davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-09-14
SocioI Security Board nudi pros+o pos+rezbo

Zelo vazno je "a delavca, da,
We, da sc starostna izplacila So
cialnega zavarovanja ne pricno
avtomaticno, ko delavec dose
re starost IS let. Preden je
upokojeni delavec delezen teh
izplacil, mora vloziti prosnjo "a
dobivanje pokojnine.
Prosnjo Sc vlozi - pa maj DO
ia "a pokojnino ali "a preosta-
lie v slucaju smrti delavca -
pri lokalnem ali krajevnem ura-
du Social Security Boarda. De-
lavec ali njegova druzina dobe
tn vse potrebne podatke brez-
placno. v lokalnem uradu yam
tudi pomagajo izpolniti potreb-
ne papirje ali tiskovine, da mo-
rete tako dobiti vse, kar vam
gre v pogledu socialnega zava-
rovanja po zakonu. V nobenem
oziru nj potrebno placevati "a
tozadevne informacije nikomur;
vsak delavec, XII je upravieen do
izplacil, jih bo dobil.
Dajanje potrebnih informa-
cij in slicnega je lie ena izmed
mnogih postrezb in dolznosti,
XII jih vrse lokalni uradi Social
Security Boarda. Kot je bilo ze
omenjeno, izdajajo tt uradi tu-
di move in duplikatne karte So
cialnega zavarovanja, zadnje v
slucaju, da delavec tako karto
izgubi. Dale krajevni ali lokal-
nj uradi spravijo v red rekor-
de takih oseb, XII so zaznamo-
vani po vecini stevilenimi Sc
znami, ter jim povedo, katero
stevilko morajo uporabljati v
bodocnosti. Pri teh uradih do
be delavci tudi pojasnilo glede
tocne prijave njihovih zasluz-
kov in &c v tenn pogledu obsto-
ia kaka pomota, tedaj krajevni
uradi to popravijo, seveda ako
so ma to opozorjeni. I'll uradi
imajo dalje ma razpolago poseb-
ne karte, poton katerih vsak
zavarovan delavec ali delavka
zaprosi "a podatke glede pri-
javljenih plac oziroma zasluz-
ka. Uradniki tudi radevolje od-
govore ma vsa vprasanja, tika-
joca Sc starostne pokojnine in
posmrtninskih izplacil v sluca-
ju smrti zavarovanega de1avca.
Urad "a socialno zavarova-
ME ina vec kot 400 krajevnih
uradov sirom dezele in to v kra-
jih,. XII so najbolj dostopni We
ciEi delavcev v posameznih
okrozjih. Ako delavec ne We kje
Sc nahaja tax urad v njegovem
okrozju, tedaj lahko vprasa "a
naslov tega urada ma najblizji
posti, kjer nu bodo radevolje
dali tozadevne informacije.
Izlsaznica vasega social
mega zavarovanja
Ko delavec prvic pricne de-
lati v industrigkem ali drugem
delu, XII ga krije socialno zava-
rovanje, tedaj dobi takozvano
social security card" ali izkaz-
nico, ma kateri je navedena ME-
gova zavarovalninska stevilka.
Pod to stevilko imajo, v, CLAW
nem uradu.v Baltimore ;navede-
10 lestvfco njegovihs prijavlje-
nih plae in vsega drugega, kar
Sc tie njegovega zavarovanja.
Ia stevilka, z drugimi beseda-
mi povedano, je kljuG X njego-
| vemu seznamu soc. zavarova-
MIA in patti mora, da karte $
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-09-14
Ali Re Veste . . .

da je mogoce opazovati okrog
40. leta starosti posebno cesto
pretrganje misic in sicer pri ne
nadnih mocnih naporih In. pr.
tex ma kratke proge) p
da Sc v zvezi s temi pojavi po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Napisal "a ONA DONALD
BELL

