davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09
CATER TO THEIR HABITS

YOU ARE just so much strong
Grand the hands might just as
we'll be-if you know the habits
Of most players with whom you
compete. and understand how to
make them serve your purposes.
To know a certain fellow as likely
to play secondhand low" or
"third-hand high" or cover an
honor with an honor" or split
honors," or any Of the other hack
neyed moves. is to have an advan-
tage over him. The hard fellow to
figure out is the one who departs
from those so-called guidepcsts
when common sense tells him to.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09
Sun Glasses Used
in Time of Nero

Southbridge. Mass-UP-Besch-
bathers may think OF sun glasses IS
an invention OF the modern age,
but legend would have it that Nero
sported sun glass at sports
events.
According 10 some historians.
Nero used to watch the athletic
contests through a concave emer-
aid. The earliest recorded use Of
colored glass as spectacles is an
announcement by a julius Aucott,
who. in 1861, advocated green glass
as being of great public utility and
benefit"
Later, blue, gray and amber
were suggested for eye protection.
In 1855. DR.. William Thompson of
Philadelphia decided amethyst
tinted glasses were best to reduce
glare. The color was not easily
procurable. so ingenious opticians
secured old window panes which
had turned an amethyst color by
long exposure to sunlight.
In 1909. Sir William Crookes, an
English physicist, made the first
scientific attempt TO control light
by means OF glass. His glass alb
sorbed the invisible ultraviolet or
sunburn rays.
Finally, in 1917, DR., f. O. Till.
yer and assistants developed an
olive green glass that absorbed
both invisible ultraviolet and in
fra-red rays. The glass invented
nv w SNlyer, a researcher for the
Amerif% oyrtical &C. r .Sras
mitted adequate visible light for
seeing.
The first erbnQ1 priU ranara1
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09
Ne,US From BegOIe

were 10 members and four guests
present. Mr. and Mrs. Charles
Heimerdiner. Manchester. came for
the evening.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09
Your Weekend Question

II you had to name some one
danger as the greatest against
which a declarer must protect
himself. when in sound No
Trump game contract. what would
you say 1t Is?
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09
Attend Funeral

NANCnu uncl ~
Funeral services for Mrs. Eliza
beth Sherman. who passed away
in Cadillac, Saturday morning. were
held in Detroit Tuesday morning
at II o'clock. Those from here at
tending were Mrs. J. F. Sheppard.
Mrs. Archie Smith, Francis Long
and Casper Clark. Mrs. Sherman
was born near Willis, Mich, and
would have been 81 years old,
June 30.
Sgt. Alice Munger returned to
Washington, d. c.. after spending a
10 day furlough with her parents.
Mr.. and Mrs. G.. II. Munger and
friends. Sgt. Munger Is a teacher
in the Marine Corps Institute.
Mr.. and Mrs. Maurice MCGOWAN
and children John and Alice have
returned to their home in Ander-
son, Ind. They were guests OF
the latter's parents, Mr.. and Mrs.
G. II. Munger.
Sgt. Robert Cain and Mrs Cain
were guests OF Mr.. and Mrs. A. ID.
Cain over the week end. Sgt. Cain.
who has been a prisoner OF war
in Germany, arrived home Satur'
day.
Mr.. and Mrs. U. T. Gibbs, Ellis.
worth Rd., entertained the Y'Us
Club Saturday evening. There
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09

dealer: North. East-West vul-
nerable.)
North East South West
~ Pass 2NT Pass
3 MT
West led the spade J at every
duplicate table where this deal
was played, and East put on his
X. At most tables. South took this
with the A and led the diamond
2 to the Q. East won with the A
and returned the spade 6. which
South ducked. West won with the
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09

Generals Eisenhower and Bradley
lived across the hall from each
other when they were attending
West Point.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09

The first school Brig. General
James Doolittle attended was in
Nome, Alaska. where his father had
gone during the gold rush.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1945-06-09
Classified Advertising
Employment
Help Wanted, Female

