davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
RROWDEROV OPORTUNIZAM
"NOVA IINUA"

Da je BroWder, dosadaSnii stallnistlcK
firer II ovoj zemlji, bio oportunista / Ga Je
linija koiu je sledio bila oportunisticka. ME
svi njegovi dosadasnji robot. clanovi partlJe
koii su ga obozavali sledili tn liniiu sve
do sada. On svi u jedan glas pisu goVore
Browderovom oportunizmu
Ko ne b pogiedao II srz te stare move
liniie trazeci razliku istina, misllo bi, ma
osnovu niihove galane O promeni liniie, ola
su oni zbilja sada izmenuli hniju. u vezi
S tim "Narodni Glasnik" Ii broiu cd l6..
JULIA, nakon sto je iziavio da on "niie komu-
nisticiSa. nego narodna anti-fasisticka no
vina'', uvodniku "Rezoluciia CPA", kaze
0 oportunizrnu Browdera sedece:
"Osnovna pogreska Earl Browdera koji
ie kao neosporivi voda Efirerl Udruge razvlo
'oportunistitku revizionisticku politiku u
redovima amerckih komunista, sastoi sc
tome Sto le povukao wise neispravnih "a
kljucaka il historijskog znataja Teheranskog
sporazuma' sto ie zagovarao mislienje, 'da
&c nakon voinickog poraza Nlen1acke odlu-
cuiuci dio krupnog kapitala sudielovati
saradiivati sa radnim narodon "a podrzava
ME poslje-ratnog nacionalnog jedinstva.'"
Browder niie mogao verovati u takve
besnislice nit III zagovarat bez da in je
iznosio pred clanstvo partije. Zasto je clan
stvo partije, iii "udruge", odobravalo pro-
pagiralo tai oportllnizam saradjivanJu
''krupnog kapitala" sa "radnim narodon"
-; - ,,,3r
odmah, u prvim danin1a. pograbilo Browdera
"a vrat i MIN napolje? Ako je tacno a
mi drzimo da je tacno, da ie Browderova
linija bila oportunisticka, nije Ii onda cello
kupno clanstvo partije koie je tn liniju "a
govarafo bkzu aiCetiri9 2gen1e -pe6i,alo lneai
opisivi zlocin protiv radnicke klase, trujuci
je i zabuniujuci, sd kapitalistickom pro-
pagandom?
Sledstveno, ako je partiia kao celina
usvajala tn oportunstcku lniiu blizu cetiri
godine dana, ko nam moze iamciti da ia
partija nece cinti iste greske i u buduce, "a
druge cetiri godine, iii cetiri decenije? Ko
n1oze da gresi cetiri godine, tai nnoze gresiti
osam, pa wise godina
Sasvim bi druga stvar bila. da danas
he pOStOJl gOlOVd TaZVlIend feVOluClOndTNd
teorija Marksisticka linija, koju radnici, iii
bar radnicka partija, treba zauzeti i u ratu
mirnom vremenu. Mi nismo danas u po-
cetku istorije klasne borbe kada je kapita-
liam bio svom pocetku, pa otuda nj revo-
lucionarna znanost JOS niie bila usavrsena
dovoljno pojmljena objasnjena. Ovo je
zavrsna faza kapitalizma zavrsna faza klas-
ne borbe Pokret koji do sada nije shvatio
Marksizam, nece ga nj shvatiti
Pa ipak, cak "a takve robote, kao sto
je elanstvo stalinistieke partije, iii "Udruge",
nije bilo nemoguce uvideti ocitu prevaru
izdaju u Browderovoj liniji: saradjivaniu
'krupnog kapitala" sa "radnim narodom':
beskrajnom posleratnom miru; prestanku
klasne borbe sezdeset miliona poslova, da
ne govorimo o nnogim drugm iskrivljiva-
NINA Marksizma
1stina je da onaj ko moze gresiti cetiri
godine dana, tai moze naiverovatnije je
da hoce, gresiti dale. Njihova nova linija
ne razlikuje Sc osnovno cd stare. IN. G."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

