Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-07-11
JOsKO OVEN:

VIsnostl. Dan Je bill lep. Re ZJu-
traj je izgledalo, da ne DO pre-
yroc.
In kot je re stara navada, ie
bill ia dan tudi letos praznovan
S streljanjem in S paradami. Tu-
di v naSi mali naselbini (Cla-
rendon Hills, kjer zivimo, je
bio streljanja re cd ranega jul
ira. Je pac to dan "a mlade in
stare otroke. Strelias lahko
brez skrbi, ker je tega dine vsak
pok patrioticen.
Cetrti julij je tudi "a mas We
likega pomona. Znaci ustanovi-
tev velike republike, katera je
V malo vec kpt v poldrugem sto-
letju postala ena najmogocnej-
Sin draw ma svetu. Ia dinami-
chi razvoj takozvane kapitali-
sticne industrijalne demokraci-
je ina svoj zacetek V revoluci-
ii, katere simbol je ia prank.
To, ola je tisoce nash ljudi do
bio zavetje V Mi in marsikdo
kos zemlje, in da SO vsi skupaj
pomagali ~graditi to ogromno
bogastvo, S katerim Sc sedaj Sc
verna America upraviceno po-
naSa, je tudi resnica. In nihce
ne more trditi, da ii nasi liudje
MISC bill dobri drzavljani. Bill
so, kot SO Sc danes.
Tisoce sinov nash izselien-
cev Sc je borilo in Sc Sc bori V
tel, kot SO Sc borili V preisnii
svetovni vojni. In nj ga bojisca
pc vsem Sirnem svetu, XII ne bi
bilo napojeno S krvjo nash 81
nov. S tenn smo 81 gotovo "a
sluzili, da Sc smemo nazivati "a
ameriSke drzavljane.
PR mas in v start dOmOvini
Kot je re obicajno, kadar tn
praznujemo 4. julij, Sc oh enem
vrsi mnogo piknikov ter raznih
drugih zabav. Ma Min govorni-
XII poudarjajo zasluge ustanovi-
teljev, ma unijskih zborovanjih
pa Sc govori tudi o potrebi pc
izboljSanju delovnih razmer, o
staVkah, o vojni, 0 sinovih in
hcerah, kateri SO ma raznih bo-
jiscih, O mrtvih, katerih ne DO
vec nazaj, in o zivih, XII SO V bit
kah bill trajno pohabljeni. In
poleg vsega tega so govorniki
razglabljali tudi O miru, XII mai
sledi tel vojni. Pa o problemu
brezposelnosti, XII pride pc vsa-
XII vojni. In o stoterih drugih
stvareh.
Ma slovenskih priredbah so
4. julia govorili tudi O nash
krajih, XII smo Jill zapustili pred
tridesetim in Stiridesetimi lett.
In kadar senci dreves zaori
slovenska fantovska pesem, XII
je neizogibna, kadar Sc par ma
sih fantov snide kje pod drew
jem pri cast piva - takrat Jill
misel nedvomno povede nazai
V rodno vas. Morda je njena sill
ka lie Sc moten posnetek IL dav-
min dni, ali pa Sc ii prikaze V
vsej jasnosti, ko 81 pr delu V
tovarni, ali v rudniku. Postane
tt pred ocmi ziva in cudovita,
kadar tie noga zanese V naravo
in cujeS naSo pesem. In oh taxi
priliki Sc marsikdo vprasa: "Sta
moi oce, matt, Sc Viva? In pa
sestra ter brat? Ali sem Jim po-
magal, kot hi bila moja dolz-
nost?"
To nj vpraSanje mojega ali
tvojega oceta, brata ali sestre.
To je vpraSanje tisoce sester in
tisoce bratov, XII so danes v po-
trebi.
Ko sem cital grozne opise to-
lovajstev, XII SO jih uganjali ma
81 in nemski faSisti, - kako so
morrill, in pozigali pc naSi Do
lenjski, Belokrajini in drugih
krajih slovenske zemlie, mi lie
skoro kri zledenela. Kako neki
je mogel mas slovenski clovek
pasti V tolikSno nizino, da ie V
imenu we're in fireria klal, DO
zigal in pa moril svoje lastne
otroke?
Same zavest, da je bilo takih
izdajalcev lie peScica in da ie
ogromna vecina nash Iiudi sta
la ma strani junaSkih partiza-
nov ~ L~