davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1945-10-26

million dollar advertising fund
would bc 20 salt IL away for fu-
ture use or confine the appeal %
thf promotion ~ Industrial de-
NnlnnFnnnt
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26

zgodovinskih dob naseljenci po
sedanjih slovenskih krajih); ne
plodno kovanje skupnega >slo-
vanskega jezika IN maj raise po-'
mislijo, ida le slabo poznamo
jerk, XII nam ga je Bog dap'. In
koncno so Sc morale zrusiti vse
.umetne in nasemljene stavbe
"skupnih jezikov' pod tezo Mi
klosicevih del, v katerih je pri-
Sci vsak xiv slovanski jerk do
popolne veljave, maj ga he govo-
ri vecmihjonski ali samo pol
drugmilijonski narod.
Tako je obvarovalo Miklosi-
eevo trezno znanstveno delo mas
slovenski knjizevni jerk pred
izrodki. Mozje, XII so polagoma
ustavili naso pisavo - L. Sve-
tee, FIR. Levstik, A. Janezic,
Franc Levec, M. Valjavec, M.
Pletersnik in drugi, - so bill
vsi njegovi ucenci, ali so sc vsaj
ravnali po njegovih naukih.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
A Elk IA
c.. N.

Ko je bill Mark Twain v svo-
j poletni hisici ma oddihu, je
postal svojega slugo k sosedu S
prosnjo, maj mu. da tisto knji-
60, katero je nedavno videl pri
MEM v knjiznici. Sosed mu je
pa sporocil,- da on sploh nikoli
ne posodi kake knjige, pac pa
maj gospod Twain sam pride in
81 maj knjigo ogleda v njegovi
knjiznici. Kmalu zatem pa je
sosed postal slugo, ali hi mu
Mark Twain posodil skropilni-
co. Mark Twain je to priliko IL
rabil "a maseevanje. Dal je slu-
81 hstek, kjer je bilo napisano: ::
"Jaz sploh ne posodim nikoi
kakega vrtnega orodja. A 60
spod sosed bi mogli priti k me-
nj in lahko uporabite mojo skro-
pilnico !po mojem vrtu, kolikor
hocete." &
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
MODA TUDI v VOJNEM
CASU NE POCIVA

V mestih zahodne Europe so
Sc v veljavi strogi predpisi GLE
de zatemnitve NEST. Cestna raz-
svetljava je kaj skromna, svet-
lobne reklame nj vec, izlozbena
okna ne prizigajo vec luci, avto-
mobili in motorji vozijo brez lu-
ei, IL nobenega okna, nobenega
stanovanja ne sme svrkniti
svetel zarek ma ulico. Seveda je
YES promet temu primerno po-
casnejsi in zlasti v veGerih, ko
nj meseca, Sc vse giblje kaj pre-
vidno in oprezno. zepna bateri-
ia je teh razmerah postala ne
nadomestljiva, pa Sc te Sc je
treba previdno posluzevati, da
ne posveti prevec naravnost v
"oko postave', XII ne SINE opa-
ziti 'nobenega svetlega zarka,
pa maj velja kar hoce Izgo-
varjaje sc ma to stisko je ne
nadkriljiva moda iznasla novo
sredstvo, da zenske v temnih
vecerih opozarjajo okoli nase:
'zarede klobuke.< To je sicer ma
vaden zeiski klobuk kakrsneko-
Ii fantasticne oblike, lie okrasen
je umetnimi cvetlicami. v teh
cvetlicah pa je nova iznajdba:
prevlecene so z neko snovio, XII
fosforescira, t. j. podnevi vsrka-
va svetlobo, v temi pa zari in
Sc sveti (kakor stevilke ma ne
katerih urah). Pa tudi te cve-
tlice so tako postavljene ma klo-
buk, da Sc ne svetijo navzgor,
da iznajdijivih zastopnic meme
ga spola ne hi ugledal kak
bompnlk, ampak sVetlJo samO
naprej in tako utirajo pot tudi
skozi gnece. Poznavalci mode in
z MO zdruzenih stremljenj pra-
vijo, da imajo ii klobuki Sc ve-
liko bodocnost, vsaj do konca
vojne, &c Sc ne b o d o ohranili
tudi Sc potena, ko bodo ulice ze
razsvetljene. Tako SO spet zen
ske dobile neko prednost, cello
" tenn tako viharnem casu. Sc
daj 81 ustvarjalci mode belijo
glave, kaksno luc hi dali mos
kim, cigareta menda sveti pre-
wee ma vse strani
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
VrabGeva zenitev
v Euclidu

