RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-03-15
W. s..


SLOW ovoga clanka, u sebi pomis-
lit: Sta je to? Ear je Jugo-
slaviji izbila proleterska revolu-
CHA, kad je Tito kontrarevolucio-
mar? Nije jos. Ali &c izbiti, tkao
i u svakoj drugoj zemlji ma sve-
tn.
Nije covek Observation-Disclosures.
kao nj kontrarevolucija, Same on
da kada komanduje sa celom o.
ruzanom vojnom silom, iii jed
MIN delom sile, protiv, revolat-
cionarne vojske, koja tex brani
novo-rodjence cd kontrarevolu-
CHE, koja nastoji da ga u krvi
ugusi. Ovo je tex fizicko obra-
cunavanje izmedju revoluciie i
kontrarevolucije. Nit je revolu-
CHA, samo onda kada kontrare-
volucija otvori oruzanu paljbu
ma nju. To znaci ola Sc revoluciia
i kontrarevolucija sukobljavaju
mnogo pre-, nego sto dodje do
fizickih okrSaja. -
Revolucija, koju radnicka kla-
sd jednog dana mora izvrsiti,
znaci, preobrazaj kapitalistickog
drustva sa njegovom privatnom
svojinom u Socijalisticko drts-'
two, sa zajednickom svoiinom.
Ali pre- nego sto Sc revoluciia u
drustvu moze i~zvrsiti, radnieka
klasa mora izvrsiti revoluciiu u
svojim glavama. Cd izvrsenia O.
We re volucije, u glavam, potpuno
i iskljucivo zavisi MEN uspeh. iii
gusenje iste krvi, A ovo pax,
znaci, da je najglavniji sukob
izmedju revolucije i kontrarevo-
lucije pri revolucionisanju kon-
trarevolucionisanju radn ickih
glava.
Marks je rekao da je radnitka
klasa prirodno i istorijski revo-
lucionarna klasa. Prirodno. pos
to je sam MEN polozaj Il kapita-
listickom drustvu, polozaj izrab-
ljene i ma sve moguce nacine
obespravljene klase. To nju eini
revolucionarnom, tezeci prirod-
no da Sc oslobodi najamnog rops-
iva. Istorijski, sto ona deli re-
volucionarnost svih predjasnjih
revolucionarnih klasa. koje je is
torija pozvala da revolucijom o.
bore svoje ugnjetace i njihove
sisteme i da tako otvore put da-
lem drustvenom progresu.
De Leon je to izrazio ma drugi
nacin: Same pustite radnika ma
miru i onda ga posmatrajte, nj
kada nece promasiti da udari u
pravu zicu. Tome ga goni njegov
prirodni nagon. A pored toga sto
deli revolucionarstvo, istorijski
revolucionarnih klasa, on ina i.
svoje posebno revolucionarno O.
belezje. Sve p~redjasnje revolu-
cionarne klase. kada su obarale
svoje ugnjetace i kada su dola-
zile ma vlast, imale SUI ispod Sc
be drugu klasu iii klase, koiima
SUI tog vrlog momenta stale no.
gom "a vrat. Radnicka klasa ne
ma nizu klasu ispod sebe. Ona le
poslednja ma listi klasne istoriie.
l sa obaranjem kapitalisticke
klase i njenog uredjenja, radnic-
ka klasa obara j klasno drustvo,
u opste, pa i samu sebe kao kla-
su. Sa tim axiom ona otvara ne
dogledno pole drustvenom pro-
gresu, "a uzivanje svih prirodnih
i drustvenih blagodati.
Pored owe dive karakteristike,
tn je i sama kapitalisticka kla-
sa, koja stalno primorava rad
nicku klasu da postaje sve revo-
lucionarnija, brenda ie ona, ka-
pitalisticka klasa, izvor svih kon-
trarevolucija d~anasnjeg vreme-
ma. Tu je dnevno, nemilosrdno IL
rabljjvanje, kome Sc radnicka
klasa odupire, CHI je zivot mi
zeran dok radi, posao stalno ne
siguran i skapavajuci kad ne RAJ
di, postepeno umiranje cd glad1
i bede kad "zivi" cd milostinle,
besprekidno oduzimanje polite
kin slobostina, koja SUI zadoblta
pri obaranju feudalizma, goneci
4. -ao n1n