go kosa cello skvaseni cd pljuska udarajuch valo-
va On nosase jaketu cd crvenog sukna Stroke hlace
cd belle tkanne koe behu upola sakrivene negovinl
ribarskim cizmama. Odlucni stav mladog mornara,
koj e reskirauc svo sopstveni zvot zudio da spase
zivote onih koji MENU stranci njegovo spokono,
inteliaentno neustrasivo lice ukratko mladicski
odnos pojava ponasanje, dodavase junastvu njego-
vog karaktera takve veicine dirljive plenentosti
da oboje hrabrost personalitet prblizuuceg spasi-
telja ucin zivahnu impresiju Mademoisee Plouer-
mel cim dodje do dovikujuceg rasojanja, mladi gos
podar karavela viknu francuski kapetanu Sv.
Eloia da &c on, u prkos sto more bese jos uvek
nemirno cinise pristup opasnm, manevrisati ma tai
nacin da odvuce brod prstanise Naporno delikatna
teska bese operacja nuzna da Sc brod ocuva cd
sigurnog sloma kojeg bi dizuci Sc teas bacio ma
kamenie Vest manevar bese izveden uspesno cd
gospodara karavela Njegov brodari bacise konop
sem brodu iznesose svoja duga velsa da bi popomog
umiruci vetar; vremenu jednog sata sv, Elo bese.
konacno izvan opasnosti usdri prstanistu Delft
POGLAVJE H. ~
: BERTHA Cd PLOUERNELA.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

Jednom iskrcana u pristanstu Delft, Marchioness
Cd Trembaya povrati svoju kuraz Hoju prestarsenje
oule uznemiri, secase cesto da ie ona sastala
Parizu nekog Monsieur Tillya u kuci Monsieur Van
Orbeka, bogatog Holandjana koji e, takmiceei sc
raskosnim izlozbama gasovitog preduzetnka Samuel
Bernardo, dao najlepsu gozbu u svetu, ma koju
okupili dvor mesto. Ma toj prigodb Monsieur Tly
wise cd jednom je galanno ponudio Marchioness Cos
toprimstvo njegove kuce Hagueu, ako bi ona ikada
sucajno poseta grad; negovo prebivalise, rekao je
en- jeste Moi ma arspolozenju. Marchioness sada
setila ponude, i nalazeei neugodno da ceka me-
ugodnoj kunjusarnici pristansta Deftu nekog neu-
tralnog broda koji bi isao Englesku retk slueaj
cd izbuha rata dana odasla depesu Monseuru Tillyu
sgurna da &c Sc on oseca vsoko poeaseen pruzajudi
oj gostoprimstvo. Zaista Monsieur Tlly galantno
rozurio osobi il Haguea Delft, odakle on sam use
Marchonessu menu necakinju Abbot Boujarona
Hague, buduei da je to ueme bio jos i wise u
stanu da pruz gostoprstvo odlicnim gostima, vdelo
Sc tome kao sto objasni, da je negova supruea
bolesna krevetu u Amsterdarnu kod njene matere.'
(Nastavice se) ;
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

brodu
All, = viknu kapetan Sv. Eloia, = da b Sc
usudio doci pornoc takvoj buri, zapovednik
toga karavela biti toiko pemenit covek kao
sto ie i vest neustrasiv mornar!
Pogodjena sa ovim recima Mademoiselle Plouernel
pracase uvecavajucim interesovanjem manevar ka-
ravela, koji stalno prosecase svoj put prena one
sposobljenom brodu. Jaka ladja Sc okrenu, da bi
prosa dovikujucem rastojanju broda koji je sada,
potpuno onesposobljen isen svog kormila, postao
gracka vaova vetra, zajednickih sa koje ga gonise
prema obali, gde bi neizbezno bio razbjen ma par
Gadi.
Ubrzo obicna pojava bzu zemlje - bura Sc
skoro potpuno stsa;; more, dakako dugo produ-
zavase nemirno njegova kretanja udruzena sa oni-
ma cd talasa Etde], odnela b Sv. Eloia, koji bese
resposoban da upraN pristaniste pravo ma stene
koje pokrivase obalu. Karavel zgodno iskorist po-
slednje udare vetra prilazise stalno blize On e
mao samo nekoliko mornara sebi. Ma zadnjem
kraju, prkos njegove mladosti, upravljajuci sa
kornailorn snaznom j iskusnom rukom, stajase
mornar cd oko dvadeset godina Mladic davase mu-
zevnu carobnu slku. Njegova glava vrat behu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
SOVJETSKI IZRABE4JIVACI

