Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-06-27
PROBE IA r. C.
Evropski socialist 20 zgradifev
dobrih odnosoiev S Sovjetsko Uniio

@~~EbF S@BSS@ESV ~'I~
Socialist v Evropi Sc popolnoma zavedaio nevarnosti intrig
svetovne reakcije, XII sremi organizirati svet "a novo vojno -
"a konflkit S "komunizmom" ali bolje - "a vojno prot So
vjetski until.
V sedanji volilni kampanji V Angliji, Xxi Sc konca 5. julia Z
voltvami poslancev v parliament, sta prot "rdeci nevarnosti" po-
sebno glasna Lord Beaverbrook in Winston Churchill. Beaver
brook je nekakSen angleSki Hearst, veEk bogatas in med drugim
lastnik najbolj razSrenega lista V Angiji. Toriji ju V agitaciji
pridno podprajo. Maso svare pred socializmom in ako te kata-
strofe (socaEzma) noce, maj glasuje proti delavski stranki. Mi
mule dni jim je bill glavna tarca V kampanji proti delavski stranki
predsednik meme eksekutive professor Harold Laski. On je slovit
teoretik in kritik ter eden glavnih propagatorjev socializma ma
AngleSkem. Boil kot to pa mu toriji zamerjo njegovo pikro raz-
galjanje pravih namenov Churchillove-Edenove vnanje poitike
Laski, XII nj clan parlamenta, je pokazal V svojih razpravah
ma reakcionarnost Churchillove poitike V Grciji, V Belgiji, v
Franciji in ma njegovo taktiko napram Rusiji, Xxi je bodocemu+
miru najboj nevarna.
Nacelnik kampanjskega odbora angleSke delavske stranke
Herbert Morrison je vol1cem V Angliji poudaril S svoje strani
da ce hocejo pc tel vojni mir in ako so "a prijatejsko sodeova-
ME S Sovjetsko unijo, potem 81 morejo to zajamciti lie z zmago
delavske stranke.
Nobena tainost nj, da je torijska kamarila spletkarila proti
Sovetski Rush, cd kar je nastaa in da tudi &c med vojno V teh
spletkah nj bla tako ocitna, prenehala nj Z mimi nikoli Use nit
ina razprezene, da jh potegne elm Sc il hi zazdelo, da je prisel
cas- "a organizirano svetovno propaganda proti Moskvi.
Tudi socialist V Italiji Sc dobro zavedajo, kaj pomeni angle
ska torijska nevarnost "a njihno dezeo in vo Evropo. cato so
toiko "a strmoglavljenje dinastije, XII je sedaj lutka V rokah
angleSkih in amerSkih ter drugih torijev, katerim je "a ohra-
nitev starega reda. PREF pa jesluzila fasizmu.
Pr zadnjem reorganiziranju italjanske Wade hi bill tajnik
Socialisticne stranke Pietro Nenni imenovan "a rremierja, &c bi
Anglezi, XII 50 sedaj pod imenom zavezniskega vojnega powell
silva resnicna vlada V Italiji, ne izrekli svoj veto proti menu.
VEvropi Sc gre sedaj med AngHjo in Moskvo. Katera DO pi-
dobila vc strategicnega terena ma tenn kontinentu, vec vlad in
vc poltikov ma svojo stran, to je med NINA glavno vpraSanje.
Anglia Sc pi tenn zanasa ma oporo Zed. draw. In 10 je res
tohko delezna, ola Sc pc porocilih rnhogih ameriSkih casnikarjev
evropska Iberalna javnost temu preobratu kar cudi. Y resnici
pa nj to nikak preobrat, kajti Anglia in Zed. drzave-posebno
slednje, sta danes Sc edna stebra kapitalsticne uredbe. ODE de-
zli sta Sc zavzel, da ia sistem ohranita. To je vzrok, eemu pi-
tozbe v ameriSkih konservativnih listih, kako Sc masa V Evropi
ve boil Z upanjem ozira proti Rusiji. Kriva temu je ameriska
vnanja politika, Xxi brez skrivanja podpira in protezra konserva-
tivne elemente, pa &c so Sc V "kolaboriranju" S fasiznom Sc tako
diSkreditirali.
To je vzrok, .cemu vidimo V ItaHji, V Belgiji, V Avstrii in da
- tudi ma Poljskem, med socialist in komunisti vedno vc sode-
lovanja.
Socialist ma Poljskem SO zastopani V lublinski v1adi, pa mai
so to sovrazniki miru Z RUSTIC Sc tako zanikavali, ceS, tisti socia-
Itl so lie ldtke. Ne DO dolgo, ko Sc DO res izkazalo, KIDD so lutke
IN kdo so bill S svojmi shmpatijami z emo ali drugo stranio mai
bolj napacno pristranski. (Citajte o novi POLISH vladi clanek ma
prvi strani V tel stevilki)
d., v delavskem poitcnem gibaniu V Evropi in drugie SO
razlke. Ioda vsi, Xxi so "a mir in "a take ekonomske pogoie, v ka-
terih DO demokracija V obubozani, razdejani Evropi lahko dobila
trdnih tai "a svoje uvejavljanje, ne bodo kar venomer butali
S propaganda lie proti vzhodu in Sc spotikai OBJ vsako vlado. XII Sc
Sporazume Ia sodelovanje S Sovjetsko unjo, ali XII postane njena
"sateltka". Sal jh ina Veika Britannia re oddavna, in USA
tudl nj brez Min. In sateitke imperialisticnih sill nimaio med
svoJlm ljudstvom obicajno nobene zaScite, ker ne sluziio liudstvu
ampak tujim interesom - najvec V korist privatnemu profitu.
o drzavah, XII SO Sc oslonile ma USSR, pa Sc tega ne more
Eel e lzVaJaJo soclalnl preobrat, ceprav ne tako, ola Sc hi clo-
vek zabaval, kadar ga gleda, kot Sc zabava, ko poslusa "Veselo
vdovo".
Zastopniki zdruzenih narodov so Sc ma konferenci v San
Francisco, Xxi so jo ia teden uspeSno dokoncai prepricali, da lie
mir mogoc lie, ako Sc drzave ne bodo scuvale druga prot druqi
ampak spoznale nacelo, da lie S sodelovaniem in $ sporazrnoi 10
mogoce ohraniti mir ma svetu.
Sc vehko boljse razume to resnico socialisticno gibanie. In
to ne sele cd pricetka tie vojne, ampak cd vseea za6etka nooler-
mega mednarodnega socialisticnega pokreta.
Dobe Sc s1cer struje, XII pod radkalninni ali IA liber.1nir,i
gesh mlsltjo, da "a demokracijo najvec store, ako Sc ma ve or1o