davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The daily bulletin. [volume] (Dayton, Ohio) 1942-1946, 1945-10-09
u. ). MAY GET TOUGH
With LIBERIA

WASHINGTON, Oct. 9 (ANP)
A possible stiffening in the atti
tude of this government borrowed
that of the republic of Liberia is
being weighed carefully by official
of the state department, it has beer
learned, and the hope is implied
that whatever the final decision
there should be the fullest appre
citation for and understanding OF
this fresh position, particularly
here at home.
At the time of his official visit
here in 1943, former President Ed
win Barclay expressed the desire
that a closer relationship betwee1
the two countries should be sought
He also welcomed greater Ameri-
can enterprise, with reasonable
safeguards against exploitation
believing that such would inure to
the benefit of this small West Afri-
can country.
The highpoint of that visit wa
the signing of the lease-lend agree
ment in June, 1943, under which
mutual commitments were made
many of which are now in the pro-
cess of fulfillment although all
lend-lease has been terminated ex-
cept for certain uncompleted mat
ters.
Following this visit spokesman
for the state department publicly
declared in an address that sit is
natural that Liberia should consti-
tute our main link with the Africa
of today" and further that in the
scheme of international security,
Liberia Twill be one of the focal
points of special Importance to the
Americas"
Private investment on any scale
thus far has been limited to the
Firestone Rubber company and
the Pan-American airways. Public
investment, however, is taking the
form of a huge harbor, suitable for
naval purposes, and estimated to
cost close to S12, 100000. The job is
being handled by U. S. Navy engi-
neers.
Other projects which are being
sponsored by the American govern
ment in Liberia are these:
1. A public health mission head
ed by Col. John West, estimated to
cost S675,000 over a five year per-
iod.
2. An exploratory mission of
experts from the Foreign Econo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
Dobrodosla pomoS

Kmalu potem ko je prevzela
anglesko Waldo delavska stran-
ka, je delavska stranka JUNO
afriske unije sporocila v Lon
don, da je pripravljena pomaga-
ii z twill in vprasala, cesa v
Angliji najbolj potrebujejo. Il
urada angleske delavske stran-
Ike je bilo delavstvu v dominio-
MI JUNE Afrike pojasnjeno, da
bi radi SRA, posusenega saba,
masla in sadne konzerve. Kar-
koli jim 30 d~elavstvo IL JUNO
afriske unije poslalo, DO razde-
ljeno V Angliji solam in bolnis-
nicam.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
POTRUDIMO Sc PRIDOBITI NASEMU
LISTU C|MVEC NOVIH NAROCNIKOV

Bozie ie ma pragu in liudje kupuieio durila -
trgovei p%rovio-da Sc nobenkrat toIiko kokor letos.
Znomenie, do ie voine res konee, fonfie Sc ~vraeufo
in pomikamo Sc v "nornoIne rozmere".
Numesto boiise v Evropi, v Aziii in v Afriki iih
imomo sedai kar donna.
v veikih dnevnikih priobeuieio gospodori ome-
riskesa veIekopitoIo eIanke proti Uniiam, kar iih
stone stotisoee doIariev, q vendar brez skode zunje,
ker ie " kongresu vse reieno toko, du 81 stroske 3D.
steieio cd dovkov in vrh tego SO Jim dovoliene Sc
posebne rezerve, do deInieorii ne bodo ma izsUbi
tudi &c bi stovke Sc tuko dolgo traioIe.
Philip Murray ie " teh okoISeinah uvideI, do tUdi
&c SO deIavei Sc v tako ogromni vesini, SO vzIie temu
zooostavlieni, ker fisk in radio nj v niihovih rokoh.
In ne zvezni kongres, ne Legislature posomeznih
drzov.
Sovenski delavci SO " tenn ozirU veiik2 na boil
sem. Mos fisk je " ~pretezni veeini urejevan " korist
Iiudstu. In ne mc'o zosluse zofo gre Proficiency in
J.S.Z.
Josko Oven ie zapisoI v svoii ko!oni V izdaii z
dine II. deeembra med drusim toIe: "BIizomo Sc
novemu Ietu. Do TO iefo ne DO rovno Ieto mirU in
blogostonio, nam prerokuiejo indUslrioIne borbe.
Vozno DO tudi radi koneresnih voIitev. Use TO nam
iosno pripoveduie, do ie nam nose deIovsko saso-
pisie potrebneis Sc ko kdoj pref. Med sIovenskimi de-
Iovei orie tedino re stiridesef let ProIetarec, ma kote-
resa smo lohko ponosni. Ali TO Sc nj dovoIi. v no
vem letu, katero prihaia moromo podvoiiti nose siIe,
do dvignemo mas list no noivisio moralno in finon-
emo ~podlaso " niesovi zgodovini. TO Iohko nopro-
vino, &c gremo vsi ma delo."
In sIi bono.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

