Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-11-14
Ameriska in ungIeska vIada zuE,tevati
mednurodno kontroIo mad pIovbnini
rekanni in kanuIi v Evropi semu?

Donald Bell, XII pise "a novin'
sko agencijo ONA, je O pred
metu, oznacen V gornjem naslo-
wa, napisal daljSi clanek, ma ka-
terega pa nj povsem tocno cd
govoril, ker je pac cenzure Sc
vedno veliko pc svetu. In pa ker
ie med casnikarji Sc veliko ogi-
banja resnici.
Vendar pa je situacijo glede
angleSke-ameriSke zahteVe pc
mednarodni kontroli mad plov-
DO v Evropi opisal prilicno do
bro. Njegov clanek Sc glasi:
Notranje vodne ceste so bile
zgodovini ~razvoja Amerike
velikega pomona cato je tudi
razumljivo, cemu sta predsed-
mix Truman in zunanji minister
Byrnes prepricana, da so vodne
ceste Europe slicnega pomona
in vaznosti tudi "a Evropo.
Gospodarski magnati Europe
in njeni politicni prvaki bodo
lie S tezavo razumeli zakaj ia ne
nadni interes ameriSkih draw
nikov "a evropske vodne ceste.
Evropsko casopisje DO imelo
mnogo della, ako DO hotelo pre-
pricati svojo j~avnost, da je ma
stall radi tega v~praSanja velik in
globok spor med velikimi zavez-
niki.
Oglejmo 81 zadevo boil cd bill
zu. Pred vsem je treba ugoto-
viii, da ne gre e "a vse evrop-
ske vodne ceste. NihGe ne miSli
ma to-, da bi Sc postavilo pod
medzavezniSko kontrolo franco
ske vodne ceste ali mogocne We
letoke Sovjetske Rustic. Tudi
Vista, najvaznejSa vodna costa
Poljske, ne DO odprta vsem ma
rodom. Ko govore zunanji mi
nistri o "evropskih' vodnih ce-
stab, imajo V mislih pred vsem
nemSke reke in velik balkanski
vodni sistem Donave. Obenem
obstoje prizadevanja, da bi Sc
vkljucilo tudi Kielski kanal in
Dardanele - kar bi imelo seve-
da dokaj velik politicni pomen,
mnogo vecji kot vse vodne ce-
ste V Evropi skupaj.
Rusi Sc ne nameravajo zado-
voljiti z internacionalizacijo
Dardanel. Zahtevali so cd Tur-
kov, da jim zajamcijo neoviran
prehod skozi ozine ne glede ma
to, ali je vojna ali mir. Amerika
in Anglia pa sta mnenja, da hi
morale biti odprte vsem naro-
dom brez razlike ma podlagi po-
polne enakopravnosti. Rusi so
mnenja, da je Crno morje Mi
hovo in naglaSajo, da MISC nj
kdar zahtevali udelezbe V pro-
blemih in upravi Panamskega
prekopa, XII je najvecje vaznosti
"a vse narode ma svetu. Panam-
ski prekop pa je ravnotako va
zen "a obrambo zahodne hemis-
fere kot so Dardanele "a obram-
DO JUNE Rustic.
Molotov je torej odklonil in
Dardanele MISC bile ma razpravi
v Londonu, kjer SO Sc vrSili vro
ci diplomaticni boji, da hi osta-
la Rusom pot V Sredozemlje "a
prta. A kaj S Kielskim kama
lom? Predsednik Roosevelt je
predlagal Stalinu V Teheranu,
da maj postane Kielski kanal z
malim zaledjem svobodna drza-
vica pod mednarodno upravo,
in da bi mogla Rusija igrati do
minantno vlogo V tel upravi.
Ma ia nacin bi dobila Russia
prost izhod il BaltiSkega morja,
docim bi imele zahodne sile do
stop skozi ozino med Dansko in
Norvezko.
Rusi so ia predlog z navdu-
Senjem sprejeli, toda Churchill
nj bill zadovoljen. Sedanji pred
log popolne Observation-Disclosures
je Kielskega kanala je precej
drugaGen in pomeni, da zahod-
ne velesile odstopijo cd Roose-
v~eltovega predloga V Teheranu.
Rusom je dobro znano, da DO V
m~ednarodni komisiji mnogo gla-
SOW, XII bodo sovjetsko Rusijo
vedno preglasovali, tako da "a
MO ne DO prostega izhoda il
Baltskega v severno morje.
AkO 81 zdai Oo1pdamO evrop-