RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-02-01
Sta je SOcijalizam?
Cd Eric HASA
Nisu Ii danasnje junije bolje nego
-:Lnkun1

Nisu Ii danasnje junije bolje nego
nikakve?
Danasnje junije stole kao ~tvrdjava kpaita-
LIMA. Pogresnom naobrazbop, zastrasivanJem
!. povrh svega, drzanjem kontrole mad radnic-
kim poslovima, one obeshrabljuju obicne rad
nike "a organizovanje u saglasnosti sa nJlhovlm
klasnim interesima. One su munjovodl kaplta-
LIMA koji sluze ola sc odvede revoluclonarna
munja u zemlju Axe. bi Sc Nth smrvilo, bi Ii
alternative b.la .~'nikakve"!- nikakya zasti-
ia radnika protiv neprekidnog ~nasrtaja ka-
pitala?
Kao sto Daniel De Leon istace tako brilliant
no u "Gorucem Pitanju 0 Zanatskom Junioni-
Zmu'', uiediniavanje radnika jeste mstinktlvnl
Elm. "Kao sto je sigurno ola &c covek podlci svoJu
ruku presto nagonski ola Sc zastltl od udarca,
isto tako &c sigurno i radnici, instinktiyno, pc
riodicno okupljati Sc u junije. Junija Je ruka
koiu radnik instiktivno podize da zakloni svoju
glavu.'
Danasnie pro-kapitalisticke junije nisn
belle cd nikakvih one su odlucno gore! Kada
nebi bilo laznih iunija da oduvracaju radnicki
gniev Il neopasnee kanale i da III mediusobno
cepaiu, radnici bi bill slobodni ola slede svoi
instinkt i da organizuju prave junije radnicke
klase, ~ciljajuci ma njihovo klasno oslobodjenje.
Kako Socijaisticcke Industrijalne
.Juniie mogu 'fizbaciti" kapitalisticku
klaSu?
9 1897. u miciganskoj elektricnoj CEN
trail, grupa radnika izisla je ma strajk. To nije
bio obicni strajk napustanja tvornica; niti je
on bio sedeci. Umesto napustanJa tvornlce Ill
sedenia, ''strajkasi" su izveli nestrajkujuce
zvanicnike tvornice van kroz kapije i ~nastavili
sa proizvadjanjem elektricne snage. Sledece ne
dele casop:s s'Time'' je komentarisao, govo-
reel da su miciganski radnici elektri6ne snage
dali americkim radnicima ~"objektivnu pouku
o mirnoj revoluciji."
Istina ie da SUI owl radnici zahtevali sitnice,
da oni nisu bill revolucionari. Ali to je "a
sada sporedno. Vazno ie to da su oni upotrebili
svvojju ekoncmsku moe ostajucci ma poslu.
.Socijalsticke Industrijalne Jnnije &c, u
podupiraniu Socijalisticke glasovnice, stzauze-
ii posed, izbacujuci kapitalisticku klasu i ME
ne reakcionarne agente. Ali one &c uciniti !
wise cd szauzimanja poseda"; one &c takod1er
n~astaviti sa operisanjem bez ~zastoja | tako II
beef haos koi bi "a sigurno nastao, ako 81
ekonomska masinerija nacije cd lednom blla
obustavlj jena. u :svakoj tvornici, rudniku, pre-
duzecu radionici %nacije, upravnicki odborl,
koii su veG izabrani u predvidjanju ovog do
gadjaja, preuzeli bi poslove uprave j nadgied-
nlStVa. QCK Dl VlSl SdVeJl OOciJdHStICAIH -
dustriialnih Junija cd jednom Sc p%ripremili "a
funkcionisanje. Cinom zauzimanja poseda i IL
bacivaniem kapitalisticke klase, radnici zauzi-
maiu potpunu kontrolu mad sredstvima zlvota
- i, ma uredan, civilizovani nacin, ustanovlJa-
vaiu Industrijalnu Republican Rada.
Taste vi niste organizovali Socijalis-
tickle Industrijalne Junije?
Same 20 sebi je iasno da Sc radnici ne
mogu organizovati "a obaranje kapitalizma dok
oni nisu volini da obore kapitalizam. Revoln-
CHA Sc mora najpre izvrsiti u mislima radnika.
Drugin. recima, misao mora predhodlti ostva-
renju.
Sociialisticke Industrijalne Junije ne mo-
gu Sc sagraditi malo pc malo. Da iii sc pokusa
graditi malo pc malo podvrglo bi nekofcinu
radnika skoncentrisanom besnilu cele kapita-
listicke klase. SociialistiGke Industriialne Ju-
niie moraju biti masovni pokret, proistieuci IL
opsseg razuverenja u kapitalizam. Ako je ista
sigurno; sigurno je to da to opste razuveren1e
dolazi. Mas zadatak je da Sc pobrinemo da te
sile take osobodj ene, budu inteligentno ujedi-
niene-da Sc ostvaris oslobodjenje radnicke klase
/ COveeanstva.
REFORMAMA
Ne trebam0 Ii mi pokusati da dObije-
mo neStO SABA dOk cekamO
Socijalizma?
Nonooxlr: = o1n;o; CT, rr,h:l; cvnio vrono M