zala - namrec &c hi javnost no
tela poslusati, da korporacije Ia
njejo profile tndi &c mic ne pro-
ducirajo, ker Jim je kongres do
volil milijarde dolarjev "a po-
vojno "rekonstrukcijo''. Docim
delavci, Xxi SO ma stavki, ne dobe
nit centa, pa Sc korporaciji usi-
pajo Memo blagajno milijoni,
Xxi Jill je dovolil kongres. Tega
darila so delezne vse velike
kompanije in cato je John L.
Lewis dejal, da je sedaj nesmi-
selno stavkati, ker ie industrial
MIN magnatom ljubse, da vlece-
jo denar ne da bi kaj producira-
Ii. Bias sedaj, ko Jim placuje pro-
fife vlada, ie zanje pravi cas- de-
lavce obubozati in Jill pOtem
vzeti nazaj sluzbo pod svojimi
pogoji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

Je tudi Sc en- drug vzrok, ce-
1lu Sc toIiko kompanij ogiba
p~rodukciji. Gre Sc jim zaradi
move davcne postave, XII stopi V
veljavo L. januarja. Kakrsna je
sedaj, hi morali cd svojih cd
visnih profitov placati visok da-
vek. Pc oven pa ga Jim ne DO
treba. cato so Sli ma "sedeco
stavko". Kai bi produricali, &c
pa Jim ne nese! Pc novem letu
pa BIO toliko vec dobicka in te-
daj Sc DO pricelo! In tudi delav-
ci Sc bodo re uleteli. Use je pre-
racunano S stalisca svetega pro-
fita in izkoriscanja. Ampak tu-
di med delavci Sc svita. Vedno
vec Jill je, Xxi spoznavajo, da "a
hteve "a zvisanje mezde MISC
dovolj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
Pol mi|iiona doIariev place ma |eto nj proved

druzbah, v katerih je on clan
dircktorija.
TOda da hi delavci imeli visjo
mezdo, to Mr.. Wilsonu ne gre v
glayo.
Zatekel Sc je ma sodiSCe, da bi
izposloval sodne prepovedi pro-
ii piketom. In piSe clanke ca
sopise, " katerih dokazuje, kako
V napacnem je unija, ker zahte-
va toiiksno poviSanje mezde.
Unija avtnih delavcev lima
zelo sp0sobne odbornike, a nj
ma pa vpliva, kot ga ina ia maj
bogatejSa korporacija v Ameri-
Xxi. Vendar pa je zagodla kapi-
talistom S svojimi predlogi gle
de upogleda V njihne finance to-
like neprijetnosti, da Jill je "a
cello reSno skrbeti.
N. pr, unija jc javnosti doka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
S
" prisiIienostio"

ZveZa ameriSkih zdravnikov
je V kampanji proti predsedni-
kovemu nacrtu "a obligatno boil
niSko zavarovanje cezdalje boil
ognievito. Ker je to mogocna
organizacija in avtoritativna
mad zdravniki, bolnisnicami in
drugimi zdravstvenimi zavodi
V tel dezeli, ie njena opozicija
proti ljudskemu zdravstvu, Xxi
bi bilo pod kontrolo Wade, vse-
lei zalegla.
Trumanov nacrt "a "prisilno'
zavarovanje, Xxi bi ljudstvu V
sluGaiih bolezni nudilo "prosto''
bolniSko in zdravniSko oskrbo,
oznacujejo "a korak V social
zem, V totalitarstvo in "a cd
vzemanje civilnih svobodscin,
Sebicnezi V ameriSki zdravni-
Ski komori, Xxi Sc boje, da jim bi
tax socialen zakon p~ristrigel pri-
vilegij btezobzirnega izkorisca-
MIA bolnikov, bi radi ljudi pre-
straSili S trditVami, da SO take
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
P0LJSKA GLAVNA zOGA v G0NJI
"a ZANETITEV MOVE vOJNE

