davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-03-21
NQuQd aus alien GleH

, oenn i6 tpar ni6t mebr imItanoe, es
81 balten, fiib1te i6, oaB id einen
Iei9ten S6lae an Der 8r1it erbalten
bate.
SSm Sel6bofpito1, nod tpel6em if)
transportiert tpur6e, 5og man mir bic
&1eioer ob urb fan6 oas @ebetbu6 IN
elmer Gai6e an Ser 8r11it. @s batte
nur cine rote SteIle IN Der Saut bin'
ter1aHen, ober in oas @ebetbud Dar
cine &1eel eingeorungen. @s batte
mein 2eben gerettet.
&onberiiou Ses Sberrabiners Yrof.
3ulli
9lugemeines Mufieben bat Die 8e>
febrl1ng 6es Oberrabiners Brof. 81
rael 3oui in 9fom 5ur fatboliiden
Stride erregt. Ct tpar Oberrabiner ber
iuoiI6en &ommunitat in &om un6
bat ltd mGbren6 Der 8elugerung Der
5ta0t our6 Die 6euti6en Eruppen ols
@eiiel- gegen Austaui6 bon gefonge-
men SSlt6en angeboten.
glls oie OeutI9en inn 5eptember
1913 Hom beieBten, betrug Die iii6t>
| i6e 8ebolferung Der 5to6t rngefdbr
1000. l1eber 5000 tpur6en in 6ie
gerbannung abtronsportiert gs tp1r-
oe Der iii6iiden &ommunitGt nabege>
legt, oaB Die 8erbannten gegen Die
Suntne BON so &ilo @olo freigegeben
tpIroen. Brof. 3oui teilte Dem Yrdit-
oenten Der iiioii6en &onununitGt nit,
er lei intltanbe, bon boben @iirben-
tr6gern Der fatboIii9ett Stride cine
be6euteroe 5unme 20iegel6 au ers
balten, mas ol1d gei9ab. Scr 8att>
fam, ertlGrte Brof. 3oui, ubot in al
oen &riegsiabren, in ouen 2dnoern
oen Su0en 0ur9 5irette germittl,ng
l1no ourf @elOer Si1fe getpGbrt. 9ie
Stoen Roms nennen Bap1t 8ius 6en
3molften uumIern Papit".
garbariIde 8rauiamfeiten Der sSapa.
ner in Manila
Ser 8eri6teritatter oes ,,8lue geet~
MORT" Artbur Tel6man beri9tet itber
cine grauiame 8luttat, beriibt bon
baBerfillten SsSapanern an 1870 fatboli-
| iben Srieitern innerbalb Der olten
Seft1ngsmauern fm iii6li9en Staot.
tell Monilas.
<ra bebor Die amerifoniI9en
Sruppen ben 5tobtteil eroberten, tpl1r.
ben bic 130 Brieiter in oas Interge.
i6oB 6er ct. 'auguitinusfir9e ge.
bro9t, 1tnter Dem 8ortpanb, fie Dor
oem Geuer Der arnerifanii9en sc.
fdiibe 5l1 i6iiben. S1 ben eneen &alm
iparfen 1ratn Die Sapaner cine Menge
@ranaten, tporauf ite ein6rangen uno
bic Grieiter nieoeridoiien. Damit ntdt
3ufrieoen, fdoiien iie ben 8ertpunbe.
ten ins Geiidt uno 3eridfugen fie nit
@etpebrfolben. 56lieBIi6 aertriim.
merten ite ben ginsang nit Dpnamit.
Dieie @in5elbeiten mur6en bon
9feo. Balo1ino, Dem einsigen 1eber.
lebenben beri6tet, Dem es gdana
oa.r9 Die @hsinen au entflieben uno
ben 5luB a,t ourdidhpinmen.
Bei Der grober1ng Der Staot ourd1
bic Eralppen McGrtburs tp,,roen 900
Briefer llro Oroensleute befreit, mel.
DIE bon ben SSapanern i'm Sabre 1914
gefangen genommen tpur1en.
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-03-21
8ie bic Gtabt Srier einaenotl.nten
Il1ftrhe

