davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

Strajk je u swim pogledima iz-
veden "zakonito'', ako sc mo-
zemo tako izraziti. Isti ie 1--WE
den u saglasnosti Smith-Connal-
ly zakona. Jos 28 maja radnici
su odglasali sa 1861 glas ko-
rist, a 3.039 protiv straika koii
je sada potpuno izveden. Veliki
picket lines" SUI odrnah forrni-
rani oko svih tvornica pogodie-
ne kompanije. Istovremeno, ii.
sutra-dan bice obavljeno glasa-
ME da Ii da Sc ide ma Straik
iii ne, i kod druge konpaniie,
Firestone. kod koje radi $4,000
radnika. Ovo glasanje &c Sc O.
baviti kao obicno pod mad
gledniStvom N. l.. r. B." A ma
dnevnom redu &c opet biti dr.
zavno preuzimanje tvornica, ka-
da, ako. Sc glasanju promaSi
spreciti strajk.
Goodyear je vec otpocela svo-
iu pesnu da 'strajk nasiluje iu-
nijski ugovor internacionalni
juniiski zavet nestrajkovanja".
Kompanija Sc pretvara da ne
zna zasto je strajk izveden, da
"ioS ~nisu dobili nikakvo obaveS-
tenje 0 neposrednim razlozima. y
Nj mi nemamo jos "a sada wise
obavestenja uzroku strajka.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

sim britanskog 'Viceroy'-a vr-
hovnog zapovednika koji je rat
nj ministar. =" | slusajte dale,
kakvu "slobodu" "nezavisnos.'
ia preporuka sadrzi, kako je ski
|cira John McCormac u New York
'Times"-u, cd Is. juna:
'.Novi Izvrsni Savet bio bi b.
ran Cd 'Viceroy'-a Viscount Wa
vella, izmedju indijskih polite
kin vodja koji ce biti bfani cd
konferencije priznatih partijskih
vodja, ukljucujuci i Mohanda-u
K. Ghandhi-a Muhameda Ali
Jinnaha, predsednika Musliman-
ske Lige, koja &c Sc [konferenci-
ja] odrzati Is. u Simla-i.'
Viceroy, kojeg ne biraju Indus
nego ga imenuje britanska Via
da, imao bi takodjer moe I've
tovanja" odluka, iii zakona koje
bi pomenuti IzvrSni Savet, US
vajao.
Kakva ie to "nezavisnost"? y
ovoi s'nezavisnosti" britanski VII
ceroy bi imao ,skoro sva prava
kao i do sada. On bi po svojoj
volji birao one vodje politickih
partija koji Sc MENU najbolJe
dopadaju, mogao bi da ponisti
sve njihove odluke i polozaj rat
nog ministarstva estate dale u
rukama britanije. To znaci da
ne samo da Britannia ne pruza
nikakvu "slobodu", niti "neza-
visnost", nego stvarno ne pruza
niti ikakve opipljive promene u
vezi So tom "nezavisnosti'. "Kon-
cesije" Sc tex daju jednoj maloJ
grupi Indusa = nekima cd vodJa
politickih partija = da dodju ma
"upravu" CHE odluke sve mogu
biti ponistene cd Viceroya, u ci-
jem Sc rukama, pored moci I've
tovanja", nalazi ministarstvo
voino militarna sila.
Dakle, sto je obecano, sada Sc
porice - iii jos bolje, nista nije
nj obecano.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Sulnrak kapitalizma