Podpredsednik poiiske Wade Sfonisiov Mikoioi-
eek Sc lie v inferviUvU S eosnikurii dne II. decembrd
v Vorsovi pofozH nod i%nfrigoni, XII iih Ugunio poll
ska in ~svetovna reokeiio v namenu, dc izzove voino
med Zed. drzovorni in Angelic prof. RUsiii. "Skozi
zddnjih por fednov ie nosfaI no Poijskem vel poll
fienih Umorov," ie deioI MikoIajSek, Tin eiii ru je
Ustvoriti foIiko napeto sitUaciio, da bi mir med Fed.
drzovomi in AngIiio S ~Sovietsko uniio ne bill mic wee
mogoS."
MikoIoisek ie voditeIi p~oIiske kn,etke sfrunke,
zeIo zn1eren in nosprofen komvnistor1. A vendor Sc
ie v tel fragiSni Uri svoie dezeIe foIiko osrneliI, do je
povedoI LondonU in Woshingfonu v brk, moi nehoio
%podPiroti poIiske reokeionarie, XII rUieio " Ameriki,
no Angieskem in v Rinu.
"Pofsko potrebUie mir" lie deiaI. "Posijite ii Ii
veto " pomoS, ne provokatorievr
No nesreeo PoIiske SO skoro vsi ameriSki PoIiuki
-frdiio, do iih ie sest n1iIiionov pod MerikoIno
kUeno. Spletkuriio, do ie cd siIe, ne il iiUbezni do
svoiego noroda, ornpak il s%ovrosfvo do USSp. Udi-
njuni SO VofjkunU i'm kupituIiznnu. sii1o SO ST priza-
devoIi, do hi poIiska zoneina vIadu " Londonu
osfolu priznona. To Jim nj UsoeIo. A dosegii so, do
SO noproviii no P~oIiskem ogromno ~poIfiene znede
in POLISH reIf SO virgil S tiro. TU zro mol veIikunske
koIisine biaga, XII Sc go je nobruio POLISH v pon,os,
ker go fUkoiSnii "Amerikanci" p~oijskeeu porekIu ne
pUsfe skozi, ker ne prznovojo sedanie poIjske vIode
" Warsaw.
PoTsko ie v tel voini frpeiu brzkone boil kof ku-
feTokoi dezelo no svefU, ker SO Sc skozi Mo pori-
koIe miiiionske ormode-prvi6 nen,ske, pofern mem
ske nozoi in 20 mimi s~ovietske. In sedoi Sc sovjetske
orn'ode ~vrusoio. MiIiione Iivdi ie preseIienih, kar
polozoi sprovjo Sc boil v nered. POLISH reakcionurji
do'na, v Ang!iii, " Purizv, " NemSiji, v Rimv in "
.ArneriN pa ruiejo no vse pretege, du bi ustvoriIi in
cidents XII bi bill uvod " novo voino. A k sresi je on1e-
riSko Vloda opreznd in fUdi angIeska ne kaze no
bene wolfe izzjyofi Moskvo v korisf poIjskih reukeio-
nariev. Kor PoIiska sedoi noiboIi potrebvie, ie rozv-
n1evonie nienega ~poIozaio, pomoei " zify in POI de-
mokroeiio, todo ne toke( XII 10 il il votikanu 90
nUioio.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

Gornii nas.ov Sc tice predsed-
nika korporacije General Mo
tors. Pise Sc Charles E. Wilson.
IL nedavno objavljenega poroci-
la davcnega urada je razvidno,
da ie incl leta 1913 S45O,O0O
place, sedaj pa 10 prejema mad
pol milijona. Nj cudno, ako je
odbil predlog unije, maj Sc pre-
gleda korporacijske knjige in Sc
il Nth dozene, ali je v stanju
zvisati mezdo delavcem, ne da
bi podrazila svoje produkte.
Temu gospodu znasa plaza
S159.36 ma uro,,- racunano pc
osem ur ma dan, $38,253.43 ma
mesec ali S1,275.11 ma dan. Me
mu Sc to ne zdi proved in cato
mu je bila vsota povisa4la pri
General Motors in pr drugih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

