RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04

opromna vecina naroda, "vrhovni su nepri-
jatelj ,istinske demokratije'. A mi sn1o, ma
protiy. drzali da JOS do sada, u opste nije
postoiala "istinska demokratija', nego lama,
kapitalisticka, iii politicka demokratija, koJa
ako sc pokaze da ne moe uspesno sluzltl
kapitalistickoj klasi, u svakoj zemlji, j u svako
doba, Dude likvidirana, pc zahtevu toga 'pra-
VOC naroda". Mi smo drzali, i JOS drzlmo, Ola
snaase' has vode borbu onako kako one
znadu najbolje "a eventualno ostvarenJe
"prave demokratije'. Be- industrijske demo
kratije, demokratije u opste nema. Same
ekonomska jednakost omogucuje jednakost
u drustvu i u ~drustvenoj upravi. A to je has
sto mase traze, a papa proklinJe ! naziva
obienu "demokratsku" l~azariju, 'istinskom
demokratijom', a parazitsku kapitalisticku
klasu, "pravim narodom'.
Objasnjavajuci tn njegovu papinsku "de-
mokratiju", on rece da pred drzavom, svako
ina pravo da zivi casno njegov osobni zivot
Ii mestu i pod uslovima u koje ga je odredba
raspolozenje ~Providjenja stavilo." Poslednje
reel u ovom navodu kazu nam to, da svaka
osoba treba da Sc pomiri sa uslovima u kojim
st Ild1dZl. EAkO Su uSlUVl IOpShi, POiIliAI Sc SO
ropstvom. Axe su ii uslovi kapitalisticki, osta-
nj kao kapitalist, jer to je "Providjenje' odre-
dilo. | jos pored toga svako lima pravo da
casno zivi', prem da dozvoljava kapitalisti-
ma da live ne '%'casno', izrabliujuci radne
mase.
Papina "demokratija", "ideali slobode i
jednakost' s~astoji Sc u 'narodnoj upravi cd
poStenih i dalekovidnih ljudi". I onda Sc "a
prepasceno pita. "kakav bi PRIOR bio to kad
b je [drzavu] ostavili zlobi mase." l nastav-
liza papa sa svojim grdnjama:
"Sloboda, dmesto da je moralna duznost
pojedinca postaje tiranska %svojina da Sc dade
sloboda uprave impulsima i apetitima ma
stetu drugih." Dakle, neprekidan napad ma
mase. Masa nema nikakve inteligencije i cato
Moi niposto nesme vlast pasti u ruke. Ona
Sc sastoji cd "impulsa" "apetita". Cuban je
to "demokrat', tai arhimantijas. Uprava, koja
bi dolazila cd "masa", il. vecine naroda, "a
MEGA to nije~ demokratija. A powerful upravu
"dalekovidnim ljudima", ii. jednoj maloj CRU
pi, "pravog naroda", kapitalista. to bi bila
"demokratija' pc shvacanju "svetog oca". On
tn "masu' naziva i "ruljom", has kao i
Churchill.
A zakljucio je svoju bozicnu poslanicu
pevajuci s%lavopojke j odavajuGi "pohvalu i
zahvalu "a veledusnost poglavica drzaya, Via
di i narodu spanije. ]. Irske, Argentine. =.
it'd, koji su pruzli pomoc narodu nastrada-
lom u ratu. Zahvalu fasistickoj Spaniji i Ar
gentini odao je najpre, a onda ostalima, IA
sistickim i "demokratskim" drzavama i nil
hovim poglavicama. To je "demokrat" mad
demokratima.
Mozda &c te "mase', ia "%rulja", "impulsi'
i "apetiti" naskoro uvideti papino licemers-
two, kao i parazitske klase celog sveta, kojoj
on tako verno sluzi i poslati njegovu demo
kratiju" "pravog naroda' i "dalekovidnih lju-
d., njegovom uobrazenom bogu ma %istinu, i
uspostaviti pc prvi put, u modernoj ~istoriji
drustva, istinsku, tt. industrijsku demokrati-
ju, u kojoj &c danaSnje pape morati raditi iii
&c skapati cd gladi, a ne ziveti kao trutovi ma
ladjima masa, "a koje "sveti ocevi' podrza-
vaju Same prezir.