tex u odredjenom vremenu, a
dokoncava kao nemilosrdni "sav-
remeni predmet "a smejanje." !
njegova kakvoca uspeva samo ta-
ko dugo dok sluzi korisnoi svrsi
vladajuce klase. Kada otsluze toj
svrsi, i wise nisu cd koristi nil
hovim gospodarima, oni Sc sru-
Sc kao uplosnjeni balun. l nije
vazno da Ii je period uplosnje-
MIA jedna godina, iii dvadeset
godina.
Hitler, lutka nemackog kapita-
lizmd.
Kao sto je sa Mussolinijem,
tako je i sa onim drugim dege-
nerisanim orudjem degenerisa-
nog kapitalizma, Adolph Hitle-
rom, koga slicna sudbina ceka,
ako je vec nije susreo, kao sto
sami nacisti tvrde. Da bi bill
sigurni, mi ne znamo da Ii je
Hitler bio umoren iii smaknut
(ako je mrtav), to nije vazno.
Njegov kraj je, iii ce biti, jed
mako bescasan. Odlazak owe men,
talne propalice tex je radosna
graja pobedonosnom klicanju.
Lutka, koja je, tex pre- kratko
vreme raspaljivala bezbroj ne
mislecih sledbenika, koji SUI mu
klicali u grmecim odjecima, sada
Sc srusila, oni, kapitalisti i
imperijalisti, (unutra kao |
izvan Nemackel upravljali su sa
zicama, povukli su Sc u po-
zadinu, oprastajuci Sc sa svojim
vremenom, iii su. sada preokre-
mutt "demokrati', ali u svakom
slucaiu gotovi da vrse poslova-
ME sa plutokratskim kapitallz-
nom, autorom naci-fasizma. A u
ovu grupu moramo ukllucltl ]
Stalinove birokrate, koji su pred
vodieni cd Stalina, sklopili mir
sa zapadnim kapitalizmom, zave-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
(Svrsetak.)

U Spaniji Sc odigra ista stvar,
ali putem silnog krvoprolica is
koci ma povrsinu diktator Fran
co. Demokratije sve to gledaju
kroz prste. Zatim sovjetska VIA
da trazi zvanicno pristup u eli
gu Naroda" radi sprecavanja hi
tlerizma, prima Sc. U onu "Ligu
Naroda" koju je Lenin nazvao
"Liga djavola". Stalinizam IVA
nicno stupa ma svetsku pozorni-
Gu sa svojom politikom, i pocne
deliti kapitalisticki svet ma "fa-
siste" "demokrate" i pomoze
i'm da Sc jos wise politicki zava-
de, oko svetskih pijaca. Ia tim
Moskva izdaje naredbu G. Di-
mitroffu, sekretaru III Internaci-
onale, "a izvadjanje programa
"ujedinienog fronta" radnika
"progresivnih" kapitalista, koji
SUI nazvali "ujedinjeni narodni
front" "a spasavanie "ostataka''
kapitalis t icke "demokratije".
Burzoazija, u koliko je usvojila
tai program, iskoristila je isti 4
interesu reakcije.
Posle toga sovjetska vlada pot
pisuje vojni pakt sa Francuskom
i Cehoslovackom, "a zajednicki
otpor u slucaju nemacke navale
ma jednu iii drugu. Hitler zahte-
va cehoslovacki Sudetenland. u
1893. dolazi u Minhen Chamber
lain, Daladier, Hitler Musso-
lini rese da Sc Sudetenland da-
de Nemackoj. Stalinizam vidi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

tujuci svoju pomoc posleratnom
kapitalistickom svetu "slobodnog
preduzeca"!
Dokoncanje rata preteci slom
kapitalizma "slobodnog preduze-
ca, pravilno je obelezeno dra-
matickim odlaskom lutaka sa po-
zornice ma kojoj su Sc oni koco-
peril tako dugo. Nedavna smrt
Franklina D e ano Roosevelta
skoro istovremeno sa smrti Mus
solinija, izvestena smrt Hitle-
ra, jos jednom sinbolise dolaze-
Gu smrt sistema u koji je on ta-
ke strastveno verovao, "a cije
je ocuvanje on posvetio tako
mnogo svoje energije cudnova-
ii talenat. l sada posto ie mrtav,
i MEGA Sc takodier, hvali kao
jednog Cd velikih - jednog od
najvecih, zaista! naseg vre-
mena. Bolne slavopoike MENU
odavane ma pokopu, masovna his
terija uzdignuta kroz svecanost
i okolnosti njegovom pokopu,
puzudnost sa koiom prijatelji i
neprijatelji isticase njegovu to-
boznju velicinu, sve to pristale
kalup ovih vremena. Mega So
uzdize kao naseg najveteg pred
sednika - cak Washington i
Lincoln monentalno padaju na
drugo iii trece mesto! Kapitalis-
ticka Amerika treba novog ju-
naka sa kojim Sc moze izjedna-
eiti tcboznje nadzivliienl. pred
vidjano podmladjenje kapitai-
zma "slobodnog preduzeca', !
stvaraoci carobija SUI ma poslu.
Stalinisticki prelaz.
Besramni stalinisti ne propus-
taiu priliku da potvrde njlhov
novo-otkriveni americki patriotl-
zam. Sa nepostenjem kojim obi
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Zasto Sc Soujetska Rusija
sprema?