Sticajem ranijeg ubedjepja ia kod opst1h,
a narcotic revolucionarno nastrolenih rad
nih masa po svetu, Q Socijahzmu u Rusiji,
najnoviii razvitak stanja Rusili jos nile
poznat .sirokim masama sveta. Mnogl jos
uvek naivno misle da Sc Sovjetskoj Rusiji
izgradjuje Sociializam. Tome nepoznavanju
pravog stanja tamo, duguje Sc i ratnol CEN
zuri, ogranicenom, iii sasvim zabranjenora
putovanju, kao celoj poplavi lame ratne
r,ropagande; sakrivanju cinjenica lazariji
,oju Sire stalinistiGki sledbenici po celom
svetu. Pa ipak ma kraju krajeva, mase &C
saznati pravo stanje u Rusiji.
= Mi sno wee doneli nekoliko canaka
danasnjem j predratnom uredjenju tan1o i
nastavicenlo sa donasanjem skoro redovno
U buduce, izvestaje objasnjenja 0 tamosnjcrn
stanju, da bi pomogli tim revolucionarno
nastrojenim radnicima da uvide potpunu IL
daju sociialistickih ideala ma strani sovjetske
birokratije.
U kniizi Management in Russian In
dustry and Agriculture" koju smo ranije
navadjai cd .Bienstocka, Schwarza Yugo-
We, koja odise sa prijateljskim osecajma
autori kaz0'dab;sM JOS II 1883. 4lupravitelji
PRIMAL u "dunbaskim ugljokopima -. cd
$50 do LOO ruba!ja ma mesec. vecim rude
nicima, plate Sc mogu dalje podizati, po
ugovoru uprave Trusta do 1900 rubalja
ma mesec" celicnoj industriji je isto tako,
'iplate endzinera u 1899 bile su cd 600 do
150O rubalja ma mesec" A "u trecoj cetvrti
194O [plate inzinera, tehnicara i nadgled-
nika] bile SUI 1928 [proseeno ma mesec]
Srp cekic open hearths' u Moskvi, 1870
rubalja ugljokopima -
Do 1929 razlike nisu velike postojale.
Cd tada "plan "a apsolutnu ratu plata bio
je odredjen "a visoke zvanicnike wish in
dustrijalnih agencija 1888. "a predvodece
stabove =industrijalnih preduzeca, uporedno
llama II dok SUI plate obicnih radnika tex
oko 225 rubalja ma mesec, upravitelji, bar
neki Cd .njih, primaju desetak hiljada
mesecno, iii ma stotine hiljada ma godinu.
Pored redovnih upraviteljskih plata tn SUI
JOS bonusi -,
"Po nekada ukupni godisnji bonus koji
Sc daju upraviteliima i inzinerima ravni
su iii cak prevazilaze njihove godisnje plate.
Jedan inziner je dobio bonusa "a pre-
vremeno svrsenje dive vrtajuce masene, 1920
j [jos] 5000 rubalia; upravitelj je PRIMO
10000 rubalja u bonusu "a pre-vremeno is
punjenje Plana snizenje troskova pro-
izvodnj U poslednjim godinama narcotic
veliki bonusi SUI uvedeni "a najbolje izun1e
i usavrsenja tehnici organizaciji.
APRILU 1912 nekoliko tako-zvanih STA
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

nostima svakom prema potreban1a." Spo-
sobnosti upravitelja i inzinera sn1atralu Sc
stotinama puta vece Cd sposobnosti oblcnlh
radnika, "potrebe' su i'm vece ma hlllade
puta cd radni6kih potreba. | umesto da Sc
te razlike svakog dana smaniuju, one Sc
povecavaiu, To je zaista kapitalizam, ako
novog tipa.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26
kovaGev CekfG.
SELJACKI, ZAKON.

