davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1945-09-13
WNU Washington BuIea
62I Union Trust BmIdinl
Peace Brings Problems
BY Waller Sheod
WNU Correspondent

|WHAT was expected to be
w short time of comparative re-
Taxation with the congress in recess
here in Washington. turned out to
be period of tenseness and sol
emnity. punctuated by one wild
hilarious Victory celebration. Now,
with congressman back from their
shortened vacation. everything is
hustle and activity to cope with the
, expected emergency due to sudden
peace.
What was predicted to happen
has happened. The end Of the Jap
I war came before congress expected
it would come, and the country finds
itself in the predicament of UMPIRE
paredness for peace and recover
sion.
While plans for reconversion on all
the home fronts will occupy the
minds of congress and heads Of gov
ornamental units here. there is one
factor the members of congress
learned about out in their home
towns during their vacation. 1t will
have an important bearing upon
what they do. and how soon. toward
preparing the nation for peacetime
economy. And that important factor
is impotence in the minds of the
American people.
Leaders here see ahead public
sentiment which will brook no
fumbling at the hands Of congress.
During wartime the people have re-
manned as a unit, held in check by
the spirit Of patriotism. But the
small gripes and irritations which
the people stood for in wartime will
develop into full-hlown bellows in
peacetime. since the general public
is pretty well fed up on restrictions
and RECOMMENDATION. Members Of
congress found out that this spirit
is rampant. They also found out
from returning veterans that they
are ready to take their places in
civilian ranks, eager and willing to
say just what they think. They
know what they want, and in all
probability some 100000 or 8,000,-
900 of them will be home by this
time next year. ready to play their
part in the 1916 elections And that
part may be troublesome to some
congressmen.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1945-09-13
Scalloped Princess Dress

Scalloped Princess Dress
uERE is a charming side but
ton princess dress to carry
you through your busy day-long
schedule. Soft scallops make an
attractive finish for the closing.
Use a pretty floral print for
fall, you'll like it in gabardine,
flannel or taffeta accented with
unusual buttons.
Pattern No. 1907 is designed for sizes
-. IA. 16. 10 and 20. Size IA. short sleeves.
requires 3l4 yards of 39.inch material:
12s yards trimming for neck and side
front.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1945-09-13
Only Small Slump

Whatever the congress does 10
ease the nation into peace
time economy with as little jolt
as possible. leaders here see
months of uncertainty, with at least
some unemployment. some idle fac
tories ahead. They do not expect a
downSwing comparable to the de-
preston of the early 1905 AS a
matter Of fact. there may be 10
more unemployment than there was
in 1888 and 1899 before we entered
the war and the nation became
geared to wartime production. But
whatever happens. there will be la
Dor dislocations during the fall and
winter months which will lower pur-
chasing power and cause consider
able lag in peacetime production.
The first thing President Truman
wants from congress is the power to
reorganize and streamline the gov
ernmental agencies. Immediately
upon his return from Potsdam. the
President sharply reversed the poll
cy of Chairman Krug of the WPB,
who was inclined to let indus
try scramble for itself. So WPB will
continue to allocate materials and
machines to civilian industries with
the idea of making as many jobs as
possible. The President also wants
action on the full-employment bill.
and on his recommendation for
emergency unemployment compen-
sation for workers laid off due to
war cut-backs War orders were cut
overnight about So. 900. 600, 900, more
than one-half the total and the
heaviest hit were the airplane and
ship building industries. In other
words. war orders. which have been
amounting to approximately Sac. 900.
00O.0 900 annually. will be reduced to
$40, 900. 900, 900 by January. 1916.
Lobors Demands
The powerful labor lobby already
is busy demanding of congress the
full-employment bill: the bill raising
minimum wages from As to IS cents
an hour; permanent fair employ.
ment practice committee; the Muir.
ray Missouri Valley authority meas.
ure and additional valley authorities
on other rivers; the Wagner-Murray
amendments to the social security
act; the bill providing for allotments
and Improvements Of feeder high.
ways; the airport improvement bill
backed by the CAA; the equal pay
bill for women: and a national hous.
ing program. 1t is also urging the
government to indorse the principle
of the guaranteed annual wage.
Agriculture has some 20 bills in
the congressional hopper, but the de.
partment Of agriculture will place its
heaviest backing in favor of the
school lunch bill; the Flanagan bill
to combine farm credit and farm Sc.
curity agencies into an independent
agency; the Lucas REA bill, but
minus the Shipstead amendment
which makes REA an independent
agency: the LANCER bill taking the
lid of size of debts which the de.
partment may adjust; the Missouri
Valley authority bill, and the Aiken
food allotment bill similar to the old
food stamp plan measure.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
VAZNE VESTI:
(NastaVak sd |. strane)