Mexico sem Sc razgovarjal z
enim nemskih drzavnih prav-
nikov, XII mi je razlozil, da US
mrtitev morilca pc njegovi OBJ
sodbl ma smrt nikakor nj emo
stranski postopek -oblast tudi
V tenn slucaju nujno potrebuje
sodelovanje zlocinca.
To so formalnosti, katere je
ma vsak naGin treba izvesti ma
reden in zakonit nacin, mi je
razlagal omenjeni pravnik. Zlo-
cinec dobi svojo dostojno zad-
MO vecerjo, ker hocemo, ola pri-
stane ma to, da ga ma njegovi
zadnji poti spremlja duhoven.
LIE ako bono dobro ravnali z
MIN, DO prenasal slavnostno ce-
remonijo citanja obsodbe in sto-
pill k veSalom ali ma smrtni oder
n polozil svoj think ma klado,
ood noz. Morilec je morda stra-
sen zlocinec, toda mi vendar z
MIN dobro ravnamo. Treba ga
je usmrtiti ma dostoien nacin-
nj morilca necemo umoriti. Mi
hocemo lie izvrsiti obsodbo. Ia
to moramo zlomiti njegov cd
-A
por, da Sc ukloni postopku OBJ
sodbe.
To je ena vista sodelovanja,
katerega nikakor ne moreno
doseci cd sedanje nemske Wade,
oziroma cd Nemcije kot drzave.
Jasno je danes, da Sc Nemcija
ne DO predala. General Essen
hover nam je cello naznanil, da
ne verjame, da Sc DO tudi lie
nemska armada predala, Seve-
da, vsak dan Sc preda ma tisoce
nemskih vojakov - toda pre-
daja vse nemSke armade bi BIZ
10 nekaj drugega. LIE nemSka
vrhovna komanda zamore ida
tt ukaz, da je treba nehati sire
liati. Vrhovni komandant Adolf
Hitler tega ne DO storil. KIDD
maj torej napove, da je vojne
konec?
Da je TAXA napoved vazna in
potrebna je jasno. Dokler tega
pove1ja nj, je vsak nemski vo-
jak upravicen streljati ma nase
vojahe, tudi dalec zadaj V "a
fronte. Ako ga ujamemo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

vsem Nemcem, da prenehaio
poslusati Hitlerjeva navodila.
Nato DO prisla ustanovitev move
Wade. Nova vlada, naSa voja-
ska vlada, DO potem ukazala
Nemcem, da morajo odloziti
orozje in Sc predati zavezniskim
cetam. Da to povem Sc z drugi-
mi besedami - general Eisen-
hover ne more narekovati kon-
ca vojne Nemcem kot vrhovni
poveljnik zavezniSkih armad ma
zahodni 'front.', temvec lie kot
nacelnik zavezniSke voiaske
Wade v Nemciji - ako pride do
tega, da DO imenovan ma to me-
sto in da DO sprejel to ~svojstvo.
Kdaj bodo zavezniki izdali to
proklamacijo, Sc nj znano. V
modernih cash DO to edini Ego
dovinski slucaj tie vrste. Do ne
ke mere je mogoce primerjati
zadevo z nekaterimi kolonijal-
mimi vojnami. Vsekakor pa ie
edini nacin uspeSne likvidacije
gerilskega odpora.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Horny S. Trumon
dobH vodsfvo v
noifeziem eosU
(Nadaljevanje S /. strani.)