nika u kapitalistickim zemlja-
ma.
u knjizi 'Istoriia savezne ko-
munisticke partije (bolisevika)",
izdane od sovietske Wade, pod
odeljkom, "Kako i zasto ie po-
bedila sovjetska zemlja uiedi-
niene snage burzoaske interven-
CHE polja i kontrarevolucije
iznutra'', u poslednjem paragra-
fu sc istice ovo: "Crvena voiska
je pobedila zato sto Sovietska
Zemlja NIUE BII.A USAMLJE-
MA U SVOJOJ BORBI PROTIV
belogardiske kontrarevolucije i
inostrane intervencije, sto su bor-
ba Sovjetske vlasti njeni us
pesi izazvali simpatije POMOC
PROLETARIJATA CITAVOG
SVETA. Dok su imperijalisti po-
kusavali da uguse Sovietsku Re-
publiku intervention bloka-
dom, RADNIC1 TIH imperijalis-
tickih zemalja BILL SU MA
STRANI Sovjeta i POMAGALl
NJIMA. NJIHOVA JE BORBA
PROTIV kapitalista, neprijatella
Sovjetske Republike, DOPRINE-
LA da SUI imperijalisti BILL PRl-
SILENT DA Sc ODREKU in
tervencije. r d nici Engleske,
Francuske drugih zemalja, ko-
ie SUI ucestvovale u intervencijl,
organizovali su strajkove, N1SU
HTELI da utovaraju oruzje "a
intervencioniste belogardiske
generate, stvarali su 'akcione od-
bore pod parolom, = Dale ru-
ke cd Rusijev" l onda Sc "a
(Nastavak ma 4. str..ni)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
,Jugoslavijja

Tired Ratnih Informacija jaw
liza il Washingtona, ma II. juna,
da je casnik UNRRA, Allan Hall,
proputovao po Jugoslaviji i IL
javio svoja zapazanja, koja su
tako strasna, u vezi sa ekonoms-
kom mizerijom da su skoro ne
verovatna. Ia vest glasi deli
micno:
"Jedno selo koje je Hall po-
setio preslo je 48 puta il jednlh
u druge ruke "a vreme rata l
.prestalo je da postoji' ="
"Neke doline SUI nastanjene Je-
dino cd zenskih posto su svl
ljudi poubijani; u jednoj cd TAX
viii dolina snabdevstina odela ta-
ko ie kukavna da zene nikada ne
izlaze il kuca po danu, i rade
u poljima po noci. U SaraJevu,
povecano sa dolaskom 10000 IL
beglica il sela, nalazi Sc loo.Ooo
ma stepenu skapavanja, a u Ia
grebu je takvih 100000"
Ako je tacno da zene rade po
noci u poljima da Sc ne poJav-
ljuju vani po danu radi toga sto
nemaju odela ma sebl, lako ]e
onda zakljuciti da ga skoro ne
maju u opste. A u nekim selma
su svi ljudi poubijani, doK u
velikim gradovima ma stotlne nj
ljada skapava cd gladi. 10 ]e'
zaista nepojmljivo stanJe.
Ovu propast covecanstva' prl-
gospodario je svetski kapltaA- !.
zam. ako Sc ne unisti u bi1sko]
buducnost, on &c prirediti JOS j.
dnu takvu, iii daleko vecu, ka-
tastrofu radnickoj klasi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

