RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-05-10
Sable. Grad je bio cd jednom pokoren.

NJ QO IL Oio w JSN FS1A0A SAis
Osecanje u nedostatku hrane u nekoliko
kategorija - mesu, seceru, u p~rezervisanim
stvarima, - kao i u duvanu, cigaretama i ST.,
u ovoj zemlji, gde je proizvodnja svega, ne
samo nadmasila sve do sadasnje proizvodnie,
nego je skoro u svakih par %poslednjih godina
bila udvostrucavana jeste jak dokaz do koieg
Sc stepena saveznieka, a narcotic americka
plutokratija sprema da potkupi evropske ma
sc i oduvrati III Cd pobuna. Oval strasni me-
tod, kojeg sve porobljene mase kroz civil
zovanu ~istoriju osudjuju j proklinju, s~tavlja
Sc JOS iednom, ito u nalvecem razmeru nego
ikada do sada, u sluzbu kapitalistickih inte-
resa. Ovo je tacka, iii strategija, ma kojoi
su Hitler i Mussolini pronasili, ne zbog toga
sto oni nisu znali "a tai metod, nego zbog
toga, sto su militarne operacile zderale skoro
sve i nije bio S elm da Sc mase potkupljuju.
Kod saveznika je to obratno. Inaiu s
elm i voljni SUI da to cine, Kuda god savez-
nicka vojska probe. ma brzu ruku Sc "a
MON saliu "ishfaniiVacke" organizaciie.
Clavnu ulogu Il tome igra poznata UNRRA.
DoduSe saveznici ne odlaze tako daleko sa
tom "pomoci" "hranom' da bi zadovoliill
mase sa swim materiialniin potrebama. Oni
samo toliko to cine, koliko ie dovoljno da
Sc osvoii simpatija masa i da Sc osigura nil
hovo usvaianje saveznickog kapitalizma.
Pored prilicnog manjkania u n1esu, Sc
ceru, prezervisanoj hrani, duvanu, cigareta-
MA it'd, dodie i ponovna odredba neki dan "a
ponovno smanjivanie Secera. Ia razlog Sc ma
vodi to, sto treba DAFT "evropljanina' da Sc
oni malo "zaslade". Tako piSu kapitalisticke
novine. Verovatno da &c ovo 'ishranlivanje"
Europe morati produziti bar jednu celu go
dinu dana, a delimicno, i dale. Ali posto le
Amerika veliki proizvadjac svakvrsnog bo-
gatstva. i II prkos "hranenja'' "odevania'
Europe, ova zemlja Jos nije stvarno osetila
oskudicu u icemu. JOS Sc svega ma plJacl
moze naci, a yecinom u izobilju. "Oskudi-
Gu" smo u raznim stvarima, tex uzgredno
pomenuli da pokazemo do kojeg stepena Sc,
narcotic ova zemlla, zauzl1na ma suzbl]anJu
revolucija. o4 -p
U poslednie vreme, kapitalisticka SIAM
pa pise prilicno mnogo i 0 pokazlvanlu pes
platno k~retajucih slika movies, pc %osvole-
MIN iii "oslobodienim' zemljama. To znacl ola
~saveznici oponasaju svoga prethodnika Cyru-
sa, pruzajuci izvesnu razonodu, pored hleba /
%sakuplienih dronjaka odela. Prva stvar le
da Sc ublaze najnuznije potrebe stomaka.
Druga stvar je, da nebi te mase sa dellmlcno
zadovolienim stomakom, pocele mlslltl, o
svoiim sopstvenim interesima, Nth treba raz-
veseliti i uciniti III da zaborave ma svoju mi
! zeriiu i ropstvo kapitalistiekoi klasi. Svakl
sat vremena u kojem je UNI radnika bio "a
uzet sa veselim mislina o onome sto je video
iii QUO u "cirkusu', iii u movies, leste sat
izgublien "a pravilno i klasno razmisljanje,
studiju i ~diskusiju. cinjenica je, u America
| narcotic, da Sc kapitalisticka klasa trudl ia
radnicima oduzme sve slobodno vreme pu-
TEN raznih. "cirkusa' preko radla, u kre-
tajucim slikama, sportovlma, klubovlma |
saliivim glupostima kroz novlne | kn]lge, kao
i ga silesiiom drugih izuma, samo da i'm ne
ostane nj malo xremena da Sc bave sa pita-
MEN, svoga ekonomskog stanja u drustvu.
Kapitalisticka klasa made vrlo dobro ola Je
malo takvih ljudi koji hi odbacili uzlvanle'
ma kakve n vrsfe bio, u korist teske studile
i marliivog rada ma prosvecivan]u / organl-
zoyaniu u svrhu ostyarenja bolleg sveta, oo
ovoga koii pociva ma ropstvu radnicke klase.
Zato ona pribegava tome metodu oduvra-
canja.
Ali ! tome ina kraja kao i svemu dru-
com II prkos svih zapreka radnieka klasa
progresira sve wise pravcu odbaclvanla
kapitalizma. 1zrabljiyacki interest kapltall-
una gone radnike u tom pravcu. radnlcka