Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-17
JosKo OVEN:

20 malo casa, a danes MISC nor
maine. Celia panorama silk je
oila izvrSena v tel kratki dobi.
Atomske bombe. Rusi v vojni z
Japonsko. Polom in kapitulaci-
"a japonskega cesarstva. Pro-
lava image it'd. K temu bi la
1ko Sc dodal govor Ernesta Be
vina, angleSkega ministra "a zu-
lanje zadeve, Xxi je v tistih
dneh incl v angleskem parla-
mentu velik aplavz, ampak We
5inoma cd torijske desnice. Da-
lie Sc je med tenn dogodil po-
lom conference vnanjih mini
strov velike petorice V Londo-
nu in Sc marsikaj. N. pr, velika
zmaga levicarjev V Franciji, po-
sebno socialistov, tn pa stavke,
izprtja, znizavanje mezde in We
5anje b%rezdelja.
Tudi V kongresu in v senatu
Sc gibljejo "normalno". Nasvet
predsednika Trumana "a dvig-
njenje brezposelnostne podpore
ma $25 ma teden skozi 26 tednov
je bill ~porazen. Ia nasvet je te-
meljil ma argumentu, maj Sc de-
lavcem da priloznost dobiti sal
zasilno podporo V tistih tednih,
ko morajo drugam "a delom.
Kajpada, nasi kongresniki in
senatorji SO glasovali proti =
ceS, take podpore hi ubile mi
ciativo ter ustvarjale lenobo.
A samemu sebi pa SO 81 lie wi
Sail place. Kajti to je menda do
bro "a vecjo Indicative -. Odo-
brill so tudi takozvani full en-
bill''. XII pa so ga tako
razmesarili, da je - kot je re-
KEEL neki cinik = lie Sc damned
good New Year Resolution.
Tudi nekdanji, oziroma OBJ
novljeni Diesov odbor "a raz-
iskavanje neameriSkih aktivno-
sti je ma delu. Naceljuje mu, &c
ne pc titlnu, pa pc namenih,
kongresnik Rankin. Pred par
tedni SO zaslisali bivsega komu-
n~isticnega vodja Browderja.
Stvar "a ia odbor nj izSla kaj
prida briljantno - bila je boil
fiasko, a vendar, nekaj pa Sc je
kongresnik Rankin lie naucil.
MANFRED to, da je bill Karl Marks
zidovskega pokolenja.
Financni tajnik Fred M. Vim
son je predlozil zbornici nacrt
"a znizanje davkov. Maj bi bill
pc njegovem mnenju tako okrog
pet milijard manjSi, kot SO Sc
daj. Kot je svoj nacrt s~estavil,
je "a korporacije Sc posebno u
OGDEN. Ampak vzlic temu bi cd
pablo nekako dvanajst milijo-
nov malih placevalcev dohod-
ninskega davka. To je bio V
zbornici popravljeno tako, da
Sc je odlozilo tudi "bremena' S
"trudnih ramen" velikih mag
natov in kako Sc DO davcni pro-
blem V bodoce reSevalo, pa so
odlozili bodocnosti ma ramona.
Nevem, kako so bill drugi CT
tatelji Proletarca razocarani v
prvem nastopu in govoru an
gleskega delavskega ministra
vnanjih zadev Ernesta Bevina.
a name je napravil wits, kakr-
snega sem re pref slutil. Nam
rec, da med njegovo in Chur-
chillovo politiko ne DO veliko
S~premembe.
Je pac cudno. Ma eni strani
Bevin, a je do malaga V isti bra
zdi ter S tenn v isti smeri, kakor
sta bila njegova prednika Chur-
chill in Eden. Ploskaio mu to-
riji in ostala desnica. A ma dru-
81 strani professor Laski govo-
rec levici in ostalemu revolt
cionarnemu proletariatu.
Emo je neizpodbitno. Zunania
politika Anglije nj niti "a pike
spremenjena. V Grciii Sc We
dino vladajo kraljevasi in kola-
boratorji fasizma, doeim Sc vpi-
je in kaze ma druge balkanske
dezele, ces, da V Min nj demo-
kracije. Pa da je Bolgarski te-
ror it'd. In &c je bilo nekai ia
sisticnih izdajalcev V Jugosla-
viii ustreljenih, cemu bi Bevin
raise ne omenil bell fasisticni
terror ne GrSkem?
TIIIi Snooi1o CO ~