Sa origialnog francuskog ma englesk Daniel De Leon
Sedamnaesta knjiga romano Eugene Sue-a: "Tajne
naroda iii "Istorija jedne proeterske porodce kroz
vekoue" Prica Velikom Monarhu.
E 3.
Drugi pjusak mora dovrsi odnese kormilo. Stanje
broda postade ocajno. Kapetan ispal zadnji signal
ocajanja nadajuci Sc jos uvek da bi ga mogi cuti
neh pilot Delftu do6i pomoc. Signal Sc cuo.
karavel, neke vrste cvrst ali lagan brod, koji je,
zahvaljujuci njegovoj narocitoj izgradnji stanju
boe nego ijedan drugi da probija put kroz slime
vetrove preko nemirnog mora, bese poslan da il
pristanista Ploveci toko vestine koliko smelost
iseezavajuci pc nek put q nadvisujucim valovma
koji izgledase da ga progutavau, karavel b opet
pojavljivao svojm vrhovma skoro lezuci svoja
bella jedrla koja grebose penu valova kao sto krila
morske ptice grebu po vodi. Ma rizk da Sc sam
utop, karavel stalno pribzavase onesposobljenom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-26

SusTINA REVOLUCIJE niie da &c no.
va klasa upravljat posredstvom stare
upravne masinerije. nego da &c ona raz-
biti tu masineriju vladati posredstvom
move masine. To je osnovna nisao Mark
sizma. - Lenin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

MICA, XII pref nj najela nit enc
ga crnca, jih je sedaj vzela do
locen Odstotek, in marsikje, kjer
pref ZidOv MISC marali, so jih
tudi najeli. Kar Sc ZidOv tice,
SO seveda gospodarskO veliko
ma boljsem kot crnci. Senator
Bilbo je v zbornici o tenn jake
surov in hujskajoc, dobro We
doc, da mu njegove pretnje pre-
vratnim "manjsinam" odobrava
zelo veliko takih Amerikancev,
XII SO pozabili, da so tudi oni po-
tomci priseljencev. Dasi SO crn-
ci najbolj prizadeti, Sc vendar
veliko sedanjega hujskanja pro-
ii predlogam, kot je FEPC tice
zgolj prot Zidom. cato SO has
Oni in crnci ospredju bOrbe
prot liudem, kot sta n. pr. Sc
natOr Bilbo in kongresnik Ran
kin, oba demokrata.
A zelO obcuten BOZ Sc pri-
pravlja tudi prot tujerodnim
drzavljanom,- elm DO nastala
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
P|emenska vprasania pri mas Sc da|ec Cd restve

Odbor p%oliticne akcije unij,
XII posluje sedaj pod firmo Ma
tiOnal Citizens Political Action
Committee, je "a. julia t. |. ma
celnika republikanske in demo-
kratske stranke javno pozval,
maj odkrito izjavita, kaj mislita
o predlogi zveznem kongresu,
oznacena z FEPC. To so facet
nice, XII pomenijo pc nase, da
maj Sc vpise med zakonik traj-
no postavo, XII hi prepovedovala
delodajalcem odklanjati delo
komurkoli zgOlj zaradi njegove
pOlti ali we're.
Stvar Sc tice predvsem Grn-
cev, Xxi Jill je kakih 13 milijo-
nov v tel dezeli, in pa Zidov.
Senator BilbO (dem., Miss.) tr-
di, da Jill je tn re pet milijonov.
Pred to vojno SO bill crnci ma
.iemani lie najslabSe sluzbe,
Judi akO so bill "a boljse spO-
sObni. In mnOgokje je bio tudi
Zidom absolutno zabranjeno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