MOI in zena sc nikakor nista
mogla sporazumeti, katri ina
prednost - vrabec ali robin.
MOI je povdarjal, da ko solnce
gorkeje posije, pride naznanit,
da je pomlad tukaj. zena pravi,
da je res prisel naznanit, ali po-
mladi Sc ne bo. Kadar bos videl
vrabce, da Sc v jatah podijo
okrog, to nam daje znamenje,
da Sc zenijo, in t krat sc bo
lahko reklo, da je pomlad tu-
kaj.
Mozu nj prav pa reee: Vrag,
pocitira Sc vrabcevo zenitev.
Yes kaksno skodo mi delajo
okrog hise. V zlebovih mi ma
pravijo gnezdo, in ko pride ma
liv, ga odnese navzdol, kjer OBJ
tici v krvini in voda udari cez.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26

e izredno dohro obiodlo in ud jagged in grozdja je bo
v izobiiju. ".t -@#x,--t 7.
Pc kruhu Sc navadno sodi kaksni casi prevladujejo
V dezei sloveniji je danes zelo malo kruha Kvasa
spoh nj mogoee dob in kar js domaGega zelo slab.
Cvilist uzvajo bosi kruh nego yojaki Vojaski kruh
komis je tezka masa, podohna pecenemu batu, poe-
sanem otrob - in e neuzten Toda kadar 6ovek Ia
Gen. pogoltne Tud ia uh e povzit do zadnje drob
tnce das e nesan zamesen brez kvasa il grobe koruz
ne moke kateri veash Sc celia in pleva Mali
hebcek takega kruha e nanenjen srm vojakom Rabbi
b ga lahko mesto granae kaj teak e zados da hi
detega cloveka zbil ma tia 49,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
UREDNlKOVA PO$TA

Vidis, da je to samo "a skodo "a
drugega pa mic ma svetu.
lena nau ugovarja: &c take
mislis, 81 pa v zmoti. Vrabec te
v TAKEN slucaju samo .opozori
ma tvojo nemarnost, da je cas-,
da 81 pois6es zico in jo spleti v
obliki zarnice in jo postal mad
odprtino. Vrabec sc potem ne bo
vec vgnezdil v krvini zlebova in
VISA rlavlaka Sc DO ustavila ma
vrhu;- v jeseni postavis lestev
in zleb oeistis, in ako potrehno,
ga tudi prebarvas. Torej, vidis,
da je vrabec kos gospodarja pri
|hisi."
"Tega je pa dovolj," sc MOI
razjezi, "vzamem pusko in jih
postrelim kot muhe, ker tudi nj
SOFA kaj drugega prida. Ali me
razumes zdaj?" :.
"Da, da, te razumen1, ali tvo-
ia sodba je popolnoma napac-
ma. Ko bi Sc ii v cello stvar bolj
poglobil, pa bi bila tvoja sodba
vse kaj drugega. Samo pomisli
kaj ia tvoj robin napravi ko-
ristnega drugega kot, da vlece
tiste crve iz zemlje. Enega po-
tegne, drugih sto Sc rodi. Po-
glej kaj tt napravijo tvojo
eesnjo. Kolikor eesenj tt ne po-
jedo, pa jih sklatijo doll, tt pa
preklinjas okrog ME. To je IT,
sti preljubi tvoj robin, medtem
ko vrabci brez stevila vsako-
vrstnih mrcesov polovijo ma le-
to. In poglej ga, ia je mas tova-
ris, najsibo poleti ali pozimi."
MOI Sc pricne cehljati "a use
som, ali zena nadaljuje:
"Pomisli, malo mrzla sapa po-
tegne, robin nam fige pokaze
pa odleti. Ravno tako Sc mi vi
di kot stara jugoslovanska gar
da. Sc Hitlerjevega strela MISC
slisali, pa so jo ze odkurili.
Ustavili so Sc sele nekje ma An
gleskem."
MOI je postrani pogleduje,
zena pa kar nadaljuje.
'Vrabec Sc mi ividi pa kot ju.
goslovanska osvobodilna fronta
VISA Hitlerjeva silas jo nj potts
nila cd domacega ognjisca. Raw
no obratno."
MOI vstane, hodi gori in doll,
konecno Sc ustavi. "Se nikdar
mi nisi razodela tvoje daleko.
vidnosti, XII jo posedas. Prav
imas, vrabec maj zivi.'
S pozdravom
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
PoroGilo SANSa SO in
JPO.SS Y Clavelandu

