RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-04
JugosIayeni i jugOs|avenstvo
Mastavak So /. strane)

set dinara". ia izvadim i platim.
ia opet sednem, a u glavu mi do
.dju misli, "jeli to 'privilegl]a' "a
Srbina', raditi tako tesko "a ~
dinara ma dan, a jedan rtcak
moran platiti dvadeset dinara.
Zatim mislim Sta Gu JEST u We
Ger? gde Gu spavati? Sta Gu o.
buci? kako Gu mojoj deci nesto
pomoci? it'd. Vratim Sc ma posao
i pitam one radnike, sta oni Je-
du. Oni rekoSe da oni donesu od
kuce hleba j luka crvenoga, a ma
vecer idu kuci, nekoji peske
cd Z do 10 kilometara - a dru-
81, koji live pokraj pruge, voze
Sc vlakom besplatno, ako Wax
ide u to vreme. Kada sam sve
to v;deo, bez obzira ma crnu sliku
kod kuce, ia Sc pozdravim sa
radnicima, ostavim posao / odem
kuci. Slavopojke o "srpstvu' po-
cele SUI da iscezavaju. Gruba
stvarnost isprecila Sc predam-
nom. | ako to nije jos osnovno
izbilo zabludu "srpstva' IL mole
glave, ono je ipak sprecilo dalJe
sirenje iste.
Buduci da SUI mnoge hiljade
,siromaha tako ziveli u Jugosla-
viii, a Socijalisticki neobaveste-
nj, bezali smo cd toga nepodnos-
ljivog stanja, u nadi da cemo nacl
bolie. Be- obzira Sto wise nile
vladao "tudjin', vec mas "a
radnike je ipak bio zlo. U kohl
ko je "nasa' Jugoslavija postaja-
la starija, "a radnike je ona pos
.tajala sve wise nepodnosljiva =
neograniceno izrabljivanje i po-
liticko ugnjetavanje radnika.
Kada Sc sve to ina u vidu,
moe Ii biti ijednog postenog
radnika, koji je dosao IL Jugosla-
vie u owe zemlje, da podupire
one pokrete i novine, koji rade
swim silama, da opet vaskresnu
onu istu staru Jugoslaviju, Il. ma
istoj onoj staroj ekonomskoj os-
novi? Nazalost, made j takvih.
Imade III cato Sto Sc vaskrasava-
juca Jugoslavija opisuje kao de
mokratska", gde &c narcd sam
birati "svoju" vladu. Prema to-
me to &c biti "slobodna" Jugo-
slavija, a ne "diktatorska'. Ear
bivsa Jugoslavija nije bila de
mokratska" svojem pocetku?
Nile Ii narod sam birao "svoju
vladu"? l Ear nije tako i ovde u
Uruguayu? Ne bira Ii narod
ovde "svoju vladu' svake cetlrl
godine? Ina Ii to nekakva stvar-
nog uticaja ma ekonomski zivot
radnicke klase, ne samo ma zlvot
stranaca, nego i urodjenika?
Stvarno, nema. Razlika je tex
formalna.
Sve velike i male kapitalisticke
novine ovde u Uruguayu traze
pomoc "a radnicke porodice. U
kratko, saw rad i sva mizerlJa
svalila Sc ma radnicku klasu, a
nerad i uzivanje ma lopovsku'
kapitalisticku klasu, u zemlji gde
imamo vladu koju je "narod sam
birao". Wee nekoliko puta pro-
menile SUI Sc Wade i predsednlcl,
cd kada Sc mi jugoslavenski rad
nici nalazimo u ovoj zemlji. Da
Ii Sc ista "a mas promenilo? Jes-
te. Ito sledece: ia sam u 1880.
primao 800 pesosa ma dan a klia
hleba stajala je 8 cent?, a danas
sluzim $40, a kila hleba stoJi 10
cent?. Tako je i sa drugim po'
trepstinama. Krasna promena
Ear ne, drugovi radnici?!
Ear da mi, jugoslavenski rad
nici, koji zivimo u ovoj zemlJ
vec petnaest godina i vidimo mi
zeriiu i nasu j drugih radnika u
"demokratskoj" DRAW, nakon
tolikog iskustva ovde j u starom
kraju, podupiremo istu onu bur-
zoasku kliku da dodje ma vlast-u
Jugoslaviji, da bi opet obnovlla
isto ono ugnjetavanje i izrablll-
vanje radnog naroda? Ear da M,
koii smo ziveli u JugoslavlJl ka-
da lie narod sam birao "svoJu
-o%;l; !, roiznrj-