l0nOS, ber10Ier elm SerIEPIer Oer NH
aus Srier utterm 2. Wdr5, mar beltte
cine tote 5tabt ptto sumet1t berlaiien
Don Ieinen $4,000 ginApobnern als
es Der 3. amerifanii6en Nrmee IN Die
SGnoe fiel.
Das alte Erier lit i6iper bon 9atft-
angrtffen nrttgenou1men tDoroen, nber
Die Sorta geigra, tpe6e Die &omer I'M
eriten Sabrbunberten erri6teten, par
faum beriibrt. slu6 Die Ratbeorale
aus Dem bierten Sabrbrrtoert 1T natr
an einem @nbe bei6aoigt, mas ft9
tpieoer ausbeilern laBt.
glm mei1ten bertpiiitet 1puroe Der
5iioteiI Ser StoDt. Das 8iertel moro"
li6 Der 8orta nigra (S6tpar5es Sor)
befin6et it6 in berbdltnismGBig GU
tenn 3uItonbe. Seute obeno miiteten
ie6s groBe un6 mebrere fleinere 8ran>
Sc in Der l6ieoenen 5taotteilen, aber
an befinoen ft6 unter &ontrolle.
Imertfnnii6e Eruppen 6rangen
beute friib in Die engen pinfeligen
@oiien ser Mltltaot. Sic nabmen tie
ii6li6 iiber oie iiber bie Moie1 fiibs
ren6e 8rude. Oa6ur9 fonnten Eanfs
auf oem 8eftfer 6es Sluiies einen
8riidenfopf erribten.
u8ir griffen 10 i6nen EN-, iagte
Sberltleutnant 9fi6aroion, uooB Die
Deuti6en Die Sibbriide ni6t ipren,
gen fonnten, obtpobl a1es ba5u bor'
bereitet mar. gs tpar genug Dpnamit
BORT eelegt tporoen, Inn Die ean5e
5ta6t in bic 2ltft 5u iagen."
Rt6oroions Sanfs naberten ii6 Der
0ifli6en @nfabrt Der Bride uno be-
idoiien bie Deuti6en ouf Der 8eit>
ieite, tpdbren6 an6ere Eanfs, gefo1gt
bon sSnfanterie, BEN SluB iiberuerten.
slls Der erite Can't bas 8eitenbe
Der 8riide erreidte, lief Elm DeutI9er
0aoon, oei1en Qufgab es anf6einen6
mar, Die 5prengl1ng bor5unebmen.
Dod gelong es Dem Sein6e, 6en mitt>
feren 8ogen Der Nor6briide au lpren-
gen.
@uBer ser Borto nigro beiibt Erier
ein groBes Nmpbitbeater, Die pttores-
ten Huinen zines r0n1ii6en 8olaItes
uno Ste lte otter r0miI6er 8G6er. @s
tpuroe i'm Sabre ID b. @br. bon RaiIer
Auguitus gegriin6et. 9teGomer mann.
ten es Muguita treoirorun1, unter fran>
5Htiber Serri6aft bieB es Erebes.
@r5biidofe in Srier botten groBen
gtnfluB I'M Seiligen rornii9en &ei9
oeuti6er Station ssn mo6ernen 3eiten
purbe Die Stoot Elm S1rbatItrie5entrum
nit @erbereien, Sdrbereien uno @iien>
gieBereien.
Souptmann Gang erflGrte, 6oB Ole
Deuti6en am &anoe Der Staot erbit.
terten 8iberitanb Ieiiteten, ober Die
5lu9t ergriffen, iotpie Die sebnte
Sanfoibiiion ,nter @eneroImaior @tl.
1tam Morris Jun. aus @aibington,
8. g., einorang.
@s purben 10 biele @efangene ge.
ma9t, oab ibre 3dblung nibt fofort
moglt6 tpar. am Na6n1ittag nod 5og
&olonne lm &olonne abgefGnpfter
Soloaten our9 Die @taot.
Cine Qbteilung unter Oberftleua.
nant Norris aus 8loomfielo, sc. s.,
orong in Erier Elm uno ertportete 8i-
bertrand, obtpobl anoere omerifani-
fbe Sonfs uno sSsnfanetrte fi9 .bereits
felt mebreren Stunoen in ber Sta6t
aafbielt. Dad Der Seino spebrte ft6
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-03-21

