-
nice. Da je bar u tom momentu.
kad vec nije pre-. iskocio Mark
sisticki politiclSi pokret da ie
prosledio, saglasno sa uzimaniem
industrial. uzeti razoriti i po-
liticku drzavu. Tada bi D'Arago-
nova i7daja klasna saradnia So
Giolitt;om bila paucina mad go
recim vulkanom. A posto Sc nije
ovako desilo, velicanstveni revo-
lucionarni duh talijanskih rad
nika sravnjen je sa zemljom, bar
"a tada.
Posledica svega ovoga bila je
da je u Italiii odmah nakon po-
raZa radnika doSao Mussolini na
koniu fasizma, kojeg mu je OF
hranila klasna saradnja. Nenac-
ka je malo duze izdrzala, poSto
je bila ekonomski jaca savla-
dala je krizu sa engleskom a
merickom pomoci. A kada je dos
la oluja 1890. ona je poeels
klecati. l da Sc burzoazija ne b
ponovo izvrnula poledjice, kat
u 1913, ona u 1888. stavlja Hit
lera IL sedlo u odezdi nacizma.
Posle ovog globalnog rata, sva
ka iole obavestena osoba oce
knie da ce Geo svet, mamie wise
biti pogodjen takvim revolucio
narnim krizama, kao sto je bill;
pogodjena Nemacka i Italia, po
sic prvog svetskog rata. (Ov'
znaju stalinisti, a ako ne sves
no, onda bar osecaju nagonski
Da je ovo ocekivanje tacno
naibolje dokazuju te slime "troJ
kline" konferencije i konferen
cije Ujedinjenih nacija, kao
sastanci "a sto cvrscu klasnu sa
radniu, Johnstona, Murraya
Greena. A soc ovo znaci pripre
ma "a docek te revolucionarnt
krize, da elektricnu struju rad
nicke klase, pod lozinkom klas
ne saradnje, iii "jedinstva Ma
roda'' odvedu u zemlju. A ak
ova lozinka mirnim nacinom pro
maSi, da suzbije probudjenog Ia
va. radnicku klasu, tada ce pro