kao je da Sc nova vlada mora
sastojati cd 'laborasa, liberala,
komunista i Commonwealth par
tile" A svrha je izvadjanje Cd
luka ma konferenciji Jalti.
Kaze tai dopisnik, dale, da je
osecaj medju britanskim "ko-
munistima", da, "ako Premier
Stain moe kolaborisati sa ka-
pitalistima, mogu i britanski ko-
m%unisti.' l rece da .ie to "grubo
paralelno So komunistickom Ii
njjom Sjedinjenih Drzava." .
l zaista, ne samo da SUI ii "ko-
munisti" u osnovi svi jednaki,
nego i detaljima i besmislica-
ma, takodjer. | u swim zemlja-
ma, izgleda da Sc odlucno drze
svoje namere da ocuvaju kapita-
liam. l nude svoju pomoc ka-
pitalistima bez da je iko i trail.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Zapisnik CentralnOg
OdbOra

Sednica G. @. odrzana IS. marta 1919.
II Centralnom uredu, 34l3 st. Clair Ave
nue., Cleveland, O. Prisutni: ~Stefanovic,
Tonic, sestok, Radjenovic. scepovic !
Petrovic. Docnije dolazi Mite. Precise
dava Radjenovic.
Korespodencija: Cd Nj. GadnjaJa,
Dayton, da Sc Ogranak slaze sa IRA
zenim ~osecanjem G. 0. povodom odrza-
nog radi jskog govora, tije je troskove
plato Ogranak, tie o drugim stvarima.
Cd Scepovica, Detroit. da ie Ogranak
odlucio odrzati sknpstinu II Monroe, ma
kojoj da govori drug Crnovit, urcdnik
r. B. Cd Golubica, Milwaukee, o pro
duzenoj kampanji "a nove prctplate,
ii. da je Ogranak resio da sakupi JOS
Is novih pretplata do njegove iduce
skupstine - 8. aprila.
Cd i. R~adjenovi6a. ~Laekawanna, ira
Ii II inc Oeranka kredit "a besplatno
date kalendare ~oglasivacima. Traanii sc
udovoliava. Cd c. Kucana, st. Louis,
takodjer trazi kredit IA besplatro date
kalendare oe~lasivatima. Traznii Sc II
do~voliava. Cd G. Fukomanoyita, Mon
roe, Mich, poslao ie posledniu o'platu
"a svoj dug od $ll so. o. j. Busdona,
Youngstown, o sakuplienim p~retplata-
ma drnsim aktivnostima Ogranka. Cd
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
|Z|Ozba '%Civi|izOvan0g'
VarvaTStVa

pacifickih ostrva? Naravno, eks-
pedicije koje su odlazile ma is
trazivanja pc tim ostrvima prI-
caju, da jos tamo postoje neka
divlja kanibalska plemena, koja
odrube glavu belcima, kad de-
Nth dodju i nasade je ma koIae,
ii. izloze je pred svoje kolibe "a
"ures". Owe kanibale istoricari
nazivaju "head hunters.
Oval americki vojnik, a to Ii
mogao biti sluGaj i sa ostalimz,
sto Sc duguje cinjenici da in Sc
ma to uci i nagovara, nije Sc u
daljio, iii Sc sasvim povratio tim
nasim ljudozderskim predacima.
l on uziva IL tome ola nasadi spo5
bodez ma covecju kost radi ne
kakvog "uresa'.
Kanibali, dakako, ne znaju bo-
lie cd toga. Ali sta .da Sc kaze
"a "civilizovanog" coveka? Ear
nj on ne Una bolje?
Sramota "a "civilizaciju''. Moi
Sc ne moe oprostiti "a takvo
izopacenje.
Ova p~ojava, iii kanibalska psi
hologija, nije dosla prirodno, sd
ma pc sebi. Nju potsticu vlada-
JUICE klase svih nacija, a naro-
cito one koje Sc sada nalaze L
ratu jedna sa drugom.
Cinjenica je da "civilizovaniT
covek ne Same da vrsi iste cinove
kao i starodreVni varvarin, negc
JOS usvaja i psihologiju i mo
raj" nekadasnjih varvara. | ne
cemo biti iznenadjeni ako neko-
jeg sledeceg dana domaine pu-
tenn citanja iii ~pricanja, kako 81
"civilizovani' vojnici jeii svo1
zarobljene i poubijane neprija-
telje.
To lie "moralna" slika moder-
nog kapitalistickog drustva ka-
pitalisticke "civilizacije" dvade-
setog veka.
J. Busdon.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Nasi dopisi