fir ,nns. Bie bic sanbe Dor Dem
5turnt."
Ser. gtaaten beften bas i6nellfe
&fflngsens Der 8elt
Die 2nftftreitfrdfte Der Mrmee ga.
ben 6efannt, baB bic Ser. Staaten
| iest Elm ne,1es Sasoflug5eug nit gfiid-
ItoBantrieb (Set), oas 2odbeeo $3.50,
befise1 bas als fdnellites 5lug5eug
Der 8elt bei6rieben NITRO 1tno iiber"
oies einen betrd6tli9en 6lngraoius
boben ion. 9ie Moi9ine fiegt felt
iiber einem Sabre uno erbdlt ibre Gn'
trtebsfraf It bon einem Gurbo> >Iusftrab'
lungsme6anismus, Der bon 6er Gen.
eral electric 60. bergeftellt miro uno
cine groBere Antriebsfraft entptdelt
aIs irgen6ein anoerer 8lugeengnotor,
Der beute in Broouftion 1T.
Ser Motor orbeitet nod oem Netp-
tonI6en Brir3ip> ooB auf ie6e Mttion
cine @egendttion gIeider Stdrfe er-
folgt.
@uft, Die in cine Berbrennungsfant.
mer eingefiibrt miro, miro ploblid bon
brennenoem 8rennItoff - eetpobnli6
Petroleum - erbibt. Die @rbibung
oerurio6t cine Musoebnung Der 2uft
unb cine @rb0bung Der @ei6tpin6ig-
feit.
9as erploitbe '@rbibunesergebnis,
cine Metidung Der 2uft uno Der
8rennitoffgaie, entpei6t 0ur6 ben
RiiditoBm1spuFf, tuoourf bas Slug
5eug bormdrts geitoBen tpirb.
Die eroBe Manobrierf6bigfett 6es
neuen Wotors in groBen S0ben uno
oas berringerte Bibrieren berrtngern
MISUNDERSTANDING beim 8ilo-
ten. Ser Shooting 9tar" bat Srae-
fa6en nit beKeri6arfem Gan6, auf
oenen Die 2uftaufubrunesleitunge r11-
ben.
Il. g. baben Gr66l i'm 1teberflnf
@o6 elmer Weitteiluug oes Mmeri.
con Betrole,mn Sjnititute ftro i'm ber.
gangenen Sabre in Ben Ser. Staoten
neue Selborfonnen bon iiber stpet
Uti1ioroen SaB feftgeitent tpor6en.
Oie Grooatftion bon Hob0I errei6te
I'M lebten Sabre Die Geforo5iffer bon
1676,421,OOO SOB. Bos bic i'm Ieb.
ten Sabre feitgeteIIten Borfommen
angebt, 10 entfauen 511, ,SO8,OOO Sob
auf neue Gu1t6e, Der Heit auf Die Gus-
oebnung bereits abgabatter Oelfeloer.
2oniitana un6 Mifiifitppi fibren
in oen Nea1entbedungen, uno Qlaboma
1T gum eritenna1 in bic gteibe Der Is
ofproou5ieren6en @taaten eingetreten.
Eeras lit nod INNER oer @taot,
Der bic grSBten Oelreierben auf6eift,
namli6 11,375,480,0OO SOB, ODER
$3.50 Bro5ent Der nationoIen OeIre{er-
ben bon ca. 20,45O,000 Sab.
Ser 8eridt fabrt fort:
u8ereits befnnnte OeIborfommen
tonnen n1,r in elmer gteibe bon ssabren
auseebeutet iperben, u,16 atpar BEL faI.
lenoen Staten. aus oieiem @runbe
fommen iene su faliden @rgebnii1en,
tpel9e nod Der laufesoen Hrob,tf.
ttonsrote ooer auf @r1tno BET anee.
nommenen 8erbrau9srate fi9 bic 2e-
benaoauer Der Referben ausrednen
ODER bic State befttmnnen tpollen, a..
,pel6er bic Geierben aassebeutet tuer.
ben fonner.
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-03-21
gsit,pod,, Ben 81. Sears 1916

ten: ,lgs lit al beroantn1t ratbig bier
fir l1s. g8ie bic Gube Dor benz
5turn1." J"
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1945-03-21