Help Wanted, Female
w A N T ED
WHITE COOK-Plain cooking.
also kitchen and dining help.
Live in Good wages and post
was position. Washtenaw County
Infirmary' and hospital, 1880
Washtenaw.
DEPENDABLE WOMAN 10 care for
children. Mother working. Share
home, more for home than wages.
Call Mrs. Ellsworth. zi4-W before
$3.50.
WANTED-WHITE WOMAN be-
tween age % TO IS to operate
power machine and do hand sew
ing. Phone 1862.
HOUSEKEEPER for Detroit YwCA
Adult camp in Brighton. June "a
Aug. %. Write Marion Evans. 2230
whitehall St, Detroit /, Mich.
POSTWAR JOB for photographer,
able to take shorthand, 3 years
experience. Is to IS. Steady work.
Phone 1871. Ann Arbor.
MATTRESSES for summer only and
for permanent work. Salad maker
and kitchen helpers. Complete liv-
ing. Apply Cranbrook School.
'Bloomfield Hills, Michigan.
GIRL WANTED FOR GRILL MD
COUNTER WORK. Phone 1921
or 9145.
HOUSEKEEPER wANTED-care Of
two children and laundry. No cook
ing. Live I'm. Good pay. Phi. 106-W.
WAITRESS WANTED
At LA GONDOLA
1909 PACKARD ROAD
Help W anted, Male
MAN TO OPERATE ELECTRIC
DISHwASHER in modern kitchen.
Room well lighted and ventilated.
|. Complete living. Apply Cranbrook
school, Bloomfield Hills, Michigan.
JANITOR in modern building. Excel
lent working conditions. Complete
living. Apply Cranbrook School.
Bloomfield Hills, Michigan.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07

ne ma pripadnistvo Italiji. Konacno ona je
uspela da grad zadrzi sebi. To, je pouka
koju Tito ne moze zaboraviti.
Osnovno on primenjuje iste metode, kao
sto mu je primetio saveznicki vojni koman-
dant Alexander 'fasisticke' "nacisticke",
Trstu gde je, kako Sc tvrdi, IS posto Tall
jana, koje je Italia upotreblJavala Reel
rakon proslog rata, gde 5je bilo 'cetiri iii pet
prema jedan'' u korist prisajednjenja Jugo-
slaviii. Posto Sc taj metod pokazao delo-
tvoran pripadnistva Reke ltaliji nakon pros
log rata, Tito racuna da bi Sc on mogao po-
kazati delotvoran j korist Jugoslavije u
slucaiu Trsta Gorice, 1stre, Klagenfurta
okolice it'd.
Saveznici SUI doneh resenje ma mirovnoj
konferenciii da Reka pripadne Jugoslaviji
rakon proslog svetskog rata, ali nisu bill
voljni da po svaku cenu svoje resenje spro-
vedu delo. Iii mozda su namignul ma tall
iansku delegaciju ma konferenciji kada su
doneli resenje, da resenie nece biti sprovede-
no delo Saveznici su tom slucaju bill
lrivi, nista mamie nego Italija, dozvoljava-
Incl joj da prkos odluke ipak zadrzi Relzu.
/ kakvo ie onda Guido ako Tito ne veruie Ii
odlulze mirovne konferencile?
Ali tu je JOS jedna stvar protiv Tita.
Posto je u Trstu ogro1nna vecina taEjanskog
stanovnistva, a bar natpolovicna vecina Ia
Liana iii Austrijanaca nekim druglm
spornim predeima. stvar ie skoro 81
gurna da sledeca mirovna konferencija ne
bi donela resenie u korist Jugoslavije. Il vezi
sa tim predelima Otuda je bio potreban
grabez ma silu. esto pre-.
Mi ne sporimo cnjenicu da je Trst po-
trebniji Jugoslaviji nego Italiji, radi posod-
nog izlaza ma Jadransko more. Ali to ne znaci
Ga Sc tome nayodu treba nametnuti ona
vIast koju on nece. Nije Ii Tito, kao svi
ostali "demokrati", stalno brbljao Atlantis
kom carteru wolf naroda', sve dok nije
dosao Trst ma dnevni red gde bi VOLTA ma
roda" otisla suprotnom pravcu.
Ali "volja parpda"! "Volja naroda' je
relativan pojam, argunentisace Tito. Date
vi mama vlast desetak godina u Trstu, pa cete
videti da &c VOLTA naroda ma kraju biti
korist Jugoslavije". Zaista, tako bi bilo.
Etc, koliko su Sc lupali u prsa, nazivajuci
sebe ''demokratjma,', "oslobodjacima' it'd.
Ovo dokazuje tacnost nase tvrdnje. ola
niko ne mozeJ postupati drukee ma osnovl
kapitalistickog poretka. "Sloboda' demo
kratija' - "volja' naroda' - samo SUI neke
cd mnogih prevara u sluzbi radnickih izrab-
liivaca ugnjetaca
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
LICEMERSTVO DEGALIZMA

