RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-04-12
Dernoluatya
Pfosla, sadasnja i buduca
Cd ARNOLD
EkonomsH 0sn0v sburzoaske
"demokratije"

~ELhUkkV1ta0AEA sU0AtOV q AO00nV
"demokratije"
Ali. mama Sc govori da mi imamo istinsku
demokratiju u ovoj zemlji danas. Sta fall MOI:
A ako Sc upitnik desi da je urodjenicki "peto-
kolonas', iii "americki kolonas' Ito jest, clan
reakcionarne pastve), "americke kolone", iii
tex obicni rubrikas .kapitalisticke stampe, on
ie gotov da doda, ola ,ako ii ne VOLS owl demo
kratiju (ili owl zemlju), odlazi nazad otkuda
81 dosao = cak i ako 81 urodjeni Ind janac!
Sada, o nevolenju owe demokratije, mozemo
pokusati ola odgovorimo da to nije tako mnogo
spor nevolenja owe demokratije, nego je radje
spor nevolenja ekonomske osnove ma kojoj ona
pceiva koia eodredjuje memo praktiGno delo-
vanje. Jer, suprotno obicnom verovanju, mi
Socialist smo daleko strpljivije prievrsceni "a
demokratiiu nego vecina ,onih koii sc zaklinju
sa "nasim naeinom ~zivota'', ma Sta Sc S tim
htelo reel. A o odlasku nazad otkuda smo i dosli
- bez da uzmemo oval naivni odgovor previse
literarno da ne povratimo celu zeml ju 1ndi-
iancima!-mi nj ozemo potsetiti naseg kolonasa
da je II ma kakvim karakterisanjima nesto sill
can poziv cinjen od ropskih sila II ovoj zemlji
kritici licnog ropstya. Ako ii ne volts ropstvo,
ostani izvan ropskih drzava-odlazi nazad tame
~otkuda 81 dosao, odlazi ma Sever! Zlo u tome
sEaVetu D1IO Jc To $40 Je TOpSlVO lSlO I'd tOUoIl,
ono je imalo nacina ,da sodrece ostati tamo gde
ono toboze pripada, posto ono uvek zahtevase
move teritorije, nova polja u kojima ola Sc Ia
sadi, to odvratno zlo ljudsko ropstvo. A tako
je sa ekonomskim sistemom koga njegovi bra
nitelji p~egresno imenuju demokratijom gde
god otides nadjes ga, premda Il nekim zemljama
on moe da Dude mamie zloban nego u drugim,
q koj:ma on operise bez osncvnog mesanja sa
hipokritizmom!
Ali bez dvoibe mi imamo nekakvu demo-
kratiju u ovoj .zemlji, vrlo ogranicenu demo-
kratijju, koja, dakako, ma Sta Meme originalne
vrline i korisnosti bile, ona sada promasuje da
opravda svoj naziv, osim onima koji Sc zadovo-
l~iavaju usvajanjem senke umesto sadrzine, i'll
forme umesto sri. ] tako mi moramo zapitatl
sebe: Sta je istinska demokratija ola Ii Je
takva stvar ikada postojala i (uzimaj uci ola je
nemamo sada) hocemo Ii je ikada imati opet!
Mi odgovaramo, da hocemo i da Je postoJala
istinsAa demokratija; mi je sada nemamo, posto
nekadasnja zdrava demokratija koju smo mi
nasledili cd nash oceva ~istrosena je do kostl.
Ali kadar adnici rese, mi eemo je opet imati!
,Istinska demokratija koju je nasa rasa ne
kada uzivala bila je demokratija starodrevnlh
komuna, u ovoj zemlji medju Indijancima, II
Evropi znatno medju Grcima, pre- dolaska prl-
yatne ~svoiine. To je bila demokratlja Jedna-
kosti, ali ona je pocivala ma sveopstem slro-
mastvu. i dostizuci do svog %rascveta, ostade ne
pomicna i podvrgnu Sc ~trulenJu i korupclJl. y
tuda ona je pala. Demokratiia koia &c doci
Sociialisticka Industrijaln DemokratiJa b-
&c takodjer sveopsta iednakost, ali ona &c po-
civati ma ekonomiji bogatstva, nad-lzoblJa. )
tuda. ona &c (suprotno starodrevnoJ komunal-
MOI demokratijD DAFT slobodnog vremena !
kulturu "a sve; ona il toga razloga nece moci
da ~zastane, i otuda nece biti podvrgnuta trule-
niu j korupciji, nego &c radje rasti j ~siriti Sc u
oboie, materijalnc i kulturno, pomnozena sa
swim modernim faktorima koji dopr.nose ljuds-
koj sreci i blagostanju .
Mi vidimo, onda, ola u toliko u koliko Sc
oblika tice, tn nema nicega apsolutnog Q demo-
kratiii. Kao apstraktna istina, demokratija Sc
mora odnositi ma ekonomske osnove danog
drustva, CHE bitne karakteristike ona odraza-
va. Emerson je jednom rekao da "Nikakva istl-
ma (nije) tako velika ola ne bi mogla biti sit
nicarska sutra u svetlu novih misli." Kao sto
istina jednog doba moze da postane laz slede-
ceg doba, tako i demokratija jednog doba moze
da postane despotizam sledeceg doba, iako sc
ljudska demokratije odrzi i tako Sc zadrzi ime
~demokratije. Istina, dobro je receno, jeste ono
sto pristaje swim cinjenicama u sporu. Ia de-
mokratiju Sc moze reel da ie ona to poznato
pravilo koje p~ristaje e~konomskim cinjenicama
j materijalnim potencionalnostima danog pc
rioda. SRI demokratije, dakako, tai trajni kva-
litet demokratije, jeste to sto u Moi vlada
narod, ma kakve narcotic forme bile kroz koje
Sc ona i~zrazava, i ma Sta tekuce svrhe bile j
nlanovi ma koje Sc ona upotrebljuje i prime
r.~:c
Nastavice se)