RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1945-07-05
Cetrdesetogodissnjjica Soc. Ind.
Junionizma

sindikalisticku |. w. W., koju je
kapitalisticka klasa vec stvarno
bila dotukla, batinom koju joj
ie sama l. w. w. u ruke stavi-
la - direktnom akcijom, sabota-
zom 81. Isti tt 'komunisti' koji
SUI bill u 1905, kada Sc I. w. w.
osnovala, zuti espisti radili pro-
tiv l. w. w., pre- njenog osniva-
MIA, "a vreme osnivanja j posle
osnivanja, a negovali SUI i veil
cali Americku Federaciju Rada.
Isti ii "komunisti'', narcotic
zig-zag Foster, koji je nakon
1908. stupio u anarhosindikalis-
ticku I.W.W., osudjivali su, radill
protiv proklinjali su De Leo
nisticku l. W. w. w. I. l. y. Da,
isti ii pseudokomunisti, danas-
Mi stalinisti, proklinjali su mas,
i danas mas proklinju, zbog ma
Seq Marksistickog rada, iako Gu
teci, a po nekada prikriveno, isto
tako kao sto su u pocetku pede-
seth godina proslog veka, ta-
dasnii pseudokomunisti, tako da
in nazovemo, proklinjali Marksa
i Engelsa, sto su izjavili da je
"revolucionarni burzoaskih re-
volucijijal period "a sada zavr-
Sem, ne cuvenim burzoaskirn
prosperitetom u istoriji konti-
nentalne Europe. | dodali su:
''kao sto je pod kapitalizrnom
neizbezna kriza, isto je tako ne
izbezna revolucija." l kada je
dosla kriza u 1870. wise revolu-
cionarna nego ekonomska. ona.
baci Bonapartu rat protiv Pru-
size. a zatim poraz ma Sedanu.
Posledica toga bila je pariska
revolucija Cd 4. septembra 1870,
a zatim Pariska Komuna, IS.
marta 1871.
| Kao Marksu j Engelsu u nil
hovim vremenima, tako je So
cijalistickoj Radnickoj Partiji,
naseg vremena stale povr h
svega, DE-, saeupa jasnocu iacisto-
Gu Socijalistiekog 1ndustrijafnog
Junionizma njegov cilj, TAX
tiku oblik - da bi bez ikakvih
smetnji mogla posvetititi saw
svoj rad propagirajuci i objas-
njavajuci radnickoj klasi II We
licanstvenu ideju. kada rad
nicka klasa shvati i razume po-
trebe da Sc organizuje u Soci-
jalisticki Industrijalni Junioni-
zam. tada &c originalna l. w. w.
e.. vaskrsunti u mocnijoj or
ganizovanoj formi" (De Leon.)
Cetvrto. Arhi-feker, j. Mit
chell, Predsednik United Mine
Workers of America, tvrdio je
"a vreme organizovanja l. W. W.,
kada je S. L. P. propaganda "a
industrijalni junionizam h'la u
punom jeku, da>je i U. M. W. A.
industrijalna junija, posto je O.
ma, ma suprot A. F. r.. inala
vecim delom strukturu ''Jedne
Junije'. Isto je tako, drugi arhl-
feker. J. L. Lewis, danasnji pred
sednik iste te junije (U. NJ. W.
A., Mitchellov naslednik. pre-
deset godina okupio grupu feke-
ra, koji SUI Sc nazvali "Odbor "a
industrijalno org nizovanje"
(kasnije c. I. o.. I on je tvrdio
prstom pokazivao ma U. NJ. W. A.
Ida je to industrijalna junija.
lotpoceli SUI organizovati radnike
"industrijalno" u G. I. 0. Oval
period organizovanja bio je ma
svom vrhuncu cd 1886. do 1888
S. L. P, jedina S. L. P, bila
lie ia koja je raskrinkavala lazni
|industrijalni junionizam c. l. O.
Ukazivala je ma cinjenicu da C.
II. O. nema cak nj formu indus
}trijalnog junionizma, niti revo-
lucionarni cilj nj taktiku Gill
i c. I. O. jeste ovekovecenje kapi.
talfzma; taktika, ujedinjenje rad
nicke klase ma politickom polju
sa "progresivnim' kapitalistic-
kim grupama. Sto, ispravno re-
ceno, znati: sa "progresivnim'
reakcionarima. U oval tabor sle-