Nalazeei Sc U skripcu momentalnog rat
nog poraza, koji je, izgledao da bi Sc mogao
ostvariti u potpun konacan poraz, borbi
sa nacistickim vojnim silama koje su vec
bile blizu Aleksandrije koje nakon sto su
osvoiile veliki dec Afrike, prodirase vec j
Malu Aziju, ma drugoj strani, Rusiji pod
Stalingradom Moskvom, ito nakon sto su
osvojili celu Evropu j ugrozavale sa invazi-
JON englesko osstrvo, svakog dana, London
skoro potpuno razoren, saveznicki diplomat
- .'velika tri" - behu prisiljeni obecati "slo-
bodu' "nezavisnost" svakome ma sve stra-
ne. Tako SUI obecai '"'nezavisnosti kolonijal-
MIN narodima, britanskim i drugim.. ma
rocito narodima francuskih kolonija. "Obe-
cania' SUI bila neizbezna, da bi Sc dobio opstl
pristanak masa sveta i proizvela sto VEGA
n,rznia protiv "varvarskog nacizma IA
sizma"
Ova je einjenica unapredila mnoge i jake
nacionalne pokrete, kod kolonijalnih naro-
Ga. koii sada traze ono sto i'm je obecano.
U koliko Sc rat okretao korist demo
kratiia,. u toliko je i ia melodija "nezavis~
nosti' postajala sve slabija najposle Sc
"obecavaci" nezavisnosti okrenuse protiv
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
paVaJuci zaglupljujuci svoje "Srpcice'
Hoce Ii usvojiti i ovakvu
DOlitiku?

Stalinisticki "Narodni Glasnik" do
heo je vest bruju cd "a. maja, pod
haSloVom Auto unija namierava ku-
pitt Ford Willow Run tvornicu". Tvorni-
ca prolzVadja velike cetiri-motorne ratne
zrakoplOve "Liberators" kojoj &c pro-
lzVodnja prestati, prenla samoj toj vesti,
oko |. augusta.
Po6to ia tvornica nece wise draw
1rebati i da nebi izgubila say ulozeni
kapltal, iii bar veliki dec, razvaljuiuci
le III prodajuci "a stogod, iunija name
rava priskociti drzavi u pomoc, kupujuci
Je.
TVOrnicu bi radnici, kaze Sc Il t0i
Vestl, udesii "a proizvadjanje nekakvih
noVih modela automobile tako bi Sc.
bar toIikoj meri izbegla besposlica
radnika.
Ovo je stara filozofija "Socijalistic-
ke' partije - filozofija kupovanja tvor-
MICA, III oduzimanja 18TH putem drzave
i onda otplacujuci III bivSim posedni-
Gina
Ova je filozofija jos CORA Cd flo
zofije "Socjjalsticke' partije, poSto to
ne salno da je prekupljivanje tvornica
na nalo, nego bi bio i iskljucivo kupo-
vanje IL junijske uplate clanarine. koja
dolazi IL radnickih najamnica. To je
zaista utopija nemoguce glupavo.
A ako bi je nekim cudom kupili
jos vecim cudom otpoceli proizvadiati
move modele automobile" da bi izbegl
besposlicu, kome bi radnici prodavali te
move nnodele" besposlici. A kome bi
III prodavali pre- besposlice, ako Sc
takva nesto moze pretpostaviti. Ne bi
Ii oni udariIi u bedem konkurencije sa
kolosalnim kapitalom florida drugih in
dustrijskih gorostasa.
A stalinisti ne komentariSu tn vest
ma niiedan nacin Mozda bi Sc oni jos
po vremenu slozili sa takvim ''socija-
liznom", prernda su Sc nekada otcepili
Cd paritje koja je zagovarala takve bes-
mislice.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07