su zajednicki proslavu Parlsksae
Komune, u nasem lokalu 537
Wells st. aa.f,o
Govor O temi, "Konskripcija
radnika i znacaj Pariske Komu-
me-, odrzao je drug Louis D. Co
hen il Cincinnati, O., ma engles-
kom jeziku.
Govornik je u svom govoru
raskrinkao ulogu fekera u rad
nickim junijama u ovoj zemlji
j opomenuo je, da Sc radnicka
klasa mora prosvetiti i organi-
zovati "a ozbiljan rad koji Sc
nalazi pred MON. U protivnom
slucaju, rekao je drug, "osvanu-
cemo furuni fasizma." Isti go
vor bese odrzan, istog dana, ma
radio stanici u Steubenville-u,
Poseta ma vecerinki beSe do
bra. COST SUI Sc zadovoljno pro-
veil u pesmi, igri i diskusiji celu
vecer.
Nakon govora ~izvrsena je ko-
lekcija, koja je tekla kako sled:
L. D. Cohen $500, M. Bra
senovic $1,000, M. Kotur $3.50 j
Jerry $3.50. Pc $500: L. Ander-
son, D. Gnjatovic, M. Krnie, M.
Burlakis, G. Sobot. H. Brostman,
familija Beuk i Dj. Radulovic.
Pc $500: M. Bobcheff, Fred BIZ
sic. Cvjeta Divich, Stanko Yu.
kic, Spaso Kotur, John Derosky,
Lao Mrvos i Andy Safer. Pc
$500: Mile Barac, Mike Kurap.
S. Vignjevic, J. Burec i "Gla,
vom." Pc $500: Elizabeth Cav
rich, J. Cindrich i B. Mack. M
Bjelac $1.50 i Ljubica Tintar
$1.25. Pc $1.O0: Mika, Danica
Danny Barac, Dj. Zatezalo, Dj.
Mandic, L. Brostman, Smilja Kr-
mic i Nikola Ralic. Svega SAL rs.
Sledece drugarice su poklon'
lie u hrani: Ida Brostman $100.
Mary Brozovic $500, Ahka Beuk
$1.00 i Sava Krnic $50c.
Ogranak Sekcija Sc zahvalju-
,ju svima prilagacima i posetioci-
ma.
A. Sauer, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
posao, uslove rada i 'platu' pa
nece, tai nema pravo da jede."

posao, uslove rada i 'platu' pa
nece, tai nema pravo ola jede."
A sto Sc tice eksperimentisa-
MIA, il. probe Socijalizma u prak-
81, tn nema niSta ola Sc eksperi-
mentise. Socijalizam polazi cd
naGela: Posto su d~anasnja sreds-
iva proizvodnje tvorevina drus-
iva, iii bolie da recemo, rad
nicke k]ase, i posto je sa tim
sredstvima u %stanju rukovati je-
dino radnicka klasa ma kolekti-
van nacin, posto SUI ogromna /
kolektivna, to sa preuzimanJem
18TH drustvene ruke, ona pos
taiu svoiina druStva. l prema
tome, svaki clan drustva prima
potpunu druStvenu vrednost svo-
ga rada. A profita nema nj
kakvih i "a nikoga.
Jedna druea strana koja Sc ma
lazi u istom uvodniku, koju ne
cemo ola propustimo, jeste "kon-
fiskaciia". Uvodnik nju, i ako
indirektno, VENUE sa Socijaliz-
MON. Nije ovo prvi put, a vero-
vatno nije nj poslednji, da kapi-
talisticka klepetala okrivljuju
Sociializam. ida &c on pribeci
konfiskaciji."
Sta je konfiskacija? Konfiska-
CHA je preuzimanje tudje imo-
vine, koja prema postojecim "a
konima koji je Site koji su
jos u kreposti, ne pripada onom
ko je preuzima. / zaista da je
preuzimanje %svojine Montgome-
ry Warda cd strane drzave, kon-
fiskacjja. Ovakvih preuzimanJa
puma ie nacisticka Nemacka. Ali
Socijalizam ne znaci konfiska-
ciju. ZaSto?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
J. Busdon.