v januarju so Sc zdruzili po.
stojanki in Sc sedaj posluje pod
imenom SANS st. 80, knjige pa
Sc vodi loceno. v februarju SO
darovali "a takojsnjo pomoc sle-
deci: Drustvo Vodnikov venec,
147 SANS $1OO; Nanos st. 264
sNPJ $25; soca st. 26 sDZ $25;
Frank Rich 500; po $40: Com
munity Welfare Club, Mrs. M.
Zaverl, John Mocnik, Mr.. in Mrs
Frank Fatur, mesto venca "a
pokojnim Frank Kapel il Char.
don Rd.; po $500: drustvo 13s
SNIP in Matt Hehberger, Mrs
]. Kozel $500; Anton zeleznik
$1.00.
Il Salem, O., je postal Frank
Hrvatin vsoto $500. Darovali
so sledeci: po $500 John Kri-
zaj in zena, Joseph Celin in ze-
ma in druzina Mihevc; po $40:
drustvo Sloga, Progressive Slo-
venke, krozek 10, IL blagajne
$500 nabrano me d elanicami
$3.50, skupaj $3.50. stana Sto-
mar in Frank Kordon, Ana Do
lenc So. Pc 81 Amelia Bene-
dix in Frank Hrvatin; po 81:
Marko Kastelic, Anton Stajko-
vic, Josip Gabric in Frank Ko-
rant SOC.
Nabiralec John Centa nabral
$68.OO. Darovali so sledeci: po
$40: John Asseg in Ivan Ceh
po IS: Anton Valencic in Tho
mas Germak; Pc S.. Frank A.
Krayc, Max Rahlin, Ivana Kers-
manc, Henry Kersman, Ernest
Feldman, A. B. Connolly, H. o.
Brinker in Mary Zallen. Pc 81:
Joseph Gasnik, Louis Intihar,
]. Miller, Bill Westropp, M. Eli
senberger, A. ]. Rosch, J. Ma
rocco, Charles Fran kel, A.
Oblock, l.. L. Piper, w. Butler.
Sci. Bernstein, Peter J. Wagner,
w. M. 5Greenberg, N. S. Rosen-
VOTERS, Joseph F. Furlan, Vic.
tor Kovacic, Mathew Mesec, A.
Kosele, John G. Swern, Margie
Connolly, Mary Gornik.
Ia SANS SO prispevali v fe.
bruarju: Drustvo Naprej st. 5
SNPJ $25.0O, drustvo Cleve.
land st. 126 SNPJ $1,000, Vim
cenc Salmic $500. Po $500 J.
Markic in Johanna V. Mervar.
V imenu postojanke st. SO
SANS iskrena hvala vsem da.
rovalcem kakor tudi nabiralcem.
John Pollock, blagajnik,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
SRCE MA PRSIH