(NadalJeVanJe S i. Strani.)
svetovni zgodovini. Zasnoval jo
je Roosevelt. Ali jo DO Truman
sposoben izvesti do uspeha?
Churchill hi jo znal - NOR
da. Stain ne, ker Sc svet boii
njegovega ekonomskega siste-
ma. Toda Truman?
Truman je novinec
Vsi v Zed. drzavah, in nedvo-
mno v Angliji, v Sovjetski uniji
in drugje, zele novemu predsed-
niku sreco. A OBJ enem Sc vpra-
Sujejo, kaksne SO njegove sku-
snje? Kako Sc je sploh dogodilo,
da je priSel ma tisto mesto, XII ga
je Roosevelt hotel imeti do kon-
ca vojne in Sc pozneje, tako ne
znan clovek?
Sedaj vedo: Prvaki politicnih
maSin SO v soglasju z demo
kratskimi' burbonci z juga "a
kljucili, da mora biti Roosevelt
TOW naslednik konservativen
"demokrat''.
Dali je Truman res konser-
vativec, SO 81 razlicni ljudje, XII
ga poznajo, v sporu. Eni pravi-
10, da je 1iberalec, toda V poll
tiki "prakticen" clovek. Drugi
menijo, da "a sluzbo, XII 10 je
dobil, nj sposoben, razen ako 81
dobi sposoben kabinet.
Nedvomno DO v MENU ma
mestil marsikoga Timed soda
Min. A ko je Roosevelt umrl, je
sedanje prosil, da maj ostanejo
ma svojih mestih. In zadnji pom
deljek je kongresu in vsemu
svetu pc radiu zagotovil, da DO
nadaljeval poiitiko svojega
prednika. Obljubil je veliko, in
svet upa, da DO obljubo tudi IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
L SANSovego urodo
1895 w. 18th ST.. Chicago q. ILL.

koje SANS prejel il Belle hise
pismo cd predsednikovega tai
nika Hassetta: e.. Your words
Of confidence is most pleasing
to him and he is indeed glad to
know that you and your asso-
ciates approve his report to the
Congress on Crimea Confer
ence."
Predsednik 81 je zelel takih
pisem, v katerih je dobival mo
ralno oporo cd raznih narod-
nostnih skupin v Ameriki. To
so bila zdravila njegovi razo-
'carani dust. Prejemal pa je tudi
pisma, XII so vplivala ma MEGA
kakor strup. Bias par tednov
pred konferenco Sc je VISA reak-
cija z vsemi svojimi silami spra-
villa mad MEGA, da hi OBJ casu
skoraj vidne image spremenil
svoje stalisce in Sc odpovedal I'll
slim velikim idealom, XII so ga
napravili p~rijatelja vsega sveta.
Roosevelt Sc nj uklonil. Uklo-
Mia pa Sc je njegova narava. Ia
NIGGA je bio bitke konec.
Njegov tajnik Hassett je ma
znanil v cetrtek popoldne: da
je predsednik "a vecno zaspal
oh 1886 popoldne.
. Slovenski narod je izgubil v
predsedniku Rooseveltu velike-
ga p%rijatelja. Izgubili SO ga vsi
svobodoljubni narodi, XII so We
rovali v Atlanski carter in Stir
svobodScine; XII so verovali V
principe demokracije in prita-
kovali cd demokraticnih naro-
dov, da jim priponorejo do last
ne svobode in demokracije. Ia
ME je predsednikova smrt mai
hujSi udarec.
Slovenski ameriSki narodni
svet je V svojem zadnjem pismu
izrazil predsedniku Rooseveltu
svoje zaupanje V njegovo delo
in nadaljno udanost. Bill je We
sci tega! Maj DO ia udanost Sc
daj posvecena njegovemu spo-
minu, njegovemu nedokoncane-
mu delu, XII ga bodo odslej vrsi-
Ii drugi.
Ali DO novi mir pc vojni tax,
kot 81 ga je zamisljal Franklin
Delano Roosevelt?
Odgovor je umrl z MOzEM.
Slava mul
Mirko G.. Kuhel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
NEMCTJA TUDl OBJ
PODTALNO INDUSTRIJO

