davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

Amerikos industrijos pa
siryzusios padidinti gamy-
ba apie 40 nuos. virs 1889
metu gamybos. To mano
atsiekti vienu metu begy-
je.
Numatyta visoje salyje
darby del $4,000 darbi-
ninku.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

AUSTRIA taip pat is
dalinta zonomis ir ja val
dys Amerikos, Prancuzu,
Britu ir Rusu okupacines
kariuomenes. Sostine Wen
ma bus visu bendroje kon-
troleie.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

zmonems reikmenu dir
bimui karo produkcijos ta-
ryba paliuosavo daug pile
no, vario ir alumino.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24
Mirgu Marg.
Raso Kugis Mugis.

AAASAO AolDAIuE, H. LIE
tuviai izengia j taikos gyve-
nina. Izengia be laisves,. pa
zaboti, svetimu vergijoje. Zen
gia kaip auka raudonojo i'm
perializmo klastos ir apgaules.
Lietuyiai tai pirmas pavyzdis
sulauzyto pirmutinio Atlantic
Carterio posmo, kuriuo Mask
va iskilmingai pasauliui priza-
dejo "nejieskoti zemiq didini-
mo-. Bet kas Maskvai iskil-
mingi prizadai?
RUSIJA niekados savo juo-
du plemu nenusiplaus. Laisvas,
demokratinis pasaulis niekada
nepritars ka Russia nieksiskai
padare.
Rusijos viduje taip pat emo
mes ne animal vienos partijos
diktaturoje ir jos policijos glo-
boje gyvens. Bus permainQ.
Tokiu budu, Lietuvis nepriva-
10 vilties nustoti. Jei salygos
il vercia nenoromis imperializ-
mui nusilenkti (kaip prisiejo,
ne animal, caru imperializmo
priespaudoje buti) tai Lietuvis
privalo po senovei butt tvirtas,
ir lankstus. Svarbiausia, sa-
vo tautini gajuma islaikyti. Is
torija Lietuviui state sunkias
pareigas, bet jis jas islaikys,
kaip islaike praeityje.
Is UNRRA Omitted Nations
Relief and Rehabilitation) su-.
sirinkimo Londone patiriame
kad pabegeliu Lietuviu, Latviu
ir Estu Vokietijoje oficialiai
priskaitoma tik $4,000, kas to-
Ii grazu nuo 800 ar 400 simtu
tukstanciu vienu Lietuviu, apie
kuriuos spaudoje daznai kalba-,
ma. Gala butu jeigu tik tick
tegalejo nuo bolseviku pabegti.
Jei pabegeliu skaicius nera
didelis, ju suselpimas turetu
butt Amerikos Lietuviams vi
sal nesunki nasta.
zlNIOS apie pabegelius ro-
do Lietuviu dideli kulturingu-
ma ir mokejima dirbti. Tuo
jie pasauliui irode' dvasios gi-
mininguma su Vakaru civili-
zacija, mes Aziatiniais Rytais.
Sake, Lietuviai pabegeliai
pristeige mokyklu, kursu, or
.ganizaciju, komitetu, ir net
laikrasti leidzia.
Labiausia jiems galva grau-
zia neaiskus rytojus. Visi ju
laiskai reiskia tvirto pasiryzi-
mo negryzti Lietuvon, nes ten
ju laukia diktaturines policijos
kulka.
Ia pripazino ir UNRRA kon-
ferencija, kuria komunistines
valstybes spiria nebeduoti pa
Salpos nenorintiems "namon"
gryzti.
Cali butt, nuo Sausio 1916
metu ia pasalpa bus sulaikyta.
Cia turf rupintis SUI pagalba
ateiti Amerikos Lietuviai. Ar
musu Fondas pasiruoses gall
miems ivykiams?
Sakoma, B. A. l.. Fondui sy-
met bus Quota net $600,00O.
VIENAS budas selpti yra
padeti Lietuviams pabegeliams
atvykti ir apsigyventi Ameri-
koje, Australijoje, Pietu Anne
rikoje, Kanadoje ir Pietu Afri-
koje. Visi kas turf giminiu
pabegeliuose priyalo jiems pa
gelbeti.
Kitas budas yra prasyti A.
merikos valdzios pildyti PREF.
Roosevelto prizada grazinti
Lietuvai nepriklausomybe, ir
kad is Lietuvos kaip ir is kitty
bolseviku okupuotu saliu bu-
tu istrauktos raudonosios ar
mijos, kaip reikalauja karo
nabaipimO tyarka.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

