Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-07-20
Plzen, 8. cervna, 1915.
Mily strycku a teticko!

mex. Jiste jste vsichni zivi a
zdravi a asi Sc budete divit, re
dostavate dopis z Czech, to jest
z pekla. Je tezke nekolika rad
ky napsat to, co jsme vsechno
prozili. Vsichni jsme zivi a
zdravi, tatfnek dosud della.
Stryc Slava (nejmladsf bratr p.
Krse) byl zatcen v srpnu 1914
a zemrel 20. 1nora 1916 v Da-
chau ma tyfus. S MIN byl tez v
Dachau Tomas Kadera re So
bekur, jeho bratranec, ktery Sc
ale vratil a ktery jej videl uni
rat Ia ostnatym dratem. Spolu
S ostatnfmi byl jake beznadej-
ne nemocny v horecce vyhozen
ma mraz, kde dokonal. Stryc
Slava pry vail ash AZ ky, byl
dpln6 sedivy, pravdepodobne
zes1lel a byl doslova pokryt tt
s1ci a tislci vsf.
Prozili jsme dobu temna, O
ktere Sc nikomu pred tim v1bec
nezdalo. Byla to hrozna doba
pc padu Francie a pc prvnfch
mesicich valky proti Rusku,
kdy Nemci Sc jiz videli vitezi,
kdy nekolikrat denne "a zvukd
fanfar byly "Sondermeldunky"
oznamovany move a move v1tez-
stv1, kdy "Fuhrer" fval do sve-
ia, re vyradfruje anglicke mes
ia z povrchu, kdy Nemci stall
pred Stalingradem a ma Kavka-
re, kdy pc atentatu ma Heydri-
cha byli denne oznamovani po-
pravenf, kdy byly vyhlazeny
Lidice, kdy "a poslouchanf roz-
hlasu z Londyna a Moskvy byl
pri nejmens1m koncentracnf
tabor a kdy kazde anonymnf
udanf stacilo, ably zmizeli Tide,
aniz by Sc kdy O Mich nekdo ne
CO dovedel. Vsichni Tide, at
muzi nebo zeny, byli nuceni "a
naprosto nedostacujfcfch pride
III pracovati IL i IA hodin den
ne, jinak ztraceli narok ma po-
travinove lfstky. Mole i Jardo-
vo zena tez pracovaly a Milos,
syn stryce Slavi, ktery jiz byl
ucitel, p~racoval We zbrojni to-
varne v Linci ma Dunaji, zatlm
co v naSich lazn1ch a vGbec We
vsech lepsfch hotelich a turis-
tickych chatach Sc vyvalovaly
Nemkyne snad z cele rise a
Hilterjugend. Pc celodennf dTi-
ne bylo jeste v noci obcas hou-
kan1 poplachu. Prvnf nalet byl
v dubnu 1913 ma Dobravy, KITE
ry znicil 1plne kasarny a mesto
ash re 7O%. PAX bylo n6kolik
mensich naletG ma Plzen a te-
prve nocn1 nalet II. dubna
1915 znicil nadrazf a pivovary
a ostatnf dodelal velky denni
nalet Is. dubna 1915 ktery Uni
Gil Skodovku asi re 7O-80%
a Skvrnany taky asi z 5O--6O%.
Bohud1k nikdo z mas nedostal
pTfmy zasah ami .jsme nevyho-
reli. Rozbita okna a stTechy Sc
pTirozene nepocftaji. To CO
jsme videli Is. dubna, kdyz
jsme Sc zenou vysli z bytu We
Skodovce a celia Skodovka, Kar
low a Skvrnany horely to Sc ne
da vypravet, to Sc must profit.
Ma tn cestu re Skodovky domG,
pres kratery cd pum, pres wy
horele zapalne pumy a okolo
hoTfcfch domd, ma to nikdy ne
zapOmenu.
Nesmirnou radost jsme Ease
nell, kdyz "Wehrmacht" byla
bita u Stalingradu a v Africe,
nesmfrnou radost NELL jsme re
zdafile invase ma zapade a mad
jedinecnymi vykony Rust. vi
deli jsme desetitisfce nemec-
kych uprchlfkd z vychodu, jak
zbidaceni, Ia nejvetsfch ledno-
vych mrazG projlzdej1 nekryty-
mi vagony Plzn1. Byly to otfa-
sajfcf sceny, ale byli to Nemci,
proto sc kazdy jen usklfbl. Ra-
dost vyvrcholila 6. kvetna, kdy
v 1913 rano Sc v Plzni objevily
americke pancefe. Jen zazra-
KEN bylo zabraneno krveproli-
tt v Plzni, protoze v 10 hodin
dopoldene melo zacfti mordo-
vanf Cechd nemeckou posad-
kou ozbrojenymi civilisty, ale
Americana je o 2 bod. pTedesli.
Jeste sc ale stfflelo, ku pr1kla-
du z veze kostela ma namest1,
z kasaren 35. pluku, re synoga-
] pv a 2 rozvalin SkOdovky. To