"Docnije dvadeset drugih a.
merickih i britanskih oficira do
bill su medalje cd Marsala Zhu-
koffa "a zasluge u bitci.'
Ear je tako nesto bilo po-
trebno? Nisu Ii pomenuti mar
Sail ratovali "a spasavanje u
napredjenje svoga, anglo-americ-.
kog kapitalizma. Ovo davanje
medalja stvara impresiju, iii bar
to je svrha tin darova, da SUI oni
ratovali "a spasavanje Sovjetske
Rusije cd nacistickih osvajaca.
I jos treba dodati tome'da SUI 10
jako skupe medalje, koje SUI do
Sic il znoja teskog rada rus
kin radnika, sa kojim sovjetski
drzavnici militant prvaci kite
najistaknutije anglo americke
militariste i sluge zapadnog ka-
pitalizma.
Mozda ovo bratimljenje SOW
jetskih prvaka sa najvisim slu-
gama zapadnoga kapitalizma, ne:
&c najbolje uticati ma ruske Tad
ne mase. Niti treba da tako ma
njih utice.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

da SUI ga "demokratije" izdale.
Ostaje nasamo Ali sam ne moze
i nesme ola stoji. Potom dolazi
%. august 1889 Stain potpisuje
sa Hitlerom desetogodisnji nena-
valni pakt. Nakon nedelju dana,
Hitler naval ma Poljsku i IVA
nicno zapoce rat br. II. Stalini-
zam napada "demokratije". "Sa-
mo jedna jaka Nemacka'', rekao
je Molotov, "garantija je mira
u Evropi". Ia tim dolazi q. jun
1941. Hitler navaljuje ma Sow
jetsku Rusiju. Stain Sc opet o.
krece "demokratijama". Dakle,
nisu Ii ovo dovoljni dokazi da
je stalinizam izgubio veru u rad
nicku klasu, kada Sc tako pre-
vrtao - sad tamo, sad ovamo =
sad fasistima, sad "demokrati-
MAJ? A nikako da Sc okrene rad
nickoj klasi. Razume Sc da jeste!
A sada, kada je fasisticki kapi-
talizam, ne samo dotucen, nego
i bezuslovno predan, a istovre-
memo uvidja da sa "demokrati-
jama' ne moze dale ortaciti,
vec da &c doci sukob, Stalino-
va Rusija Sc sama sprema "a
odbranu.
Opste Sc drzi da je pre- q go
dina crvena armija, posebice
sovjetsko stanovnistvo, u opste,
odbranilo novorodjenu Sovjets-
ku Republican cd .kontrarevoluci-
je iznutra cd svetskog kapits-
lizma il vana. To nije potpuno
tacno. Sovjetsko stanovnistvo
crvena armija bill SUI u stanju
da je odbrane tex pomocu rad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Francuska

AP vest il Londona cd Is. juna
javlja da je veliki broj wise cd
50O) mase u Francuskoj docekao
vlak koji je prevozio 470 clano-
va Spanske Plave Divizije IL
svajcarske u Spaniju, ma stanicl
Chambery blizu Lyonsa napall
SUI pro]aznike, a rezultat je bio
Gzvestaji Sc ne slazu) dvadeset
mrtvih 361 ozledjenih.
Nakon insidenta, vlak Sc po-
vratio nazad u Svajcarsku otku-
da sc krenuo.
PLAYA Divizija Sc sastoji od
Spanjolaca koji SUI ratovali do
brovoljno ma strani nacista, pro-
tiv Rusa, ma ruskom frontu. Vlak
je bio zatvoren, ali svetina ]e
dozna]a kakav Sc elemenat vozl
u vlaku i u prkos sto je francus-
ka vlada sporazumela Sc sa
spanskom vladom da dozvoi pro-
laz kroz juznu Francusku pome-
nutim elementima, napala Je
vlak sa kamenjem, toljagama,
zeljeznim polugama j flasama.
Izgleda da francuske mase ne
saradjuju najbolje sa svojim so
cijalistickim', 'komunistickim
degalovcima u francuskoj vladl,
koja Sc slozila da propusti plavo-
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