Is valdzios biuru Wash
ingtone palengva pradeda-
mi paleisti tukstanciai tar
nautoju, kurie buvo reika-
lingi sarysyje SUI karu. sa-
lies sostine vel sumazes gy-
ventoju skaicium.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

Pennsylvania gelezinke-
lis paleis is darby gryzti
atgal j Meksika 5000 Mex
sikos paprastu darbininku,
kurie buvo cia atvezti pa
lengvinimui darbo jiegu
trukumo karo metu.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

Manu- statyba salyje pa
soks kaip tik galima bus
gauti reikalingas medzia-
gas statybai. Sekanciu de-
simties metu begyje numa-
tyta pastatyti tarp 10 ir Is
milijonu gyvenamu namu.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

Europai reikalinga siai
ziemai 5OO,OOO,0OO tonu an
giles, kitaip negales veikti
atgyjancios industries il
zmonems truks kuro.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

IS State DEPARTMENT. is
ejo keli sekretoriaus pade-
jejai, tarp ju Joseph Grew,
pirmutinis padejejas. Ju
vietas uzima kiti, SUI zinia
PREF. TrumanO.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

JAPONIJOS karo laivy-
mas taip sunaikintas kad
$50 karo laivu teliko 81
ivairaus didumo LAVAL.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

AmerikOs B-29 bomberiu
veikime prizes Japonija per
meta laiko zuvo 5000 laku-
nu ir prarasta 437 lektuvu.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24
KONGRESAS,

KONGRESAS, del karo
staigaus pasibaigimo, susi-
rinks anksciau negu buvo
nusitares. Manoma grys i
posedzius po Darbo Sven
tes, vietoje Spaliu menesio.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1945-08-24

Sis vaizdas parodo iris Japonus moksinnkus kure 1910
metals buvo nuvyke Berkeley Caf r sengesi bergzdzai
isgriebt Amerkieciu atomu paslaps Desineje Amer
kets Dr. Mcmillan, California Universiteto fzcstas,
donna duodas ems tras bet bevertes informacas. Gal
mai ape aou rekse Japonai patyre kai ju mestu
krito atoskos bonbos apona uzpuoe Pearl Harbor
uosta Gruodzio 7, 1941)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Velika Britannia

Dopisnik New York "Times"-a,
Clifton Daniel izvestava IL Lon
dona ma 10. marta da je "Ko-
munisticka" partija u Britaniji
odobrila Churchillovu ideju da
Sc u Britaniji odrzi koaliciona
uprava nakon poraza Nemaeke,
ali samo ne pod dominacijom
Churchillove K0nzerv ativne
partije.
"Komunisticka izjava", kaze
gospodin Daniel, "potstrekava
Labor partiju 'da poduzme ko-
rake "a ujedinjenje radnih pro-
gresivnih organizacija da hi pos
tigla glasacko jedinstvo i dobila
vecinu'".
Harry Pollitt, generalni sekre-
tar "Komunisticke' partije re-
Mastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Doha najveceg laganja
u istoriji

New York Times" ~izveStava
ia ie Arthur A. Ballantine. biv-
81 podsekretar Blagajne, "a vre-
me Hoovera, odrzao jedan 60
vor neki dan Ii New Yorku, pred
Women's National Republican
Club. ma 3 West Fifty-first
Street, II kome je osudjivao ideje
Henry Wallace-a, 0 zajamcenju
poslova "a radnike posle rata cd
strane drzaVe.
On ie rekao da kada drzava
iamci radnicima poslove, to Sc
mora ostvariti u 'ekonomsko
p~laniranje' i konacna posledica
bi verovatno bila drzavno pre-
uzimanie' preduzeca'. | da hi
bio i wise smesan on kaze ola je
to uvadianje Socijalizma. Pc ME-
govom mislieniu Sociializam ne
&c doci Cd jedan put, nego pos
tepeno, a ovo je nacin pc kojem
&c on doci.
fNastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

