RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-11-08
Pitanja i Odgovori
Da Ii je /. zahtevu "a "zivotnu najamnic," ne$to

jest II nije! Kada cena rada naginie opa-
danju ispod njegove vrednosti, II. ispod onog sto
je potrebno da Sc kupe potrepstine zivota, radnik
je prisiljen da Sc bori, da zahteva visu najam-
nicu On, u odnosu zahteva "zivotnu najamnicu'
ovom nije nista "nevajalog" osim ismislu
Ste je to verovatno ogrezlo sa predrasudama "a
sadjenim cd kapitalizma.
Zahtev "a zvotnu najamnicu je pogresan kada
Sc on iznos pred radnike kao dokoncanje-svih i
sadrzanje-svih njihovih aspiracija Kada kapita-
listi njihove radnicko-prevarantske sluge uspeju
uhediti radnike da "zivotna najamnica' treba da
bude njihov cilj, onda, ocito, sistem klasne VIA
davne klasnih privilegija je osiguran. To bi
bilo sto tako kao kada bi licni robovi ogranicili
svoje aspracije ma dobivanje dovojno hrane da
bi Sc odrzali radnoj sposobnosti Zaista, drugi
predsednik Sedinjenih Drzava, John Adams, po-
tvr1io je sa tako mnogo reel da "Kada Sc radnici-
ma plaza "a njhov rad samo toliko novca koji
Dloze kupit potrepstine zivota, njihouo stanje je
1avno stanju roba."
cinjenica je, ito sramna cinjenica, da ono sto
proazi kao "radnicki pokret' ovoj zemlj
ella nista drugo nego "zivotnu najamnicu"
Odbor Politicke Akcije CIO nedavno je izdao
brosuru, cij je podnaslov appel "a zivotnu ma
janlnicu." Brosura je napisana "a podupiranie
rinimum-naj ajamnice, zahtev cd IS stvara dojam
da 65 cent? ma sat ($26 nedelju) jeste "zivotna
neiamnica," ii. "zivotna najamnica" Il meri ame-
rickog standarda.
Radnici moraju razumeti da shvatanje Ell
votne najamnice" = kapitalistcko shvatanje
nije sukobu sa opadajucem standardom zivota.
Kada Sc standard zivota odagna dole, uravan Ell
votne najamnice" pada saglasno. "zivotna najam-
MICA" "poSteni dan plate posteni dan rada'
znace istu stvar. Po recima politicke el<onomije,
chi znace "sumu koja je potrebna radniku da
nsbavi nuzna sredstva "a opstanak, saglasno stan
dardu Eivota njegovog prebivanja njegove zem-
lie, da ii Sc odrzao radnom stanju da bi sirio
svoj rod" (Engels)
Nije nevajalo "a radnika da bori
"zivotnu najamnicu"; nevaljalo je "a MEGA da
ogran6i svoje aspiracie ma to- cineci TO- on usvaja
svoje ropstvo kao konacnost, pomaze produzenje
sistema najamnog ropstva tako zadrzava pro-
gres ljudslRog roda.
Rob je jednako rob, bio on siromasno iii
elobro nahranjen Kao sto Frederick Engels uka-
zuje, '"To nije visina iii nizina najamnice koje
ssGinjavaju elzonomsko propadanje radnicke kla-
Sc: ovo propadanje sastoji cnjenici sto, umes-
to da prina "a svoj rad potpun proizvod svoga
rada radncka klasa Sc mora zadovoljiti sa jednim
delom njenog sopstvenog proizvoda, zvanim ma
jamnca. Kapitalista prisvoji proizvod (pla-
sednik sredstava "a proizvodnju. l. radi toga, tn
nema oduzenja radni6koj klasi dok ona ne postane
posednik svih sredstava "a proizvodnju zem-
lje sirovog materijala, masinerije it'd = otuda
pnsednik takodjer CELOG PROIZVODA SVOG
RADA"
Da Ii ie 1noquce americkom kupitalizmu da snizi
standard zivota nd uravanj drugih nacija?
Jeste. Kao sto Marks istice njegovom pro-
slavljenom govoru "Vrednost, Gene Profit: "Po-
red obicnog fizckog elementa, vrednost rada Il
svakoj zemlji odredjuje Sc tradicionalnim STAN
dardon, zivota To nije obcni fizicki zivot, nego
zadovoljavanje izvesnih potreba iskacuci il drus-
tvenih usova ma kojim je narod smesten ucvrs-
cen. Engleski standard zivota bi Sc mogao sniziti
ma irski standard; standard zivota nemackog
liaka ma standard ivonijskog [Livonija je oblast
kcd Baltickog mora u Rusij] seljaka." Marks
produzuje iznoseci kako je najamnica poljopri-
viednih radnika u Engleskoj bila odagnana ispod
fizickog minimuma, manjak koji [oteti deo] je
potreban "a odrzanje rase matchmaker je Zako-
nina Sirotinj "Ovo bese slavni put da Sc pre-
tvori najamni radnik roba, Sekspirov ponosti
yeoman [slobodni eovek] paupera [siromahal"
zaista, stalno izbacivanje radnika cd masina,
bez da pominjemo nasovnu besposlicu ostva-
rujuci Sc il protivreonosti pijaca, osgurava anne
rickom kapitalizmu veci suvisak besposlenih rad
nika. Pojmljvo je, da bi, ako bi Sc radncka klasa
ocmamila iii prevarila u podnasanje pogorsava-
jucih uslova, viena manjina, iii cak vecna, mozda
bi bila prisiljena da zivi ma neke vrste potpori.
Sta znaee aUtvrdjena Pruvd"?
"Utvrdjeno pravo" je jedno koje je potpuno
apsolutno. To je legalni termin utelovljuje
vekoveeno pravo sad&njeg buduceg uPoslenja.
On ie dosao u upotrSbu sa sistemom privatne