PR poznanju so naleteli Rusi
ma podzemeljsko tvornico v kle-
tin starega forta, kamor so
Memo preselili Focke-Wulf to-
varno IL Bremena. V Parizu so
bill deli podzemeljske zeleznice
spremenjeni v podzemeljske to-
varne, V katerih so izdelova1i
krogljicne polozaje. V drugih
ma Francoskem SO Nemci
izdelovali svoje takozvane lete-
&c bombe. Ma ukrajinski 'front.'
pa SO ruske cete nasle popolno-
ma opremljeno podzemeljsko
tovarno "a letala, katere Mem
ci MISC imeli casa poskodovati,
ker SO Rusi prehitro prodrli ma
pref. Tovarna je bila pod popol-
no kontrolo nemSke delavne or
ganizacije Todt, katere vodja ie
bill ubit ma ruski 'front.'.
Rusi SO prepricani, ola je v
Nemciji siroko razpletena mre-
"a takih podzemeljskih tovaren,
nastanjenih starih rudnikih.
V kleteh starih trdnjav, v kata-
kombah in podzemeljskih zelez-
micah. Use, kar so zavezniki ma
sli dozdaj, je bio zgrajeno z zu-
LII, znojem in krvjo suzenjskih
delavcev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
cetinie sedui spet
Qluvno mesfo

" federativni uredbi move Ju-
goslavije je Crna CORA dolocena
"a avtonomno province, s Ceti-
MEM "a glavno mesto, kakor je
bio v nekdanji knjezevini Me
guSev. Pc osvoboditvi so zaceli
' Cetinju izhajati re trije crno-
gorski listi, namrec glasilo ma
rodne osvobodilne fronte Pobu-
da, XII je dnevnik, Omladinski
pokret, XII .izhaja dvakrat ma
mesec, in AFZ, glasilo zenske
antifasisticne fronte, XII izhaja
tedensko. Vsi ii trije listi SO to-
rel v bistvu glasila enc in iste
organizacije. Poleg ina sedaj
Crna CORA v NikSicu tudi radio
postaio, XII pa doseza lie okolico
do petdeset kilometrov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
ko DO ~progldsenu zlnuga mad Nemtiio,
kdi poteln S ''tretiim raihom"

moramo z MIN ravnati kot z
vojnim ujetnikom. CHM pa Sc je
njegova vlada, ali pa lie niegova
vrhovna komanda predala, ie
tega konec, vojak postane upor-
mix, zlocinec, katerega je mogo-
&c postaviti pred preki sod in
obsoditi V smrt. Dokler tega ne
DO v Nemciji, ne DO miru. v
nasem Interest," je, ola pride do
tega elm hitreje mogoce.
General Eisenhower, kot ko-
mandant ma zahodu, in eden ru-
skin poveljnikov ma vzhodu bi
mogla skupaj storiti ia korak -
tako tudi pricakujemo, ola Sc BIO
zgodilo. Ali DO to tudi dovolj?
Ako bi Sc to danes zgodilo, ali
bi nemske armada ubogale? In
ako bi slucaju odpora hotel
ustreliti vsakega ujetega nem-
skega vojaka, bi Sc nam Hitler
brez dvoma osvetil S tenn, da bi
pobil vse nase ujetnike, katere
ina v svojih rokah.
Treba je torej Sc nekaj dru-
gega. To pa je nova nemska Via
ola. Bila bi velika sreca, ako hi
bio priSlo do revoluciie v Mem
CHI. Ker Sc to nj zgodilo, nova
vlada ne DO nemSka vlada, tenn
vee vojaska vlada, katero bodo
zavezniki vsilili Nemcem. Y
Jalti je bilo doloceno, da DO
MEN sedez V Berlinu. Sele ia
vlada DO odvzela sedanji nem-
Ski vladi svoje priznanje.
Kar je namrec najbolj prese-
netljivo, je to, da mi Sc vedno
priznavamo Hitlerjevo Waldo.
Vojno stanje Sc ne preklice pri-
znanja vladi nasprotnika. Pre-
ko Rdcega kriza ma primer, Sc
pogajamo z nemsko Waldo in il
s tenn dajemo priznanje vsaj de
jure. General Eisenhower ie
nedavno namignil, Ola Sc utegne
to kmalu koncati. NemSka VIA
da je izgubila kontrolo mad ST.
rokimi predict Nemcije. Toda
de facto priznanje je takoj kon-
cano, elm preneha njena dejan-.
ska kontrola mad njenim ozem-
lem.
Prvi korak k zakljucku So
vraznosti DO torej, da bono pre-
klicali svoje priznanje Hitler
jew vladi. Potem bono ukazali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Koksnu BIO novu
Jugosioviio in
kobnu DO siuziIu
(Nadaljevanje S 1. strani.)
Zahteva pc zdruzeni Sloveniji
yeIia