MIA stepence Cd podzemnog proaza koeg zaklanjase
zakopna vrata Oni TEX scezose ostavajuc Franc
Taupina segrta sobom celji Fra Hevrea, kad
oni cuju jake udaranje Il vrata, konfuznu larmu
glasova zovuci:
Fra Hevre! Fra Hevre,
Marquis Cd Montbara QUO gde govori: = Pred
'Jedan minut on vikase: u ponoc! 1zdaja sada ne
odgovara. Mozda je ia vestca ugusila easnog oca!
glasovi van produzuju vituci u grail: - Fra
Hevre. Fra Hevre. Mi ne mozemo uci unutra! Vrata
su zakljucana iznutra. Do davola Otvori mama, Fra
Eevre! Mi dolazimo da ii pomognemo!
BRO domestic pouge sekru - iii, jos boje,
provalimo vrata - gas Marquisa cd Montbara cuo Sc
opet gde' govor - Letite po cetu mojih vojnika Mi
eemo cekati ovde. Pozurite se
= All! All! = primeti Franc-Taupin, nakon tihog
slusana primedaba druge srane vrata, ma koje ON
bese prlkel]lo svoje usi. Roalisti sebe pozlvaJu
vellkom broju ma banket ko ia "a njih pripravjam!
kada lmamo corbe "a pet gostiju bice dosta "a
deset, ako Je domacca ekonomcna. Samo pocekaJte,
prijatelji moi! Moja Sc corba kuva! Ona je tako
ukusna da &c jedna kasika ueint tolko koliko dva-
deset iii trideset osoba.
Nastavce se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07

skoei svoje stolice prestrasen prisusvom madica
koji skoci il podzemlja sobu Cornelija puno kon
troll mad sobom secajuci da je kaudjerova celia
odelena cd dvorane gradskh oficira kratkim kordo-
rom tex oko dvadeset koraka pole nazad prema vra-
TINA koja behu otvorena koridoru nameravajuci da
in zatvori zabrav iznutra Fra Hevre naslutivsi ma
neru mlade devoke i, nastojeci da e spreci bac Sc
ma ju Toga momenta Antonicq stize do svoje ljubaz
nice ote je il kaudjerovih kandzi, pograbi MEGA
ra1ena baci ga sno nazad. Oslobodjena jos jednom,
Cornelja hitno izvrs menu Ona zatvor vrata
polako zabravi i'll podboci znutra, tako zakanjauci
sebe Antoncqa liza barijera koji bi uzeo oficirma
vojvode cd Anjoua prilieno dok b uspeli da
provae. Toga vrlog momenta kada je Corneja zatvo-
rila vata Fra Hevre povika uzbunu dovoljno probia
iucim glasom da bi Sc cuo u gradsku dvoranu
u pomoc! Izdaja! Ma oruze! Huguenoti!
Ali Cordelierev glas bro isceznu ma njegovim
usnama Snazna ruka pograb ga "a grlo ostrica noza
sevnui 81 zfaku diva puta Sc zasad bratoubilaeka
prsa On Sc srus ma ledja kupajuc svojo sopstve
moi krvi .protegnu Sc momenat zapeni ustima,
izdalifmf svoje poslednje; = mrmljajucim glasom
viknu r. -Dvadeset-i-pet dug je placen Sada ia
mogu umret Moja sesra meme kceri sada SUI osvece
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07

