Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-04-04
Napisal DONALD BELL

konferenci v Jalti, je polegel
Med velesilami Sc je pojavila
nova napetost. Start ocitki o
enostranskem ravnanju, o sfe-
rah vpliva free zopet pc zraku.
Verjetno je, da DO rumunski in
cident kmalu polegel, kajti zdi
Sc, ola ga DO laglje poravnati kot
poljsko ali grSko vprasanje.
Ameriska in britanska jaw
most je sicer domnevala, da je
ma Rumunskem med diplomat
nekaj narobe. Kaj, tega nj nj
hce vedel, - znana pa SO lie di-
plomatiena dejstva in politicne
spremembe. Vesti o nemirih V
Rumuniji SO bile objavljene Sc
lie diva dni pc prihodu sovjetske-
ka podkomisarja "a zlnanje "a
deve Visinskega Bukaresto.
General Radescu je moral cd
stopiti, a konservativni 'odpad-
mix Peter Groza je s~esetavil no
vo Waldo, XII je bila Kremlinu
tako vsec, da jo je nagradila S
takojsnjo vrnitvijo Transilva-
nije, XII 10 je Hitler cal Madzar-
ski.
Mas State Department in an
gleski Foreign Office sta zahte-
vala objasnila, in sicer ma pod
lagi dokumenta il Jalte. o Cd
govoru nimamo pojma. LIE ne
uradno imamo odgovor Cd anne
riSkih i nangleskih korespon-
dentov, XII SO bill poslani z le-
talon V Rumunijo in so. poro-
cali, da uziva nova rumunska
vlada dokaj priljubljenosti med
masami prebivalstva rumunske
prestolnice.
Tako stoji zadeva. Staviti 81
moramo tri vprasanja - prvo,
ali SO Rusi ravnali pravilno in,
ako ne, kako maj nastopajo V
bodoce, drugo, kaksni interest
velikih sill so prizadeti, tretje,
kaj so zelje rumunskega naro-
da?
Rusi navajajo dvoje razlogov,
da ~upraviciio svoje ravnanie.
Prvic, da je rumunska vlada le-
galna. Nastavil jo je rumunSki
kralj Mihael, XII ina pravico
imenovati vsako proti-fasisti-
emo Waldo pod pogojem, da Sc
pokori dolocbam premirja. Dru-
git, Radescu Sc je pokazal ne
zmoznega, da prepreci sabotazo
zadaj "a rusko fronto. Videti ie,
kot da SO hoteli Rusi povzrociti
p~olozaj podoben onemu ma CIR
Skem, kjer je vlada generala
Plastirasa Sc vedno ma konju,
navzlic Jalti. Rusi pa obtozu-
jejo Waldo generala Plastirasa
ma GrSkem ma precej podoben
nacin kot zahodni svet novi ru-
munski rezim. Ako hi Anglia
in Amerika uradno posegli vines
v Rumuniji, bi sovjetska Unija
odgovorila S tenn, da bi vrgla ma
MILO grsko vprasanje in morda
Sc nekatera druga vpraSania,
XII Sc ticejo dezel JUNE in zaho-
dine Europe.
Kaj pa glede interesov "a
hodnih velesil ma Rumunskem?
Britannia, Amerika in Franciia
imajo lie trgovske, oziroma 60
spodarske ~interese V tel dezeli.
Sedem Odstotkov rumunskega
narodnega premozenja je last
inozemstva. N. pr. petrolejski
vrelci, petrolejske rafinerije in
naprave silosov "a Tito. Pred
vojno ie odhajalo pet odstotkov
prihodkov Rumunije v inozem-
stvo, kot dividende "a i~nvestira-
nj kapital. Zahodne velesile Sc
najbrze boje, ola ne hi levicar-
ska vlada pod vplivom komuni-
stow likvidirala to posest.
Zahodre velesile pa ne mo-
rejo upati, da jim DO teh no
viii okolSeinah mogoce ohraniti
mocan vpliv tel dezeli. To pa
je sovjetski interes v Rumuniji.
Soviet zele mocan balkanski
biloxi, katerega del mai DO tudi
Rumunija. Soviet zele slicne
Wade v vseh teh dezelah - v
Rumuniji, Bolgariji, ~Jugoslavi-
il, CehoslovaSki in tudi Poljski.
In zahodne velesile nimaio nj
cesar proti temu, pod pogojem,
da Sc izvede to v sporazumu S