Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-07-20
Italijanska ''demokracija" in Trst

lCdu JdnSkd ueHlOkfdClJd III lTSt
Pod tenn naslovom je bill priobcen Ljudski pravici
dne l. maja 1915 nasledn clanek:
Nam e zelo neprijetno, &c moramo postavt besedo
demokraca narekovae ko govormo talijanski demo
krac toda veiki Lenin je uc, da morano gedatl,
kaj sranke delao in ka seb govorio, &c hocemo do
jet nhov poltcn pomen. &c pa pogledamo, kaj danes
delao itaijanske mescanske "demokraticne' sranke
vprasanju nase Prmorske kraine, poem morao obza-
lovanjem ugotoviti da hodo po s pot kakor al ansk
faszem in da posuzujeo tel pot vseh tish agta
cijskih argumentov, katerh posluzue itaansk ia
sizem.
Covek b mislil da bo ital anska demokracija po tel
strasn fassticn vojn po tenn zverskem napadu ital
skega fasizma jugosovanske narode po tenn grozovi
opustosenu sovenskh hrvaskih in srbsih dezel
prava da cmpre zabriseo mucni sponni in snrt
sovrastVo XII je itaijanski faszem umeno poseja
in razpihal med jugoslovanskim in italanskm narodom
To e prvo kar e potrebno zaka Italia in Jugosa
via nista neposredni sosed, temvec tud dive lud
stv XII sta ekonomsko in kultuno in obrambeno
Vezani drug drugo Jasno b morale bt ita anski de-
mokracii predvse to, da &c hoce zopet dosec prate
in zaupanje nasega ludstva pred odre
c mperazmu, to e pred vseh imperalistienih pr
prav nadaljnje pohode ma Balkan
Mi nismo nikoli pozabili in bono nikoli pozabil
da beralno Italijo prv svetovn mperiastcn vojn
nj bill gavni argument pridobev in aneksijo Pr
morske pokrajine narodnos temvec: "StrategGne mee
move velike ltaje. GaVna gesa beralisticnega ital
janskega mperiazma so bila: mare nostro' (nase
e) sacro egosmo in drznejsi alijanski imperiaiscni
pisun poponoa nezenirano zapisal da Trst 1ta
lilo punto darrvo (tocka prihoda), tenvec punto d
partenza izhaasce) Resnicn glavn cil mperalsticne
iberalne 1taije je tore bill osvoboditev ajanskega
zivla tervec ustvartev itaanske prednostne utrdbe
place arme, lzhodisce napad balkanske narode
prVi prihodn ugodni prilk. talijanski asizem nj bill
zacetnik te mperiasticne politike eh mperiasticnh
nacrov temvec najdoslednejsi in nabo goreci Mi
hov nadaijevalec in izvrSitelj.
In ustvartev akega ''zhodsca' MISC bile samo prazne
SAME, abstraktne fantazije anskega imperiazma
Ogete ozem Prinorske krane! Use zeeznske posta
e cello okalnh zelezncah razsrene nesorazmerno
normanimi ekonomskmi potrebam te dezele Zgrajeno
e never etno steVio voasnic in voaskh skasc spelja
ma ma vsak gorski masv vsaki straegcno vazn tock
prekrasna avtomoblska cea povsod trdnave zasede
Steer pa kaj bi govorili teh stvareh: mi s1no bill
prca pohoda itaanskega fasizma tega izhodisea no.
tranjost nash dezel in dale ma Balkan.
Prmorska krajina S Trston strani in Albania z
Valono druge sta tisti oporsci katerima mperial
STIGMA Italia ahko spremen Jadransko morje mare
nostro to e itaansko more ekonomsko zasuznii yes
zpadn del Balkanskega potoka zagotov sebi pot "a
razbojniske napade mirno prebvastvo ega pootoka
To e sta strasna realnos XII skriva "a histercnim
vriscem povamprenega itaianskega fasizma katerim
kakor vdmo danes solidazira VISA itaanska mescan
ska 'sdemokracija"
II Primorska krana rokah ita anskega imperializma
e bila tenn zadnem cetrtsoletu tsta zelezom in ie
klo okovana fasscna pest XII davila ne sarno ugoslo
vanska ljudstva tenvec Balkan ter ogronni mer
zavraa njhov gospodarsk in poiticni razyoj zav
rala predvsem razvoj ljudske denokracije Bakanu
Tega mi ne smemo pozabt in tega bi smela pozabt