ne! Ucena zlocina sada je potpuno isplacena.
Franc Taupn e izasao ispod zemlje odmah "a
Antonicqom, pred kapetanom Mirantom ko pohita
zagrljaj njegove kceri dok je Franc -Taupin izbo
bratoubilaekog kaludjera smrt
Hate da pobegnemo rece Cornelija svom
ocu svom zarucniku nakon sto Sc odazva njhovom
skazu njeznost Kirk kaludjera dopro e do gradske
dvorane ma celu koridora ia in cuiem gde doaze.
cuete Ii vi te korake? Zvuke priblizuucih glasova?
= Mi Sc eega plasiti. Tvoja prsebnost
svesti, draga moja dev9jko, osigurala je nase po-
uzdano povlacenje Oni CO. uvideti da to nije bas
tako lako uci celiju Vrata SUI debea, kljucanica
iaka primeti Franc Taupin, pregledavajuci i pri-
cvrscujuci kljucancu jos wise nepokolebvoj ravno.
d,snosti Cornelija, Antonicq IT, kapetane Mirant,
sidjite vodovod brzo, cekajte meme odnah ma
ovoj strani mine koju ia podmetnuo podzemnom
proazu, blizu koje majstor Barbot mornar cekaju
ma mas signal.
Okrenuvsi Sc Serpentinu, segrtu, koji je takodjer
dosao "a kapetanom Mirantom, Franc-Taupin rece:
Dodji ovamo moi veseI momce - donesi mi
tn malu masnu prbor. Mi cemo posluziti rojastima
zspaprenu corbu
Cornelija, njen otac Antonicq pohitase ds sdju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
SVI .IEDNAKO CRABEzL.IVI

PoVodom Titlnog grabeza teTltorlla
gradova ma granicama Jugoslavije, razvila Sc
opsirna rasprava "a, i protlv, u svetskoi
sta.np Jedni tai grabez osudjuju prika-
zuju nletode grabeza fasistickim nacistie-
kim sto je sasvim tacno, dok ga drugi odo-
bravaju nazivaiu ga pravednim demo
kratskin1' postupkonl, sto nlle tacno
Pojimajuci da je "argumenat' 'praved-
nog' "demokratskog'' postupanja neodrziv,
Titir prstalice "neutrani" pojedinci IL
nose drugi argumenat. prikazuJuci drugu
stranu - Italiiu kao velke sile koje SUI
ioj dozvolile slican grabez ma kraju prvog
svetskog rata = da su IA isti nacin oni oteli
Trst, Reku, Istru it'd, Cd Jugoslavije,
korist Italije Ma ovom argumentu oni su
tacni Ali to ne znaci da su ruke partizana
ciste, samo zato sto SUI uspesno prikazali svo-
je protivnike da su njihove ruke prljave.
Jedan cd ''nepristranih" ljudi iznosi tai
tacni argumenat, New York "Times"u cd
28 maia, Letters to the Times, pod naslo-
vom: "Triest control analyzed". Frank E.
Karelsen Jr On kaze da su MEGA poslali ma
k-aju proslog rata, da izvidi stanje Trsta
Reke, te da podnese izvestaj mirovnoj kon-
ferenciii da bi poslednja ma osnovu njegova
pronalaska mogla ustanoviti, da Ii da pome-
mutt gradovi pripadnu Italiji iii Jugoslaviji.
"Pisac [ovog pismal je bio prvi americki
oficir koji je usao Reku okolnu teritoriju,
pri dolasku tamo nasao je da su Talijani zau-
zeli grad gusili su. sa swim sredstvima pozna-
tim diktaturama, hrvatsku iii jugoslavensku
aktivnost i politicke grupe. Njegovo istraziva-
ME pokazalo je da je narod Reke okolice
hteo, cetiri iii pet prema jedan da tai grad
pripadne Jugoslaviji da bi, ekonomsk, bez
dvojbe oba, Reka i Trst, bolje prosperirali
bill politicki slobodni ako ne bi pripadali
Italiji Sve ovo bese izveSteno mirovnoj kon-
fereneiii, konferencija je resila ola Reka
pripadne Jugoslaviji, Trst posto je pod
taliianskom vlasti, treba da bude otvoreni
grad
''Kroz razne mahinacije, Talijani nisu
nikada napustili Reku nikada nisu obracali
paznju ma odluke mirovne konferencije
obziron ma ma koji grad, tako da je Jugo-
savija, cekajuci resenje mirovne konferen-
CHE, izgubila ono sto oval put ona ne zeli
izgubit"
Italia je postupala bas onako kako svi
osvajaci postupaju, kada osvoje novu teri
toriju Proganjala je sve politieke protivnike
gusila njihovu aktivnost. Tada Sc Italia
smatrala "demokratskom" nacijom, a ne dix
tatorskom". Pa ipak ona je upotrebila "sva
sredstva poznata dixtaturama,' da Sto pre-
"preporodi' grad okolicu, pretvarajuci ga il
"cetiri iii pet prema jedan' korist Jugo-
slavic, Il vecinu, iii bar da neotporno prista-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
"NarOdni Rat"

