RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-20

znaju pOStOjece pro-SovJetSke vlade "a Blu
garskoi, Jugoslaviji, Madjarskoj, cehoslovac-
koj, Austriji, Poljskoj it'd. A to je bas sto
Sjedinjene Drzave, Velika Britannia, pa i
Francuska hoce da %preurede, ma nacin, koji
bi odgovarao interesima %zapadnog kapita-
lizma. Jedina potpora koju hi Rusija mogla
dobiti u svojim, planovima jeste potpora XII
ne. A to nije zbog toga sto kai-shek-ova Kina
odobrava Sovjetsku imperijalisticku politiku,
o sferama ~uticaja, o uspostavi sovjetskih va
zalskih vlada it'd, nego zbog toga sto je
Kina dobrim delom vazal sovjetskog irnpe-
rijalizma.
Istovremeno, Sovjetska Russia, pored to-
ga sto cvrsto stoji kod svoje sadasnje poll
tike u vezi sa njenim vazalima, ona tako-
djer ina slime ambicije i planove da preuredi
mnoge ostale evropske zemlje, koje nisu pod
njenim uticajem, ma svoj sopstveni nacin.
Ma primer Italiju, Francusku, Belgiju, cello
kupnu Nemacku, i onda, Afriku, Malu | We
liku Aziju i pacificka ostrva.
Sukob Sc najpre ispoljava u sukobu
dveju glavnih sila - Sovjetske Rusije ME
nth vazala ma jednoj strani anglo-americkog
kapitaliz1na i njegovih vazala, ma drugoj stra-
nj. Zatim, tn je pet posebnih struja i sukoba
- svi protiv svih. Svaka pojedina sila trazi
sve, i sto moze i sto ne moze dobiti, cd
estate cetiri. l, onda, tn je celia graja cd
mnogobrojnih malih drzavica, gde svaka ira
Ii da ocerupa do COLA sve svoje susede, "a
teritoriju, povlastice i slicno. A najposle tn
je celia luda kuca frakcijskih boraba, tuza-
kama, jadikovanja, molbi i zahteva u swim
malim drzavama. Sve frakcije poplavljivaju
konferenciju sa raznim dosadama.
Pored frakcijske borbe unutra, izmedju
"levicara' i desnicara reakcionara i pro
gresivnih siemokrata"- svaka pojedina, isti-
&c svoje zahteve. Ma primer Italia, trazi
da zadrzi sve, iii skoro sve, svoje ranije teri
nose zahtRyk daljoj sve to oduzmu. Ethiopia
trazi nazad. Eretriu j Somaliland, Jugoslavija
trait Trsts celu Istru i Goricu, nakon sto
je vec aneksirala delove jadranske obale koji
SUI bill pod etalijanskom vlasti pre- rata. AL
banija, koja je stvarno bila talijanska kolo-
Mia potplno Sc, sada otrgla cd ME. Grcka,
takodjer, spodnosi svoje teritorijalne zahteve
pominjala 1~.ranije ikakve zahteve "a pred
ratnu talijansku terftoriju, sada sve wise pro-
siruje svoje ambicije i zahteva sve wise i
wise. = e"o -sf7fsA -s1em saoi'sl
y : 1sto tako stvafastojiesa Nefnackom Svi
Sc sleteli kao kurjaci ma ovcu. ce~hoslovaeka
otkinu '%tsvoje", Poljska "%svoje', Jugoslavija
"%svoje", "Velkal Tri' SUI zaposeli i medjuse
razdelili ostali dec, iii centar, dok, napokon,
Francuska, koja- nije ranije trazila nista cd
Nemacke - bar ne teritorije saba zahteva
unistenje nernacke industrije, u predelima
kod francuske granice i da tai dec Ne
macke pripadne Moi.
Britanska politika je da zadrzi sve ko-
Ionic koje je j do sada posedovala i da
uspostavi Wade -po svetu koje bi odgovarale
interesima britanskog kapitalizma. A isto-
vremeno sve meme kolonije apeluju, mole,
protestuju i zahtevaju slobodu i nezavis-
most.
Sjedinjene Drzave, nisu neizbezno zain-
teresovane u osvajanja ikakvih teritorija u
Evropi, Africi i Aziji, osim raznih baza, ii.
ostrva ma swim NORMA. Min ~najvise inte-
resuje da udese takve vladavine pc celom
svetu koje hi odgovarale interesima Americ-
kog kapitalizma.
tako mi vidimo sliku kon~ferencije "Ve-
likih Pet" u kojoj SUI dive ~najvece sile
anglo-amerieki kapitalizam i Sovjetska Ru-
sija, pograbile jedna drugu "a gusu dok
ostali ucestvuju ma jednoj iii drugoj strani, sa
mnogobrojnim vazalima i vazalskim frakcija-
ma, v~esajuci Sc o kaputima Velikih Pet, mo-