Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1945-06-30
CETRTI JULIJ -- DAN NOVlH
ZVEZD MA ZASTAVI

MA
Cetrti juij je cd casa do casa pomenl nasi zgodo
vni vec nego praznovanje dneva Neodvisnos, ka
tt e obenem dan ko bile pridodane naso zastavo
zvezde novih ali dodatnh drzav Une Kongres Zed
draw dial dnevu Neodvsnost to zredno vaznos ko e
etu 1918 spree zakon kaerem je bo doloceno, da
DO vsaka ali dodata drzava dobla svojo zvezdo
amersk zastav dan cetrega jua 1sa postava je tu
d doocla da zastav estane lie trnast izvrnh prog
Prvotna narodna zastava e mea rnast prog in ko e
prdruzla Uniji srnasta in potem Sc petnasta drzava
sta bill prdani Sc dive prog kar pa je zkazalo nepr
pravno kati ako b hotei dodaati vsako dzavo
po Sc dodano progo b zastava raztegnia preko
rad tega destva je tudi bio odoceno da osane
trinajst prog trinajst prvotnh drzav
letu 1918 je bilo Uniji dvajset drzav Poleg pr
votnh l3 bile tudi vklucene drzave Vermont, New
England kot ud drugh drzav prklucitev katerih e
prcala da pijonir obanh drzavah lob Atlantiku)
prece dobro napredoyal svojem prodiranu zahodno
cd goroVja Allegheny ter Appalachanskega pogor PrVe
obmene drzave bile Kentucky Tennessee, Ohio Lou
sana Indiana in Mississippi Ohio in Indiana sta lezali
ozemlju cd reke Ohio ker je bo suzenstvo od
praveno poto kongresnega odloka liza leta 1887 To
bile prve drzave tenn predelu Drzava Lousna XII je b
la suznedrzna je bia drzava tenn eritoriju ter o
Zed drzave kupie cd France, letu 1903 To obsezno
ozeme je raztezalo cd reke Mississippi do neustae
meja dalec zahodu in jugovzhodu.
Tekom nadalnih nekaj deseetij so bile pridodane
zvezde zastavo in te MISC pomenle zgo ekspanze
mlade repubike, pac pa obenem pogobe razkol med
svobodnimi in suznjedrznim drzavam juga.
letu 1919, ko je bia prikljucena Unii drzava Ala
baa ugu ter drzava Illinois, cd reke Ohio,
e bo zastavi enajst zvezd XII predstavjae enako
stevo svobodnih drzav in enast zvezd drzav katerh
e bilo suzenstvo Sc zakonto.
svrho uravnovesenja med suznjedrznimi in
bodnimi drzavami e prslo kongresu do kompromisa.
Sest draw cd nasednjih sedmerh, XII bile prikucene
Uniji je blo sorazmerno porazdeenh pogedu vprasa
MIA suznos drzava Maine je bila svobodna, docm je
bila Missouri predeu Louisane suznjedrzna drzava;
Arkansas udi predelju Louisiana e prpadaa suznje
drznim Michigan, v severnozahodnem predelju, pa je
bila svobodna Florida katero dobil leu 1919 cd
Spanije, je bla suznjedrzna Iowa. predeu Louisiana
pa svobodna drzava.
V etu ko je bila prikucena Florida Sc e pridruzia
Uniji tud velka drzava Texas Neka let pred tenn e do
bila svojo neodvsnost cd Mehike ali prkljucitev Zed
drzavam je zavlekla neka le ker je Texas hotea
pristop Un pod pogojem, da obdrzi zakonitost SUI
njedrzstva kongres pa e bill vsed tega zaskrben Toda
zadeva e kmau uravnovesila Zdruzene drzave so
voskovale Mehiko radi izravnana obmenega spora in
znaga je prinesa Anerki obsezno ozemlje vk1uc
joe Kafornijo, Novo Mehko Arizona in druge predele
Leta 1850 e bia prdodana zvezdna zastav zvezda
bodne drzave Kalifornje.
Knalu zatem je kongres doocil, da Sc nadane move
drzave morejo prikuct bods kot svobodne ali suznje-
drzne kakor b ze to doocae njih ustave Ia koncesa
suznjedrzm drzavam pa drzala dogo nj iela pr
like usvarjati nevarnih probemov kat knau zate je
cyilna vona izravnala vprasanje suznosti "a vedno
In medtem, ko je trene med severnim in juzniri dr.
zavam neizogibno vodilo vojno pa start in nov pr