Y neki kodanjski porodnisni-
ci Sc je rodil otrok, XII je incl
srce ma zunanji strani prs in je
zivel nekolko ur. Podoben pri-
mer Sc je zgodil pred lett v Zed.
drzavah in otrok je ta.krat tudi
umrl.
a " .-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
Mirko G. Kuhel:
Mirko G. Kuhe
Sloueniijia U borbi "a suobodo
Xxx.
Tragedija zenskega spola

Najvecja nesreca "a narodno zdravje sloveniji je
stanje zenskega spoa Odkar e stare domovino okupra
sovraznk in e proti MENU razvl ljudski odpor,
zenske podvrzene snemu dusnenau naporu Srah in bo
pred izgubo domacie in nhovih dragh nepopisno
trplenje in pomankanje preeca nevarnost in izposav
lenje snr klanje in uori skrb in zalost vse to je
povzroco spremembo zensk naravi Ma tisoce
zensk in deklet e zgubo funkcijonirane spoil
nih organov Marskaera zenska ze dive in m leta nj po
cuta mesecnega pera. vseh takih slucajih zdijo
zenske debee in clovek bi misli da
sanu. Slovenska dekleta MISC bia Sc nko tako de
bella, kot seda zlasti mlajse deklice Ijeme redke
Mnogo dorastlih deket Sc nj imelo nobene izkusne
n1enstruiranjem Angesk vojaski zdravniki ia
enomen izredno zanmal in nesteto sucajev preska
Ugotovil da sponi organi mnogh dozorelh zensk
razviti komaj toliko, kot pri desetletni deklici.
Ia problem della velike skrbi partizanskim oblastem
kat predpogoj vsakega naroda e zdravo in cvrsto
stvo Toda edna pomoc odpravo ega zaostnega sta
MIA dogoraen poeitek in Tega pa zalost danes
Sloveniji nj.
Sanitacijske razmere
prirneri American XII navajeni vzeti kopelj
najman po enkrat teden hi covek sodil, da so Slo
venci Evropi nesnazni in necisti udje Koko jih je
XII sploh iao kako priliko kopel edensko ali kakrsno
kol? Zlasti sedanh vonih razmerah Toda navzlc tel
neugodnost Slovenc snazn Vecna zensk in orok no.
dl okrog bosonoga in noge umvao vsak dan Bohe in
us velka nevarnost med voak in partizan smatrajo
ODE sovraznice. Najbrz jh pomankuje tu
di poseljah Toda temu polozau je krvo pomanjkanje
mila, katerega osvobojeni Slovenji spoh nj Covek
obcudovati nase roake, XII ostai snazni in
cist cetudi e pomanjkanje mla napravilo umivane
lk napor Ze eta Sc nekater umivajo vodo toda
to h cd snage zadrzue &c zel kater zaveznskh Off
clrjev imet svoje perilo oprano, preskrbet
praln prasek In ker je tega zmankalo re davno
morali zadovolti pranjem brez mla Skokce in lazce
pa MISC pogos poav med slovenskmi kmeti normalnh
cash in cim zbolsao DO konec tdi e nesna
ge
Slovenske hse po dezeli obcajno ciste in snazne
brez razke, ali e gospodar bogatn ali sromak Sobota
e dan ribana csena. Tia morajo svetiti cd bene
Postee napravlene vsako utro in redk sluca da
bi bile kakem neredu. Mize in stoli cist
posode nj na mixer. Okenske zavese, vecnoma doace
ga zdelka oprane in epo zkane VISA snaga in red
della bivane kmeckh hisah pretno hrano pa vabljivo
in prikupno Ko ponavad je velia hsa Sc vedno obed
nica spreemna soba in spalnica kotu je navad
no razobeseno raspelo obdano bozjim podobam raz
mimi verodostojnimi spricevali canov druzine
Ziveza je bo lansko leo Sloveniii Sc prece toda
hrana je navadno in ista Voak goso'z govedino
in krompirjem po dvakrat ma dan zautrek pa
vra prezgana uha Ia cviiste je gavna hrana mocnik
zganc in polenta Ia spreembo pride mizo tud fizo
in cebula poe pa soata Lansko eto e sadne drew
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26
Dr.. Franc MiklosiG

