Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-01-02

Herbert Seligmann:
POLTTICNI wharf, WASHINGTON
Oh koncu leta Sc je nabralo mad Washingtonom pre-
ce crnih politicnih oblakov XII vsi zgost mad
likim problemom XII je preglavica vsega svobodnega
sveta-kako cim htreje in cim popolneje porazt naci
in fasizem in potem ustvariti zemlji trajen in
prayicen mir. 81. -, :.s+
Tri vazna vprasanja so boil kot drugo razburia
duhove Tezave Velko Britanijo-vojaske tezave, XII
SO nastale kot posedica mogocnega nemskega napada
zapadn front-in pa razdvojenost senau in vsej
dezel glede imenovanj V drzavnem Department..
Glede nasih odnosajev Veliko Britannia je treba
omenit da so cello nekateri angleski correspondent
Washingonu prisi do zakucka, da e Churchlova Via
da zagresila nekaj gorosasnih budalost-in politi
ge budalost mnogo resnesa in nevanejsa kot najhujh
fzocin to kategoro spada podpiran leakce n kra
Ijev ma Grskem in Italj oborozena podpora nepri-
ubljenega rezima Belgijskem, pred ysena destyo
Ga strelja .ljudstvo Atelah jet Eahteyalo
svobodo To je sno prevzelo in skolo nke@fasA0 nal
sirse soje Amerik in odtujo Veiki Btftanii velik
in vpliven del javnegas 1nnenja Ss~~-sA-s-,s+s~-
Druga zadeva je vojaski problem zapadn 'front.'
Evrop. Mogocni in fantcn napad, kateega SO Nemci
zacei ma zahodni front-v katerem upoIablja nova
tajna oroza-bo globoko preresel javno mnene Evro
pi. Zakaj je voaska cenzura poskusaa zalrit obseg
neskega napada in nhovo ia orozje nj asno. Vse-
kakor bo ia napad Sc poosri pomanjkanje ladjskega
veko da je ovirao oskrbovane cvilnega prebvalstva
Evrop, koikor je re osvobo jena Posedca ofenzive
pogledu bo da bodo me zdruzeni narodi Sc wee
je tezave civnim prebivalstvom Evropi.
Morda po sucaju morda pa tudi ma podlagi ski bnh
racunov Nemci navai1i trenotku, ko po
javie spone ocke med zavezniki Vojaska kriza
ma zapadni 'front.' predstavlja tore obenem tud
politicno krizo katero Nemci zko,iscao po najbosh
1noceh.
Tretja zadeva, imenovanja drzavnem department
tu pa povzrocila senatu silno opOzicijo tako IL
belanih krogih kot taboru zoaeionistov Senator
Claude Pepper e zrazil, da imenov anja ne
soglasju poltiko predsednika Rcoseveta State De-
partment bill izpostayjen srdtm napadom radi svoje
politike apizarstva napram dikatoju ancu radi svo
neuspehov Daranom in Giraudom in rad svoje eznje
da potegne svoje predstavnke milijonarjev in
reakcionarjev.
Ia opozicija senatu, XII e zahtevala, da bi moral
State Department najti teh veevaznih trenotkih boj
limene predstavnike ameriskih stremjenj in idealov
e moraa upogniti nosti polozaa, XII nj dopusca
5enega odlasanja- -reorganizacija drzavnega depart
nenta je ba tako nujna, da je dobila administering
potrebno stevio gasov, da izvede svoj nact Najboj
poztVn rezutat tega boja bo najbrze to, ola novo me
novani uradniki bodo mog pozabiti kako je senat
napada poltko State Departmental.
Pledsednik Roosevelt je sam do neke mere primal
Naznost opozicije, ko e dial jasno razumet, da bo
State Department moral izvajati njegovo poitiko
Ia viilar Xxi je dvignil mnogo prahu Washingtonu,
e pokazal, da ameriska zunana politika more wee
negatyna in pasivna Prav tako kot SO oborozene
e Zednjenih draw povsod agresiynO delu proh ma
snvraznkom, tud nasa zunanja polltika pOsta-
I'll zunaj svetu pledstaynk leila in ideaov amerskega
udstva. Ako hoce State Department odgovarjah tenn
zahtevain bo moral ostati zen liustvom tako IA
i