0as nne Erobnft Gtbralpb
Die Dom gbemicaI 60. bon Neio.
Lamb, Msib, bat Elm ,,eues grooa1ft
bergeftent, tpeldes ale gigenidaften
bon Neetan, Sola nno @aintmi be}ist.
Isle Or. Binarb s. Dotp epfldrt, lie.
fert oas nea,e Wsaterial nod mebr
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
MARkSIZAM: ZNANOST.

MARkSlZAM - iii, ako hocete, Socjalizam - Je
AVA znanost; on je glavna druSvena znanost O.
belezje ma koje znanosti jeste njena sposobnost
gotovost (na strani naucenaka) da odbaci prehodno
stvorene zakjueke kad docnije utvrdjene einjenice
docnje iskustvo cine to potrebnim. lsto tako: da
prdoda sebl one move elemente, koje move clnJenl-
ce j zrelije skustvo cine mogutim. Obicaj bese da
Sc Marksizam shvaca kao gotov proizvod ruke maj
stora q izvesnom smislu to je isna. Kvantitativ-
no su Marksizmu cinjeni prozi nakon Marksovlh da-
na- Time mislim: da bila pisana ekspoztorna de-
la, della ko]a su primenjivala marksisticko ueen]e
ma posebne dogadjaje narcotic okolnost ali koja
sama po sebi nisu saeinjavaa tvaralaeko deo zna-
nosti, ma da su mogla biti vazna Moze Sc, medju-
tim, dostci tacka, gde kolieina pretvara kakvo-
GU Kod takve tacke znanost postaje VEGA. Ali ne
mojmo varati; nije syaka "inovacija" polju
marksistieke znanosti po nuznosti dodatak Moi Da
bI Sc dokazala dodatkom, ona mora bi Q) logieno
harmonicno prosirenje osnovnog principa; ona
mora (2) saeinjavati celshodan dec znanost tojest
Jednom otkrlvena, ona mora uvek posle toga tlni-
u znanosf nepotpunona, stvari neodrzljivom svo-
JONI otsutnoscu: (3) ona mora popunjavati jednu
potrebu, koja Sc dotle, nejasno iii mace, oseta1a,
usied koje SD Sc oni koji su angazovani marksis-
tickom pokretu borili da je savadaju, da ne ma
pustaju sredisnji princip Markszma. Jedan eovek
- samo jedan - koji je ucinio kvaltatvni doda-
tax marksistickoj znanosti, jeste amerieki nauce-
MAX, student proleterski organizator, Daniel De
Leon. Arnold Petersen.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