'prisiljenosti" pobrane il "soci-
alizma" in pa da SO "totalitar-
ne"
RacunajQ pac z nevednostjo
mase, ceS, sal Sc ne DO domisli-
la, da je svoje otroke primorana
poSiljatl V sole, XII Sc Jill vzdrzu-
je z davki. In da je neSteto dru-
9Th postaV - zveznih, drzavnih
in lokalnih, XII nam d~olocajo, kai
moramo, kaj ne sTnemo in kaj
smemo. zal, da Jill je med zdrav-
niki jake malo, XII bi bill toliko
socialno cuteci, da Sc hi ogre
vail "a zavarovanje zdravstva.
Boje Sc pac, da bi potem mani
zasluzili in pa da bi Sc ljudi hi
treje zdravilo kot Sc jih sedaj
Pc novem hi incl zdravnik
mani della, &c hi bolnika hitre-
je ozdravil. Pc sedanjem pa.
cimdalj je bolnik bolan, toliko
vet pride zdravniku Yep.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
Domo veeie izgvbe
kot pa sr1o iih
incl no boiiSeih

Cd Z. decembra 1941, ko je
mas Japonska potegnila v vojno,
pa do 80. junija letos je bilo ubi-
tin v tel dezeli $4,000 moskih
in zensk, ranjenih in pohablje-
nth pa blizu "a milijonov.
Bio je torej stirikrat toliko
ubitih ma domaci 'front.' kot pa
V armadi. Ampak kirk je bill lie
O izgubah ma bojnih poljih, o
izgubah ma ind,ustrialnem boji
Sou pa Sc je previdno zamolcalo.
V casu, cd kar Sc je prieela
vojna v Evropi, pa je bio ubitih
v tel dezeli $4,000 ljudi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
Koneni toeni podatki
O voIitvuh v Frunciii

V Franciji SO Sc vrsile prve
volitve pc dolgih letih dine %,
oktobra. Rezultat je bill takoj
znan, a tocne stevilke so bile
sporocene sele pc uradnih po-
datkih IL vseh krajev Francije
IN S Korzike.
Izvoliti je bio treba v konsti-
tuanto - to je, v zbornico, XII
ina nalogo sestaviti "a franco
sko r%epubliko novo ustavo 522
poslancev. Dobili SO jih komu-
nisti in druge MIN pridruzene
skupine 142, ljudsko republican
sko gibanje nova stranka pod
vodstvom katoliskih politikov)
40, socialisticna stranka in Mi
pridruzene skupine 1873, repu-
blikanska demokratska unija rs,
radikalno socialisticna stranka
pod vodstvom Herriota " resni-
CT lie "zmerno napredna" stran-
ka) 10, republikanska ententa
II, demokratska unija uporni-
kov, XII so Sc borili proti oku-
patorju 10, demokratska ali
janca 10, zdruzeno gibanje "a
francosko renesanco 6, neodvi-
sni radikalci 6 in razne druge
skupine Is.
Glasov so dobili: ljudsko re-
publicansko zdruzenje 4,887,-
900, komunisti 1886, 900, socia-
listi 4,685, 900, zmerne stranke
n razne druge struje 1905, 900
in Herriotovi radikalni social
sti 1888 900. Pred vojno je bila
slednja stranka ena najjacjih
strank Franciji. Nadomestila
10 je pref imenovana nova poll
ticna stranka Qjudsko republi-
cansko gibanje).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

