RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25
Zaustavimo konskripcij u Radnika!

i%cuvati, nasiluj in ustav Sjedinjenih Drzava. Ma
kou sluzbenik, koji Una belle, nasiluje ustav ma
.merno, izlaze sebe otvorenim "impicmentskim''
[optuzbenin4l prcccsima.
Napustanje jedne slobode ugrozava sve druge.
Upotreba analogue [upo%IedjvanjeI jeste
opasna procedure, a upotreba takye, kolu smo
tex izneli, narcotic jc takva. Mogao hi coNek
reel isto tako: Ako ie %opravdano lisiti vojnika
rrava slobcde govora, onda Je opravdano llsltl i
civila slobode govora. Axe ratne utmost opraE-
davaJu nasllova1t5e TinaestGg Dodatka, on;!a
rathe utmost opravdavaju nasilovanje PrvoG
Dodatka. NIko ma odgovornom pclozaju r:j,
savetovao Ga Sc proSli nacionalni izborl otsioZ,
post0 su onl ometali ratni napor, lake .p 81
Gisto militarnc tackc gIcdista kampania zaista
to emilia. Ali, ma kako vazno bilo covekoyo
pravo da glasa, nlcgova osobDa slobCda, ME
govo pravo ia Sc kIece okolo, za.sta ic JOS i 81
veee vaznostl. Pa ipak, predsednik i njcgos,
podupiraci radne konskripciie navcStavaiu III.
ratne nuzlosti cpravdavaiu odbacivanja Ustays
na stranu Il iednom cd ~niegovil nalvazniijl.
delova, ali da Sc II pravo biranj ia Ia ~polozaje ~,
SINE mesati!
Pannica protiv ralne konskripc,.ic , naraE-
no, ne lei sarno na ustavnom zemliistu, ali poStG
ie ustavno protiylierc odlucniufc ill zaist..
treba ia ie, osim ako nadrasli ~izvI$ioc i be-
kicmeniacki kongres, slede primer diktatora
JUNE Amerike presto IA "suspendul u"1, on
Ga sva druga protivljenja, ma kako vazna ona
Bila, posfaiu "a mo1nex n~evaz,a. posfo i
preporuka ia Sc naInetne n~epriyol ina sluiha
ia radnike ocito protu-nstaVna, nlogao hi coVcir
p~ravilno upitati: Iasto odgovorni lJudi ma vi
sokim poloza lima traze takav akt9 Nerazsnaa
yanie Ustava apsolutno je otElon leno. Je il 10
akt ccainih lludi koji Znadu da iko dodi 10 apef
pred Vrlovni Sud sd umoSan,m pTekrSaJeEi
"national service act'-a. to &c Uzcti Vlemena,
mozda dugo vremena, dok Sc dade odIuka, ne
ustavni zakom med Iuvremeno, sluzeci g'aVllol
svrsi? Da CO Vrllovni Sud proglasltl neprlvol]-
nu sluzbu, da ona mas lujc TTinaestl nodatak
koii zabraniuie neprivolinu sluabu, teSko la ie
izlozeno dvoibi. Posto niiedna mera koia ma
siluje Ustav ne moze postici ronos j utical "a
kona cna postaie Gin uzurpaciie, i hi6e posto-
vana kao takva cd svil koji zaslizliu m11
slobolnih ljudi.
Zahrana ~prisilnog rada nedvojbena.
.Normalno. ka1a zakonodaVac zcli predlo-
zIti meru "a kolu on oseca ia &c slnzitl dohrol
zdIavci svrsi, niegova prVa misao &c bitl: Je Il
ona II saglasnosti sa Ustavom Siedinicnih Dr.
Java? Ako ie on IL dvojhi, on &c nacI struc-
njaeku savet, i ako pronadic da hi ona nasllo-
vala ustavnn proviziiu on &c, ako je postena }
odgovo1na csoba, odbaciti svoj %proiekat. Jer,
ma kakvc njene svrhe bile, ma kako hltnc pro
bleme bi ona resila, cinjenica la ona promasule
susresti ~ustavnu probu, tini sve drlgo ne
vaznim, osim ako, iii dok Ustav sam ne bule
menian II tom narocitom p~ogledn. Ma kako HI
tan problem to bio, on mora naci svoJe TesenJe
u cgranicenjima nametnutim la kcngres Cd
Ustava Sjedinjenih nrSava. Predsednik Owe
Una, pa ipak on donosi preporUku ia prlsIfn'
rad, ia neprivoli nu slltzbu, kao da Ttlnaesta
Dodatak he postoii!
Ponovimo opet opet:
l. Takozvani National Service, Z1aci kon-
s~kripciju radn;ka.
:. Konskripcija radnika znati nametnntus
r~risilnu slnzbu = vidi predsednikovu frazu
''prisilnn moe.
3. Vrhovni Sud Hodges vs. {. s., 2e3 I. :.
l, etc. je proglasio tia ie z~nacenle TflnacsioS
Dodatka "tako jasno kako ga jerk moze nciiii-
til | Sud ga .ie razrad.o "Stvari kole Sc osti
dJn1n lesu ropstvo i neplivollna sluzba -. SV1
razumu pod ovim re6ima uslove nametnute
pristine shzbe jednoga drugome.'
4. Otuda, National Service" eli jIaiuei na
nametnnti prisilni rad, bila hi ne.zhezno ne
~ustavna.
Nikakva koliGinae sofizma, nlkakvo mice
ME engleskog iezika, nj jedna kolieina legalnil
klepetanJa, he mogn iznleniti il utlcatl na mos
ovoga zakljueka.
(Nastavak ma 3. stranl)