Zahteva pc zdruzeni Sloveniji
veIja
Zahteva Titove Wade ie, da
mora V BODICE pripadati VISA
Dalmacija Jugoslaviji. Torej tu-
di Zader in Reka ter vsi otoki
oh Dalmaciji.
In pa Istra, ter da dobi Slove-
Mia Gorisko, Trst, ukradeni del
Notranjske, in pa tisti kos Ko-
roske, XII ga je nerodni plebiscit
DO prejSnji vojni Avstriji dolo-
ell.
V tenn oziru so "a Slovenijo V
tel vojni veliko boljsi izgledi,
kakor pa SO bill V p~rejSnji.
BOdoca oblika Wade BIO pc
ruskem modelu
Velika zagonetka o bodocno-
sti Jugoslavije je tudi oblika
Meme BODICE Wade. Ampak
BODICE" Wade sploh ne DO.
Ohranila Sc DO sedanja, XII pa
DO pod Titovim vodstvom in z
rusko podporo izrivala polago-
ma ven vse stare elemente".
Ia process je v teku re dolgo, cd
kar je nastalo partizansko giba-
ME.
V Londonu in V Washingtonu
smatrajo, da to nj razvoj V de-
mokracijo, a Tito trdi, da je. In
izgleda, da je tudi vecina jugo-
slovanskega ljudstva njegovega
misljenja.
Razliko v takih mnenjih della
to-, da 81 American in Anglezi
predstavljajo demokracijo ma
podlagi svoje druzabne uredbe,
XII je gospodujoca in oh enem
prinaSa normalnih razmerah
(pri mas tudi v vojni) blagosta-
ME, docim ga " Jugoslaviji v
TAKEN sistemu nj niti V maj
boljsih" razmerah.
Vzelo DO dolgo, predno DO Ju-
g~oslavija zgradila, kar je razdr-
tega v Mi. Lakoto DO trpela, a
sla pa DO V bodocnost povsem
drugacna kot tista, XII so jo "a
snovali v Versaillesu in v usta-
vodajni skupscini pc prejSnji
vojni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
DRZAVUANSKI
PRIROCNIK

nova knjizica, S p%oljudnimi navodih
kako postati AMERISKI DRAW.
LIAM.
Poleg vp~rasanj, XII Jill navadno sod
Mkt stavijo pri izpitu "a drzavljan.
stvo, vsebuje knjizica Sc v II. delu
nekaj vaznih letnic il zgodovine Ze-
dinjenih draw, v III. delu pod ma
slovom RAZNO, pa Proglas neod-
visnosti, Ustavo Zed. draw, Lincol-
nov govor v Gettysburgu, Predsed-
niki Zedinjenih draw in Poedine
drzave z glavnim mestom, Stevilom
prebivalstva in velikostjo.
Cena knjizici ;e samo SO centov 1
poStnino vred.
Narocila s%prejema:
Knjigorno Proletorco
1901 S. Lawndale Avenue
CHICAGO 20, ILL.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

Narcotic 81 AmeriSki druzin-
ski koledar 1945. Stane SIPS.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