Kanadski "Hrvatski Glas'' ina jed
nu vest broju cd 20. maja pod gornjim
naslovom U toj vest Sc kaze kako je u
Ottawa-i, Canada, jugoslavensko pos
lanstvo priredilo ''nlalu izlozbu u Con-
vention Hall hotela Chateau Laurier cd
q. do ukljucivo %. svibnja, pod naslo-
vom 'narodni rat >"
U toj izlozbi su istaknute razr-e no
vine publikacije koje su Ii jugoslavlJl
izdavane "a vreme borbe protiv ma
cista.
"Mnoge Cd tih novina i revija su
stampane ma vrlo losenl papiru, vec kako
je pod teskim prilikama bilo moguce'.
Ukratko nanera je bila da Sc istaknu
patnie. siromaStvo i herojstvo naroda
koje bi dalo impresiju da je to radi toga
bio "narodni rat.
l ako ie tai narod vodio rat pod
najtezim okolnostin1a, to ipak niJe bio
"narodni rat. ii. nije bio rat u korist
naroda Nikakvi moderni ratovi ne vode
Sc u korist naroda. osim ako su to klasni
ratovi. sto Jugoslaviji nije bio slucal.
Gill je danaSnje vladaiuce grupe
onih konae ona stvarno sluzl, da ucvrste
svoju vladavinu Sto bolje mogu prlka-
zujuci ie "narodnon1', rat, 'narodnim
ratom".
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
Ill
KRISTIJAN STAMPAR,

Sa orginanog francuskog engleski: Daniel De Leon
Sedemnaesta knjga romano Eugene Sue-a: "Taine
naroda' Ill "Istorija jedne proleterske porodice
kroz vekore." Prica Sesnaeston Stolecu.
U,dve knjge - Knjiga H.
Sc.
-Voda ee isteci pre- nego sto ii budes imaa dosta
vremena da reknes Aue, [zdravo, iii ave Maria" -
Zdrava Martial - opomenu Cordeer muklim glasom.
bez skidanja svoh ociju sa vodenog easovnika do
dade: - Jeretce Jeretce Pozuri SCI Ako ne bices
baeena vojncima, bices predata dobrim katolicima
cee armije!
Preteca opasnost izgled spasa povrati prisebnost
una mlade devojke Onog momenta kada njene oci
otkrse nenog zarucnika ona postade tiha nepomiSna
oprezna. Poslednja pretnja kaludjera dodje do An
tonicqovh usiju momentu kada je potpuno digao
podzemna vrata i izmami il Mega nemareci "a sebe
poklic zestnu Fra Hevre okrenu Sc magic naokolo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07