posredne stete pojedinim kapi-
talistima iii grupama kapitalis-
ia, dajuci radnicima posla, be-
da imaju narudzbine (sto je, da-
kako, besmislica i neverovatno5
iii bi morali placati izvesne VS.
poreze "a neke vrste radnickC
"najamnicu', II. relief bez d.
oni rade "a niu.
Ali Wallace i drugi koji SUI K
tai plan i "ideje" imadu u vidu
spasavanie c%elokupnog k%apital:s-
tickog sistema cd pretece pro
leterske revolucije. Otuda Sc te
reforme izmisliaju. Ma kraju
krajeva, to ipak nije niSta dru-
go nego uvadjanje fasizma; dr.
zavne kontrole mad radnicima !
niihove ovisnosti 0 DRAW.
kaO l SVa nJegOVa Draca, Pc
liticari, kapitalisti i ulizice kan
talista, ukljucujuci i "komunis-
te" u poslednje, on pet1ja i izvrce
ma sve strane. Glavno je Same
da Sc istina ne govori.
Liudska istoriia Sc danas ma
lazi ma stepenu kada Sc u opste
ne moe govoriti istina, a da ona
ne pogadja owe. iii one, kapita-
listicke interese. Otuda, kada gee
cuiete nekoga Cd tin burzoaskih
sluga imaite ma umu, da on NJ
sam ne veruje u ono sto govovI-
On nesto drugo ina sakriver1o
liza tin reel.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Nikola Cugalj
East Liverpool, O.

U subotu q. januara preminuo
je mas vise-godisnji simpaticar,
Nikola cugalj.
Uzrok njegovoj nagloj smrt'
bese upala pluca (pneumonla).
Razboleo Sc ma vrucom poslu -
prehladio Sc. To je sudbina svih
proletera, da ma jedan Ill ma dru-
81 nacin, dozive preranu smrt,
uzrokom postojecih katalist'stic-
kin okolnosti.
Pohlepnost "a sto vecim pro-
fitom goni kapitalisticku klasu
da navaljuje sto wise rada ma
pojedine radnike, dok Sc najpos-
lie neSto ne desi - accident
prehlada, ozleda iii direktna po-
gibelj. l tako radnieka klasa stra-
dava = skoro svo do jednog.
Pokojni Nikola ie doSao u owl
zemlju 1905. godine il sela Ii
rovac, Hrvatska, Jugoslavija, Sto
je tada potpadalo pod Austriju.
Ia sobom ostavlja samo jednog
brata u Jugoslaviji. Umro je u
dobu cd 81 godine.
Vecna ii uspomena druze Nj
kola cd svih clanova i simpati-
cara Jugoslavenskog 0granka S.
L. P. u Steubenville.
Sa OWN izrazavamo sauceSce
njegovoj rodbini Il koliko je ina
i swim njegovim prijateljima, a
istovrerneno Sc zavetujemo da
cemo raditi swim silama, koje su
nam ma raspolozenju, "a uniste-
ME drustvenog sistema koji ia
ko nemilosrdno oduzima zivote
radnickoj klasi.
U ime Ogranka =
A. Sauer, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
II zIVOTA F~EDERACIJE.