ravno zakonski zabraniti Strai-
kove, drzava je usvojila jednu
smetnju strajka u sanom potct-
ku rata, Smith-Connally zakon,
koji "dozvoljava'' straik, samo
ako radnici obaveste drzavu
posledavce trideset dana una
pred. u mnogim slucajevima rad
nici SUI tako postupili - obaves-
till SUI drzavu i poslodavcc tri-
deset dana unapred, da &c iziti
ma strajk ako Sc njihovirn za'ate-
vina ne udovolji I ma krauu ka-
da sve promaSi, drzava koia je
"dala" radnicima pravo ia i2a-
diu na strajk pod gornjim re-
gulacijama, ona i'm opet sprc6i
5trajk - preuzimajuci industri-
je, draftujuci radnike koji SC is
ticu aktivni u strajku it'd. ZDa-
ci, innate pravo ma strajk, ali
strajka ne sme Bit u nijednorn
sluGaju. Kakvo je to pravo?
Ma 16. juna, drzava je opet
pribegla toj strategiii Chicago,
III. preuzimajuci Truck Lines"
- LOO trokovskih linija - da
razbije strajk "drajvera'. Borba
Sc razvila izmedju ovih radnika
i posednika trokovskih linija IL
spora oko "najannice satova"
koii je star vec nekoliko mese-
ci.
~ vreme njenog Tnaradbe "a
preuzimanje inija] izdanja, tla-
novi dveju 'drajverskih' junija',
glasi ia vest (AP) Il Cleveland
Plain Dealer"-u Cd IS. iuna,
"glasali su pitanju strajka. The
National Labor Relations Board,
koji je nadgledao glasanje, ~
javio je da je glasanje bio 805
u korist strajka, a 1913 protiv."
Sta je tai NL.R.B. trebao mad
gledati glasanje, kada je svakako
nameravao da slomi strajk pre-
uzimajuci linije, koje je nakon
glasanja preuzeo. Evo za5to: da
su radnici glasali protiv straj-
ka, drzava bi izgledala "cista"
u tome sporu. Niko je ne bi mo,
gao okriviti da je ona skrsila
strajk. Ali kad tako nije ispaso
ona je bila voljna da Sc "a
Inecisti" - da skrsi strajk - sve-
jedno. Memo nadgledanje u gfa-
sanju imalo je "a svrhu ia stvo-
ri impresiju kod radnika da DR.
zava nije protiv njih, nit je pro-
tiv njif1ovog strajka, sta wise, da
ona odobrava strajk.
Zasto drzava postupa tako?
Zasto presto ne usvoji jedan "a
kon kojim Sc zabransuju svi,
strajkovi borbe potrebi h,u-
talnu militarnu silu, da je stro-
go provadja delo? To ne bi,
bila dobra praksa. Ona bi samas
sebi zderala masku sa lica j po-
iavila hi Sc u ocima radnika kao
neosporni i brutalni sluga rad
(Nastavak IA 4. strania
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Strategija izrab|Gvaca u
kIasnoj borbi

Prevare u klasnoj borbi, ko-
jim kapitalisticka klasa i njena
politicka drzava pribegava. u
strajkovima, tako su mnogobroi-
ne lukave, kao sto su velikj
dec cd njih novoizmisljene.
Jedna cd tih prevara je Lit
tie Steel" formula. Ova prevara
je ocito izmisljena da Sc radnic-
ka najamnica odrzi dole, "a vre-
me kada je ekonorkski zakon
ponude traznje ma radnoi pi
iaci, u korist radnika, i Il vrene
kada Sc kapitalisticki profit po-
vecavaju, IL diva razloga: jedan.
radi velikog povecanja radniGke
produktivnosti, koja Sc udvostru-
ella u toku cd pet godina; a dru-
| gi ie, veliki zahtev "a proizvode.
ma sve strane, sto omogucuje ka-
pitalistickoj klasi neprekidno po-
dizanje cena espapima.
Zamislimo samo,, Koliko su DO
povecani kapitalisticki profit.
kada SUI njihove industrije u sta
nju sada izbaciti diva puta toll
ku kclicinu proizvoda sa istim
broiem radnika, koliku su izba-
civale nazad pet godina. Istina
ie da je radnicka novcana ma
jamnica podignuta, ali kako, /
koliko? Satna najannica je vrlo
malo podignuta. Vecim delom ie
podignuta nedelina najamnica,
Sto znaci, wise sati rada "a wise
dolara. Najamnica, cak novca-
ma, ostala je skoro ma istom mes
tn, gde je i ranije bila, dok Sc
poslodavci hvale krsenjem no
vog rekorda u profitima svake
owe ratne godine. Stvarna ma
jannica je danas MIA nego Il
vreme depresije.
Da bi bacili radnicima prasi-
nu u oci, kapitalisticka drzava
je uspostavila> takozvane "tava-
ne"n ma Gene espapa, da Sc po-
sednici espapa, kapitalisti, ne bi
nogli koristiti sa velikom traz-
njom espapa, dizuci Gene. Isto-
vremeno drzava stalno popusta
i dozvoljava da Sc Gene dizu, sad
ovoj sad onoj stvari.
"Argumenat" koji drzava is
tice pred radnike jeste tai, da
bi povisivanje najamnice pro-
izvelo veci zahtev "a espape i
odagnalo bi Gene ma takvu visi-
nu da .bi radnici ponovo trazili
povisicu, Gene espapa opet po-
novo poskoeile, radnici bi opet
trazili povisicu tako u besko-
nacnost, Sve dok Sc ne bi dollar
naterao ma stepen gde ne bi vre-
dio papira ma koiem Sc stampa,
i to bi bila inflacija.
Ova "opasnost' cd inflacije,
.nije odrzala espape da ne skacu
gore skoro svakog dana. Ia ie
prevara samo odrzala najamni-
Gu dole.
Znajuci da je nemoguee IL
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
VAZNE VESTI:
(Nastavak Sa |. strane)

divizionase kroz Francusku u
spaniju. l ako je ovo ruljaski
akt, koji mi ne odobravamo, mo-
ramo ipak primetiti da Sc te
mase neizbezno bas ne slazu na
swim stvarima sa svojom degalis-
tickom vladom. Ovo vodi "a
kljucku da &c te mase iednoe
dana zauzeti organizovanu for.
mu toga neslaganja povesti re-
volucionarnu borbu protiv svo-
iih izrabljivaca i izdajnika IL
svojih sopstvenih redova.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Su1,1rak kapitaHzn1a

da je buducnost Wall Street-a
osigurana. Zaista, Wall Street &C
ostati osiguran tako dugo dok
Stalini BroWderi raspolazu sa
dovoljno uticaja da drze radni-
Ike dalje cd organizovanja ma
Marksistiekoj liniji, bez obzira
da Ii stalinisti gledaju> usluzno
ma Roosevelta i njegove nasled-
nike i zamenike, iii ne.
Konacno, u novembru 1899.
Browder je okrivio Roosevelta
"a podleganje dan "a damon 90
voj pohlepi "a profitima americ-
kog monopolistickog kapitalizma
i iskoriscava menu [svojul rani-
il, popularnost u masama da osi-
gura njihovo usvajanje progra-
ma Wall Street-a."
Plat pa biroj.
I tako, to je belega:
Pre- 1885. BroWder stalinisti
su grdili Roosevelta kao orudle
Wall Street-e neprijatelia rad
nika.
Izmedju 1895. i %. augusta
1899. Roosevelt bese otkriven kao
prijatelj radnika, prezren cd
Wall Street-a, ma MEGA Sc opste
gledalo od stalinista usluzno, i
ako ne sa previSe odusevljenja.
Cd %. augusta 1889, do q.
iuna 1941., Roosevelt je opet, u
Stalin-Browderovom k talogu,
postao orudje Wall Street-e, te-
lal naoruzavajucih interesa, i
smrtni nepriiatelj radnika. To je
bilo u ovom periodu kada je
Browder otisao u zatvor "a fall
sifikovanje svoje putnice. Roose-
welt, koji je sada najveci genie
20. veka, bio je najvise okrivljen
"a ovo, i optuzivan je "a sitno
progonstvo Browdera!
Cd 81. juna l941., i sve do
danas, Roosevelt je bio, sada
je, hvalisan kao veliki osloba-
djac, veliki drzavnik, kao najveci
cd svih Amerikanaca cd vreme-
ma "Ustanovljujucih Oceva," pa
cak cd svih ma svetu uvek
iskljucujuci, onoga malog cove
ka u Moskvi sa velikim brkovi-
ma JOS vecom lulom!
Tako, ii platis pa onda biras
period po wolff. Tako, takodier,
vi ste u stanju dokazati ma sta
vi hteli Rooseveltu, ma ODE stra-
ne spora, saglasno potrebama j
prigodbi. To je ono sto oni ma
zivaiu Marksisticko Leninistic-
ko-Stalinistickom znanoScu dija-
lektickog materijalizma!
(NaSfavice so
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21

vlast liz ruku Wall Street-a,' Roo
sevelt je zapoceo j izvadja veil
ku kampanju trustifikacije mo-
nopola i. ustanovio je moe fl
nansijskog kapitala Il Washing
tonu celishodnije nego ikada pre-
u istoriji. On je okrenuo narod-
he blagajne u dzepove velikih
kapitalista. Gde i'm je Hoover dao
tri milijarde u jednoj godini,
Roosevelt i'm dale pet milijardi u
tri meseca."
/ kao da to nije dosta jasno,
Browder ma II. septembra 1888.
dale nam oval noktom-od-pclca
opis o "Gorostasu 20. Veka", 0
ovom velikom coveku koga
Browder nije mogao zrtvovati:
"Tako je to sa tim 'dobrim CO.
vekom' Rooseveltom, koji je TEX
cvrsti 'prijatelj radnika i svih
potistenih. On je u isto vreme
predsednik Board-a koje mora
doneti sve odluke 'kolektivno'.
On je predsednik izvrsnog odbo-
ra kapitalisticke klase. To je Sta
posao predsednika Sjedinjenih
Drzava znaci."
Kada je Roosevelt bio
"Wormonger'.
Ali ako je istorija cd 1893. pre-
starodrevna da Sc pokaze sta ie
sadasnji Roosevelta-obozavaiuci
BroWder mislio 0 svoiem idolu
pre- q. juna 1941., skrenimo paz-
nju ma ono Sta je on rekao u
jesen 1870:
"cak j pre- konvenciia velikih
partija, vec je bio jasno i cd
mas pribelezeno da, ma sta bio
ishod izbora, ured vrhovnog IL
vrsioca bice okupiran Cd koali-
CHE Ratne Partije, cd predstav-
nika Wall Street-e".
To jest, Roosevelt je, kao j
Willkie, zigosan cd Browdera
kao "predstavnik Wall Street-e'
I govoreci o "Rooseveltovim ma
slednim diktatorskim tendenci-
jama', Stalinov mali glupavi spi-
jun izjavio je da je "Roosevelto-
vo odbacivanje New Deal-a Ia
naoruzavajucu, militarnu ratnu
politiku (tako) je osnovno odbi-
10 mase koje SUI ga sledile sa
odusevljenjem 1896 -"
I:
"U kaljuzi imperijalistickih
ratnih planova, formiranim i IL
vadjanim cd najreakcionarnijih
i demokratskih sila u americkoTo
zivotu -"
To jest, Browder je okrivlli-
vac Roosevelta 1910. "a pred
vodjenje "najreakcionarnijih ST.
la" u America
Rekao nam je u 1910. da je
Roosevelt odlucan da "Kap;tali-
zam Sc mora ocuvati po svaku
cenu ma vani ola bi Sc Wall
Street osecao osiguranim u A
merici; to je znacaj po zadi svih
hipokritskih uboj n h poklica
pod kojina Sc mobilizuje anne
ricka mladez "a topovsku hra-
nu."
Sada posto je Browder i ME
gov gospodar Stain posvecen
spasavanju kapitalizma ma sve
strane, mi moramo pretpostaviti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
ZajednicE piknik u LackaWanna

ZaJednicki piknik LackaWanna
e1enO
N. eviou
hadnog
-o
tminua mesp
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Nastavak sa l. stranel