/
Med Ljutonerom in Jeruzale-
MON, najslavnejsim nasim vim
skim vrhom v Slovenskih gori-
|cah, lezi Radomerscak, kjer Sc
je rodi! Franc Miklosic 90. no.
venmbra 1913 Gorniku Jurju in
njegovi zeni Zobovicevi Vim
,skega vrha pri sv. Miklavzu.
Ljudsko solo je obiskoval v Lju-
tomeru, kjer je MCCOY o6e krc-
maril v lastni hisi. Leta 1924 je
.odsel Miklosic v Varazdin, dovr-
Sill tam prva dva gimnazijska
razreda, ostale pa v Marlboro
ter Sc podal cd tod ma univerzo
v Gradec, kjer je postal 1888
doktor modroslovja in bill nekaj
casa tudi pomozni ucitelj mo-
droslovja ma graski univerzi.
Leta 1888 je zapustil Gradec
in odsel ma Dunaj, da bi Sc po-
svetil odvetnistvu (juridicni do
ktorat 1840). A ko je mladi od-
vetniski pripravnik odsvetoval
nekoc kmetu pravdati Sc, mu je
predstojnik prerokoval, da ne
DO nikdar dober odvetnik in mu
svetoval maj Sc lott drugega po-
sla. To Sc je 'tudi zgodilo. Ma
Dunaju Sc je seznanil Jerne-
jem Kopitarjem; kmalu sta po-
stala prijatelja, Sc redno shaja-
la ter Sc pomenkovala o jezi-
kovnih vprasanjih in ko .je po-
stal Kopitar vodja. dunajske
dvorne knjiznice, je preskrbel
Miklosicu istotam sluzbo. Kopi-
tar, XII je umrl isto leto, nj vec
docakal leta 1849, ko Sc je ures-
nicila leila, XII jo je gojil ze pred
tridesetimi lett: ma dunajski
univerzi je bila ustanovljena
stolica "a slovenske jezike in
slovansko knjizevnost; "a prve-
ga profesorja je bill imenovan
Fr. Miklosic.
Sledila so leta neumernega
znanstvenega della, sledila so od-
ikovanja in priznanja cd yseh
strani. Postal .je prayivclan du-'
najske akademije znanosti, bill
je rektor universe in dobil ded-
no plemstvo. Njegovo sedem-
desetletnico so slavili vseuci-
liski tovarisi, ucenci in prijate-
LII; dobil je odlikovanja IL Fran
cije, Rusije, Rumunije, Srbije in
cd drugod, tudi v Ljutomeru SO
slavili velikega rojaka. Pc vsem
svetu je zaslovelo njegovo ime.
Leta 1885 je stopil Miklosic v
pokoj in umrl Z, marca 1891.
Pokopai so ga ma Dunaju. Med
venci, XII so pokrivali njegovo
krsto, je bill tudi venec sloven-
ske matice, pri kateri ie bill cast
nj clan.
Miklosic je bill Vrazov vrst-
mix; tudi on Sc je navduseval "a
knjizevno vzajemnost Slovanov,
pisal v graskih listih pesmi in
nameraval Vrazom izda jati
"Metuljeka", kateremu maj bi
dal Vraz pc Miklosicevih bese-
dah "gobec", Trstenjak "noge", !,
Mlklosic "truplo", Preseren pa
"peroti". Ma splosno so bila ME
gova graska leta doba ucenja,
obvladal je razen nemscine in
slovenscine, tudi latinscino, sta
no in novo grscino, anglescino,
italijanscino, francoscino, poli-
scino in druge slovanske jezike.
o graski dobi pravi Miklosic !:
"Kovali smo velikanske nacrte:
Vraz hi incl pisati primerjajo-
ei slovar, JAZZ pa primerjajoco
slovnico sloyanskih jezikoy I"
Miklosicevo znanstveno delo
obsega yes slovanski svet. ze
njegoya prva della nam ga ka-
zejo kot samostojnega ucenja-
ka. Svoje delo je osredotocil ma
oslovanski jerk, ali ka-
kor ga sam imenuje, ma staro-
slNvnn S1in1 fn "a ioz;l> :, bate
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-03-26

