RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-06
(Nastavak sa /. strane)


nici su drzava. Dobro je. Neka
bude tako. Ali sad Sc postavlJa
pitanje: ako je drzava u rukama
radnika kroz nju imaju poll
ticko vodjstvo drustva', a isto-
vremeno su organizovani u "a
natske junije, koje mogu biti me
zavisne cd drzave", kakva smis-
la to ina? Oni, radnici, su Via
dajuce telo - drzava - i ina
ju ''politicko vodjstvo drustva"
kroz drzavu; organizovani SUI U
zanatske junije nezavisni su Cd
svog tela, drzave, kroz koju l.
maju "politicko vodjstvo drus-
tva"! Sta je ovo? Nije Ii ovo
jerk Vavilonaca?
Pre- nego sto odgovorimo ma
ovu zbrku jezika, potreno Je
skoncentrisati Omelcenkova zrn-
ca gluposti, iii nepostenja: U
Rusiji vlada Socijalizam, a pos
toji drzava, koju Socijalizam ne
gira; sovjetsko drustvo je bes-
klasno drustvo, a postoji radnlc-
ka klasa, kao klasa; radnici u
Rusiji imaju ''politicko vodjstvo
drustva" kroz drzavu, oni su
drzava, a u isto vreme SUI orga-
nizovani u zanatske junije ne
zavisni SUI cd drzave - nezavisni
su sami cd sebe. Oval vavilons-
XII jezik moze samo Marksisticki
recnik da objasni, nijedan dru-
gi.
Nijedne postojece junije danas
ma svetu, zvale Sc one zanatske
iii "industrijalne", nisu nezavis-
ne cd drzave Sve junije danas
(u kapitalistickim zemljama) "a
snovane SUI ma principu bratstva
izmedju kapitala i rada. Samim
ovim cinom one priznaju da nj
kapital bez rada, nj rad bez ka-
pitala, ne moze opstojati. To zna-
ci samo po sebi, da SUI rad ka-
pital braca. l ako Sc, kao braca
90 nekada zavade, treba da Sc
kao braca izmire. .,,,,r,.,-,..,o,,o
Posto je obratno tacno, da IL
nledju ,.radnicke. j kapitalisticke
klase nema nista zajednickog -
osim sto je istina da kapital ne
moze opstojati bez rada dok RAD
MOzE opstojati bez kapitala, II.
bez izrabljivanja. A to znaci da
sve junije ma suprot ovoj cinje-
n'ci, u kapitalistickim zemljama
usvajaju kapitalizam. A izvrsni
odbor kapitalisticke klase jeste
drzava. Cak da Sc jedna posto-
jeca junija ne izjavi otvoreno da
usvaja drzavnu politiku - izrab-
ljivanje radnicke klase = iii da
pomaze tn politiku cak da IL
javi suprotno = da Sc protlvl
toj politici = ona je ipak zavis-
ma cd drzave primorana je da
je sledi, usvajanjem gornjeg ma
celia. Slicno je sa ruskim juni-
jana.
Industrijalizacija u Sovjetskoj
Rusiji unistila je starinske kla-
Sc. Prema tome, prema Mark
sistickoj logici, drzava je treba-
la izumreti. A drustvo preci u
Socijalizam, organizovanjem CE-
LOG drustva u Socijalisticke In
dustrijalne Junije, sa demokrat-
skom upravom mad industrijama.
Ali ma suprot ovome, drzava Je
zadrzana, po njihovim sopstve-
MIN drzavnickim izjavama, pos
tala je najjaca ma svetu. Kada
proleterska drzava, nakon sto Je
obavila svoj istorijski posao pro-
duzi dale postojati, dokaz Je
sam po sebi da Sc ona pretvo-
rila u politicki organ ugnjetava-
MIA. A posto SUI klase unistene'
zbog kojih je proleterska "drza-
va' uspostavljena da III suzbi]a,
drzi pokornosti, dok Sc razvlJu
uslovi "a besklasno drustvo, ona,
drzava, da bi i dale postojala
morala je naci nekoga da ga
ugnjetava. l ona je nasla. TAI
"neko" jeste radnicka klasa. Bez
da nekoga ugnjetava, drzava ne
bi imala razloga da postoji, nltl
bi mogla postojati u drustvu gde
vlada jednakost SVIJU. Glavnd i