Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-05-30

Vsled tega mi pravicno "a
htevamo Trst "a sebe, in to v
imenu 'demokracije. Mi to "a
htevamo cato, Ola Sc ono, kar
smo preziveli tekom zadnjih sto
let, a Sc v vecji meri cd zadnje
vojne naprej, ne bI nikoli vec
ponovilo; cato, da bi vsak posa-
meznik in yes narod incl moz-
most "a polni razvoj.
Mnozice Trsta v vseh krivicah
so uvidele in danes Re popolno-
ma uvidevajo, da demokraticna
ureditev zahteva vkljucenje IT.
sta v slovensko zaledje. Mnozi-
ce Trsta SO Sc tako opredelile re
leta 1848. One SO Sc tako ponov-
no opredelile tudi v danaSnji
vojni. Mnozice Trsta so Sc spo-
jile V borbo slovenske vasi. %
leta 1871 so aktivisti Osvobodil-
ne fronte dobivali tudi cd tall
Janov v Trstu svoje zatekaliSce.
Aktivisti Osvobodilne fronte,
XII SO odSli tia, ola pricnejo bor-
DO prot fasizmu skupaj z Itali-
JAM antifaSisti, hi Sc nikakor ne
bi mogli drzati v Trstu brez po-
moci italijanskih meScanov. Lee
ia 1912 so IL Trsta priSli prvi
partizani, a pc kapitulaciji TIA
lie 81 lahko re cd dalec spoznal
bataljone, sestojece il trzasikh
delavcev, XII SO priSli V borbo v
svojih znacajnih plavih delav-
skin oblekah. L. spomina je ne
izbrisljiva manifestacija teh tr-
zaSkih delavcev, XII SO ma mitin-
gu ma partizanskem shodu v vi
pavski dolini prisegli, da hocejo
v skupni borbi S slovenskimi
partizani zlomiti prezid, XII ga
je reakcija zgradila med ODE
ma narodorna. V casu kapituli-
rama Italije SO Trzacani pod
vodstvom aktivistov Osvobodil-
ne fronte navalili in il zaporov
osvobodili politicne jetnike. Te-
daj Sc je politicno delo razsirilo
tudi med trzaskimi mnozicami.
Zrasla je mogocna organizacija
"Delavsko edinstvo", kot skup-
ma organizacija slovenskega in
italijanskega proletariata. Da-
mes Sc je 'Delavsko edinstvo''
razsirilo pc vseh podjetjih Tr-
sta in njegov doprinos je pred
vsem, poleg sabotaze, mobiliza-
CHA v ponce jugoslovanski vol
SKI. ) SloVenSko zensko in mia
dinSko MISUNDERSTANDING or
ganizacijo Sc je razvijala spore-
dino in njenem v primeru tudi
italijanska zenska in mladinska
antifasisticna organizacija. Ma
stale SO mnoge profesionalne
skupine italijanskih meScanov
V ravnotako tesni povezanosti
S slovenskim narodno-osvobo-
dilnim pokretom. Proti reakcio-
narnim poskusom IL Italiie, da
Sc obnovi ona nesrecna politika,
katero je V Trstu reakcionarno
italijansko vodstvo vodilo de-
setletja, SO Sc jasno izrazile vse
tie organizacije in skupine %.
septembra 1914, ko so OBJ priliki
govora marSala Tita ma ~proslavi
druge obletnice I. dalmatinske
brigade opredelile Sc "a prikliu-
ceje k Jugosloviji in formirale
pokret, kot podaniki move Ju-
goslavije. Da ne omenjamo dru-
9Th manifestacij, zadostuje mai
dodati, ola je ma zenskem kon-
gresu II. februarja t. !. bila pri-
sotna mnogoStevilna delegaciia
italijanskih zena il Trsta, XII Sc
je pridruzila slovenskim zenam
V zahtevi, da Sc Trst prikljuei
novi Jugoslaviji. Predstavniki
italijanske mladine SO isto liza
viii ma mladinskem kongresu.
V skupni borbi, XII Sc je YES ia
cas- razvijala in prebujevala, Sc.
je ustVarilo nerazruSljivo brat
stvo. Danes sprejemajo italian
ske brigade italijanske troboi-
nice IL rok slovenske mladine.
kateri pod I~talijo nikoli nj bio
dovoljeno nositi svojih simbo-
low in govoriti svoiem mater
mem jeziku. Italijanski Trst zbi-
ra obleko, Sanitejske potrebsci-
ne, cigarette in tobak "a iugo-
slovansko vojsko. Jasni izraz
tega odnoSaja med slovenskim