dobiti sluzbO. Marsikje Sc tudi
delavcev in uradnikov katOli-
Ske we're nj najemalo samO "a
radi razlike v veri. ZelO Odriva-
nj cd boljsih Stub so bill seve-
da tudi tujerodci italijanskega,
slovanskega, grskega in rumun-
skega pOkOlenja.
Pod Rooseveltovo admin
stracijo je bill sprejet izjemni
zakon, Oznacen s pref Omenje-
mimi zacetnicami, XII je deloda-
jalcem ukazal, da ne smejo pri
najemanju delavcev delati nj
kake razlike med aplikanti Ia
sluzbe zgolj radi polti, narod-
nOsti in we're
TAX zakon hi sedaj radi pO-
daljsali. v prvih letih vojne je
Rooseveltova naredba bila zelo
uveljavljena, ker je paG mani
kalO delavcev ma vseh koncih in
krajih, in pa seveda tudi zaradi
postave same. Marsikaka delav-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
Kuko dobiti ProIeturcu do koncu
Ietu tisoc novih nuroCnikov?

Je TO proved reeeno? TisoS novih nuroenikov Sc
dai kie ih dobiti, in kako? v eni p~rejsniih steviIk ie
Josko Oven v svoji koloni poUdariI, da Sc moramo
zovzeti Ietos "a pomnozitev naroenikov, kokor smo
Sc Iuni odzvaIi v skIod tristoterih.
tel sfevilki ina upravnik izkaz %naroenin, XII SO
bile poslone skozi zodnie Stir fedne. vseh skUpoi ie
1874, ali % vee kt v ~preisniih stirih tednih. Med temi
nuroeninomi ie bio osem novih.
To ie Premuio, uko hoeemo nopredovoti. Pripo-
roeuno ie bio re veekrat, do sedoi, ko SO potovaIni
ogitotorTi za sIovenske Iiste toko redki kokor belle
vrane, do Sc bi mi vsi drugi zavzeIi storiti svoi de-
lei V noporih za ~zvisanie steviIo norosnikov ProIe-
tareo. Reeimo povpresno vsokdo pc enesa, pa DO to
ogromen nopredek.
Oh enem Sc bono morali kaipada tudi boil po-
brigoti v zbironiU prispevkov v tiskovni skiad.
AmPok doimo Sc malo pomuditi OBJ misIi, koko
pridobiti temu Iistu vee noroenikov. In koko? Vsasi
SO nom svetovoli: "PosIite koga cd drUsod sem ma
ositoeiio "a LIST" In veusi Sc ie to Sc rozmeromo Ia
hko izvedlo. Sedui more lie Sc redkokdo Timed nash
ogitoroiev kan izven svoie noseIbine. Pa tudi ako
bi utegnil, kdo nui mu krie stroske? Seveda, tiskov-
nj sklad, ompok TO ne hi biIo ekonomieno potezo.
v kratkem DO seiu upruve ProIeturco, pa Sc bo-
mo no Mi o Rampant kai pomeniEi. Je zores trasi-
emo, ker smo vsi toliko zoposIeni, da smo stirideset-
letnieo Proletoreu v morsieem moroli prezreti, no.
mesto do hi imeli sedoi 1.-Two kamponio "a TIsOc
NOVIH NARocNIKoV.
Todo &c lie v orsonizironi obIik nj, Iohko ii in
iuz vseeno poogitirovo = in to cello boil kof obisoi-
no. Toko bono izPolniIi svoio noloso brez psebnego
urgironio. In delo, XII ga vrsimo, ie vendor v korist
vseh tistih, XII soroio 20 ~vsokdanii krUh in XII Sc mo-
roio OBJ enem Sc cello potegovoti "a svoie o~qrozone
zivIieniske proviee.
Delovsko stvor ie no pohodu. soeioIni preobrati
SO v feku. In P~roletaree lie Nth sIosnik cd kur izhuia.
ION "a MAS, MI zANJ," TO nai nam DO sesIo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