CALIFORNIA.
Fontana: John Pecnik.
Oakland: Anton Tomsic.
Los Angeles: Frank Novak.
San Francisco: A. Leksan.
COLORADO.
Crested Butte: Ant. Slobodnik.
Pueblo: Ludwig Yoxey.
Walsenburg in okolica: Edward
Tomsic.
ILLINOIS.
Chicago in okolica: Frank Bizjak,
Joseph Oblak, Chas. Pogorelec,
Peter V~erhovnik, Frank Zaitz in
Frank S. TaUchar.
La Sale in okolica: Anton Udovich
in Leo Zevnik.
Springfield: Joseph Ovca in John
Gorsek.
Virden: FIR. Ilersich.
Waukegan-No. Chicago: Martin Jud-
Mich.
INDIANA.
indianapolis: Mary Stroj.
KANSAS.
Arma: Anton Shular.
Arcadia: John Shular.
West Mineral: John Marol..
MICHIGAN.
Detroit-D Dearborn: John Zornik, Leo
Junko ST., Joseph Klarich in John
Plachtar.
MINNESOTA.
Bull: Max Martz.
Chisholm: Frank Kun.
Duluth. 5ohn Kobi.
Ely. Jenn Teran in Jacob Kunstell.
MISSOURI
st. Louis: John Spiller.
MONTANA.
Butte: Anton Zugel.
East Helena: Joseph IIihelirh.
Red Lodge: K. Erznoznik.
NEW JERSEY.
Elizabeth: Amalia Oblak.
NEW MEXICO
Gallup: Mary in Jennie MarinSek.
NEW YORK.
Gowanda. James Dekleva.
OHIO.
Akron arbertOn: Mike Kopach.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

P%rOIetarec je bill ustanovljen, da
sIuzi delavstvu. Tel nalogi je west
v vsakem slucaju, v krizah in do
birth" cash, v vojnah in miru. Pod
pirate ga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
Koko bono %proznovuIi
voine"?

Mestni svet v Chicago ie skle-
nil, da ko DO oznanjen mir, Sc
vse salune zapre in duhovniki
pa maj klicejo Judi V cerkve k
zahvalni molitvi.
Kritiki tega sklepa pravijo,
da to ne DO drzalo. Morda DO
razgrajanja Sc cello vec, kot pa
brez te regulacije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18

Bridgeport in okolica: Joseph Snoy III
John Vitez.
Cleveland: John Krebel, Anton
Jankovich IN Frank Hribar.
Fairport Harbor: Lovrenc Bajc.
Girard: John Kosin in Andrew Kr-
vina.
Lisbon-Power Point: Jacob Bergant.
Maple Heights: Frank Volkar.
P~owhatan Point, O.: John Guzel.
Warren: Joseph Jez.
PENNSYLVANIA.
AliquiPpa: Geo. Smrekar.
Avella: Frank Bregar.
Crafton-Moon Run: Jennie Jerara.
Can0nsburg-Strabane: John Ter
cell, Vinko Peternel in Mako
Tekavc.
Export: Jos. Britt.
Forest City: Anthony Drasler Jr.
Point Marion: Tony Zupancic.
Herminie: Anton Zornik.
Imperial: Frank Augustin.
Johnstown in okolica: Andrew vi.
drich, lila Buffalo in Frank Cve-
tan.
Latrobe: John IN Mary Fradel.
Houston: Louis BritZ.
Library: Nick Triller.
Meadowlands: Martin Bajc.
Park Hill : Conemaugh: Frank Pod.
hoy.
Rev: Anton Stopar.
Sharon: Joseph Cvelbar.
Potovalna zastopnika "a Proletarca,
Ameriski druzinski koledar in Maj
ski Glas "a zapadno Penno Anton
Zornik, Herminie, "a Cambria
in Somerset okraj pa Frank eve.
tan, Johnstown.
WASHINGTON.
Seattle. Lucas Debeljak.
WEST VIRGINIA.
Elm Grove: Frank Kosem.
Star City: Lawrence Selak.
Thomas. Lenhart Werdinek.
WISCONSIN.
Milwaukee in West Allis: Louis Bar
borich
Sbeboygan: Frank Stih.
Willard: Mike Krultz in Matt NAL
mar.
WYOMING.
kemmerer in okolica: Anton Tratnik
in John III. Krzisnik.
Rock Springs: Frank Remitz.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
ln1enik zastopnikov ProIetarCa