Stalinisticka "Slobodna Rec ina
clanak, u broju cd 20. maja pod naslo-
vom: 'Zar Sc sa Huverom moze voditi
Ruzveltova politika?" Ona Sc neizmer-
no cudi tome.
Ona iznasa mnoge primere koje je
Hoover pocinio ma sledeci nacin
g. Huver je dosao ma poziv pref
sednika Trumana "a razgovor po plta-
nju ishrane Europe :. Ali Huverov rad
Is godina pokazuie ola je on uvek
smatrao americku hranu kao glavno
oruzje ma strani reakcije i 'fasizma -.
Huver &c opet pokusati da Sc hrana
upotrebi kao oruzje reakcije i fasizma.'
Zaista, Hoover je takav ugursuz
Eako ga je opisala IS R." Ali, ko je MEGA
pozvao IL Washington da daje saVete
ishranjivanju Europe? Predsednik Tru
man A Zar stalinisti ne poduplru Tru-
mana njegovu politiku sto posto? Ear
prema tome, stalinisti ne snose, bar IN
direktno, istu tn odgovornost?
Nit su stalinisti tacni kada tvrde
da postoj nekakva razlika izmedju Tru-
man-Rooseveltove Hooverove politlke.
Osnov te politike je isti, Il. ODE lmaJu
isti cilj - spasavanje ucvrScenje kapi-
talizma Razlka noze da postoji sanlo
metodima
Podupiruci Trun1ana niegovu pro-
kapitalistiGku politiku, stalinisti bi mo-
gil mirne duSe pred Hooverom skinuti
sesir. tim oni ne bi niSta izgubili.
Hranenje Europe bice okrenuto
istu svrhu svrhu kontrarevolucije -
upravljao njom Hoover, iii Truman, Ill
ma koji drugi kapitalisticki politicari.
Stalinisticka 'kritika" je nedosled
ma. Jer u osnovi, oni stole "a istu
stvar, "a koju stoji Truman, Hoover i
drupj
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-07
'VOjyOda Kaica" j americki
'SrpCici'

Veran svojoj tradiciji, koja Sc sas-
toji obliku, u glavnonl, laznih prica
il srpskih starina, 'junacima", "vite-
zima" "sokolima', "Srbobran" cd %,
maia, izvadja slavopojke ''nasem' vi
teskom voivodi Kaici, koga su opevali
"kao najlepsega naedju najlepsima maj
boljega medju najboljima', u svojoj az
buki savezne kampanje"
da bi osvezio secanje ma toga $50
kola" on navodi sledece:
&. Kad pocese skoka momackoga,
Jednom skoci. svima ga doskoci,
Drugom skoci, svima ga preskoci!'
It'd.
Sa ovim "Srbobran" pokusava da
potstakne srpsku mlades Americi da
Sc bavi sa sportom, govoreci dale: 'Nasi
mladi Amerikanski Srpcici RADIO sc Ia
nimaju spotskim [sportskiml igrama,
koje Sc mnogo Gene gale nasoj sa-
vremenoj America"
''Srbobran'' nece da kaze zasto Sc
te igre 'gaje u nasoj savremenoj Anne
rici' TIE Sc igre gale ma stetu amerieke
radnicke klase. Njih potstrekava kapi-
talisticka klasa, il razloga da bi uspavala
mozgove radnika, da ne misle svom
ekonomskom stanju - da i'm oduzme
sve slobodno vreme u tn beskorisnu, bar
pod kapitalizmom stetnu - svrhu
'Srbobran" ne samo da preporucu-
je "Amerikanskim Srpcicima" da umno
zaspu, nego III JOS zapaja sa laznim
starodrevnim pricama i pojezijom -
oval put "vojvodi Kaici'', drugi put
''troglavom Arapinu' it'd.
Ovo je "Srbobranov' naein po kojem
on sluzi radnickim izrabljivacima = US
Evening star., 1945-08-29
Keep Faith Is Theme
OF War Fund Drive

Keep Faith With Those Who
Gave" is to be the slogan for the
Community War Funds campaign
for s4,970,000 which begins Septem-
ber %. it was announced today.
Posters with this slogan soon will
be in store windows, on lamp posts,
in hotel lobbies, on newspaper and
utility trucks, and elsewhere to help
prepare Washingtonians for what
war fund officials term the largest
single campaign this area has ever
known. The poster features a SOL
dier standing with bowed head be-
fore his comrades graves on a Pa
cific island.
A pre-campaign meeting for 900
volunteer workers of the Govern
ment unit will be held at $3.50 pm.
today in the Interior Department
auditorium. Two pre- - campaign
meetings were held yesterday one
for retail store display men of the
District and nearby counties and the
other for team captains of the spe-
cial unit for advance gifts. Weekly
campaign meetings for all top lead
ers will begin Tuesday at Com
munity War Fund headquarters and
will continue throughout the months S
drive.
Among the latest appointments
announced by campaign officials is
that of Maj. Gen. Alexander D.
Surles, director of public relations
for the War Department. as head of
the solicitation of gifts from all War
Department employees.