brezpOselnost. Kajti reakcionar-
il v poslanski in senatni zbor-
nici Sc ne ukvarjajo z nacrti,
kako preskrbeti delo vsem, pac
pa lie hujskajO, ces, vOjaki mai
bOdO ma prvem mestu predno-
sti. potem pa bell Americani.
TIE vrste stanje ne more v
krizi privesti drugam kot v ja-
CAME fasisticnih struj in W
skrajnem slucaju tudi " fast
zem, prot kateremu smo potro-
Sill ma stotisoce zivljenj in ma
milijarde dolarjev. Zal, da zdaj
v zveznem kongresu nj veG ia
kin odlicnikov, kakrsni so Sc
nekoc borili prot reakciji in "a
odpravO socialnih krivic. Poll
ticni odbOr CLIO je v lanski vo-
lilni kampanji v tenn oziru zelo
slabO 'zmagal'. &c Sc ne BIO v
prihodnjih kongresnih volitvah
bOljse postavil, trosi svoje ener-
gije in prispevke v kampanjski
sklad zelO neucinkovito.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
komunisti spet
politiCnu sfrunku

Pc razpustitvi komunisticne
internacionale je ameriski ko-
munisticni vodja Earl Browder
= bivSi socialist liz Kansasa :
svoji stranki lansko pomlad
predlagal, maj Sc razpusti in po-
stane lie komunisticna politi-
cha vzgojevalna druzba. Ia
MEN program il je dolocil pred
vsem BOZ proti Nemciji in S te-
ga staliSca odlocno nasprotstvo
proti stavkam v ameriSki indu-
striji, BOZ proti unijskim vodi-
teljem kot je John l.. Lewis, in
OBJ enem, da maj ma novo orga-
n%izirana komunisticna zveza
sprejme nacelo, da ia dezela nj
Sc zrela "a socializem in pa da
je v Interest," image potrebno
med delavstvom propagirati
vzajemnost S kapitalisti.
Vsakdo je lansko jesen to ra-
zumel lahko tako, kot da je
Browder navodilo "a to novo
spremenitev svoje taktike dobil
il Moskve. To domnevo je Sc
posebno potrdilo dejstvo, da so
bile njegove teze "a novo orien-
TACTIC in novo tolmacenje ko-
munisticnega gibanja ma kon-
venciji komunisticne stranke
lansko leto sprejete soglasno in
brez ugovarjanja. Browder, XII
slow "a zelo spretnega, zvite-
ga, pa tudi inteligentnega po-
litika in stratega, je bill neopo-
recen vodja ameriskih komuni-
stow Is let. In kakor mt je pref
konvencija do letos vse sogla-
sno odobrila, kar il je predla-
gal "a novo linijo, tako ga je ma
(Dalje ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