0 zahtevima ugljokopac:a ia
viii smo ranije.
| ako znamo da mizeriju uglio-
kopaca iskoriscavaju radnicki fe-
kerr II svoje svrhe, mi ipak cvrs-
to stojimo ma strani rudara, u
simpatiji sa njihovom borbon
protiv nesnosljivih okolnosti i
skapavajuee najamnice, koju ce-
ne zivota, kao neizbezna posle-
dica kapitalistickog rata i anar-
hiie, svaki dan stvarno snizaVa-
ju.
Mnogi CIO lokali, Il kojima.
pretpostav]iamo, imaiu izvesnog
uticaja "komunistickia Strajko-
lomci, izjavise Sc protiv Strajk7
j potsticu rudare da glasaiu pro-
tiv straika. pozivaju drzavu da
unapred preuzme rudnlke ! size
no tome.
Nasa poruka ugljokopacima
ieste, ola Sc bore. Neka Sc ne
p%restano bore. Neka otrgnu sve
sto mogu od kapitalistickih pro-
fita. Ako nemaju dobre organi-
zacije (sto znamo da nemaiu)
neka Sc bore i sd onakvom kak-
WI imaiu dok Sc bolja orsanizu.
ie. | konacno nela povedu cd
lucnu borbu "a u~niStenie ropstva
u opste - ukidajuci kapitalis-
ticki najamni sistem. A one, koii
su protiv njihove borbe neka
prezru IL dina duse. To su svesne
j nesves,le sluge kapitalisti6ke
klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Smrtni slucajevi cd raka
udvostru6ili Sc

Izvestaj il Washingtona cd %.
marta javlja da SUI smrtni stu
caievi cd bolesti raka, podvo-
struceni cd 1900. godine pa do
sad. Ito ne u broju slucaieva.
nego u postotcima II stanovnis-
tvu.
"Smrtni stepen cd raka". kaze
vest, wise je nego podvostru5io
Sc izmedju 1900, 1914, sa pros
lom godinom smrtnog stepena
rovecanim iznad onog cd 1913.
iZvestava Census Bureau danas
ma osnovi deset posto u prime
rima uzroka slnrti u ovoi zemlii.
Bureau kaze da ie stepen
smrti Cd raka u 1894. bio 1897
cd 100000 izracunatog stanov-
nistva, uporedieno sd 81 smrti
cd raka cd 100000 u 1900. i ste
penom Cd 124.5 u 1913"
Najvise smrtnih s%lucajeva cd
raka bio ie u drzavama New
England, 1853 cd 100000.
Tako je. Kapitalizam "prospe-
rira' ma ovom polju. Smrtni
slucajevi samo cd jedne bolesti
procentua]no 81 wise nego po-
dvostruceni u cetrdeset i tri 60
dine. A tako je i sa swim dru-
GIN bolestima. Medikalni uce-
njaci i kapitalisticki lakeji pri-
pisuju owl pojavu raznim apps
traktnim uzrocima, a nikako
drustvenom uredjenju koje je
stvorilo takve ekonomske prili-
Ike koje uvecavaiu smrtne stu
caieve i sire bolsti.
Nacija .je pretvorena IL jednu
ogromnu industrijsku masinu; u
nezdravi tvornicki zivot; p~oslovi
teSki radi sve vece intenzivnos-
ii rada, II. radi sve veceg izrab-
liivapja radnika cd strane kapi-
talisticke klase; otrovne hemije
i zrak u tvornicama; i, sto je mai
gore cd svega, mizeran ekonoms-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
verovanje Henry Webera

listicke s%anjooce, jer &c biti Il
,stanju uideti da je sam on bio
saniaoc. On &c uzeti> uceSca u
o%tkrivanju nojdramaticnije pri-
&c u istoriji coueka. =.
F.. ia %posmatram Jude gde
psuju 1 mrze posao koji ouaj
start suet ma Nth namece. ia
znam da &c priljke ~produziti da
postaju sue gore, da postoju go
re dok rat tece Il prGUcu svrSet-
ka, / mi cemo pasti u mnogo goru
depresiju nego sto je poslednja
bila. Oni &c sualjiuati kriuicu ma
razne rase "a njihouu sopstuenu
mizeriju, / borice Sc medjusob-
no. Suakako, mi cemo izaci IL
konfuzije sd nouim svetom (drAS-
tueno usaur$enijem) koji &c 3D.
gouarati potrebama danaSnjih
ljudi. tn &c biti Judi koji niece
hteti uzeti put koji lie nauka "a
Nth stuorila ger oni niece doci
u dodir sa onim sto cursto ute
m%eljuje njihoue misli. Suakako,
ia SAN siguran do cemo mi stati
Gsvrsto kao magneticna stena.
- Izvatci IL pisma Henry We
bera, "a creme kada je bio u
camp stockade, Camp Roberts,
California, 3. februara 1915.
weekly People, "a. marta
1945.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

