Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1945-09-12

MAJ Je 5 pOStO IL Starega Kra-
ia? Bila je odprta z Ameriko re
koncem junija, a pisma sem lie
poredkoma prihajajo in Sc ia lie
pc dolgem casu. Vzrokov ie
mnogo. Glavna sta cenzura in
pa silno slaba prometna sred-
stva.
Glasilo KSKJ z dine 20. avgu-
sta je objavilo pismo rojakinje,
XII je bila cd Nemcev izgnana v
Banat. Donna je il Moravc. Pr
smo je bio oddano v Banatu 8.
julia in prislo naslovljenki ma
Ely, Mimi, 6. augusta. Potova-
10 je torej mad mesec dni. Ured-
nix Zupan pojasnuje, da so ma
pismu zigi treh cenzur: jugo-
slovanske, italijanske in ameri-
ske vojaske cenzure. To hi po-
menilo, ola je slo to pismo IL Ju-
g~oslavije skozi I~talijo in potem
z ladjo v Ameriko. Ampak ce-
mu maj bi TAXA pisma pregledo-
vala tudi italijanska cenzura, ie
uganka, ker ne bi imela Italia
cd tega nobenih koristi "a svojo
varnost. Isto velja "a ameriSke-
ga vojaskega cenzorja. Vojne
ie konec in ameriski ter angle
Ski vojaski cenzorji v Evropi
pripovedujejo, da je sedaj po-
sta svobodna - to je, da kar Sc
Nth tice, je cenzure konec.
Cenzorski uradi zakasnjujejo
pisma, ker Jill Dire ma svojih
policah, radovedni nosovi pa
brskajo pc Min, predno jih Cd
posljejo dale kaki drugi CEN
zuri v roke. Tako DO v Evropi
Sc dolgo.
Posiljanje paketov v Jugosla-
WHO pc parcelni posti je ena
najbolj razveseljivih vesti "a
tiste tukajsnje rojake, XII imajo
tam svojce in bi jim radi direkt-
no pomagali. Ampak treba DO
zagotovila, da teh paketov ne
bodo odpirali v vsaki dezeli,
skozi katere bi bill posiljani,
ampak lie ma pristojni posti V
Jugoslaviji. Kajti paketi so v
sedanjih cash v onih dezelah
velika skusnjava, kakor so bill
skozi par let pc prejsnji vojni.
Zapadna Jugoslavija, XII vklju-
cuje Slovenijo, najbolj strada.
ze normalnih cash nj Slove-
Mia nikoli pridelala dovolj "a
prezivljanje prebivalstva. Cd
visna je bio cd uvoza zivil v
zameno "a lesne in razne druge
izdelke, "a sadie, in tudi turisti-
ka il je pomagala k dohodkom.
Sedaj je zelo opustosena, a ma
rod Sc je lotil della "a obnovitev
prometa, poljedelstva, obrti in
trgovine. A pri delu potrebuje
clovek ziveza, drugace omaga.
Agencija Reuter- je 80. avgu-
sta porocala il Londona, da je
dospelo V jugoslovenska prista-
nisca sedem ladij ziveza in dru-
9Th potrebscin, XII jih je poslala
UNRRA. Ameriski casnikar
Blair Boles pa ugotavlja, da
UNRRA Jugoslaviji namenoma
prav malo pomaga, in vzrok ba-
je je, ker v Washingtonu in V
Londonu Titove Wade sedai, ko
je vojne konec, nimajo vec radi.
Veliko bolj izdatne pomoci pa
je delezna Italia, tista Italia,
XII je poslala svojo armada in leT
talstvo V Jugoslavijo, da je To-
mastila po Mi, 10 plenila, rusi-
la in pobijala memo prebival-
stvo. V tel koloni smo re veil
kokrat ugotovili, da so refine
akcije cestokrat bolj politicnega
kot pa dobrodelnega znacaja. In
tako Sc ocividno dogaja marsi-
kje tudi sedaj.
DIR. Mack v Parizu, Draza
Mihajlovic nekje V Italiji, ME
goyi pomocniki v Egiptu, skof
Roman, Rupnik in tovarisi v
Rimu, Peter v Londonu, Fotic
in cello krdelo sorodnih liudi v
Ameriki je napovedalo voino
Titu V nameri, da ga s pomocio
anglosaSke, italijanske in osta-
lie evropske reakcije strmogla-
WHO in drzavo izroce starim pri-
vilegijem, XII SO 10 imeli v OBJ
lasti do Velikega petka l941,
kajti vsi tt ljudje hi bill ne