ma leto premalo. Delala nj Sc nj
kdar. Pac pa delajo zenske in
moski podnevi in ponoci, ne da
bi jim prislo nit ma misel, ko-
like tisocakov ma leto bi potre-
bovali "a udobno zivljenje. Sla-
houmni lastnik, XII niti ne We, da
poseduje multimilijonsko boga-
stvo, in njegova zena, XII smatra,
da lie &c dobi pol milijona ma le-
to, lahko zivi svojemu stanu pri-
merno, ne vedo, kaj je garanje
"a kruh. Skoda, da Sc tudi de-
lavci in delavke ne zavedajo te-
ga. Kajti ako bi Sc, bi tax sistem
odpravili namesto ga podpirali.
Papeza obiSce mnogo ljudi.
Dne 1. decembra je bill pr ME
mu zidovski rabbi David Prato.
Cemur Sc v Rimu cudijo je, da
V Vatikanu Judov MISC vide1i
radi in da SO lie redkokateremu
IZraelcu pustili notri. Kajti ka-
toliSka cerkev j. Eide vedno or
nacavala "a razbojnike, XII so
Aristusa krizali.
Rusija Sc V zmedi ameriSke
kitaiske politike drzi zelo pre-
Udarno Nc Sc ii ne mudi izzva-
il bitke temvec Sc zadrzuie kot
da 10 tam nicesar posebno ne
briga. A vines pa 81 pomaga to-
ike, da Sc Aaaricani cudijo.
Russia BIO imela V Mandzuriii n.
pr. ve6 veIiaye kakor pa jo je
kdajkoli pod cacji. In C SO po-
rocila O sporazumih med MO in
Kitaisko r~asnicna, bosta imeli
Cd tega ODE dezeli koristi.
William Green Sc je potegnil
"a Trumana, ces, da ga je Philip
Murray Cd Go pc krivem ma
padel. Ampak Green hi lahko
pustil to vlogo industrialnim
n1agnatorn. Cemu Sc spotikati oh
tlovaka, ki Sc poteguje "a delav-
&C? nj varjetno, da Green ra-
zdme kako skodljiv je S svojo
vlogo.
V Michiganu,,- XII je drzava
avtne industrije, SO oktobra to
leto prejeli delavci AZ odstotkov
mani place kot v istem mesecu
lansko leto. In stevilo zaposle-
nih delavcev pa je nizje 24.6 Cd
stotkov.
Bordeii v Parizu so ukinieni,
ker tako je soglasno sklenil pa
risk mestni svet. Seveda, to po-
meni lie legalno ukinjenje pro-
stitucije. A nelegalno DO cvetela
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
VeEka troiica V
noVem naporu "a
zqraditev miru
K~itoisko, Perziiu in ltaIiia gIavne toeke
dnevnego redo. Atomska bomba povzroeiIu
veliko napefosfi. Izhod lie v kompromisih

PO polomu svOjega sestanka
v Londonu SO Sc ameriSki dr.
zavni tajnik Byrnes, angleSki
minister zunanjih zadev Ernest
Bevin in sovjetski komisar Via
Geslav Molctov zedinili Sc en-
KRAFT poskusiti S konferenco, da
uvidijo, &c jim DO mogoce delo-
vati skupno "a mir kakor so Sc
skupno borili "a zmago V voini.
Mn0go spOrnih zadev
Svoj prejsnji sestanek V Lon
donu so zavozili, ker so priSli
mani nepripravljeni in Sc tam
skregali toliko, da "a prisrcnost,
iskrenost in zaupanje med mimi
V onih dneh nj bilo vec mesta.
Vrh tega Sc neprestano nami-
gavanje o atomski bombi, XII je
dosedaj lie ameri5ka, angleSka in
kanadska skrivnost. V Rusiji so
smatrali, da jih ameriSki in an
gle5ki politiki in casopisi z ma
migavanjem ma silno moe teh
bomb namenova provocirajo in
da jim prete Z novo vojno.
Propaganda glede atomske
bombe je bila posebno V ameri-
ski javnosti res izzivalna in V
Rusiji tudi MISC ~poskusili to ma
petost ublaziti.
Ampak koncno je predsednik
Truman lie izjavil, da Sc DO kon-
trolo mad to iznajdbo izrocilo
organizaciii zdruzenih narodov
elm pricne funkcionirati. Angle
ski premier Attlee mu je sekun-
diral in dodal, da DO skrivnost
produciranja atomske bombe 81
lie pojasnjena tudi sovjetski Via
di. S tenn je bila uglajena pot "a
sklicanje move conference sal
kar Sc kricavo razglasenega
atomskega v~praSanja tice. A je
mnogo drugih, V katerih Sc pc
londonski konferenci Sc MISC re-
dinili in jih imajo V razpravi ma
Sedanjem sestanku V Moskvi.
Mnogo nesoglasii radi Azije
Ena najbolj spornih zadev je
vsekakor Kitajska. To ogromno
dezelo hocejo Zed. drzave "a
svojo sfero vpliva in "a svoj
glavni try. V ia namen podpira-
10 re dolgo C~iang-KaiSeka in po-
sebno Sc poslednja leta. Ma sto-
tine milijonov dolarjev smo re
potroSili vzdrzavanju njego-
vega rezima, posiljamo mu ma
terijal, oborozujemo njegovo ar
mado in ma razpolago so mu
ameriski tehnicni in financni
veScaki. A vzlic temu je Ciang-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

