RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-09-20

trebaju da cine j svi ostali nasl
pretplatnici, ma gde Sc oni ma
mlazili. Jer da hi radnika pridobili
da Sc pretplati ma nasu novinu,
on treba prvo da je procita i
vidi Sta ona pisa; Sta ona zago-
vara i Sta je MEN cilj. Kad on to
sauna, ako je izgubio svaku nadu
u kapitalizam, on &c potraziti ma
Gina, kako da ga Sc resi- dodje
do boljeg j sretnijeg zivota. Sa-
mo neka on (takav radnik) pro-
6ita jedan broj nase novine, on
&c uvideti da mu ona pokazuje
tai put - izlaz il kapitalizma j
ulaz u bolji j sretniji drustveni
poredak.
Mas simpaticar il McKeesport,
Pa, M. v, obnovio je svoju pref
platu i poslao svoj prilog "a kon-
vencijski fond RADNIcKE BOR-
BE, pa mas pita: "Da Ii je dozvo-
lien ulaz R. B. u Jugoslaviju'.
Nazalost, mi smo mu odgovorili
da nije. Jer "demokratski" par
tizani ne zele da istinsku rad
nicku novinu, kao sto je nasa,
radnici i siromasni seljaci cita-
ju. Oni jos ne dozvoljavaju ulaz
nj drugoj stranoj stampi. Oni nj
SUI "a slobodnu stampu i poll
ticku slobodu; "a slobodu govora
i odgovora it'd.
Radnicka Borba je radnicka
novina, a partizani vele da su
oni "a radnike i siromasne Sc
lake - da oni Nth predstavlja-
ju i da Sc bore "a njihovu do
brobit i slobodu. Ako je ovo tao
no, zasto nedozvoljavaju nasoi
novinu ulaz u njihovu zemlju,
tako da i jugoslavenski radnici
vide kakvu ona slobodu zago-
vara; "a kakvu je ona slobodu
demokratiju? Ma ovo pitanje nj
lie tesko odgovoriti, ne bar ma
ma. Razlog je tai, sto smo mi
"a stvarnu slobodu slobodr
odozdo gore, dok su oni "a "slo.
bodu" odozgo dole, II. nabacenu
"slobodu".
Kakva je sloboda u danasnjo..
Titoyoi Jugoslayiji videee Sc jas
no il sledeceg citata IL pisms
jednog radnika sa jugoslavens'
kog parobroda, pisanog drugr
Jelusicu. Evo Sta ocevidac vel
O Titovoj "slobodi":: "Sto piseE
O THU, nista nisi pofalio, jer
ia tako mislim. Kada smo pre-
mesec dana stigli Split, ukr
cali SUI Sc odmah 6 vojnika n;
brod, koji su Sc pokazali kat
vojnici Hitlera i Mussolinija. Pu
cali hi ma coveka samo "a iednl
rec. Ne smes da pisnes =. U Ju
goslaviji vlada vojna diktatura
Onaj ko rece jednu rec proti'
Tita, odmah ga ubiju. ia san
bio dobio dozvolu ria idem kuc
"a 6 dana, ali sam morao da ma
!, pustim kucu treci Gan poSto nj
sam imao Sta JEST -"
Il gornjih par redaka moze s.
videti "a kakvu SUI slobodu par
tizani, te zbog cega nedozvolja
, vaju nasoj novini u Jugoslaviju
, pa cak nj drugoj Stamp, koj'
| Sc povrsno razilazi sa partizans
kim programom. "Svaka sila z
vremena," kaze narodna poslo
: vica. | mi Sc madame da &c ju
: goslavenske radne mase naskor'
uvideti (ako vec nisu uvidele)
da Ttiova "sloboda" nije slobo
da, nego tiranija, i da &c oni t
; tiraniju zbaciti sa svojih ledjs
pa uspostaviti pravu i istinsk7
slobodu, koja &c Sc bazirati n
: ekonomskoj jednakosti svih ko
risnih clanova drustva ma So
cijalistickoj jednakosti! Jer So
mo sa uspostavljenjem Soclja
: listicke jednakosti, radne mas
doci &c do stvarne slobode.
sirimo RADNIcKU BORBt
medju jugoslavenskim radnici
ma, da bi III sto pre- prosvetl!
/ i organizovali, "a ostvarenje is
/ tinske slobode. A da bi do nj
j dosli -
:. K~APITALIZAM Sc MORA
L