RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-10-11
vi.
Strah cd socijalne revolucije.


1asklsnicI. NaJkrvavlJl rat IL celoJ lstorlll, IL
gledno vodjen da donese mir, izobilje j slo-
bodu svetu,. do sada je p%roizveo, Iii Je ma putu
proizvadjanja, potpuno suprotnog, Il kollko Sc
tice oeromne tecine. \ oni koJl su radlll celom
svojom moci / snagom da ocuvalu slstem koJi
je odgovoran Ia ovn krvavu kasapnicu, ne
verovatno plailcmcrllo razaranJe bogatstva, IL
kratko, kapitalisti apolozi kapitalistickog Sis
tema, demonstriraju da nj hova zabrinutost "a
dobrobit narod svagde, i ~njhovu iziavljuincu
Eel i'll da ocuvaju u%naprede cistotu clvlllzacIJe,
sadrzi laz obmane.
Kud god Sc ~potisteni MAXIM, ma kako O.
prezno, ma ma kako zaokruzeni naGin, da
ustanove nslovc koji Sc smatraju da b. i'm po-
vratili izgubljenu slobodu, j povecanje one
koju su raniie uzivali, kapitalisti mocnil naciJa
nastaie da in suzbiju, da in odrze dole. a
ako izgleda da postoJe znaci s%oclJalne revolu-
cije igde, owe income kapitalisticke grippe lie
oklevaju da upotrebe iii ola Sc udruze sa, nil
hovim dosadasniim fasistickim neprijatelj ma,
ola hi smrvili pobunu zastitili svoie interese
kao kapitalisti. Sto opet dokazui e da ono cega
Sc kapitalistiGka klasa strasi nije tako mnogo
vladajuci-klasni "neprijatelj'' drugih naciia,
nego revolucionarna radnicka klasa ma koie
nacije, a narcotic %niihove sopstvene. Svojim
strahom prevarantskim postupcima kapitaiis-
ticka klasa sveta dokazuie ponovo Marksistie-
XII diktum "da radnicka klasa svih nacija ina
samo jednog neprijatelja kapitalistiGku kla-
su svih nacija, sa svojom sopstvenom nacijom
ma celu liste." Ode Leon.) Neka radnici ma
sve strane sto pre- nauce owl zadacu, ako je
nisu naucili u krvi, znoju j suzama globalnog
pokolja i orgija razaranja.
Program Marksizma.
Ako su oni naucili tn zadacu dobro, oni
su ucinili prvi korak u pravcu Socijalistickog
dIustva koje mora naslediti kapitalizam ako
zelimo ziveti cistim i civilizovanim zivotom
u ugodnosti, slozi neometanom zadovoljstvu.
Ali, uzevsi tai korak, i drug Sc mora ueinti:
Organizovati Instruments vladavine, koji SUI
pogodni koje zahteva slobodno Socijalisticko
drustvo, vladavinu Socijalisticke Industrijalne
Junije, Republiku Rada. Organizovati Sc ma
preston planu izradjenim cd Mark
sisticke Socijalisticke Radnicke Partije Anc-
rike. A sta je tj plan! On e
l. - RadniGka klasa svake nacije mora
Sc organizovati u Socijalistcike Industrijalne
Junije, II savezu sd radnicima svih drugiE
~naeija, slicno organizovanim. Socijalisticka In
dustrijalna Junija je posvecena zbacivnaju ka-
pitalizma i da ustanovi industrijalnu formu
vladavine - 1ndustrijalnu Administraciju stva-
ri, proizvadjajuc "a upotrebu a he "a profit
iii "a pijacu. Vladavina Socijalistickih Indus
~trijalnih Junija &c zameniti naslediti politicku
drzavu kapitalizma svagde.
2.-U saglasnesti sa socijalnim %razvitkom,
Vladavina socijalistGkih Industrijalnih Juni-
ia crpi svoje predstavnistvo IL industrije, SUI
protno kapitalistickoi politickoj DRAW koja SC
zasniva ma teritorijalnom iii politickom pred
stavnistvu. Politicka uprava, klasna vladavina,
stvorena je pc teritorijalnom kalupu. S~ocijalis-
ticka Industrijalna Vladavina stvara Sc pc ka-
lupu korisnih zanimanja.
3. Ignorisuci vestacke, iii geografskc
medic, Socijalisticki Industrijalni Junionizam
sece preko linija politickih obelezja, nacional-
no i inter- ecionalno. Industrijalni Junionizam,
saglasno, organizuje korsna zanimanja = in
dustrije sveta II sastave budueeg Drustva
Slobodnog i Oslobodienog Rada.
Tako ie Industrijalni Junionizam Socija-
listicka Republika u stvaranju; ], cilj jednom
ostvaren, on postaje Socijalisticka Republika ma
poslu.
Ovo je plan, jedini delotvorM plan pc
kojem Sc vekovne borbe mogu dokoncati, i
jedino pc kojcm mir, izobilje, sloboda j sreca
moze .konaGno biti ostvarena ratom-ogrezlom
i ropski-gonjenom svetu. Ovo je NADIA Cove
Ganstva NADIA, obecanje, i izvrsenje!
Prorocanske i <~znacajne reel Thomas Car
lyle-a dopiru do mas zvucnim glasom cistim
kao kristal:
>"Mi cemo morati jednog dana, najposle
i "a uvek, preci .liniju izmedju Besmislice i
Zdravog Razuma. I toga dana mi cemo predi il
Klasnog Paternalizma, koji je originaho dosao
IL fetiskih fikcija u vreme sveopsteg neznanju,