Kdor zi preVzei zastopstvo "a nabiranje narocnikov Probe
tarcu, prodajati Am. druzinski koledar broSure in kniige, mai pise
upravnistvu, Xxi DO poslalo potrebne Listine in informacije. Ma tn
Prlobcene zastopnIke apelramo, mai skusajo OBJ vsaki ugodni pi-
Tiki p1dobIvah narocnike temu hstu. Pravzaprav je dolznost vSa-
kega slovenskega zavednega delavca agitirati "a svoie glasilo
Proletarec.
Ako je ime kakega zastopnika v sledecen seznamu izpusceno,
maj nam Sporoci pa bono imenik radevoIie popravii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
I'M MEMORIAM
Franklin Delano Roosevelt je
umrl!

ASOOD -
umrl!
Ko sem v SANSovem uradu
II. parila dobil telefonsko po-
rocilo 0 nenadni katastrofi, Sc
mi je zdelo kot da Sc je svet po-
drl. Vedel sem, da je predsed-
nix bolan, dasiravno je bio v
javnosti porocano, da je pri maj
boljSem zdravju. Videl sem sill
Ike conference V Jalti in zabo-
lelo me je pr srcu, ko sem opa-
I'll kako Sc je MOI postaral v
zadnjih par mesecih. Izmed
''velikih" treh je bill najmlajsi,
toda zgledal je najstarejsi. Vol
nj problemi Amerike in nacrti
"a trajni mir mu MISC izcrpali
umske sile, izsesali pa so zivlje-
ME njegovega paraliziranega
telesa in pustile lie sivo senco,
XII je polagoma bledela in kon-
enc izginila.
AmeriSki tisk danes slavi We
licino cloveka, XII je dial zatira-
MIN in zasuznjenim narodom
sveta upanje, da svobodno SON
&c nj "a vedno zatonilo ter da
kmalu pride cas-, ko DO zasveti-
10 V vsem svojem velicanstvu in
lilo blagohotno toploto ma izcr-
PIANO in svobodoljubno Glove
Stvo. Slavi ga YES svet, njegovi
prijatelji in nasprotniki. In v
Ten je ironija in tragedija, kajti
mnogi tistih, XII sedaj pojejo ale
lujo njegovemu spominu, so do
sledno pripomogli, da je Glove
koljubni MOI "a vecno zatisnil
oGi.
Mem Sc zdi, ola Roosevelt nj
umrl - da je bill ubit, umorien.
In ia zlocin so storili tisti poll
ticarji in jegovi osebni sovraz-
niki, XII SO ga zlasti zadnje case
nesramno napadali: "a ME je bill
izdajalec in dictator - vse dru-
60, samo clovek ne. Moral Sc ie
boriti boil proti domaci in i'm
portirani reakciji V Ameriki, da
izpolni sVoje obljube o izkore-
ninjenju fasizma in nacizma,
kakor pa S problemi, ola DO IL
vojevana popolna zmaga. Zave-
dial Sc je, da Sc stare razmere ne
Smejo povrniti v povojni svet,
ako zelimo ziveti v miru in "a
dovoljstvu. Zavedal Sc je, da je
vsemu Svetu potreben new
deal" ter da DO mir zagotovlien
lie tedaj, &c demokraticni marc
di sVeta strnijo svoje vrste in 81
zgradijo tako organizacijo, XII
DO res iskreno in posteno Scitila
narode, male in velike, pred "a
poStavljanjem in izkoriSceva-
MEM. Reakcija je uvidela, da il
bije zadnja ura, ako Sc ia ma
crt uresnici, cato je napela vse
Slle, da ustvari med liudstvom
nezadovoljstvo in odpor, ola Sri
neSlogo in sumnicenie napram
naSim zaveznikom ter ola iih
razdvoji.
Use nazadnjaSke sile so Sc
zdruzile in zarotile prot Roose-
Veltu. Ker je skuSal doseci trail
no prijateljstvo in sodelovanie
med Ameriko in Rusiio, dive
najjacji s~vetovni sill, je bill ime-
novan "a 'komunista''. Zadnii
polzkus prot MENU je bill, ola
Sc ponesreci delo Mednarodne
zavezniSke conference " San
Francisco in podere VISA zgrad-
ba, XII je bila postavljena "a do
sego njegovih demokraticnih
idealov.
Tako sta zelela tudi Hitler in
Hirohito.
Sele nekaj tednov je minilo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
POSLUSAJ1E

