Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-11-28
SPOR RADI VOLITEV v BOLGARU!

NaSa vlada Sc zeo zanima, da hi bile volitve V balkanskih
dezelah demokraticne Bolgariji je Sc V minulem poletku posebno
zapretla. da Meme Wade ne DO priznala, &c Sc njenega volilnega
zakona ne demokratizira. Volitve V Bolgariji Sc bi Uncle vrIti re
V avgustu, pa so bile odlozene vsled protesta ameriske in angle
Ske Wade. Izvedene so bile See 18. novembra, ne da bi Sc jh opo-
zcja hoela udeleziti, cS, da MISC svobodne in da kontroira yes
politicni aparat drzave domovinska fronta pod vodstvom komu-
nistov. Predsednik Truman je postal tia svojega posebnega zaup-
nika, ola prouci, kaj je z demokracijo V Bolgariji. To nalogo je
dobil Mark Ethdridge, lasnik veikega dnevnka V LOUISVILLE,
Ky. Bill je V Bolgariji diva tedna in dejal, da demokracje, kt
jo razumemo V tel dezeH, tam nj. o njegovi izjavi sta bill obve-
Scent tudi angleSka in sovjetska vlada.
Istega dine so Sc vrSile volitve ma Portugalskem, kjer je ma
krmilu klerofaSisticni rezim pod vodstvom diktatorja Oliviera
Salazarja re Is let. Proti Salazarju nj nihce kandidral in opozi-
CHA Sc voltev spoh nj udeleAla. V zbornici je torej zastopana
samo Salazarjeva "stranka".
Vendar pa ameriska vlada proti takim volitvam ma Portu-
galskem nj protestrala in Salazarjev rezim priznava cd kar OBJ
stoja.
To pomeni, da imamo glede demokracije V Bolgariji povsem
drugacno poltiko kot pa ma Portugaskem. Isto velja o angleski
vladi.
Pod Salazarjevo diktaturo ina volnno pravico samo 1000
Judi in izmed teh Sc jih je udelezilo "volitev" lie $1,000.
journalist M. W. Fodor poroca, da so bile volitve V Bolgariji
sal toliko svobodne, kot so obicajno voitve V Mehiki. On pravi,
Ga V Bolgariji V resnici s~vobodnih volitev nj bno nti pod Alex
sandrom Standardization Xxi je Bolgarijo oklical pc prvi sve-
town. vojni "a republiko.
Isi casnikar razaga, da SO glavni vzrok tel ostri ameriski
poltiki proti novemu rezimu V Bolgariji reakcionarni uradniki
V amerSkem poslaniStvu V Sofii, XII Sc vsled svojega sovrastva
do Rusje ne morejo poglobii V razmere V dezeli, da hi Uh razu-
nell, pa Sc gnjavijo Z mrznjami proti "rdeckarjem' tolko, da so
gluhi "a vse drugo.
Ma vsak nacin je pribito, da vlada V Washingtonu nj dosle-
dina, kajti ako zahteva cd Bolgarje, in cd Rumunije, da ST osnu-
jeti demokratcno Waldo, Gemu je ne zahteva tudi ma Portugal
skem, V spanii, V Brazliji, ma Kitajskem it'd? Spanish krvnik
Franco ne bi bill nikdar zmagal, &c pi mu demokratcne Wade po-
sredno ne pomagale S svojo nevtralnostjo in ne bi Sc mogel vzdr-
zati, &c hi ga pc zlomu republike Wade V Washngtonu, Parizu in
Londonu ne priznale ter sklenile z MIN "a njegov rezin koristne
ekonomske zveze.
Vzrok tel dvojni taktiki je, da uvajajo V Bolgariji in V Ru-
rnuniji agrarne in druge gospodarske reforme, kakrSnih kapitali-
stiGni svet ne odobrava. FaSzem V Spanui, ma Portugalskem in
kjer Sc obstoja je zascitnik privilegijev in izkorscevalcev. Zatrl
je delavsko in napredno kmecko gbanje in S tenn nevarnost "a
svoj gospodarski sisten. Posedujocim slojem je kajne lie "a njihno
privatno lastnino. V poitiki so lie "a tako demokracio, XII ne bi
ogrozala njihnih bogastev, ali pa "a nobeno.