j.. =. Wettsteina, drzavnog sekretara >.
l.. p. Ohio, trait podatke nasih Osra-
naka Il Ohio "a svoj izvestaJ drzavnoJ
k%onvenciji. Trazeni podatci su mu dos
tavljeni.
Cd Anne Sckulic, organizatorkc klu-
ba RadniGke Borbe Detroit, 0 uspesno1
v~ecerinki, ma kojoj su napravili preko
$40O, te Sale arak n~ovo-izbranih funk
cionera. Cd Anne Vidakovic, organi-
zatorke Kluba Radnicke Borbe Milwau-
kec, Sale imenik novo-izabranih fun
cionera. Cd l.. StefanOvica, o aktiv-
nosti Ogranka, te o smrti druga X. Ia
rembe. Instruktuje Sc sekretar Fed. da
Il imc G. o. izrazi drug cici Zarembi
s~aucesce.
Cd j. Busdona, Youngstown, o pro
masaju njiihova blagajnika da posalje
sakuplienc move prctplate ma vreme
Centralnom Uredu, ii. pre- zatvaranJe
kampanje. OdluGcno, buduci su pref
plate sakupljene ia vreme %kamPanlc,
da Sc iste kredituiu drugn Busdonu, te
budnci je i on dobio toliko pretplata,
da dobiie nagradu, da mu Sc dade peta
nagrada.
Owl su Ogranci poslali mesccne IL
vestaje: Beliwood, Cleveland, T.. Chica-
60, IIoboken, Milwaukee, New York,
Lackawanna, Steubcnville i Ioun@s-
town.
Procitana ie %izmsnjena korespodcn-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

ella izmedju Matchmaking i Centralnog
Ureda 0 raznim stvarima, koja Sc prima
znanju.
Opste primedbe sekretara Fed: 0
epstein radu Ogranaka, tie da su Ogran-
ei cd zatvaranja k~ampanje, poslali y
novu pretplatu ma X. B.; da je gotova
nova brosura "Kapital i Rad j da su
isposlate ~porudzbine swim Ograncima, te
o drugim stvarima IL G. u.
q odbor ia pregled glasova Ia cla-
ia N. J. o. izbraui su: Tonic i Sestok,
kOJi nakon kratke pauze podnosi sic
deci izvestaJ: GlasaIo je 1913 ga druga
Evanica, niko protiv. Ogranak +. Chi
cage nije poslao svoie glasove. lives
tai Sc usvaia.
kontrolni Odbor izvestava da je pre-
glcdao knjige Federacije "a proslih sest
messed i nasao sve IL potpunom redu.
lzvestaj Sc ~usvaja.
Odbor "a brojenje novoizdatih knji-
ga, podnosi sledeei izyestaj: Da je pri-
mo Cd stampara novo-otstamapnu bro
suru "KapitaI i Rad, prcbroiao i
predao sekrctaru Fed. Izvestai Sc prima.
Odluceno da Sc prevede partijsla
brosura Democracy: Past, Present and
Future cd Arnolda Petersena, prvo
propuste p%rcyedeni clanci IL r.. B..
Sednica Sc zatvara IL $3.50 po podne.
6. acepovit, rekorduiuei sckretar.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Nastavak sa 3. strane.)

s tim hoce ola kaze ola nj oni ne
znaju da je to nacisticko eksperi-
mentisanje i da drze da je $50
cijalisticko". Ear je "News'-ov
uvodnicar has toliko slep, da ne
vidi gde Roosevelt u svakoi po-
ruci kongresu, trazi Cd posled-
Meg, ola sto pre- donese zakon
konskripcije opsteg radnog sta
novnistva = zakon koji je vrla
sustina hitlerizma?
Socijalizam nije to, kada Sc
uhvati radnika "a nos, pa mu Sc
kaze: III toj tvornici mas da
raids, ma tome poslu, "a toliku
platu i pod takvim uslovima."
Tako radi nacizam. U Socijali-
zmu &c Sc radnik smatrati ljuds-
kim bicem, sto nije slucaj u ka-
pitalizmu. On &c brat svoj po-
sac, kao slobodan covek; odre-
djivace svoju "najamnicu', vre-
me i uslove rada. A to &c biti
dozvoljeno j piscu pomenutog
uvodnog clanka. A ako mas uvod-
nicar nehtedne primiti nijedan
posao "a zasto da nebi PRIMO
neki castan posao, kada u kapi-
talizmu prima prljavi posao, IL
vrtanja i laganja), Socijalizam
ga nece ma to primoravati. Ali
&c Sc drzati strogo svoga pra-
villa: "ko ina pravo da bira svoj
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Youngstown, O..