vsoko nedeIjo prvo in noj.
storeiso jugosIovonsko ro-
do uro Chicago cd 9. do
10. ure dopoIdne, postojo
Vodi 10 George Morchon
VICES, 1850 kiIocycles.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-18
PLAY AMATEUR SURGEON!

THE medical divisions of the
u armed forces give excellent
service, but your returned fighter
may still have an ailment, phys
ical Or mental, that needs COM
petent care. Many men are dis
charged during convalescence so
that they may enjoy the invig-
Grating benefits of home, friends
and a congenial job. Professional
help should be obtained; prob
lens should not be allowed to
drag on. Most nervous ailments
respond well to psychiatric treat
ment. Social workers can help
with family and social adjust
ments. Vocational counselors can
aid In the choice of training or
in employment problems.
ILLINOIS SOCIETY FOR
MENTAL HYGIENE
343 South Dearborn Street, Chicago
Telephone: Wabash $500
The daily bulletin. [volume] (Dayton, Ohio) 1942-1946, 1945-01-04

made available to Negro internes,
visiting staff and resident physi-
clans.
The hospital association in its
announcement of plans to erect
Negro hospital had remained mute
on the question of medical training
for Negro students and other re-
lated subjects.
Into the picture has come the
proposal by Gov. Chauncey Sparks
that a regional medical center for
Negro students be constructed at
Tuskegee institute. No enthusiasm
has been noticed among Negro
citizens for the Sparks proposal
which is considered in violation of
the supreme courts decision in the
Gaines case holding that equal ed
ucational opportunities must be
provided to all citizens within the
state.
The memorandum of the medi-
cal association calls for (D the
acceptance of Negro youth in pro-
posed new setup in connection with
the medical school of the University
of Alabama; (2) the acceptance of
Negro doctors as visiting staff men
and students in postgraduate
courses; 90 the opening of its
doors to Negro internes; (4) the
opening of a training school for
Negro nurses; (5) that the pro-
posed hospital contain at least 500
beds, deemed necessary to take care
of the population of Greater Bir
mingham; (6) the offer of finan-
cial assistance to the state toward
the founding of a Negro hospital
as a part of the university system;
60 cultivation of a harmonious
and workable relationship with the
university system and the white
physicians of Jefferson county
The daily bulletin. [volume] (Dayton, Ohio) 1942-1946, 1945-01-04
NEGRO TROOPS R0UT NAzI
TANKS ON ITALIAN FRONT

WITH THE U. S. FIFTH ARMY
IN ITALY, Jan. A (ANP)-Nazi
tanks were put to rout by American
Negro troops of this command, who
successfully stopped a German ar
mored attack in the Serchio valley.
The Nazis hastily withdrew after
their armored columns were badly
mauled by the Negro fighters, who
terrify German soldiers. Only minor
clashes were reported on other fifth
army fronts, headquarters COM
munique announced.