RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-12-27
dozvolile su njihovo

ma njih ravnodusno - dozvolile su njihovo
zauzimanje vlasti
"Reakcionari Sc pretvaraju "a radikale,"
kaze ona dale, ida bi osvojii masovno sled
benistvo (I1itler), radikali postaju revolu-
cionarno-reakcionarn (komunistD. Ma kraju,
nakon krvave kasapnice borbe jedino potvr
de proleterski status radnika, bez politicke
slobode, ma ko pobedio." Da Sc Hitler pre-
tvarao "radikala', u to nema sunnje. To
je cino Mussolini. Njihov "radikalizam'
pomesan sa nacionalizmom; osvajackim
kolonijalnim prosirenjem nacionalnih inte-
resa; pruzajuci izvesne reforme "osigura-
MAJ, omogucio i'm je osvojiti, nacionalno "a
bludjene mase slabije levicarske sledbe-
nike.
Ali 'revolucionari" "komunisti'
kaze ona cine isto to obratnom smislu -
pretvaraju Sc u NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
- da bi osvojili mase koje slede reakcionare.
Ovo je narcotic potvrdjeno u ovom ratu. |
"komunisti" Socialist" odlaze tako daleko
svojoj "revolucionarnoj" reakcionarnosti
da ih je cesto tesko raspoznati cd reakcio-
nara rezultat je uvek bas ono sto Dorothy
kaze, da "nakon krvave kasapnice, borba
samo potvrdi proleterski status radnika,. ma
ko pobedio" Ia ovo nema boljeg primera
Cd Francuske Nieni "komunisti" SUI odlazili
tako daleko u svom "revolucionarnon"o re-
akcionarstvu da SUI. in sami zuti francuski
Socialist" smatrali, otvoreno nazvali,
"reakcionarima' "konzervativcma". Sada
kada SUI pobedili izborima dobivs wise gla-
sova cd ijedne druge partije, oni zaboravise
radnike obecanja koja su cinili Najamni
radnici ostaju dale najarnni radnici cak u
'komunistickoj' vladavini.
Ova "revolucionarna" reakcionarnost je
praktikovana cd strane "komunista" "soci-
jalista" swim zemljama. prema tome re-
zultati &c biti ist = borba ce "potvrditi
proleterski status radnika, ma ko pobedio"
Govoreci dalje strajku G. NJ, ova ka-
pitalisticka skrabaljka priznaje da "Ono sto
je umesano jeste sam kapitalistich sistem,"
"koji mozda nije dobar sistem," posto je
"sagradjen ma shvatanju da je covekov rad
: ii. njegov zivot = pijacna roba," ali ipak
ona Sc protivi ikakvoj stvarnoj promeni.
Protivi Sc drzavnom vlasnistvu opravdava-
juci, logicno, da radnici pod takvim siste-
NOM postaju jos gore robbie nego .sto su
pod privatnim kapitalizmom posto j tai sis
tenn potvrdjuje istu stvar-da je radnik "zivo-
tinja bremena "a drzavnu eksplQatafijp" Ora, Ora
je, cato da Sc radhici Ina pole dinacno dade bolji
zivot, ne ma onaj nacin koji zagovara So
cijalisticka Radncka Partija, da radnici pos
tanu vlasnici upravitelji industrije da pri-
maju potpunu drustvenu vrednost svog rada,
nego ovako:
LEX protiv zala kapitalizma jeste unis-
tenju proletarijata III povecavanjem narodu
kao pojedincima i porodican1a produktivnu
svojinu cilj kooperativne zajedhice a.
mericke revolucije." Ma oval nacin,. ~kaze
ona, 'radnici bi skinili sa svojih ledja para
zite finansira, koji uzimaju deo cd njihovog
rada; parazite njhovih sopstvenih agenata
koji cine istu stvar parazita drzave, koja
uzima narodne zasluge da bi mu povratili
nazad obliku 'socijalne sigurnostI - odu-
zimajuci dohotke brokarta."
Tako je ova gospodja (ili gospodjica) Ia
vrsila svoju "revolucionarnu" pesmu sa Ia
kljuckom da je kapitalizam jedini sistem koji
ie 'lek protiv zala kapitalizma" i koji znaci
"unistenje proletarijata". Ona bi jedino mogla
biti tacna tome da tai njen sistem znaei
"unistenje proletarijata", ne snislu ko-
jem ga ona uzima, nego smislu "unistenja
proletarijata" kao ljudskih bica, nesto' bes-
poslicom ostalo sledecem ratu.
Wise vredi jedan najmanji clancic IL raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knjige
Sto i'll ma svetu ina. - Vasa Pelagie.