dova iznasa q, 100000 gross"
tOna.
Najvise je pretrpiIa Velika Bri-
tanija Ona je izgubila sama H.
100000, Sjedinjene Drzave 3,310.-
900, ostali saveznici 5,030.O00. a
neutralne zemlje 100000, III u
kupno 81, 100000.
Kada bi jos imali japanske, ne
macke, talijanske it'd, gubltke,
imali bi tada jos jasniju slilsu
nasega modernoga "civiliZova-
nog" doba. Ne sanno da to pred
stavlja nepojmljivu k jtjnu
liudskog napora oko stvaIanja
18TH nego to da je tim bro
dovima otislo i mnogo drugog
neizracunatog bogatstva koje Sc
ma NINA nalazilo, ma morska
dna.
Pod uticajem kapitalistiCke
ratne propaganda, iii pod prisl-
ljavanjem, radnicka klasa sVeta
je delimicno, iii potpuno glado-
vala skapavala, srnrzavala Sc
cd zine, topila Sc cd vrutine
patila Cd svih oskudica dok je
.svetska ludnica kapitalizma pniS-
tavala, pored ovih ogromna dru-
ga bogatstva tekovine moder-
Inc. donekle i starodrevne, IS
toriie CoveGanstva. A zaSto? Ia
Iista, ovo pitanje treba da svaki
radnik na svetu postavlja sebi
tsvakog dana - "ZaSto"?
| Odgovor postoji. OdgovoE je
tome Sto radnicka klasa sveta
podnosi takav druStveni sistem
koji ne moze wise da opstoji bez
samorazaranja sistem koji je
nekada bio progresivan, j ako
proklinjan cd robova izrablie-
nih. a sada je postao razoran,
anarhistiCki regresivan swim
pogledima.
Gornje Sc pitanie he snne is
pustati IL vida - pitanje: IA
sto"?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Cd Arnold Petersenu.
(Nastavak.)

On je bio prevara koja 1e po-
sedovala dar "a nametanie ma
svoJe sluzbenike, glatko-jezicno
larmanje koji SUI poznavali ru-
ljasku psihologiju poznavali SUI
vrednost kopanja mozga. Ali on
je stalno glumio. Kao sto je je-
dan pisac izneo, da tai debeli
mali bandit, kada izvadja svoje
glumenJe, izvede ga tako kao d.
je on "magnetican dinamican,
divlji, umetnicki, koji die i
spusta svoj glas kao sto uce mai
bolji professor drama, posta;e
hladan, zapali Sc, izbacuie kao
njegov sopstveni Vesuvius vul-
kanl upotrebljuje svoje ruke.
oci, ramena dab, sa svrhom ola
Iipnotizuje rulju."
Kao sto je Victor Hugo pisao
0 Louis Bonaparteu: "Kao dikta-
tor on je lakrdijas :. ). covek jed
nom lisen uspeha, podnozje IL
maknuto, prevare promasile, u
res sjaj velika sablja oduzeti
i siromasni mali kostur lez, 60
lisav drhce - moze Ii covek lpi-
ia Hugol zamisliti ista grozni-
jega wise sazaliavajuceg?"
l Jos "a cello vreme, cak u
momentima samo-obmane, oval
glumac, oval lakrdijas, oval sa-
mozvani Cesar (suprotno ludja-
ku Hitleru koji je zaista verovao
Ga ic sae~. bio velii.i "covek sud
bine") znao je u dust da on IL
vadia lakrdiie. On Sc nije plaslo
da &c biti otkriven, demaskiran.
On Sc samo plasio da ce biti od-
vucen sa pozornice gde Sc on
kocoperio nakrivljivao. A sada,
u americkoj teatorskoj dvosmis-
lenoi [slangl izreki, MENU Je
data udica = sada on lei, "slro-
~ ,sn; mali kostur." ali wise cak
j ne drhce. Njegov kov uspeva
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
India

Da bi ostaH verni svojem ope-
caniu" slobode, iii "nezavlsnos-
ii kolonijama britanski Sekre-
tar Indie, Leopold S. Amery'
podneo je preporuku ma Il. Juna
nizoj kuci parlamenta da Sc O.
betanje" sprovode u krepost. Ia
preporuka je u tome da ~
vrsni Savet 'Viceroy'-a, koji ncr-
malno vlada u Indiji bude re-
konstituisan kao potpuno pred
stavnicko Sve-Indijsko telo, o.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
$500. 900 Nemaca moraju
r0b0vati "a S. D."