Harold Laski je eden lzmed
onih Anglezev, XII Sc v Ameriko
nj prisel laskati. Ma priredbi re-
vie Nation New Yorku je de-
ial, da mas ekonomski sistem
dirja v katastrofo in &c Sc ne
spametujemo, 10 ne samo "a mas
ampak "a yes svet slabo. Vsled
tega je bill V tisku in V kongresu
silno napadan. Pravijo, da ga
tudi nekateri ministri V london
ski vladi nimajo radi. A gre mu
priznanje, da govori kakor mi
sli. In Laski je dozdaj vsaj po-
kazal, da je mislec.
Marsal Zukov Sc je America
nom topic zahvalil "a podporo.
XII SO jo Rusiji poslali v vredno-
sti so milijonov dolarjev. Anne
riski odbor V pomoc Rusiji lima
V nacrtu poslati Rusiji v pomo6
V prihodnjem letu potrebscin
"a nadaljnih Is milijonov dollar
jew. A nekega dine Sc Russia ma
deia sama pomagati potrebnim
dezelam, ker We, kaj pomoc po-
meni, kadar 81 v stiski.
Louis B. Mayer ie eden mai
visje placanih magnatov v Anne
riki. L. 1913 je zasluzil - kot
priroveduje statisticno porocilo
davcncga urada - 908,070. To
hESno place preiema re sedem
let, LIE nekai stotin ravnateliev
industrjjskih korporacii, film.
skin druz in rudniskih konnbina-
I'll ie toliko "srecnih", da zaslu-
zijo stirikrat vec V enem letu
kot pa niihen povprecen della
vec skozi vse zivljenje.
Senator LANCER il North Da-
kote ie V kongresu rohnel, da C
ne bi bio Anglije, ne bi bio ne
prve ne druge s~vetovne vojne
Deial je, da je Anglia napisala
versaisko pogodbo in potem pa
podpirala Hitlerja, dokler Sc j
nj izmuznil IL rok. Nekai res.
nice je ma tenn; in ker 81 je pr.
voscil Angliio, bi tudi Zed. DIR.
zave ne smell izvzeti.
Tri sto tisoc dolarjev ma letc
"a prezivljanje je re precejsnjs
vsota. Mrs. Katharine Dexter
Mccormick 10 je zahtevala il
imovine svojega umobolnegs
moza, kateremu kupicijo dobi.
cke delavci v njegovih tovarnat
poljedelskih strojev ~(Interna.
tional Harvester CO.. Gospa Ka.
tharine je morala med vojne
shajati z $3.50, 900 ma leto, a je
rekla, da je zanjo cetrt milijons
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

Kai-Sek ma Sibkih nogah. Vzrok
je, prvic dolgotrajna vojna in
pa koruptna, diktatorska proti-
ljudska sestava njegovega vlad-
mega aparata.
Dasi govorimo O demokraciii,
Xxi jo priporocamo vsem krajem
ma svetu, je nasa vlada zanjo ma
Kitajskem vzlic milijonskim da-
jatvam pray malO storila. Ne
pod Roosevelton, ne pref in ne
sedaj pod Trumanom, dasi so Sc
vse naSi predstavniki izjavili Ia
MO.
Dictator C~iang-Kai-sek dovo-
ljuje samo emo stranko - XII je
stranka privilegijev in nedovze-
tina "a razumevanje koristi XII
tajskih ljudskih mnozic.
KOmunisti edna o~poziciia
Edna opozicija proti Chang
Kai-seku tvorijo komunisti -
takozvani MANFRED, ker kitajsko
komunisticno gibanje nj druge-
ga kot reformisticen pokret, XII
ina skoro vso zaslombo med
kmecko maso, kajti Industrial
mega DrOletariata tam nj Kitai-
ski komunisti kontrolirajo velik
del dezele, v katerem zivi okrog
sto milijonov ljudi. To je torej
re vellka masa. Imaio mocno ar
mado, toda V primeri S Ciang-
Kai-Sekovo slabo oborozena.
Slednja je MANFRED delezna anne
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19
Do mares bodo vrnieni
Ysi voini uiefniki