Sravu pO MIN ODSlren SlOVar. >
oslovenscino je primerjal Ii
We slovanske jezike, pricel 2 gla-
soslovjem bolgarskega jezika,
XII je bill prvi poskus podati sli-
ko bolgarscine v Miklosieevi do
bi najmanj znanega slovanske-
ga jezika ter nato primerjal
ostale slovanske jezike s staro-
slovenscino. Tako je nastala ME-
gova primerjevalna slovnica slo-
vanskih jezikov, XII je dorasla v
veliko, Stir debele zvezke obse-
gajoce delo, XII obravnava gla-
soslovje, oblikoslovje, besedo-
tvorje in skladnjo stavkov vse
slovanskih jezikov. Primerial je
slovanski besedni zaklad in is
kal posameznim besedam skup-
nj izvor; tako je nastal njegov
etimoloski slovar slovanskih .je-
zikov. Preiskal je tujke v slo-
vanskih jezikih, turske tuke v
juznovzhodnih in vzhodnih ev-
ropskih jezikih, slovanska NEST
ma in krajevna imena. Zanimal
Sc je "a narodno pesnistvo, fla
sti "a srbske pripovedne pesmi
in tudi "a neslovanske jezike.
Raziskoval je slovanske sledo-
We v rumunscini, novi grscini,
albanscini in madzarscini, (rav-
no sedanji vojni imamo prili-
ko -videti te sledove ma alban-
skin bojiscih), ter opisal govor
evropskih ciganov. +
Ia ono dobo pomenjajo Mi
klosieeva della ogromen napre-
dek in prinasajo move, do tedaj
Sc nezaslutene ugotovitve, XII jih
je dobil ma podlagi primerjalne-
ga jezikoslovja. Njegova d el a
tvorijo Sc zmeraj podlago raz-
iskovanja slovanskih jezikov.
Najboljsi dokaz "a to je p a {
dejstvo, da so Sc po vojni KRAFT
komalo ponatisnili veliki deli
njegove primerjevalne slovnice
sloVanskih jezikov, njegov GER
kvenoslovanski in primerjalni
slovar slovanskih jezikov.
Odkar je prisel Miklosic ma
Dunaj, nj bill slovenskim sve-
tom vec tako tesno vezan ka-
kor Gradcu; Vendar sc je par
krat odlocno postavil "a napre-
dek slovenstva, tako v revolu-
Ecijskem letu 1913, ko je bill IL
bran "a predsednika ma Dunaju
ustanovljenega drustva "Slove-
nije", XII je zastopalo slovenske
koristi bolj gorece in bolj radi-
kalno nego ljubljanski veljaki.
"Slovenija" je izdala ze aprila
1848 poziv, v katerem je zahte-
vala, da, Sc politicno razkroplje-
nj Slovenci ma Kranjskem, Sta
jerskem in Koroskem, XII so en-
narod, zedinijo v emo kraljestvo
z imenom "Slovenija", XII imej
svoj dezelni zbor. Zahtevala je
tudi, da maj ina slovenski jerk
" Sloveniji popolnoma iste pra-
vice kakor nemscina nemskih
dezelah in tako toeno formulira-
la slovenski politicni program.
Miklosie je prisel tudi z odpo-
slanstvom dunajske "Slovenije''
v Ljubljano in je bill izvolien cd
sentlenartskega volilnega okra-
ia v prvi drzavni zbor ma Du-
maj, kjer Sc je udelezil zaseda-
n la. dOkler nj vlada drzauni zhor
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1945-05-10

