Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-02
"ENAKOPRAVNOSTI"

- zasuzek XII nudi posteno prezvlane ne tenn slu-
cau brigajo predvsem stanovsko della ali po
klica Aerska ideja pa je, da negede, kaj delas
da posteno zasluEs Amerska deja lie tud da ina prav-
co do della in zaslzka vsak XII je deIazozen negede
razko narodnost spolu, prepreanju ali veri Res, da
ia ideja n Anerh nj vedno delovala TEN srnislu,
to e pedvse zato ker mnoge stare naseeniske rodbne
v Amerk MISC nikdar moge pozabiti in ores misel
nosti starega sveta, XII je ostaa ni ali pa e
pet navzeI Ma podag take misenosti pote predstav
ajo vsako delo ali poklic zvezi druzabnim stanem
posameznika. Mnogo je tudi novejsih Amerkancev XII
ohranii nazranje starega sveta tenn pogedu. Mnog
Sc tega navze cello Aerik sami in morejo razoce
vat med delom in clovekom, XII je zmozen gotovo delo
opravljat ampak meceo oboje goovo doloceno druzab
no kategoro.
Nekaj naravnega je, da je podalo mnogo ljudi XII
prseli dezelo, tukaj ise poklice ali dea XII
ih opravali svo rodni dezel pa pogosto il razlo
ga, ker gotovi poklci bill najbo razsrjeni nih sta
rh domovinah Tako vdimo da so Sc prseljenc nekate
rh narodnosth in drugh skupin poprijei della predi
micah, drugi s ndusrijo teze vrste nekater
cell vodt restavracie in trgovine spe drugi zan
mali bol oeene poklice kot redarsko sluzbo it'd Ko
so prvm valom priseljencev hod to dezelo nhovi
sorodniki in prate, navadno dobil delo in zaslu
EEK sti strok in 18TH delhi in pokcih, kot jh
sill prejsn priseenc Ma ia nacin je istoveo neka
tere pokice in della gotovmi narodnosnmi ali rasnim
skupinami kar pa nikakor nj pravicno nj zapisa
no, da otroci krojaeev, premogarev ali farmerev
rejo bt nikdar mic drugega kot to, kar bill nhovi
sars Tako nazirane Skodovati otrokom in rad te
ga b snelo nobenem ozru istovet della ali po
klca udm, ali posameznik XII gotovo deo ali poklic
opravao Vsakdanje skusne in zgledi uce da svobo
da zbranju pokicev in della, XII maj ga zvljenju vsi
posameznik resnic dale pravi zraz ameriski ideji
svobodnem izbiranju pokca. Ako torej vztrajamo pr
tenn, da istovemo gotov posel neko narodnostno ali
drugo skupino, tedaj tenn uncuemo amersk ideal
bode tenn oziru Smatrati neko delo manjvredno in
obenem prtsn pecat manjvrednosti tudi ludem XII to
deo opravajo je neamerisko ter kriveno Ma ia nacn
pogosto druzba poska oroke premogarev in ovarniskh
ter drugh delavcev naza sta dea kot ih vrsil Mi
howl sarS ker pac smara da della in ii lude spa
dajo skupaj
Najgrsa pega druzbi pa je to- da koncno vse to
sanovsko in poklicno porazdeljevane kaste zlje
nikane pravce gotovim rasnim ali drugim skupinam do
kaeregako della ali poklica katerega scer sposob
nj ali do katerega nmao pravce ker ina zazeljeno delo
ali pokc dolocene meje tenn pogedu. Tako vidimo po
goso da mao nekatera della in poklci pecat asno 60
vor da spadajo ali "belce ali pa crncem" nekatera
morda forenerjem ali proestantom, it'd. TIE vrste
jitve in predsodk b mora izgin izgint bi moral tud
|pecat XII oznacuejo kdo da e LAMAR poca porter bra
njevec it'd Mi vs bi moral bods kot delavc ali deloda
jaci vztraat pri zahev da bti vsako deo vsak
poklic odpr vsakemu XII e zmozen istega vSiti in to
|neglede barvo pee narodnost, ali preprcanje
kajti ia praviea predstava temene pogoje "a Glove
kovo svobodo modernem svetu.
". sABER: