Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1945-02-02
NOVY AMERICKY VELVY-
A PRO c. S. r.
DIR. Jan

~
Roosevelt jmenoval nekolik W.
slancG u spojeneckych vlad v
Londyne, vyslanec pro Cesko-
slovensko mezi mimi nebyl.
lined Sc vyskytla rada syck1,
kter1 V tom hledali b1hvf jake
pozad1. Tito professionally pc
slmiste skodolibi proroci jsou
dGkladne vyleceni: Laurence
A. Steinhardt, jenz byl nedav-
no Jmenovan velvyslancem pro
Ceskoslovenskou r%epubliku je
Jeden z nejschopnejsfch anne
rlckych diplomatic a jeho jme-
noyanl dokazuje, jaky mimo-
radny vyznam v organisaci a v
politickem zivot9 budoucf sire
dnl Evropy Sc priklada Cesko-
slovensku.
l. L.. A. Steinhardt nenf t. Nv.
kariern1 diplomat. Dostal sc
90 diplomaticke sluzby z advo-
katn1 praxe pro sve osvedcene
schoponsti jake zrucny vyjed-
navac, realisticky, taktnf POGO
rovatel fakt a zvidavy, houzev-
naty pracovn1k. Pochazf z tax
Nv. "vnitrn1ho" kruhu Roose-
veltova a upozornil ma sebe V
politickem sv6te poprve, kdyz
jake cytficetilety v r. 1882 or
g%anisoval pro Roosevelta 'finan
chi kampan demokraticke stra-
ny. Tehdy pc tvrdem mladf a
pllnem studiu ma Columbia u
University = pravech, narod-
MIN hospodafstv1, filosofii, ba
v lekafstv1 = mel "a sebou
Jiz nekolik publikacf z techto
oboru a byl nejmlads1m, 1speS-
nym clenem proslule advokat-
ske firmy newyorske Guggen-
helm, Untermyer a Marshall,
JeJ1z spolecnfk Samuel Inter
myer, liberalnf protifasista, byl
bratrem jeho matky.
Kdyz pax r. 1888 Roosevelt
jmenoval Steinhardta vyslan-
Gem We Stockholm, oznacil
Jej svym humornym slangem
"a good fixer and a boss ira
der. Svedsko bylo tehdy d.
lezitou diplomatickou naslou-
chac1 stanic1. Hned ma tonic
SVEN prvnfm mfst9 prokazal
Steinhardt Americe vyznamne
sluzby: Vyrovnal a ukoncil
dvanactilety uhelny spor, KITE
ry melo svedsko a USA, ELK
vidoval komplikovane d1sled-
ky krachu sirkoveho magnata
a Ivana Kreugera a uzavTel
vyhodnou obchodn1 smlouvu
mezi obema staty. We svedsku
byl ctyfi roxy a Ike sve dokona-
lie francine, nemcine a Spaniel
slime pfipojil tam dokonalou
znalost svedstiny. Ones pry az
Sc dohovoTf i rusky a turecky.
Skonciv sv6 poslanf We sved-
sku, byl diva roxy vyslancem v
Peru, ably pfipravil a proved
osmou panamerickou konferen-
ci, ktera Sc konala r. 1888 v
Lime, nacez k velkemu pTekva
pen1 v srpnu 1889 pc Josefu E,
Daviesovi byl jmenovan velvy-
slancem v Moskv6. Az dnes je
dosti nesnadno 81 rekonstruova-
tt tehdejsf situaci a detailni
vyvoj americko-sovetskych
vztahG, piece aspon tolik je
zrejmo, re prave Ia dolby Stein
hardtova pGsobenf v Moskve a
z nejvetsf casti jeho zasluhou
vyvinuly Sc tyto styky cd nevlf-
dneho neutraln1ho chladu pres
korektn1 pTatelstvf az k 1zke-
mu vojenskemu i politickemu
spojenectv1.
Diva dny pc Steinhardtove
pfijezdu do Moskvy byl pode-
psan sovetsko-n6mecky pakt o
Inefficient. PTedstavme 81, ia
ka byla posice velvyslance, KITE
ry prijel do Moskvy S 1kolem
i~nformovati predevsfm Statnf
department o anglickych a
francouzskych snahach dosta-
tt Sovetsky svaz do protihitle-
rovske fronty. Ackoli jeden z
prvn1ch jeho diplomatickych
zakrokG = protest proti zaba-
vent americke lodi Getty of
Flint" = byl nepT1jemny a tyr
dy, pfece sym taktem, primo
st1 1sudku a pozorovac1m ma
DAMN z1skal 81 brzy dGveru a
1ctu sovetskych diplomatic.
Nespokojil Sc ovsem oficialn1-
mi reporty, nybrz sam 81 je o.
veToval vlastn1mi zkusenostmi
a postrehy a vyvozoval z Mich
bystre dGsledky.
Kenneth Crawford napsal O
mem r 1871 70 "a iehO HfaQO-