To je nasl6N vesti il Pariza od
9. juna. 'Armije Siedinienih DR.
zava drzale SUI 2,852.000 nenaac-
XIII zarobljenika u Evropi vre-
me pobede Tod kojih eel zadr-
zati [sebil 100000 cd niih kao
radnike izjavio je Col. Robert ].
Gill -.
"Od 100000 do 250.0O0 cd Inc
ma6kihl trupa koje drze Anne
rikanci bice predato Francuskoj
"a rad u ovoj [francuskojl zer-
lii.
"Sa blizu 100000 zaroblieni-
ka u Siedinienim Drzavama i JOS
25.O00 u Velikoj Britaniii -. u
zece naimanje devet meseci dok
Sc spusti ukupna broika 1852
00Ol ma 100000"
Ostali deo cd ta 2,852.00O, bice,
naravno raspodeljeno ma razne
saveznicke drzave u Evropi. Tes-
ko je JOS "a sada ustanoviti ko-
liki &c broi nemackih zarobljeni
ka saveznici upotrebiti "a ropski
rad u raznim zemljama.
A posto Sc vojnici sastojf, u
glavnom Cd radnicke klase, koja
nit ie kriva "a rat, niti Sc ko-
ristila sa ratom, nego je Egubi-
la, cak porodice, zdravlje, MIA
dost i zivot, radnici &c Bit kaz-
nieni los iednom nakon sto je
rat svrsen.
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
kroz kapitalisticku Ameriku.
Strajk u Akronu

Vest IL Akrona Cleveland plain Dealer"-u r. pna
av]a ola e toga dana zaso strak 700 garsh raena
tVorncaa Goodyear Tire Rubber Co., ko ovlasten aao
e h ko su ovlasten uzbeno Rubber Workers unie
ClO kao rezultat sraka kompana e nareda svo do
5000 kanceaskh h ne odaze ma posao tako e fne
no preko 10000 radnka besposenim
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Potopljeno ALTO brodo-
va, saveznickih i
neutralnih

Prema izvesaju IL Washingto-
ma saveznici neutralne zemlie
SUI izgubile Alto brodova cd 1889.
do sada. Tonaza potopljenih bro
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Vaz,e n,edjunarodne vesti.
Ne1l,aGka

NemaCka
AP il Frankfort Maini Nemacka cd 10 una avlja
da je en Dwight Eisenhower dobio najvu nagradu
dragn Orden Pobede cd marsaa Gregory
r a &c mati pa makar ora ratovati "a
Mega"
Order je dobio takav Bernard Montgomery bansk
Field Marsal"
Ruski Orden Pobede nje nkad pre- Rusima
je njih sedan rane dobo s Medaja e bstava
dragulja diamana kaze da vredi najmanje $4,000"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
NAsA SREDSTVA: Prosve.

NA0A 0It1AO "a 1IOSYGr
Civanje radnicke klase n d,lha
Marksizma: da su rad kapf-
tai nepomirllivi neprijatelli;
organizovanje radnifke klase
u jednu Revolucionarnu Poia-
tiGku Partiju "a -osvajanje
razaranje PolitiCke Drzave ha-
pitalizma; Organizovanje RAD
nika IL jednu revelucionarnu
Industrijalnu Juniju "a n1i
mamie, drzanje i kretanje svih
zemaIjskih i n d s,tri a.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-10
Poyprecno storost
omeriskih %premogorjey
lie At let

PreceJ premogarjev, XII SO vo-
jaske starosti, je bio vojaScine
zaeasno oproscenih V Interest,"
vecje produkcije premoga. Ne
davno pa je merodajni urad spo-
rocil, da bodo vse take oprostit-
We preklicane, in to tudi med
najnarji in ma farmah, ker ar
mazda potrebuje vec MOI. Unit
ed Mine Workers Journal pra-
vi V izdaji z dine 3. JAM, da ako
Sc to zgodi, DO produkcija pre-
NIGGA zelo prizadeta, a OBJ enem
pojasnuje, da je Same Is odstot-
kov premogarjev pod 80 let sta
rosti, mad $4,000 Jill je starih
cez SIS let, povprecna starost
ameriskega premogarja pa je
AT let.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-10

