Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-24
Cemu toIiko zuhtevuniu "a
uvedbo pristine deIuvnice?

Ko je predsednik Roosevelt pred okrog letom dni predlagal.
uvedbo obveznega della, je ob enem dostavil pogoj, da je "a spre-
jem takega zakona lie, ako Sc OBJ enem odpravi voine dobieke
Dovoljen mai bi bill lie minimalni profit.
Kongres je nanesto tega dial korporacijam Sc nadaljne "olaj-
save, da 81 bodo pc vojni z nabranimi rezervami tohko hitreise
pomagale. To Sc pravi, da bodo il njih lahko plaeevale dividende
tudi ko vojnih narocl mic veG ne DO.
Tako je tudi predloga "a uvedbo prislnega della padla v
vodo.
Predsednik Roosevelt 10 je OBJ otvoritvi sedanjega kongresa
znova obnovil, tokrat brez pridrzka, to je brez zahteve "a odpra-
vo vojnega profitarstva. Dejal je, da je stvar nujna, ola munich
ska industrja trpi ma pomanjkanJu delavcev in da je treba naSim
armadam priskociti V sodeloyanje z vecjimi poSiljatvami, kakor
SO jih sedaj delezne.
Oh enem Sc je V casopisju in V radiu poveealo karnpanjo
proti stavkam in V vsaki taxi jeremijadi govornik ali pa elankar
ponavlja, cS, gillette, vojak prejema lie $50 ma mesec place, delo
cez ure mu sploh placano nj, tvega zvljenje, a delavei v njegovi
dezei stavkajo, "a nadure pa zahtevajo poldrugo ali cello dvojno
place!
Nj cudno, ao vojaki z boise pisarijo domov o mrznjah, XII
jh goje do delavcev, a V glavnem prot unijam, ces, da Jim s
svojo taktiko strezejo pc zivjenju!
Navadnemu zemljanu Sc zdi toe jake eudno: Vzlic vpitju
proti stavkam, XII so redke in malenkostne vzic trditvam o po-
manjkanju delaveev V vojni industrji, slishno dan "a dnem ugo-
tovitve, ola DO lid tie vojne odloeila oziroma ga je re odloeila
= ameriska produkcija, XII je tolikSna, ola sploh nina primere
V zgodovini. Ne samo, da Sc z MO zalaga naso armada, XII steje
okrog II mnijonov MOI, ampak tudi anglesko in sovjetsko; oh
enem pomagamo S proizvodi anerSke industrije in agriculture
Vc ali mani tudi vsem drugim zdruzenim narodom. Zmerom Sc
tudl poudarja, da je anneriSka armada najboGSe opremljena, mai
ooljse hranjena in najvisje placana.
A kar naenkrat pa zadoni znova pc dezeli, da vsega manjka,
da je V produkciji kriza, da domaca fronta zanemarja svojo ma
logo in jo je radi tega treba PRIMoRATI sluzti koristim svoe
dezele, namesto lenariti.
Kongresnlk May (denokra) Sc je pc Rooseveltovem govoru
takoj potrudil S predlogo "a uvedbo pristine delavnice. Delavce
cd IL. do As. leta, 0 katerih bi merodajna oblast ugotovila, da ne
sluzijo vojni produkciji, Sc bi vzelo V delavske batahjone in Sc
jh poslalo ma delo kjerkoli bi Sc jh najboj p~otrebovalo. Preje-
mali hi enako place, kakor vojaki, toda razne koncesije, XII SO jh
voaki delezni, bi bile Ia delavce crtane.
Ia to predlogo Sc je navduSilo precej ljudi liz tistih krogov,
XII lie studirajo, kako hi pod masko vojnih naporov organizirano
delavsko gibanie 6imprej unicii ali ga sal onesposobii "a akciie.
Toda visjim oficirjem V Washingtonu Sc je zdela Mayjova pred
loga ponizevalna "a armada in SO nastopili proti Mi. V resnici je
bila ponizevalna "a delavstvo. Napaka V Mi pc mnenju castnikov
jc bia V tenn, ker je delavce vzporejala z vojaki in Jim dolocala
~"voiasko' place.
Spremenjena predloga je to "hibo" opusila. Doloca pa kazni
ali ki bi izostajali z della, ali 81 ga prebirali, namesto da bi ostali
ma svojen mestu IN producirali. Kazni, Xxi Jill predloga doloca,
so do $4,000 globe in do 10 let zapora.
Pred kongresnim odsekom, XII ina opravka s takimi pred
logani in S predsednikovo zahtevo Ia uvedbo obveznega della, So
Sc oglasili tudi predstavniki uij CIO, AL in pa nepridruzenih
uni. Vsi SO izjavii, da ako je V kaki municijski tovarni resno
pomanjkanje delavcev, Sc maj problem resi- vzajernno z uni
jami, delodajalci in Wade. Uvedba pristine delavnice pa bi stvar
lie poslabSala. Kajti ako je deavcev V teh razmerah v sploSnefn
pre1nalo, Sc jh nhi S Sc takimi naredbami ne bi moglo pomnoziti.
Use, kr bi S kopiranjem fasisticnih metod dosegli, bi bio to, ola
med tenn ko Sc borimo "a odpravo faSizna V Evropi, hi ga dobili
V Svoji dezeli.
Tudi zveza iadustrialcev Sc je oglasila proti prisilni delav-
nici. Dali je to storna il prepricanja, ali pa sar1o navidezno, da
bi izgedalo, kot da je ona z unijami vred proi, to vedo najbolj
tsti v kongresu, Xxi innajo z delodajalci intinne zveze. Mnogi
smatrajo, da SO S svoim nasprotovanjem skusali napravii V jaw
nosti wits, kot da podpirajo staliSce uni, a V resnici ie bHa to K
prevara. Kajti predstavniki delavstva SO zoper pristine de1nvnico
tudi S stahsca, da hi v Mi imela oblast praVico delavca poslati v
suzho kamorkoli ne v korist delavca ali vojnih naporov, pc
pa "a delodajaleev privatni profit.
Ako pa bodo deodajalci "proti', bi to argument predstav-
nikov organiziranega delavstva ~izpodbilo
V vsej tel gonji "a pospesenje produkcje so glavna tarea
nnije in "stavkarjf. In ker je domalega ve amerisko dasopisje
last gospodujocega kapitalisticnega sloja, je naravno, da Sc de-