RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-01-25

punoj bezobzirnosti ma ustavnu zabranu pris.l-
nog rada!
U niegovom zahtevu "a radnu konskr.pciJu
predsednik je rekao:
''Prosle godine :. ia sam prepornclo Ga
kcngres usvoji national service act [radnh
konskripciiu] kao najpogodniji i demokratski
naein "a osiguranje pune proizvodnje "a nase
ratne potrebe ia saba opet pozivam kongres
da nsvoji ovu meru Ia totalnu mobillzaclJu syn
nash ljudskih izvora "a vodjenie rata. ia pot
sticem da Sc to ueini Il najraniiem mcqueen
momentu.' On ie izneo tri "osnovna argumen-
ta' protiv takvog akta a%rgumente ola h
niegov APPEL "a "zakon'' neprivoline sluzbe bez
i najmanje dvojbe bio Il direktnom nasiicvanJn
Ustava Sied.njenih Drzava, koii iTicito zabra-
njuje neprivoljnu sluzbu II Siedinienim Drzava-
ma Predsednik poznaje Ustav. On made da le
kongres potpuno zapoznat sa Ustavom, spccr.
fiGno sa Trinaestim Dodatkom. Buducfi da ie to
tako, njegov zahtev cd kongresa da usvoji "za-
kon'' neprivoljne sluzbe nije nista drugo nego
drski zahtev cd kongresa koii namemo svesno
nasilnje Ustav. Neka oni koii Sc %protive ovoj
argumentac,ji dcmonstriraiu kako bi "zakcn'
sadrzeti prisilni rad, koji .je nepIivolin ma sluzba,
mogao izbeci nasilovanie Ustava koii II jeziku
koieg je nemogu6e pogrcsno razumeti ~izricito
Hsbia HJhJC uCpilNoiJHuS
III.
Predsednik Gini slabouman pokusaj da PR
kaze njegovu preporukn industrijalnGg Topstva
@kao neskodliiyn merll. ss0na HI hila anatrehlii-
vana Same II koliko ie ona apsolntno uuzna mill
tarpa potleba,'' rckao ic on. "U stvari, iskustvo
Il VeIikoi Britaniii i drug m n~acjiama IL ratu
pokaZuje ia je upotreba PRISIIJAEAJUCE
SILE national service nuzna samo Il retkim
cI,x y. iayri,pa - Koo nayopS,,o nat, 1lia y,
iziavliivala Ola ic to bio "tek malo Gete", tako
j predsednik mas osigurava da bi niegova mera
radne konskripciie bila TEX ''mala neprivolina
sluzba' = svakako, Sta je %prekrsaj ustavne
proviziie medju priiateljima, samo ako je ma
silovana ''zakonito.'?!
Predsednik Sc pridruzujc svoiim zurnalis-
TINA, drugovima- pobornicima ralne konsklip-
cije p1iznavaiuci da ladnici nisu promasili II
odnosu sa izvadjaniem cudesa u ratnoj proizvod-
min "Doprinos nash ladnika ratnom naporu.'
1ecc predsednik, 'bio ie izvan izmerenia.' Da
Sc radnike okrade "a esobnu slobodu tako ne
dvojbeno zajam6enom II Ustavu (koii vazi "a
sve, u ljutujuci predsednika i elanove kon-
aresa) mora izsledati NINA [radnicima Gulna
nagrada Ia nalociti izvanredni napor II pro-
i~zvodnji! Ako Sc Trinaesti Dodatak Dude sma-
trao kao n~evazan, to &c znaGti da Sc radnikc
klasira sa robijasima, "a koje jedino Dodatak
cini izuzetak Il zabran. neprivoljne sluzbe, ime-
10, IL sluGaju osobe koja ''mora biti' redovno
rronadjena krivom'' ia zlocin. "Zlocin'' rad
nika ie u tomu sto su p~roizveli ''izvan izme
%renia'', Nth &c Sc ''pohapsiti' = NINA &c Sc
DAFT kama neprivoljne sluzbe!
Zagovaraci prisilnog rada "a radnike ii
budimo sasvim nacisto na ovoi taGci ola IL stvar-
MOI praksi, radna konskripcija bi bila primenji-
vana Same ma radnike, bez ikakvih mogucih
izuzetaka) = zagovaraei neprivolme sluzbe.
apeluiu ma ratne nuznosti kau glavna opravda-
MA "a konskriptovanje rada j oskudevaiuci IL
potpunosti Il ustavnom zemljistu, posrtu IL ana
logiJu Il opravdavanju prisilnog rada. Argll-
menti teku ovako nekako: Ako ie posteno
pravilno ola Sc konskriptuje osoba "a rat Ma
bojnom %frontu, onda je posteno i p%ravilno Ga
sc konskriptuje i Ia proizvodniu oruzja
it'd, koje ona treba ma frontu. AkO hi Sc
pozivali Ma osnove militarne konskripciie, od-
govor hi bio da IL plvom ~slu6aju nikakva i~zricita
ustavna iamcevina nije umesana, ali II drugom
s~lucaju Ustav je direktno nas.lovan.
Ustavi nisu privatna s%yojina predsednika,
zakonodavaca, iii Gak sudaca Vrhovnog Suda,
iako je poznato da Sc poslednji uslldiuju ola w
mu takvu slobodu 0 ustavnim provizijama kao
sto covek nzima nesto sto je njegovo sopstveno!
Gradjanin Jones ina .isto toliko prava da ne
postuje Ustav koliko i predsednik, kongres,
sto znaei nema pravo II opste. Zaistinn, pred
sednik a isto tako zakonodavci sudci, koji sa
dali skromnu zakletvu Ola &c podrzavati, braniti