ia sam imdo moi sud ali Jos
ne znam sta je rezultat. Bee OBJ
zird sta on bio, ia znam dd sam
ucinio dobru stuar. ia znam isto
tako kao Sto / III znate, da &c Sc
jednoga dana bliskoj buduc-
nosti srca ljudi podici do uisine
do sada NINA nepoznate. | nj
jedan covek, koda vidi potrebu
"a izgradjenje noroq sreta u ko-
jem dc ziUi, nece biti Il stanju
sakriti svoje izraze iii osecaje /
borice Sc "a ono sto je prauedno
be- obzira ma njegovu p~roSlost.
Novi sect mira I teznje "a sre-
com bice njegov cilj, / nikakva
90 sila ma sUetu niece moci "a
ustdviti. MI SUI Sivimo u oUom
sretu dok nismo reSili da izqrd-
dino noUi sect. Onda mi dobi-
je1no noUi pojam ziUota 50 na$im
srcimd puma ljubavi "a naSe dru-
gove ! pomaze'no ukazati i'm ma
put. VI Sc ne straSite jer vi znate
da innate posao koji trebate oba-
viti ma ovoj zemlji, a hiljade su
Dec pomrli cato $to smo mi bill
zaslepljeni cd drugih sila. coueL
poziUa sebe pred sud. Nike drugi
ne moe to uciniti "a MEGA. On
&c biti II stanju da pojmi gde
snao mi ddnas u zivotu. On niece
use gleddti ma mas kao ma idea
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Dan obracuna je tu'

ruske birokratije, takvi Sc clan
Ct ne bi pojavili. Ali ne one Ru-
size, koja je nekad svu krivicu,
kako "a ratove, tako i "a sva
druga Zala, naturena na radnic-
ku klasu i radni narod uopSte,
s~valjivala ma kapitalizam; one
Rustic, koja je govorila radnim
masama sveta: ako hocete da Sc
oslobodite ratova, izrabliivanja,
gladi i besposlice, tada obaraite
kapitalisticki poredak Leni-
move Rustic! On danas kroz svo-
Je spisaniie izrazava osecanie
Stalinove Rustic, koja Sc spri-
jateljila sa .jednim delom svets-
XIII pljackasa, protiv drugog de-
la svetskih pljackasa i zulum-
cara.
Ali i Stalinova Russia proSla
le i prolazi kroz razne stupnjeve.
Naprimer, ona ie 1899. godine.
kada je nacisticka Nemacka. pod
pritiskom unutrasnjih okolnosti.
bila p1isiljena da krene sa svo-
JON militarnom maSinom "a os-
vajanje tudjih zemalia, e da bi
mogla produziti zivot nemackom
kapitalizmu, zvanicno o%ptuziva-
la danasnje joj "demokratske"
saveznike, da SUI oni izazvali da-
nasnji imperijalisticki rat. Ali u
toku cd sest godina vremena,
imperijalistieki rat pretvorio Sc
u rat "a "slobodu" i "nezavis-
nost' malih naroda. "Demokra-
tije" wise nisu krive "a rat. nit
SUI samo Hitler i nemacki kapi-
talizam kriVi "a rat i ratne zlo-
cine, nego je celia nemacka ma
CHA kriva = radnici kao i kapi-
talisti. Tako nam govori zvanic-
ma Russia kroz pero (usta) G.
Ehrenburga!
Il donjeg citata citaoc &c mo-
ci videti kako pomenuti ruskl
pisac osudjuje celu nemacku ma
ciju "a rat i ratne zlocine:
"Ako Sc ikome [Nemcimal
covjek moe smilovati ma pute-
vima, onda to SUI jedino malena
djecica, podivljale nepomuzene
krave i napusteni psi i mack.
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