V Zed. drzavah ie Sc 100000
voinih uietnikov. Vojni tajnik
Patterson pravi, da bodo do me-
SEGA marca vsi vrnjeni v milne
dezele.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-12-19

Dobro ie, da nj nihce brez ma
pax, kajti &c hi kdo bill, ne hi
incl nobenega prijatelja.
- Hazlet.
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1945-03-28

ton of black citizens without trial.
Certain liberal educators have
made great contributions to the
enlightenment of both races so
that knowledge will end the errors
of discrimination. The University
of Georgia set the example in lib
eral thought by adding Northern
professors to its staff in opposi-
ton to Georgia's fascist minded
Governor Talmadge.
Some white writer's have seen
the light of progressive re-adjust-
ment, but there is no William
Lloyd Harrison or Harriet Beeeher
Stowe among them; with the ex-
ception of Pearl Buck and r. p.
Embree. they are bound by the
Augustus Roy Cohen tradition.
A few statesmen such as Paul
V. McNutt and Wendell Willzie
have recently voiced pleas for toll
GRANGE, but there is no Charles
Sumner or Thaddeus Stevens
among them.
The Army and Navy have grudg-
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1945-03-28
CAP and GOWN CLUB

DIT. Rebecca Hall was a very
charming hostess at her home to
members of the Cap and Gown
Club Friday, March %. The meet
ing opened with DIT. Nellie Will
son presiding. We are sorry to
hear of the illness of Judge Will
liam c. Hueston, Commissioner
of Education, and wish him
speedy recovery.
Following the business meeting
lovely chicken dinner was
served from a beautifully decor
ated table in Easter tradition.
Those present were: Dts. Nellie
Wilson, Mary Casmon, Olivia
Docket, Viola Palmer, Maize
Wells, BERTHE Morris, Suzie Mar
shall, Rebecea Hall and Bernice
Steele.
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1945-03-28
Easter Parade

Cosmopolitan Club, Grand Eas-
ter Parade at Finnish Hall. Sun
day, April 1, p. m. until II m.
Try to get in. $25 War Bond
for best dressed couple.
Engagement Extraordinary, at
Basin Street Social Club. Sunday
afternoon, April l. to p. m.
Daughter Elks, Easter Parade
and Ball at Casa Italiana Hall,
1920 18th Ave, near Madison,
Monday evening. April 2, s p. m.
Prize for the best dressed couple.
At the Savoy, 21st and East
Madison, Sunday afternoon matt
nee dance and evening, to II.
Prize to the best dressed couple.
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1945-03-28
MORE ABOUT
IMMUTABLE LAW

Continued from Page y
the Constitutional guarantees APP
ply to az citizens despite strong
opposition, have endeared them to
most Negroes.
In the front ran. among the
liberal groups are the Civil Liber-
ties league, the Communist party,
and the international Labor De-
Tense These groups fight injus-
tees commensurate with rights of
all citizens. The Scottsboro case
being an example. Since 1880,
these liberal forces have chal-
lenged the unconstitutional laws
and customs of the Southern
States with regard to racial dis
elimination, poll-taxes. and, the
Hitlerian policy of summary execu-
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1945-03-28
W. S. A. of the Blind
Conducts Final Rites

In a unique ceremony for a de-
ceased member, the Washington
State Association of the Blind con-
Quoted final rites for Charles
Bealey, a brother member almost
totally blind, who died in Seattle,
with no supervisors.
The last rites at the Angelus
Mortuary conducted by the Asso-
citation was a demonstration of
brotherly love seldom witnessed.
The Rev. Judson Swancy, pas
tor of Mt. Olive Mission, eulogized
the departing member, while blind
brothers played and sang musical
selections. Two blind pallbearers
bore their departed brother to his
last resting place.
Interment was at Mt. Pleasant
Cemetery.
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1945-03-28

ingly changed their discriminatory
policy in regards to Negro Sol
diers and Sailors. But where is
there Robert Gould Shaw or a
Steven Decatur to inspire the Ne
groes with the hope that their
emergency born gains will be per-
manent?
Continued to Next Week.