mnogi Sc sedaj slave, je torej
pobegnil ne IL Hitlerjeve Hr-
vatske, in ne takrat, ko je bila
pod Mussolinijem. Niti nj pro-
testiral, ko SO v Rimu dolocili
ma "prosnjo" Pavelica in hrvat-
skin skofov nekega razuzdanca
IL italijanske dvorne hise "a
"hrvatskega' kralja. A sedaj,
ko je Jugoslavija svobodna, pa
Sc je Macku, XII je re &c let star,
zdelo vredno pobegniti pred
"Titovo diktaturo".
PriSel je V Pariz, Sc tam Sc
sci z AGENT sovraznikov Titove
in s%ovjetske Wade, in jim dejal,
da Sc v kratkem vrne v Jugo-
Slavic, pa ce DO THU ljubo ali
ne. A oh enem je pojasnil, da Sc
DO tia vrnii prav tako tajno, ka-
kor je pobegnil, in pa da DO po-
tenn tam nadaljeval borbo "a
"osvoboditev Hrvatske".
Upanje, XII Sc mu nj izpolnilo
"Predno pa Sc vrnem, cakam
Sc dovoljenja cd angleske Wade
"a poset V London" je rekel
Mack. To je bilo ~. julia. Ia
KRAFT je bill Churchill Sc ma kr-
milu. Mack je upal, da mu DO
angleska vlada, XII je pokazala
pod Churchillom posebno v afe-
ri "a slovensko Primorje in Is
tro proti THU veliko mrznje in
dejansko pa veliko intrig in ma
silja, pomagala nadaljevati de-
10, XII ga je moral Ante Pevelic
koncati.
Medtem je dobila Anglia no
vo Waldo in Mack DO radi tega
(Konec ma S. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
Dr.. y. Mack
napoveduie boi
J~ugos|aviii
REAKcIONARNl HRVATl, sRBI IN sLOvENCI
v lNOZEMSTVU KUJEJO ZAROTE PROT
TITOW vLADl. -PODPORE IL ANCLlJE NE
30 IN TUDi IL WASHlNGTONA NE

Dnevnika New York Times ter
Chicago Tribune sta %. julia
objavila porocilo, da je DIR. Via
dimir Mack, XII je postal pc u
moru Stefana Radica voditelj
hrvatske seljacke (kmecke)
stranke pobegnil pred Titom v
Pariz. z MIN vred je pribezalo
tia precej drugih starih vodij
njegove seljacke stranke.
Mack Sc nj izkazal "a macka
DR.. Mack, o katerem pravi-
jo, da je pohrvacen Slovenec,
Sc V svoji politiki nj izkazal "a
macka, Ko SO pobegnili il Ju-
goslavije kralj Peter, njegovi
ministri in mnogi drugi prvaki,
je bill urgiran, maj gre V ~letalo,
ki SO jih imeli takrat Anglezi
pripravljene "a ia slucaj, ter Sc
odpelje tudi on. Tega nj storil,
ceS, da hoce ostati donna med
narodom.
Ker je bill DIR. Mack takrat V
svetovni politiki re zelo znana
osebnost, Sc je smatralo to ME
goVo dejanje - MANFRED niego-
vo odklonitev V priloznost po-
bega, "a junastvo.
Pozneje SO AGENT sovjetske
Wade dognali, da je bill ia MOI
zelo kompromitiran V intrige,
XII SO jih vodili "ustaSi" z DIR.
Ante Pavelicem ma celu. Umor-
jeni grof Ciano, XII je bill onih
dneh Mussolinijev minister
vnanjih zadev, pa cello trdi, da
Sc Mack nj branil podkupnin
liz Rima in IL Berlina) "a zruSe-
ME Jugoslavije.
Ia veliki voditelj - kot ga
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
Anglia stopa
V novo pogIavie
svoie zgodovine
"ClsTKA" A ANCLESKEM FOREIGN OFFlcU.
TRUMAN v VELIN TROJIci SEDAJ EDINI,
ri PREDSTAVLJA KAPlTALIZEM. - UNlJSK
VODTELJI v NAJVAZNEJSIH POZICIJAH

