RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-28

viie", koiem nalazimo sledece (od Is. iu-
na):
O.. Koliko god treba biti jedne strane
isto tako treba druge strane dati svu po-
trebnu ponaoc orain,a prluatain privrednici-
ma, TRGOVCIMA INDUSTRIJALCIMA
Ikapitalistimal koji su spremni da zadovolja-
.vaju SVOJE PRIVREDNE INTEREsE do
pustenim okvirina.' A posle toga, jedan ipo
paragraf dale, kaze izricito:
-. Takav bi stav ['frontalno negati-
van' prenna nekirn 'neprijateljskim akciia-
ma, iii prema kapitalistimal bio izvanredno
Stefan, jer pasivizira ogroman dio nash ofi-
vrednih snaga, a upravo time koristi ne
prijatelju, druges je strane u SUPROT-
NOSTI S danasnjom SOCIJALNO-FKO-
NOMSKOM STRUKTUROM nasoi zemlii
IL kojoj TNO-KAPITALIsTIcKI SEX
tor zauzma vrlo velik dio."
Etc. to je sluzbena politika iii program
"narodne' drzave Il Jugoslaviji. Ovo iasnc
dokazuje, jos ljednon, ola postojeca parti-
zanska vlast nije radnicka drzava, niti sc
takva drzava nanerava uspostaviti. Uprava,
iii vladavina, naoze biti sano jedno cd dvoje:
radnicka iii kaptalstidka. nikako pola
pola. Nikako zajednicka radnicko-kapita-
listicka, iii ''narodna" - drzava Reel ina
rodna", iii 'pola--pola" imaiu tex da posluze
kao prevare, iii nlaske pod kojn Sc krije
Cd masa eista kapitalisticka drzava Memo
guce je organizovati drustvo, niti drzavu,
ma bazi "pola-i-pola' - pola SociiaIstiekoj
pola kapitalistickoj Samo ma bazi celine jed
nog iii drugog Il kapitalizma iii Socijalizma
mora neizbezno bti uspostavljena ia drus-
tvena struktura.
Istna je, da je Jugoslavija danas elo-
nomski razorena zemlja. 1stina je, da Sc eko
nonija mora oporaviti sto pre- organizovati,
Ga bi iko mogao tano ziveti Ali to ne znaci da
&c Sc eventualno radnici znatno koristiti
sa tim oporavljenjenl. kako i'm to lazu da-
nasnji drzavnici Sva, vazna pomona. opo-
ravljena ekonomija mace Sc rukana vlas-
nistvu privatnih kapitalista iii totalnog ka-
pitalista - drzave Radnici &c biti robovi -
najanni robovi = onih koji poseduju tn
'oporavljenu"- ekonomiju. Drukce je memo
guce da bude Il 1klasnom drustvu, organize
vanom ma osnovi eksploatacije. Mi Sc, ma
savne, ne. .pretivrno potr ehi QhnaYli eko7
nomije, bez koje niko ne ynoze ziveti. Ono
cemu Sc mi protivino jeste to sto drzavnici
obmanjuju jugoslavenske radne mase = rad
nike seljastvo - da &c tn biti nekakvo
"idealno" drustvo, sa "narodnom' drzavom
zasnovano ma "jednakosti", 'pravdi" i de
mokratiji''. a,.
Kada vec tako mora biti, neka Sc obnav-
liza ekononaija, .da Sc dodje ma ma koji nacin
do parcetaz hleba. No radnici trebaju isto-
vremeno, ito odmah, bez odlaganja, da strogo
obmisle pribegnu velikom poslu ma orga-
nizovanju svog nezavsnog radnickog pokre-
ia, sa ciljem datse pretvori sva privatna, kao
drzavna kapitalisticka ekonomija Jugo-
slaviji, Socijalisticku ekononniju. Radnici
Sc trebaju spremati bar sada, kada to nisu
ueinili do sad "a unistenje one socijalne i
ekonomske strukture, koju su oni, pod IL
dajnickim vodstvom, pomogh sagradltl -
kapitalisticku (partizansku iii ma kakvu)
vlast-u Jugoslaviji Potrebna je sasvin izno-
va. revolucionarna politicka partija i eko-
nomske ske-ndustriialne koliko je moguce-
organizacije, sa kojim da povedu borbu u ru-
senju onoga Sto su nesavesno obnovlll-kapl-
talisticko uredjenje = da uspostave Soci-
ialisticko, iii onakvo ,koje ce Sc pretvoriti u
Socijalizam. se
"Narodna" drzava je bajka = prevara.
Radnici Jugoslavije su iznevereni.