Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-10-24
O IA E {
RazIienu toImaeenia demokrueiie imuio
svoi izvor v rasprotuiocih ST snnotrih

~SS " U hNSPH VAVHVSsA u SaHaUaH I'M
Kakor Sc minula vojna nj pricela proti demokraciji ali
"a faSizem, tako tudi sedanji Sport med drzavniki, zapopadeni po-
sebno v nedavni konferenci vnanjih ministrov v Londonu ne te-
mele ma spopadih med demokracijo in sovjetskim totaltarstvom
Enako je bio V prVi svetovni voni.
Druga je nastala vsled Hitlerjevega pohlepa pc nadvladi
Demokraticne Sie - V prvi vrsti Anglia in Francija, sta ga "api
Yale" kakor so rekle - V Interest," miru! Torej ne V KORIST.
demokraciie! Hitler in MussoHni sta vzea to popuscanje z ma
Smcskon ma znanjc in ga sprejemaa SEBI V dobro. Ko sta Sc
pocutha aovolJ mocha, jc drugi pricel provocrati pc Balkanu in
haloh aPadel 'DaT barsko" Et1opijo, da il prinese "kriz in kuturo"
ltalijansko seveda! Drugi je udaril septembra 1941 ma Poljsko
Ga ra7Sri svoj Avlenski prostor prot vzhodu, pref pa ga je re
V Avstrijo in ma CeSko.
Y Londonu in Parizu so bill razocarani. A s Polisko, XII pod
b2c>0m IN njegovHmi napol faSsti gotovo nj bia demokratiGna
so lmeI pogodbo in IL tie dolznosti so napovedai vojno tretjemu
1ajhJ Poljski V pomoc. Geslo borbe "a demokracijo in proti fast
-At~ &c Je razgaSho sele pozneje, najvec pc zaslugi predsednika
RooSevelta. Chamberlain, XII je bill krmar angleske Wade V pri
cetku Vojne, nj bill sovraznik, temvec "apizar" nacizma, in isto
VeIa o takratni francoski vadi. Sele vzpodbudni govori pokoi-
mega RooseVelta so dali narodom vero, da Sc bo vojna razvila ne
zgolJ V borbo med velesilami, ampak V BOZ "a odpravo fasizma in
"a ustVarltev sVobode in vzajemnosti med narodi. Proglas Stirih
sVobodscin, Atlantski carter in razne druge izjave zavezniskih
drzaynlkov so dale narodom upanje, da ko DO te straSne TRACE
dlJe konec, zasje solnce miru, svobodScin in pa jamstvo, da DO
della, kruha in blagostanja V splosnem "a vse.
P1 tenn hstu nSmo bill nikoi tako optimistcni, ker razu-
memo Vzroke, radi katerih vojne nastajajo. Zato smo opozarjali
na moznost, da bodo razocaranja pc tel vojni morda med mno-
glmi Sc vecja kakor pa SO ba pc prejsnji.
lie V enem je yes sedanji svet slozen. Ma Jaw in Burnt. VI
WaShlngtonu IN Moskvi, V Rimu in V Budapest, V Indokini in v
BolgarJl, V lndiji in ma Svedskem - ve povsod ie posebno d-
plomatom, agitatorjem in oglaSevalcem svobode demokraciia ma
Jezlku. Da, tudi v South Carolini, XII 10 je V kongresu zastopal
preceJ let mas Sedanji drzavni tajnik Byrnes! Ampak v South
Carollni izvajajo demokracijo veliko mani demokraticno kot pa
H. pr. ma Svedskem.
Ma kratko, gavna propaganda sedaj je prot "trmasti" So
VJetski uniji Je totaitarna, diktatorska, brutalna in Sc veiko
drugega slabega je nati ma Mi. Ampak V Moskvi praviio. da ina
nJmha drzaVa bolJSo demokracio kot pa n. or. zapadne drzave
AIrhaESt kendrlck tolmaci, da je sovjetska definacia demokra-
clJe druzabnl slstem, v katerem je cloveku jameena pravica do
dea, Soclalna enakopravnost, plemenska enakopravnost, socialna
ZaKonodaJa IN kulturna avtonomija. Lahko bi bill Sc dodal. da lie
MI glaVna tocka odprava privatne lastnine in S tenn ODPRAVA!
lzkorBcanja bogastev in ljudi "a PRIVATNI profit.
y naSi demokraciji pravi, da ina glavni poudarek ma civilne
SVODOQSc1ne. NaSa demOkraciia moment "ha11O+ hovr 70 :, -o
ooone VolltVe, svobodo politicnih strank in njena temeljna tocka
le protekcija PRIVATNE svojine in S tenn Scitenie izkoris6ania
bogastev in ljudi "a PRIVATEN dobicek.
hadar nastane med izkoriScanimi in izkorBcevalci konflikt
eud hHo DELAVCI tstl, katerim so SCITENE civilne svobod-J
Sclne' ampak privatni profit . LIE poglejte, po kom sedai, ko smo
Nnagan mad taslzmom, spet padajo policijski krepeljci! Videlj
ooSte dokaze v shkah V lstih in v kinoglediScih, v poroci1ih in ma
n a pretepanlh delavcih. TAX je bill sstem v tel dezeli, v Anglii
V FranclJl in V drugih kapitaisticnih drzavah. Spomeniki nbtih
delaVcev IN v smrt obsojenih delavskih voditeliev ma pokopali-
Seth pricajo to.
Ia, ampak je nasa demokracja Sc vendarle bolisa kot na
usta, XII 10 Sovjetska unija zastopa!
Napaka v tenn je, da tn zamenjuiemo demokraciio p oosro.
darskim razvojem teh dveh dezel. Tudi Zed drzave a dobi1o suoi
anna z reVoluclJo, kl jim je dala pogoje "a nemoten razvoi
l I've st Je P zmagl Potem so potrebovale naseljencev. Pa sol
prism sem upornlkl IL Europe, talentrani ljudje, med mimi inze-
INJh emlkl' DuoJe POM annblcij in zeljni svobode. Ko Sc lie in-j
ouStr1a razVlla, 81 Je zazelela maso cenenih delavcev Tsk.I. iibI
Je v primhivni vzhodni Evropi, med bedno oas " 1+.Eii B.
munlJ, ma Balkanu, ma Kitajskem in Japonskem P1antazniki
Juznlh draw pa SO 81 jih nalovii re pref v Afriki.
visa ia umska in fl1cna sia, zbrana z vseh kraiev sveta 10
u incl Sano emo zeJo: Pridobiti. elm vc, zasluziti kalikor nal
V tenn pravlu. =" on iAJena
llstl cast so sedaj "a nami. Nihce vec ne bo nostal mniionar
a nv III oelaVceV oodo Vecinoma ostali delayci ali ma 60
moroa Vseo ooore lzobrazbe in vpivnih zascitnikov povznno ?
oorlm sluzoaml all pa S "politiko, v srednii razred
"A emo Je neizpodbitno. Ia dezela ie tako bogata IN indrs+rio,