njegovih fasisticnih pristasev.
Eden prejsnjih grskih mini
strov mi je dejal: "Velika Bri-
tanija DO morala to drago pla-
cati. Grki SO ponosen narod. Ia
bahava procesija tankov, 0 ka-
terih vemo, da jih je zgradila
Amerika, SO priSli sem v naSo
dezelo sele dolgo potem, ko so
bill vsi Nemci pregnant il nase
dezele -. Grski narod tega ne
DO pozrl. Ne glede ma to dali
SO desnicarji ali levicarji, Grki
so v pretezni vecini proti tuie-
mu vmesavanju. V nasi zgodo-
VIM je mnogo dokazov "a to.
Toda danes bono Sc boil gren-
ko in trpko obcutili kot v pref
Smith cash. Smatramo, da smo
zavezniki, ne pa sovrazniki. A
danes SO angleske strojnice obr-
Meme prot nam in britanski
tank Sc vale prot naSim de-
monstrantom, pray kot SO to de-
lali nemSki tanki -"
Angleski presto je padel. Pa
del je, ker SO Anglezi samovoli-
no v popolnem podcenjeva-
nju sile pokreta EAM, grske ma
misunderstanding fronte - "a
cell vsiljevati svoje ideje glede
cisto grskih, strogo domacih in
notranjih zadev. Angleski am
basador Leeper della v Atenah
isto, kar je delal Kairu. Nerad
sprejema ameriske poroeevalce,
ker mu je mogoee "govoriti boil
svobodno korespondentom an
gleskega carstva." On pravi, da
je Fam samo "mala banda ne
umnih komunistov Papan-
dreou je ponudil, da odstopi
in prepusti liberalcem nalogo,
da organizirajo novo Waldo.
Themistocles Sophoulis, prilet-
nj prvak liberalne stranke, Sc
je bill re zacel pogajati z onimi
levicarskimi ministri, XII SO bill
podali svojo dimisijo, a lie mo-
raj nehati, ker ga je Leeper in
formiral, da DO angleska vlada
podpirala Papandreoua, ees, da
je "najbolj zmozen'.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-10
\ ! KRITICNA MNENJA, CHA IN RAZPRAVE :

Sophoulis je odnehal, toda
naznanil je obenem, Ola DO IL
stopil IL Wade z vsemi clani IL
beralne stranke. Leeper je ma
to odgovoril, da tega ne SINE sto-
riti, ker bi to napravilo v Lon
donu slab wis. Pravijo, da mu
je Sophoulis odgovoril nasled-
ME: "Prijatelj sem sicer An
glije in Anglezev, nisem pa SUI
zenj."
AngleSko vmesavanje v grske
notranje zadeve je doseglo tako
stopnjo, da SO Sc morali Grki,
XII SO prestali osem let pekla,
zaplesti v civilno voino. Ne
glede ma to, kaksen DO lid tie
borbe, jasno je, da bodo izgu-
bill Anglezi vse ono p~rijatej-
stvo, katero SO uzivali med CIR
XII cd leta 1921.
Angleski general Scobie ie
dial nabiti ma zidove v Atenah
proklamacijo, pod katero so CIR
XII napisali nemske besede:
Field Komandant."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-01-10

tika mad Churchillom, ker ie
Poljsko pustil ma cedilu, poseb-
no, ker je dejal, da je Russia
upravicena do vzhodne Poljske.
Taxa politika je drugi Versail-
les, pravi papezev list, ker ko
Sc emo vojno pokoplje, Sc takoi
drugo usadi. Ko bi bill Vatikan
re kaj storil, da Sc pc nehaniu
enc yojne vzroke "a drugo Cd
pravi, bi mu ne bio zameriti.
Italijanskega imperializma nj
nikoli obsojal. Menu je lie zal,
ker Poljske, V kateri bi prevla-
doyalo plemstvo in hierarhija,
mic vec ne DO.
V Huronu, SO. Dakota, je "a
stavkalo 800 clanov unije AFL,
ker je dobila druzba vsled nui-
nth narocil nekaj 'bracerosov''
ali tezakov IL Mehike. To ie sto-
ria S sodelovanjem Wade. vs.
led tega incidenta je bio v me-
hiskem easopisju veliko kritike.
TIE vrste stavk in sporov zaradi
polti in inferiornosti je bio v
unijah mnogo in Jill Sc DO. So
lidarnosti med delavci mic ne
pomagajo.