|hovog sadasnjeg strasnog rops-
iva. Bee ola postanu svesni kako
je to doslo, bez ola priznaju raz-
log zasto je katastrofa dosla, be-
ola priznaju cinovima njihovu "a
duzenost radnom narodu drugih
nacija ne moze biti opposite
MIA nemackim radnicima. Izgra-
djivati opustosene zemlje jeste
minimum koji nemacki radnici
moraju izvrsiti da bi pregradili
/ preporodili sami sebe."
Kmet odgouoran "a zlocinstUa
njegoUog gospodara!
Priznanje da nemacki radnici
pate cd ~"sadasnjeg strasnog rops-
iva" moe Sc staviti ma suprot
apologiji stallnistickom planu ola
Sc prisili nemacke radnike ma
nesto Sto ie Iavno kmetstvu. Ia
kodjer Sc mora staviti ma suprot
clanku u Daily Worker"-u cd
13. maja 1914. cd Joseph Stare
bin-a, sadrzeci ovo: "Nemce Sc
mora probuditi 0 njihovoj cd
govornosti "a Hitlerove zlocine.
Do stepena do kojeg Sc oni ne
probude, njegovi su zlocini nil
howl zlocini. Zlocinci Sc moraiu
kazniti = svi." clanak, pisan Il
(Nastavak ma 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Federalni radnici traze
povisicu cd Is posto


''hsi zo ohl'eo feoeEai
"olNels oi Nolo) u
siaou oieVeia,'oo usNojlo i re-
Nol"eiJ" AoJol Se @@f1leVa DO
i' pi"'e oo - poS'o SWIM
"''',''' ia0iiiCiiiid
ieA''oel 81 ha~e' q" WISE oo
poS'o l0o0i@liIi i7oihka ne
p,''''a wise W 9l7'o 8oolsilje
p'"'e coz sal1lo II pos'o primal
u p'eNo 'A'0'o I'D sooii'u.
roie' 'osd 80 se u'zl goll-
os'''e ''a ',''''iee ." 2'
'' '0~l pla'' Po I'd
'oN
"~','LN' ~ 'N5'eo" "" 0',i',
' '".Nii'
! ~'0 pl'
Nt"1 ''"'- PM "'
~ p~'
'''l'' ",a'''l7' A.i1'u "
-" - ".'" l5"" 'oo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

Dragutin Horvat, Antun ORA
gutin Balic, Viktor Fosnaric,
Dragica Pavlovic, Franjo Bede-
kovic, Josip Svetlic, Toso Tonic,
Jovan Zlatko Grabonja, Franjo
Cerinski, Stjepan Veidner, Mar
ko Savric, Viktor Ceder, Franjo
Gorulic, Dusan Matesic, Josip
Piskor, MILO Jurkes, Albert Sc
yer, Zvonimir Lus, Gizela LUIS i
Tomo Buzmoglija.
Primetili ste da SUI medju ime-
nina i dive zenske. Nacisti kazu
da SUI to bill "komunisti" i da
SUI vrsili sabotazu.
Druga vest, il 18TH izvora cd
70. marta javlja da SUI u Beo-
grad stigli prvaci UNRRA-e. =
toj grupi nalaze Sc i diva vojna
generala, jedan americki, gene
raj Sades i jedan britanski, ge-
neral Hughes. Delegaciju SUI do
cekali ministar inostranih della
Subasic i grupa jugoslavenskih
ministara.
Ova diva vojna generala nago-
vestavaju da hi oko delenja hra-
ne "pomoci" u Jugoslaviji, jos
moglo doci do neprilike izmedju
UNRRA-e, i jugoslavenskih Was
ii. u ostalom, tesko je reel kakee.
planove tt general imaju "a de-
lenje pomoci i koliku vojnu "po-
moe" oni nameravaju useliti IL
Jugoslaviju i Sta SUI njihove po-
liticke svrhe.
Ali nj Russia ne drema. l ona
Sc uvlaci sve wise u Jugoslaviju.
Pored toga sto Sale izvesnu pc
moe i sto je njena militarna sila
ma sve strane zemlje, ona vee
Sale i razne komisije. Jedna cd
tin komisija (za stalnu trgovinu)
stigla je neki dan u Beograd.
No, sasvim je prirodno da stva-
ri ne mogu bas tako glatko teci
u TOT borbi oko sierra uticaja;
oko politickih jasala "a razne O.
portuniste i oko raznih suprot-
nth kapitalistickih interesa.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Stalinisti traze radnike-
kmetove