Ko so bill 26. julia GLASGOW
volilcev V Angliji sesteti, so
osupnili zmagovalci, ker takega
rezultata niti najvecji optimisti
med mimi MISC pricakovali, to-
riii pa so strmeli. In ne samo
angleSki, temvec prav tako a
meriski, francoski in razni dru-
81 ~"toriji" pc svetu.
Churchill nj bill magnet
Konservativna stranka V An
gliji, XII je imela V p~rejsnji zbor-
nici absolutno premoc mad vse-
mi drugimi strankami, Sc je ma
Churchillovo sugestijo odlocila
"a razpust koalicijske Wade in
"a takojsnje volitve, ceS, sedaj
je sentiment ljudstva Sc ma
naSi strani. Delavska stranka je
pristala V Churchillovo sugesti-
10, da Sc razpiSe volitve, kajti
vrSile Sc MISC ma Angleskem re
deset let, a zelela je, da Sc ne
bi vrSile Sc V tenn momentu.
Ampak upirati Sc tudi nj mogla.
S1a je V volilni BOZ S svojim
programom, XII sicer nj revolu-
cionaren, a je vendarle povsem
Socialisticen. Toriji SO bill pre-
~pricani, da je Churchillov vpliv
in Stoves med ljudstvom tolik-
sen, ola DO delavski stranki Sc
daj nemogoce zmagati. Ampak
dogodilo Sc je.
Pravijo, da je bio Churchill
lu, ko je izvedel o volilnem re-
zultatu toliko hudo, da je ko-
maj zadrzaval solze, dasi on nj
sentimentalen. V zivljenju je
Veliko izkusil. V MENU Sc je
utrdil in kadar govori, Sc mai
Veckrat odkrito izraza. PRAY
radi tega je postal v easu vojne
eden izmed najbolj zgodovin-
skin drzavnikov ma svetu. An
glezem nj prerokoval Mi dru-
gega kot trpljenje, krvavljenje
in solze. Ko je takrat tako 60
Voril. nj vedel, ali DO Nemcija
Sc kdaj premagana ali ne, kajti
Hitler je rohnel in njegove ar
made SO prodirale kamor so Sc
pognale. Edino Churchillovo u
panic je bill Roosevelt. Russia
one dni Sc nj bila v vojni.
In v tistih tragicnih dneh ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01

Roosevelt storil vse kar je EMO
gel, vzlic ogromni opoziciji re-
publikanske stranke, pa raznih
Wheelerjev, Lindberghov it'd,
pa tudi BroWder in Thomas sta
bila takrat prot MENU, ces, da
mas potiska vojno. Sele zgodo-
vina DO znala prav oceniti, ko-
like je Roosevelt storil, da je
ia vojna V Evropi izsla kakor
je. Anglia in Russia sta mu la
hko hvalezna.
Prevrat, XII je novo poglavje
v zgOdOvini
Ko Sc je Churchill odlocil, da
volitve razpiSe, V nadi, da ina
sedaj torijska stranka najvec
upanja ma zmago, SO " to njego-
vo domnevo verjeli tudi labo-
RITZ. Vedeli SO, da je Churchill
smatran "a najvecjega drzavni-
ka v tel vojni in razumeli so,
kako velika je njegova popu-
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-08-01
Prepoved konvencij
je posebno unijam
v veIik0 sk0d0

AFL je posebno prosila, da
bi smela letOs obdrzavati svOjO
IS. redno konvencijo. Ina resiti
ma kupe problemov, XII Sc ticejo
ne lie raznih notranjih hOmatij,
jurisdikcijskih sporov in zahtev
pc spremembah V odnosajih z
delodajalci, ampak sklepati tu-
di o nacrtih "a povojne zapo-
slitve; dale Sc imajo unije pri-
praviti v BOZ proti predlOgam
v zveznem kOngresu, XII SO ma
perjene prot unijam. Pred sa-
DO imajo vprasanja zaposlitve
veteranov, grafta v vOjni indu-
striji it'd. Enake probleme ina
pred sabo CLIO, UNIV, unije ze-
leznicarjev it'd. Toda docim Sc
v kOngresu reakcija lahkO svO-
bodno pripravlja ma napade
prot unijam, enako trgOvska
komora in zveza industrialcev,
pa unijam nj dOvOlienO obdrza-
vati kOnvencij, da Sc bi ma Min
pripravile v resevanje svOjih
najbolj vitalnih problemov.
Tako Sc je dogOdilo, da je to
cd leta 1881 prvic, ko AFL ne
DO smela imeti svojega letnega
z~borovanja. Sedanja prepoved
prot obdrzavanju kOnvencij je
posebnO "a unije teak udarec.