Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-09
Podec Mussoiiniio in HifIerio Sc ne
pomeni, do ie S tenn konec fosizmo

pomeni, do je S tenn konec fosizmo
Kaj pravzaprav je fasizem: Kontrarevolucija proti socialni
revolucii. v spanski republiki Sc je socialni preobrat razvijal de-
mokraticno, kajti nasinosti so bile redke. Toda, ko Sc priviligi-l
ranim slojem zazdi, da preti nevarnost njihovim bogastvom in
njhovemu nacinu zivljenja, tedaj jim je demokracija ali pa clio
vecanske pravice devetindevetdeseta briga, pa Sc posluzijo vse-
ga, da obvarujejo sebe, svoja bogastva in svoje predpravce. vi
spaniji je bia glavna podpornica naslne fasisticne kontrarevo-
lucje cerkev, XII poseduje ogromna bogastva, dale vojaska kasta,
aristokracia in velik del srednjega soja. Vendar pa hi vzic tel
svoji moci socialno usmerjene republke ne mogli premagati,
ako hi faSistom v spaniji ne pomagaa z vojasko intervencijo
Mussolihi in Hitler ter Vatikan S propaganda svetovnega kleri-
kalizma. A Sc vedno hi spanska republika znagala, &c bi Wade
Anglije, Francije in Zed. draw ne proglasile nevtralnosti, XII je
pomenila, da nj mogla spanska republkanska vlada dobiti IL teh
dezel tudi "a drag denar ne municlje, ne orozja, ne potrebscln.I
Kajti ne smemo pozabiti, da Sc je socialnih tendenc spanske
republike prav tako bal kaptahzem onnenjenih treht demokra-
ticnih dezel, kt je bill V strahu pred mimi posedujoei slj v Spa
nUi in rimska cerkev vsepovsod.
Y IaEji SO privlegiji fnancirali Mussolinija, ker parlamen-|
tarni vladi Rmu MISC vec zaupali, da DO mogla ustaviti nara
scajoci revolucionarni val, XII je pretil pomesti s starim redom.
Kralj je bill z mimi, cerkey tudi. Pa je mali Viktor Emanuel Cd
slovil parlamentarno ali demokraticno Waldo in izrociI Mussof1
nju vajeti drzave.
Mussolini je padel, ubili SO ga in potem obesili "a pete. toda
kralj in privilegirani sloji SO Sc v posesti Italje. In kakor pc pref
Snji voni, toda ma LaSkem med ljudstvom znova vre.
v Nemeiji je bia weimarska ustava smatrana "a zao demo
kraticno. Ampak vojnih posledic, XII jih je. tepena dezela delezna
veliko hujSe kt zmagovite dezele, ustava nj mogla odpraviti
Ustava ii lahko pravi, kt n. pr. ameriska, da imaS pravico do
della in srece. Toda ustava sama ma sebl tt ga ne more dati, pa maj
DO Sc tako demokraticna. n
Nemcijo je tepla silna brezposelnost. Demagogi SO scuvali
ljudstvo v pripravljanje ma mascevanje proti ponizanju, XII ga je
dozivelo z versajsko pogodbo. Demokraticne stranke so Sc tru-
die, da bi v ten okoBcinah duh move nemske republike utrdiL,
a MISC mixer mogH najti nocnega tenelja. Kaji ljudstvo je res
lmelo vec demokracije kakor pod kajzerjem, a OBJ enem vsled IL
gubljene vojne tudi vec brezposelnosti in negotovosti "a BODICE
most. Komunisti so v onih dneh pod vodstvom pozneje V smrt|
obsoenega tajnika kominterne Zinovjeva delovali ma vso moe
"a zlom demokratskih strank, "a vecanje notranje politicne in
gospodarske zmede in misili, ko DO kaos dovolj velik, pride Mi
hov dan "a prevzem Wade in proglasenje Nemcije "a komuni
ShGno diktaturo.
Medtem je pc dezeli raslo, v mejah demokraticne ustave,
novo gibanje pod frmo "nemSkega narodnega delavskega socia-
LIMA. V MENU so Sc zbirali fanatiki, XII SO Sc zakleli ugonobiti
V Nemclji ve make marksizma in boljSevlzma, dobiti nazaj pod
svojo upravo Porenje in Saar, ignorirati versajsko pogodbo, Sc
oboroziti in mascevati "krivce", XII SO bile Nemciji storjene 2
usiljeno mirovno pogodbo. Toda glavni magnet tie nacijske pro-
pagande je bla groznja zidom in pa marksstom obeh strank.
"Unicii jh bono cd prvega do zadnjega," SO grmeli nacijski 60
vorniki S Hitlerjem ma celu in jacali svojo privatno armada. Eide
in marksiste so slikali "a najvecje zo Nemcije in nj vzelo dolgo,
ko so vecino nemskega ljudstva res prezeli z mrznjo do Nth.
Hitler nj prisel ma krmilo S sio. Imenovan je bill "a kance-
iarja pc demokraticnih predpisih, kot so 81 Jill mehkuzni demo-
kraft v Nemciji predstavljali "a demokratcne, in pa vsled zmot
IN bratomornega boja obeh deavskih strank.
Hitlerjevo nacijsko gibanje SO nenski kaptalsi motrli cd
kraja zelo nezaupno. Kaj neki misli S svojim "narodnim socia-
Hzmom"? A SO kna1u uvidei, da ako hocejo v Nemcii zavreti
Toxic, XII bi utegnii privesti V socialni preobrat, je najboljse, ako
financirajo Hiterja. Med prvimi, XII Jim je dial vzgled, je bill Fritz
Thyssen, tedaj najbogatejSi nemski kapitalist in eden Timed mai
bogaejsih ma svetu. z velko denarjem lahko tudi Sc tax dema-
cog veliko opravi. Thyssenu Sc je Hitler pozneje izkazal nehva-
leznim, toda s svojim nacizmom je Nemcjo ohrani1 v posesti pi-
diktatorji V Republican" 1atinske Amerike, Ciang-Kaisek ma XII
tajskem, Horthy ma Madzarskenn, diktatura v Rumuniji in V
Jugoslaviji.
Ko je bill predsednik francoske Wade Pierre Laval, in bill lie
trikrat, je francoski posedujoci sDj preprical, da ie najbolise
sredstvo prot boljseviziranju Europe, ako Sc podpira Hitlerja
in Mussolinija, ter seveda Franca~v Spaniii in reakciio sploh.
Laval je sedaj ubeznik V Spaniji. V Franciji, vsAngliji in v Zee.
drzavah je zaznamovan "a vojnega zlocinca.
A v FrancUi je Sc pray tsti kapitahzem, ista arstokraticna
hierarhija in isti drugi sloU. XII 50 navajeni predpravic. In poleg