Vanredna i nova pojava, koja
karakterise degenerisanje civil
zovanog' coveka, nalazi Sc ma IL
lozbi ovih dana u tvornici u ko-
joj ia radim, a dosla je cd nekud
sa pacifickih ostrva.
Poslodavci ovde u tvornici IL
lozili SUI u show case'-u pusaka,
bajoneta, uniformi i raznih os-
talih licnih pribora japanskog
vojnika, poslatih sd pomenutih
ostrva. Ova izlozba Sc ovde tu-
maci da je jedan americki Vol
mix te pribore japanskog vojni-
ka, nakon sto je ubijen, poslao
svom ujaku, koji to ovde isko-
riScava u tvornici. Izlozba vec
traje punih pet meseci.
Ali da bi izlozba bila potpu-
ma, poslodavac je ponovo odba-
rem sa jos jednom stvari sa po-
menutih ostrva - bodezom, iii
"dagger"-om, kojeg je takodjer
izlozio u "shoW case'-u. Pod O.
vim nozem pise: "S/SGT Karl
Schonhut, Youngstown, o., on
Island Bougainville 'Munda' PEI.
The handle made from JAP
SHIN BONE. Poslednje reel,
prevedene ma jugoslavenski je-
xix, jesu: "Drzak [pomenutog
bodezal je napravljen Cd japans-
Ike kosti Cd noge [golena iii &C.
viii"
Citajuci te reel ia sam Sc "a
prepastio. A da bi bio potpuno
siguran, zapitam Goveka pored
sebe koji je citao isto to, da Ii je
to zaista covecija kost iii nekak-
Va druga? On mi odgovori: "Pa
to je moi brat koji je poslao tn
iapansku noznu kost i tai bo-
DEE, re trazio da mu izradim tai
drzak ma nozu.'
| saba, mole Ii iko tvrditi da
"civilizovani" covek nije slican
nekim kanibalima sd 18TH tin
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
STALINISTI TRAZE RADNIkE-KMETOVE

malo VEGA plata, povlastice da pi-
Su po jedno wise pismo rodbini
kod kuce u Nemacku, da idu ma
izlete, da posecuju atletske pri-
code, iii neke druge zabave." Oni
&c biti po strani Il logorima. ia
ne verujem ola ce nemacki rad
nici biti isto tako dobro plaeeni
kao ruski radnici [!] svakako ne
u pocetku. niti je verovatno da
&C biti isto tako nastanjeni.'
ko ijedan Cd Nth pokaSRSnaro-
citu vestinu u mehanickoj umet-
nosti i znanosti, Rusi &c uciniti
Sto najbolje mogu da to potpuno
iskoriste ne sa pretnjom kaznja-
vanja, nego sd narocitim i sus-
tastvenim privlacenjima, ,drus-
tvenim i materijalnim LUNA o
val j ma druge nacine, Rusi &c
nastojati Ola iscede cinizam net
covecnost il Min" II
LAM pristup osadjuje stalanas-
ticko "re$enje'.
Ali kapitalizam &c ostati. !
prilike koje SUI donele varvars-
two rata broj II. Pc izvectenom
ruskom planu o prisilnom radu
tn &c postojati povratak u raz-
meru vecem i duze-trajacem ne
60 u nemackom kapitalistickom
planu O prisilnom radu, u kmets-
two koje Sc malo razlikuje Cd
kmetstva il vremena pred-kapi-
talistickog drustva. Mozemo We
rovati Ola &c ruska drzava poku-
sati memo sopstveno prilagodja-
vanje nemackih kmetova. Ali
potpuno otsustvo Socijalisticke
filozofije u ruskoj socijalnoj see
nj naveStava da rusko dfzavnn
prilagodjavanje nemackih kme-
tova nece izgradjivati klasnu
svest. Prilagodjavanje rusklh
masa Cd ruske drzave promasllo
je da izgradi ciste Socijalisticke.
ideale, kao sto prilagodjapanje
mora promasiti. cinjenica da Sc
u Rusiji, u zemlji toboze soci-
jalistickoj, prepo z eko-
nomskih uzroka j uloga klasa,
moze sakriti nacionalistickom /
deologijom, koja Sc pribllzu]e
rasizmu i da kredit "a ruska
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