Nacisticke vodje nemacke ka-
pitalisticke drzave i domaci i
strani funkcioneri Kremlina sla-
zu Sc o ratnoj "krivici" nemackog
naroda.
Nacisticka linija bese izveste-
ma cd Ureda Ratnih Informacija
ma 81. januara ma osnovi clanka
u "Das Schwartz Korps', sluz-
benom organu Himmlerove Oda-
brane [Elitel Garde. Saglasno
U. R. l., Himmlerova novina je
"korila hence koji podrzavaju
ratnu nevinost da &c izbeci sa-
veznicko kaznjavanje i ola i'm je
rekla da oni moraiu staff w
naciste jer, 'stvarno, u Nemackoj
nema "nevinih"'" "C1anak
'Schwarze Korps'-a sledio ie owl
liniju proglasujuci ola dok neki
'nevini jaganjci' nisu navestili
rat nijednoj zemlji i davali Same
toliko nemackom ratnom napo-
ru koliko su morali, oni ipak mi
SUI odrekli ma kakvu debit po-
vucenu liz rata iii Nacionalnog
Socijalizma."
Ocitost svrhe nemacke kapita-
listicke drzave IL propagiranju
owe linije u sadasnje vreme ne
treba nikakva komentara osim
samo ola recemo da je linija IL
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

XII zivot radnika, koji moraju
provodite uz malu, iii nikakvu
najamnicu. | rezultat je trule-
ME j opste propadanje radnog
covecanstva.
Krivica ie samo Il kapitalizrnu.
Rapltallzam sc mora uniStiti.
Tada &c Sc j bolesti moci suzbiti
i smrtni slucajevi procentalno
smanjiti, a zivot uciniti lepSim
i dugotrajnijim.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
Finska

Prvi i "slobodni" izbori u
"oslobodjenim" zameljama u O.
vom ratu, odrzani SUI u Finskoj
10. marta. Izbori SUI bill "a finski
parlamenat. Komentarisuci IL
bore uvodnicki, kaze New YORK
times, cd Is. marta:
"Rezultati izbora bill SUI u
mnogo kao sto Sc moglo i oce-
kivati. Nova Popularna Demo-
kratska partija, koalicija grupa
simpaticnih prema Rusiji i koje
nisu bile predstavljene u starom
parlamentu, dobila je pedeset i
jedno mesto = vecina cd Nth IL
gledno ma racun Social Demo
krata, koji SUI izgubili trideset
mesta, zadrzavSi pedeset i dva...
Levicarske vodje izrazavase ra-
dost O ishodu, uvereni da &c oni
moci naci osnov ma kojem da ra-
de zajednicki sa Social Demo-
kratima da ucvrste vecinu koju
bi te dive grupe tada imale =
103 IL verovatno 200 glasova."
U izborima SUI izgubile mnoga
mesta razne reakcionarne ! kon-
zervativne partije.
Ovde Sc takodjer vidi da izbo-
re dobiva ona grupa iii struJa
koia lie doSla ma drzavnu kontro-
lu pre- izbora. l partije koje nj
postojale nisu ranije cd jednom
iskacu kao pobednice. Ovo je
narcotic znacajno u Finskoj gde
je anti-sovjetsko osecanje bio
jake veliko sve do sada. To je
razlog zasto sve zavadjene CRU
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

misljena da Sc dobije potpora
naroda "a poslednju militarnu
fazu rata i "a siedecu politicku
fazu "a vreme koje nemacki ka-
pitalizam ocekuje ola planira "a
ono sto je Hitler nazvao ma 4.
februara, "konacna pobeda ne
macke rase."
Gospodin Roosevelt je ucinio
razlikh izmedju nacista j ne
mackog naroda, y praksi, daka-
ko, politika armije S. D. u oku-
piranoj t~eritoriji jeste da su "svi
Nemci - ne samo nacisti - Cd
govorni.' Ovo je takodjer linija
ruske drzave i njenih propaga-
tora Il ovoj zemlji.
"Originalni grehs je u tome, Sto
81 p%ostali zrtue nemackog
kapitalizma.
New York Daily Worker,
sluzheni organ 'Komunistickog
Politickog Udruzenja", imao je
da kaze ovo ma %. februara, o
planu ola Sc upotrebi prisilni rad
nemackih radnika "a ponovno
izgradjenje opustosenih evrops-
kin predela: "Ovo je, u stvari,"
pisao je Hans Berger u stalinis-
novini, "jedini nacin da Sc
nemacki radnici oslobode cd nil
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29

no i namerno vrSili zlocine i
plja6ku mad porobljenim narodi-
ma cd strane nemacke militarne
masine. l, prema tome, S NINA
Sc treba "obracunati" "a poci-
njene zlocine. Izuzetak cine ma
la djetica", prena kojim treba
biti "milostiv".
Kad G. Ehrenburg tako osu-
djuje celu nemacku naciju "a
danasnii rat i ratne zlocine, on
ne izrazava svoie licno osecanje,
nego osecanje ruskih vlastodr-
zaca. mace ako bi bio drukcije,
ii. ako to ne bi bio osecanje
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
P. S~iepceuic:

Pod gornjim naslovom, SOW
jetski pisac, lila E%hrenburg, Ia
pisao je clanak, koji Sc pojavio
u ovdasnjoj stalinistickoj novi-
nj, "Narodnom Glasniku." Cla-
nak ie adresiran ma hence, ne
ma nemacku kapitalisticku kla-
SUI, ma meme vlastodrzce = ma
ciste, = koji SUI zapoceli danas-
ME krvavo kd1o, nego ma nemac-
ku naciju kao celinu.
Prema g. Ehrenburgu, svi SUI
Nemci krivi "a danasnii rat i
"a ratne Zlocine. Svi su oni sves-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
S0vjetska Russia

Vest IL Moskve cd 81. marta
Javlja da je Sovjetska Russia
poduzela jos jedan korak u prav-
Gu uvadjanja, iii ucvrscivanja
prlvatne svojine. Naravno, pri-
vatna svojina Sc u Rusiji ne mo
re povratiti sa jednim udarcem.
Otuda birokratija poduzima pos
tepene korake.
New York Times" izvestava
u vezi sa tom odlukom: "Novi
sovjetski zakon "a nasledstvo be-
Sc usvojen cd Presidijuma Vr-
hovnog Sovjeta S. S. S. r. Zakon
je izradjen da zastiti prava DO
sednika osobne svojine j da Is
tovremeno ucvrsti porodicne We
re.
Oval znacajni razvitak Sc O.
pisuje da je TEX jedan dec ops
teg sistema mera Sovjetske DR.
ave U pravcu zasticenja prava
ss6lih gfadjana.
"Raniji zakon je ogranicavao
moguce nasledstvo ma direktne
potomke iii ma poprimljene po-
tomke, zene iii muzeve i siro-
masne ovisnike. Now zakon pro-
siruje ovo ~ukljucujuci roditelje,
bracu i sestre i uvadja novu
procedure "a raspodelu ostav-
lienog vlasnistva, dajuci prvens-
two direktnoj rodbini."
"Zakon takodjer dozvoljava o.
sobama ola ostave svojinu jed
nom iii nekolicini naslednika kao
i javnim organizacijama, ali os-
tavljac ne SINE lisiti svoju malu
decu iii besposlene naslednike
njihovog pravicnog della.
~ otsustvu razjasnjenih le-
galnih naslednika ostavljac mo-
re ostaviti svoje vlasnistvo ko-
mu god on hoce."
Interesantna vest, Ear ne? u
cvrScivanje porodice, prosirenje
prava ostavstine, drzava Ii drus-
two ~ ne prisvaja nista sebi;
da je to TEX jedan dec Cd celoga
sistema takvih mera, koje &c jos
slediti; i, u "socijalistickoj' Ru-
siji, bice i besposlenih, koje Sc
ne SINE lisiti prava nasledstva.
Ne mirisi Ii to sve onako ka-
pitalisticki, sa svih strana?
Verovatno da cemo imati JOS
malo wise da recemo o ovoj stva-
ri drugom prilikom. A mozda &c
j tai "sistem mera' naskoro is
kociti ma povrsinu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-29
kroz kapitalisticku Ameriku.
Rudari &c glasati u pitanju strajka

Ako Sc ne postigne nagodba izmedju predstavnika United
workers OF America, (rudarske junje) predstavnika Wade
! uslJenlh kompanlja, II pregovorima koji Sc sada vode u NLRB
u Washlngtonu, u sredu e. marta obavi &c Sc glasanie mediu
ugjokopacinna,d dali da idu ma strajk iii ne. U glasaniu &c ucestvo-
vati 4250O0 kopaca mekog uglia, koji rade u 700 ugliokopa ? koii
Sc nalaze u 100 geografskih distrikta.