RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-12
De L Leonizam--program
svetskih radnika

l. William Liebknehct, Bebel,
Ged, Kaucki dok nije postao
renegat, drugi nije nikada
bio uzdignut iznad politickog So
cijalizma politicke strukture.
Tai program nikada nije davao
niti je priznavao 0aznu pretez-
nu funkciju ekonomskom pokre-
tn = radnickin, janijama. JUNO
nizam u njihovom programu tex
/ je bio uzgredna pojava - stvar
pomocu koje da radnicka klasa
'poboljSava svoje stanje dok pos
toji kapitalizam. A kada Sc obori
kapitalizam tada junije nestaje.
Radnicka politicka partija, koja
zauzima drzavnu vlast svoje
ruke, uspostavlja socijalizam ma
strukturi postojecih politickih
media. Da je ovo tacno dokazuju
svi pisani govori i ostala pisana
della istaknutih proslavljenih
evropskih socijalista.
Program genijalnog Lenina, O.
tiSao je, osnovno, tex malo dale
Cd ostalih gore pomenutih. Sow
jeti, koji su Sc instinktivno po-
javili u Rusiji 1905. godine, bill
SUI ia osnovna stvar, u koloj je
on video novi tip vladavine rad
nicke klase, koji zamenjuje ra-
zorenu burzoasku politicku dr.
zavu. Soviet, iako su novi tip
programa "a radnicko oslobo-
dienje, ipak nisu konacni pro-
gram "a njihovo oslobodjenje.
| | ako Lenin nije smatrao ju-
nionizam "a prolaznu stvar is
cezavajuci nakon obaranja kapi-
talizma, on mu nikada nije davao
onu zasluznu moe i funkcije koju
on sebi sadrzi. On je wise drzao
do sovjeta, mnogo je o NINA
| raspravljao. Razlog zbog kojeg
Lenin nije drzao do junionizma
toliko koliko do sovjeta, koji mo-
raju nestati i pretvoriti Sc u jul
nionizam, duguje Sc ruskim ma
zadnim uslovima, kou risu ONO
gucili Leninu da. skrene ja6u paz-
nju junionizmu. TEX posle no.
vembarske proleterske revoluci-
je, Lenin je poceo priznavati lu-
nionizmu onu funkciju i moe
koje on u sebi sadrzi. Kada je
procitao gore pomenuti govor De
Leona, kao druga njegova pre-
davanja, on je javno i radosno
izjavio da je Socijalisticki In
dustrijalni Junionizam dodatak
Marksizmu da &c ga oni spro-
vadjati u delo koliko i'm poste-
peni industrijski razvitak bude
omogucavao, da &c on konacno
postati njihov oblik vladavine. A
nakon godinu dana nesto wise,
govoreci O moci iunionizma, Le-
min rece: ''Bez najuze veze sa "a
natskim junijama, bez njihove
iskrene pomoci i samopozrtvo-
vanog rada, -. bilo bi naravno
nemoguce upravljati sa zemljom
i odrzati diktaturu proletarija-
tai kroz dive pol godine pa eak
nj "a diva i pol meseca." (Decja
bolest levicarstva.) Ovde ie mai
bolje mesto da Sc istakne slede-
ca cinjenica: koren stalinizma,
iii drzavizma, sastoji Sc iskljuci.
90 NEprovadjanju Socijalistic-
kog Industrijalnog Junionizma
u Rusiji. A dobrim delom je u
tome razlog da Sc svetski ka-
I, pitalizam mogao do sada odrzati
u zivotu.
Socijalizam polazi cd nacela:
rad stvara svo bogatstvo; svo
bogatstvo pripada radu. Da bi
radnicka klasa primila sve pro-
izvedeno bogatstvo, ona mora o.
boriti kapitalizam. Da bi oborila
kapitalizam, mora Sc organize
vati politicki ekonomski. Koli-
ko god je ova destruktivna stra-
ma, obaranje kapitalizma raza-
ranje politicke drzave, potrebna,
isto je tako vazna, pa jos i wise,
konstruktivna strana Socijali-
zma. -
<Nastavice se.)
| q
I c.. >l~>~->o~1o ~--~.a~n~:: -