RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07

nastoje ola lzvedu neke prevare ola dalJe
zadrze kolonije A kada prevare ne pale onl
pribegavaju oruzju da bi in odrzah.
Churchill je davno izjavio da on nece
"predsedavati mad raspustanjem britanske
inperije'. A sa Francuskom stvar stoJl JOS
gore Buduci sasvim porazena ratu, kolo-
rijalni narodi vec su Sc smatrali otrgnutlm
ispod francuske dominacije ocekivali su
rezavisnost ma kraju rata kao sigurnu stvar
Ali De Gaulle niegovi "komunistlckl
'socijalistitki'' drzavnic ne slazu Sc sada
sd politikom kolonijane nezavisnosti:
Bas ovih dana odigravaju Sc, ne samo
obicni izgredi, nego ozbljne bitke izmedJu
flancuskih vojnih sila urodjenka olriJl
Lebanonu, oko pitanja nezavisnostl Doslo
je do oruzane borbe ma 27, mala, koJa JOS
uvek traje u kojoj je bilo wise od dvc
stotine ozleda, medju kojima je dobar dec
smrtnih ozleda Francuske vojne sile cak
topove upotrebliuju bitci.
Uvidjajuci opasnost da Sc lzgube kolo-
riie opasnost koiu Sovjetska Rusi}a
Siediniene Drzave podupiru ma konferencln
Il San Franciscu = De Gaulle niegovi 'ko-
r1unisti'' "socijalisti' sada pribegavaJu no
vol prevari. koiom da otuvaJu kolonle Ia
nrevara je "Francuska Federalna JumJa
cele imperiie.
Ovih dana vrsi Sc ziva agltaciJa iran
cuskoi da Sc kolonije ucinu poiitlckl "raVno-
pravninl", iii sastavnim delovina 'Francus-
lie Federalne Junije." Ovo je neke vrste
'federativni" plan, poput onoga Jugosia-
vii Svaka koloniia bi imala svoju auto
nomnu' upravu Razlika bi bila tome sto
tai plan sadrzi tri kategorije Harold Cal
lender. dopisnik New York "Tmes"-a IL
Pariza IL broiu od q. maja kaze ola bi te
kategoriie bile: a.. prekomorske provlnclJe
koje SUI prosirenie metropolitske Francuske,
koje uklucuju Alzir, Antilles, Guiana, Re-
union, St. Pierre, Miquelon druga oceanska
ostrva; prisaiednjene oblasti, kao Tunisia,
Marocco, Indo-Kina New Caledonia pri
vremeno ovisne kolonije Crna Afrika Ma
dagascar. Legalno, tn ne bi wise bilo fran
cuskih gradjanh, potcinjenih zastscenih
naroda. Umesto toga oni bi bill gradlani
netropolitske Francuske njenih prekomors-
XIII odelenja, dok bi stanovnici drugh teri
toriia bill zvani gradanima Francuske Ju-
| nije'
Nova ustavotvorna skupstina u ciju svr
hu &c Sc naskoro odrzati izbori u Francus-
koj. imala bi "a zadatak da proglasi tn
"Francusku Federalnu Juniju' da stvori
ustav "a nju.
Treba imati II vidu da ovo niie ideja
koloniialnih naroda. Oni traze potpunu ne
zavisnost Ovo ie ideja francuske burzoazije
njenih politickih slugu De Gaullea, "kornu
nista", "socijalsta" it'd, ola Sc kolonijani
narodi odrze "a daljnie eksploatisanje cd
francuskih kapitalista Dok god je te narode
bio moguce drzati sasvim politicki obeSprav-
lienim, francuska burzoazija nije nj sanjala
toj "federalstiekoj" ideji. TEX sada, kada
izgleda da bi mogla izgubti sve, ona Sc po-
kazuje voljna ola i'm "pruzi'' izvesnu "samo-
upravu", sano da III dalje odrzi kao krave
muzare pod svojom kontrolom.
nastojanju da ocuvaju te kolonlle fran
ciska vojska ''narodnog oslobod]enla puca
danas one COLE bose Sirijance Arape ne
samo il obcnh pusaka. nego IL maslnskih
pusaka topova "Narodno oslobodJenJe Je
bilo ma svom nestu, kada je bilo u pltan]u
cslobodienie Francuske ii. francuskog kapl-
talizma = kada je u pitanju oslobodlenJe
kolonija to NINA nikako ne ide glaVu
'Demokratska' maska degalizma pada
sve wise, licemerstvo postaje sve wise oclto
pred celim svetom.
Bez Socijalizma nen1a slobode "a narod
nigde - nj u kolonijama nit zemlJama
| koje poseduju kolonije.