Prvo, sva danaSnja sredstva
proizvodnje, stvarno su proizvod
rada radnicke klase, koia ie o.
groran, iii veci dec drustva. !
preuzimajuci ia sredstva IL ruku
kapitalisticke klase IL svoie ruke
ona presto preuZima svOie. Dru-
60, do Socijalizma Sc dolazi sa-
mo kroz proletersku revoluciju.
A proletariiat, Sd preuzimanjem
sredstava proizvodnje j pretva-
raiuci in u drustvenu svoiinu, u
isti NAH uniStava i zakone koji
SUI je stitili. Sta wise, ii zakoni
CUBE svoju vrednost jos i pre- =
preuzimanjem drzave, koja Sc
odmah j uniStava, zaiedno Sd
swim postojecim politickim "a
konima. | tako uniStavajuci dr.
zavu i prenasajuci industriie IL
drustvenu svo.jinu, proletarijat
donosi svoje sopstvene zakone -
zakone industriialne uprave i
zajednicke svojine. Ova diva Cd
govora nerazdvojiva SUI jedan
cd drugoga.
No, preuzimanje lancatih du-
cana Montgomery Warda, cd
strane drzave, nije Socijalistic-
ko eksperimentisanje, nego je
nacisticko. Niti je Sociializam
konfiskacija. On presto povraca
drustvu, radnickoj klasi instru-
mente "a proizvodnju, koje je
ona kroz pokolenja stvorila a
lopovi, kapitalisticka klasa, cd
Nth pokrala iii ma silu otela.
Geo kapitalisticki svet danas,
vratolomno juri u pravcu toga
nacistickog eksperimentisanja.
Radnici! S. l.. P. vas poziva
da sprecite nacizam uspostavlja-
MEM Socijalizma!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
(Nastavak sa 3. strane.)

Nastavak Sa 3. Strane.)
drustveno svesni posledica nil
hovih postupaka. Ovo vazi isto
tako j "a druge armije iZvan ne
mackog kapitalizma. Pretpostav-
ljati da je vecina vojnika-orudja
nemackog kapitalizma dovoljno
slobodna Cd vanjske kontrole
da snose odgovornost "a nliho-
We postupke jeste kao da pref
postavimo da je vecina trupa
ruske drzave, iii druge drzave
boreci Sc protiv Nemacke, pot
puro i inteligentno svesna pra-
vednosti njihove stvari. Laskavo
prisiljavanje da in Sc konskrip-
tuje i pribegavanje nacionalnom
misticizmu da Sc "obiasni' moral
trupa, iskljucujuje tvrdnju da SUI
vecina trupa u armijama protiv-
ne Nemcima wise slobodni agen-
ii nego sto SUI nemacki vojnici.
Ropstuo je ropstvo ma kakue
ideolo$ke izvine bile
Kada hi nemacki kapitalizam
bio pobednik u ratu, on bi "a
sieurno konskriptovao radnlke
ola Sc sagrade gradovi i tvornice
razorene cd americkih i britans-
kin vazduSnih bomb -. Mi bi
to naval ropstvom. Mi, zaista,
nazivamo sadaSnju konskripciju
rada cd nemackog kapitalizma
ropstvom.
Saglasno dopisniku Herald
Tribune, M a ur c HINDUISM
"Sama ia vrla napomena ropskog
rada izaziva gnjev KIDD Rusa. Is
tina je, da &c Nemci biti drafto-
vani "a rad u Rusiji j u drugim
zemljama koje su oni spalili i
oplenili. Ali Rusi snazno poricu
da oni imaju j najmanje nameru
prepisivati nemacke metode u
postupanju sa stranim radnici-
ma.
Malo vise sena ga ambiciozne
radne-ziUotinJe.
Konskriptovanim nemackim
radnicima, kaze gospodin Hin
dus, dace Sc potstreka da bolje
rade. "Ovi potstreci bi mogli biti