! worker uVoonlckl hvaliSe "Se-
fa", Franklina Roosevelta, "koii
je slio mas narod u porodicu ma
cija', ma sta to znacilo. Ia novi-
ma pita: "ko je bio oval goros-
tas 20. veka, ROOSEVELT" On je
postao, peva oval korumpirani
list, "obljubljeni sin cele naciie
posto je on znao da Sc interest
njegove sopstvene klase poduda-
raju sa interesima masa, da Sc
jedino mogu ostvariti [tj. intere-
81 kapitalisticke klase mogu Sc
ostvaritil putem dobrobiti i stall
nog napredovanja naroda." Nj
kada jos nije bilo nikoga kao sto
je on, tako nam kazu, "od dana
ustanovljavajucih oceva." l je-
cajuci oval sokacki list jadikuje:
! "Predsednikov posao nije svr-
', Sen Ltj. njegov posao da osigura
pouzdano nadzivljenje kapitali-
zma, nije gotovl. To je kruta iro-
mia u njegovoj smrti, koja pri-
guSuje suze u svima nama."!!
Robert Minor, dosadasnji or
dioc Lincolna, posle i Roosevelt
ia, pruza oval grumen mudros-
ii: "Velicina coveka sastoji Sc u
'dejama.' l Rooseveltova ve]ici-
ma, kaze ova stalinisticka lutka,
sastoji Sc u njegovom predvodje-
nju svetskih nacija ka slobodi,
Verovatno slobodi koja je "a
jamcena izrabljivacima u kapita-
lizmu da pljackaju radnike "a
veci dec ploda njihovog rada.
"Pobozni" Browder roni obil-
ne suze: MAS veliki Vrhovni Ko-
mandant oduzet je cd nas." l pri-
gusujuci svoje gore pomenute
suze, on evil: "Najveci i najob-
ljubljeniji americki sin, covek
koji je povratio nase potreseno
nacionalno jedinstvo [za koje su
stalinisticki robot ucinili sve
sto su mogli da ga "potresu"!l,
koji je izveo naciju nazad ma
put istorijskog progresa !. oval
covek Sc wise ne krece medju
mama. Praznina, koja je stvore-
ma njegovim otsustvom prevelika
je "a nase neposredno pojima-
ME. Trebace vremena da Sc po-
novo udesimo uz takav svet. Mi
nismo mogli zrtvovati ovog CO.
veka."
Nastavljajuci dale uz ovu Ii
niju (koja zvuci kao da je pre-
pisana il New York "Times"-al,
oval dosadasnji Rooseveltov O.
malovazaoc zakljucuje:: "Ameri-
ka &c postati jaca u znanju i veri
da &c kroz svakog pojedinog cd
mas, ako budemo vrSili nasu duz-
most, vodja naSe domovine os-
tati veliki Roosevelt"
F. D. R. nije uvek bio BrowderoU
idol
Nije wise potrebno dokazivati
stalinisticko nepostenie, niti je-'
zuitizam dvolicnost Browdera,
citirajuci il rekorda. Browder i
njegova ganga tako SUI besramno
podati kapitalizmu i kapitalistic-
kim principima da bi bilo CUBE
ME vremena podnasati dalje do
kaze. Ali, nije neinteresantno da
obratimo paznju ma tacne reel
izrecene pred kratko vreme cd
Browdera njihovom novom l.
dolu, Franklinu D. Rooseveltu.
Browder je pisao u 1888:
Roosevelt operise sa celom
vestinom 'demokratske' vladavi-
ne, pod naglasenim Iberalnim
drustveno-demagoskim pokro-
vom !. Pa ipak po zadi ovog Ia
klona Roosevelt izvadja celishod-
nije brutalnije nego Hoover,
kapitalisticki napad protiv STAN
darda zivota masa kod kuce i
najostriji nacionalni sovinizam u
stranim odnosima.
ovo:
"Pod parolom wise najamnice'
"a radnike, on [Roosevelt] IL
vadja najvece kresanje zivotnog
standarda koje je nacija ikada
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
KONSKRIPCIJA RADNIKA
Korak ka IndustrijalnOm Ropstvu
ERIC HASS, urednika WEEKLY PEOPLE-a

PreveO p. r.
ovoj brosuri autor je jedinstven nacin n j.
zova tok razvoj amercke p u o k at e koja ci-
liza f e u r americku radnicku klasu Pomocu
autentnih dokaza e uenio poeenje zmedju
ke Nemacke koa je potpuno poittk ekonomsk obespra
villa nemacke radnike ameri6ke putokratije koa pos
tepeno prmenjuje sicne metode svou radnic-
ku Nasu, kakye e nacstka Nenacka primenia
ku radnitku kasu.
Smrzavanje na poslu donasanje zakona protv radnie
kin strajkova 6itav drugih prslnh reakcionarnh
vidni znac ametke kapitaisicke kase da poll
tck obespravi radnu kasu Amerike Otuda e potrebno
da knzcu STUDENT radni1kog pi-
tanja.
Ina stranice, 4 cena joj je 10 cent? prfnezak
Porudxone 8 novcem treba slati
KNJzARA RADNIcKH BORBE
3u3 It. Clair Ava, Cleveland H. Ohto
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-06-21
Kako da Sc demokratija ponovo ozivi?

13;}.