justice and self-determination OF
nations" he said. proclaimed by the
International Security Organization
will draw particular attention of the
populations of colonies and man
dated territories" And later on, Mr..
Molotov dealt more specifically with
the matter when he noted the diff
ference between American and Brit
ish proposals concerning territorial
trusteeship, asserted that these ere
quired study" and concluded: "The
Soviet delegation realizes that. from
the viewpoint of the interests of in
ternational security, we must first
of all see to it that dependent coun-
tries are enabled as soon as possible
to take the path of national indie
pendence."
In our preoccupation with effec-
tive control over geographically
minute strategic bases in the Pacific,
we are apt to lose sight of the larger
implications of the trusteeship prob
lem. But the Soviet Union does not
overlook them. and Mr.. Molotov's
statement brings this clearly to the
fore.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1945-05-10
Russia on Trusteeships

one OF the most complex prob
lens before the San Francisco Con-
ference is that of trusteeshipS So
far as the United States is con-
cerned, the only phase of the matter
which is of immediate interest is
the disposal of the islands in the
Pacific conquered by our arms
which, before the war, were either
direct japanese possessions or under
a League of Nations mandate. Eff
fective control of these highly stra-
tegic bases, small in area and popu-
lation, is our sole objective.
However. the larger aspect of the
matter involves not only the dis
posal of Italy's colonial empire and
japanese dependencies on the Ash
attic mainland but also the political
evolution of vast areas and popula-
lions in both Asia and Africa which
have long formed portions of
the British, French, Dutch, Portu-
guese and other colonial empires. In
many of those territories, political
ferment exists looking toward an
immediate increase in self-govern-
ment and perhaps ultimate indie
pendence. Those aspirations are
being deprecated by the metropoli-
tan governments who seek to Sub
Innate" them in concepts of a
liberalized imperial unity wherein
the interests of the metropolis and
its colonies will be reconciled and
identified.
It is with those larger aspects in
mind that Mr.. Molotov, Foreign
Commissar of the Soviet Union
and head of the Russian delegation
at the San Francisco Conference.
delivered the views OF his govern
ment during a press conference
which covered all outstanding &C
tivities of the San Francisco meet
ing to date.
Early in his statement, Mr.. Molo-
tov referred to the chapter on
Purposes" calculating the princi-
Piles which should underlie the
functioning Of the projected world
organization. THE principles of
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1945-05-10
This Changing World
BY Constantine Brown

area will be unleashed against the
Japanese. The Navy has been ready
for some time and has borne the brunt
Of our spectacular offensives. It is even
more prepared now.
In spite of the assertions of the Japa-
nese propaganda machine that the de-
struction of Germany has not affected
the plans of the japanese war lords,
there is no doubt that Tokyo is in panic.
The Japanese general staff may desire
to fight suicidal war, but great doubts
have been raised in recent days as to
whether they will find the necessary
support from the palace and Premier
Suzuki.
japanese diplomatic and military OBJ
servers remained in Europe nearly un-
til the end of the Nazis. They know
that while Hitler and the rest of his
gang entertained ideas of surrender to
the Allies, their fear of Russia prevented
them from doing SO. They also know
that during the downfall of the Ger
man armies they rushed to surrender
to the Americans and the British rather
than fall into the hands of the Rus
slams. Japan Is said to believe, even If
oilC W NC dL pCdCC Will LIE
USSR, that Moscow will seek to make
drastic changes, not only territorially
but also politically, in every area in
which her armies are penetrating.
And the Japanese government realizes
that the country might survive a mill
tary defeat, but would go to pieces If its
form of government, which has lasted
for hundreds of years, were changed and
the dynasty were replaced by a COM
munist form of government. The de-
velopments in the Balkans, In Poland
and in any other countries with which
Russia has had dealings in the last IL
months have shown the japanese what
is in store for them. Hence the suppo-
sition, based on certain approaches to
Chungking, that the japanese govern
ment is now seriously considering what
bargain it can obtain from surrender
to the Western Allies and China before
Russia has entered the war in Asia
High officials in Washington have no
comment on the Far Eastern situation
except to say that Japan is faced with
the worst disaster in its history. The
surrender stories which are now freely
circulated in the many quarters are still
described as speculations. But it is ad-
mitted these speculations may become
realities before long