RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-05

has to cinimo u OWN stupcima, ali ma Gas
nacin. 70 jest, resetano ga.
Najpre Sc kaze u izvestaju da Je ma TOY
proslavi cd q. marta, ucestvovalo WISE Oh
300 odlicnih gostiju." TIE "odlicne gostl zvcce
kao da je tn bio mali broj "malih Judi kaKo
Sc tai Committee, pa sam gospodln wal
lace INA ~izrazavati, "a CHE Sc interese tobozc
vodila borba u Jugoslaviji. "A proslava Je
odrzana u hotelu Biltmore, 90 Park avenue.
Takva SUI mesta slabo pristupacna "a male
Jude" Drzimo da SUI tin "preko 300 odllcnlh
gostiju" bill vecinom, iii iskljucivo burzoa-
zja sa njenim ulizicama, ukljucuJucl l one
koji SUI ma celu pomenute organizacije. Iakva
proslava stoji mnogo novca, dok ma stctlne
hiljada "malih Judi skapava cd gladi II
Jugoslaviji. A proslavu je priredio pomenutl
odbor "a pomoc.
~Izvestaj opSirno citira Wallace-ovu po-
ruku, u kojoj Sc kaze da "ju~goslavenski ma
rod poeima uzivati plod svoje borbe.' mas
tavlja, dale, hvalisuci novu jugoslavensku
upravu: IN jihova vlada, u svojoj prvoj HJavl
principa i svrha, proglasila je svetu da &c
prava obicnog coveka kao pojedinca i elana
modernog drustva biti zasticena." Nema te
uprave ma svetu koja nije takve izjave da-
vala, narcotic u svojem pocetku. To je tex
fraziranje, pc zadi cega nema nista stvar-
noga.
U francuskoj burzoaskoj revoluciji cd
1889. skovane SUI slicne, pa cak i jace parole
- 'sloboda, bratstvo i jednakost - koJe SUI
ponavljane lroz celu francusku istorlJa Ga
tada. Pa ipak, stvarno govoreci, nj Jedna od
tin parola JOS d. sada nije ostvarena. Loglka
kapitalistickog drustva ne dozvoljava da Sc
takva nesto provede u delo.
Opste je poznato da je nova" Jugo-
slavija zasnovana ma kapitalistickom nacelu
'~sve+osti privatne s~vtjine". Ovo potvrdjuju,
i cesto isticu, svi njeni erzavnici.
Ali Wallace bazira svoje argumente ma
tome Sto Sc vlada u Jugoslaviji zasniva ma
~"demokratiji". U koliko M znamo, jos do
sada nigde ma svetu rije uspcstavljena wise
demokratska vlast nego sto je uspostavljena
II ovoj zemlji - Sjedjnjenir, Drzavama. Da
Ii to znaci da je "obicni covek" s,obodan,
r~avnopravan it'd? Sama cinjenica d. Sc mega
krsti "obienim covekom" dokazuje da tn ina
i "neobicnih" ljudi - kapitalisticka klesa.
mace nebi Sc nekoga ~nazivalo "obicnim". [
ovoj ~najvisoj demokratiji u kapitalistickom
svetu toga Sc 'obicnog coveka" radnicku
klase,-dere wise nego u ijednoj drugoj zem-
III. On nije nj ravnopravan, nj slobodan, niti
je bratski "neobicnom coveku" kapitalis-
tickoj klasi. Tai "obicni covek' proizvadja
pet puta toliko bogatstva "a "neobicnog CO.
veka'- kapitalistu koliko proizvadja sam
"a sebe. A da bi stvar bila CORA, neobicni
Covek ne radi u opste nista, osim sto stalno
planira kako da sve wise porobi okrade
"obicnog eoveka".
Kada hi i htela, nova" Jugoslavija nebi
mogla pruzti nista bolje svom "obicnom CO.
veku', nego sto je pruzila Amerika svome.
Tu Sc citira i mnoge druge koji SUI odrza-
vail, iii citali, svoje govore ma proslavi. Svi
govornici = ANA do jednoga behu istak-
mute kapitalisticke l~icnosti, vecinom draw
nlci. Svi SUI ma isti nacin hvalisali toga "obiG-
nog coveka" j, %stvarno, potsmejavali mu Ise,
{ njegovoj hrabrosti, borbenom duhu, ode
mokratskoj" naklonjenosti i buducoj ."slo-
bodi'.
Jugoslavenske radne mase naskoro ce>
osetiti tn %"svoju" sloboda, koia &c i'm cureti
i ma nos, i ma usi i ma oci. Verovatno da &c Sc
bar tada opametiti zapoeeti malo drukciju
borbu = borbu koju nece burzoazija hvali-
sati, nego je u krvi gusiti.
Ako cam je pretplata ma