Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-01-25
TRIESTE ALI TRST?

(Ta clanek je napsal A. J. P. Taylor in je izsel V
Londonu reviji The New Statesman and Nation g. de-
cembra 1914. Razpravlja jugosovansk zadevi, ka-
teri Sc DO po svetu kmalu vec slisalo)
Vprasanje T1sta bo ena vecjih took mirovne izrav-
nave; njegova usoda DO odvisna Cd vprasanja
narodnost temvec udi cd znacaa preuredbe CEN
tralne Evrope Zgrajen interesu nemske Mtteleuro-
PEI in po letu 1919 spremenjen orode italj janskega
svetega samoubja Trst lahko postane sedaj simbol
ango-sovetske zaveze ali pa anglo-sovetskega ma
sprotstva
Trst je zgradila doba zeleznice in pare Do devet-
nastega stoletja e bill e nevazno prstanisce prebi
vastvom XII je govorilo ita anscni kot vseh drugh
dalmatinskh prisanisch); njegovo velicno ga e po
zval baron Bruck, Porencan po lodu, kaerega je Av
sija spreea svojega in XII e postal veik zagovonik
gospodarske enOn0st (pCd nemSko dlrektvo) srednle
in vzhodne Evrope Enonost caIine avstiijskem ce-
sarstvl, XII jo e upeal B1uck in enotnost vstskih
Grzavnih zeleznic je omogOca Trstu da je zavze me-
Donave kot glavni iztok "a centralno Evropo
Trst je bill po svojem znataju "cesaski" in nenaro-
den avstrijski in itaansk Svoe prebivalsvo je
Diral IL sosednjega zaeda, i e bio ogromn vecini
sovensko. Toda pomOrka gOvorica avstli skega
sva (celo avstliske molnaIice) e ba anska vsed
tega je tud Trstu prevladoyal itaansk jerk radi
prirocnosti in plpravosti in radi kake narodne To-
alnost. poznem deyetnajstem stoetju e bila vecna
trzaskk "Itai an0y" sOVenskega pokoenja in tst XII
SO Sc opomogli so avtomatcno powell ugovsko in kul
turno narodnost Trsta.
Ia process ina svoie meje Ce kako mesto nadalj
naasca in crpa svoje prebvastvo IL podezelja eda
lrat napoci cas- ko podeze2ska narodnos biti
vec vsrkavana; oocno pokaze in process pricne
Cbracati nasprotno smer --- zpreobrn enci, XII so
odtuj svoemu narodu, Sc plicnejo "Hpreobracati'
Z0pet nazaj j.
Ia process 'naspl otno Slner" sc je devetna stem
soleu pTicel pojavljat po Vse Evropi prvi vrsti
Sl0dO Nemcev in taij janoy toda bolj vzhodno je ur
Gitev narodnosne zavesti boil nazadn askih Slovanov
(Uklajincev in BelorusoV) delaa skodo Poljakom. Ma
ia nacn stoetu narastlo prebValstvo Prage IL
5000 800 000 Nenc pa pad-i il 66 ma odstot-
k0E prGbv2lstva. Slovenska narodna zaves e utre
vi >j pocasno in kasneje ko ceska, toda tud ia je
Eci ovala zadnj generacii avst1ijskega cesarstva.
I'd 1880 in 1910 je stevilo madno priznanih Slo-
7 stu porastlo il 22 33 odstotkov; lea 1915
e 3sijs! preiskava pokazaa, Ga je nadaljnih IL od-
1otkov zaSkih prebvacev bilo slovenskega ali hrvas
kega rou toda radi prrocnosti ali bahave nadutost
Sc vpsali "a Italijane alijan seveda Sc vedno la
still 81 monopol mad rgovskm' zivl enem Trsa in Ita-
ljan ne skoro monopol tudi mad solami in casopi-
81 dveh najmocnejsih orozij narodnosne borbe Toda
vzlic temu je njihova vecna ba negotova in vzdzana
le locivijo Trsta Cd njegovega zaledja
Ako vzamemo skupno avstrijsko Primorje, XII je BIZ
10 lea 1919 prkl luceno tali, teda tvor Jugoslova
nj (Sovenc in Hrvat) dve tretn vsega prebivalstva;
in to ugoslovansko prebvasvo e vecao svoje prven-
styo skozi naravni poraek kakor tud skozi
ME udi IL cisto ugoslovanskih pokrajn dalje prot
vzhodu Avstrijska obast nj mogla vzdrzat poponega