Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-14
A FASISMUS.
A. Hoffmeister:

ctlvl a Tide bojuj1cf "a svobodu
vsech. Jsou tn i ii, ktef1 sobec-
ky STREET sve svobody ma 1kor
svobod jinych. NekteTf tax CT
nj vedome. Rekneme, re to je
vydelecny politicky pro-
gram, nechceme-li je podezf-
re to je jejich uboh6 pre-
Ale jak n6kteTf ne
rozumejf slovdm, tax mnozf
nerozumejf obsahu SLOW. Chybf
Jim poznanf skutecnosti. A v
Mich tkvf nejvetsf nebezpecf
pro lidske svobody. We sbfrce
rozhodnutf Nejvyssiho soudu
Spojenych Stat1 severoameric-
kych naleznete moudrou vetu
o nebezpecnosti t6chto lid svo-
bodam ostatnfch. Je zajfma-
We, re nejvyss1 soudce, ktery We
SVEN rozhodnutf pronesl tento
vyrok, byl ceskeho p6vodu. Byl
to Justice Louis D. Brandeis:
"Nejvetsf nebezpecf CHA ma
svobodu obmyslnych zasa-
z1ch horlivcG, kteTf to myslf do
bre, ale nechapou."
Ostatne kazdy pojem nalezl
vykladace a kazda vznesenost
nalezla sve bludare. Vyklad
pojmu svoboda dosahl hlubok6
kacffske nfzkosti v 1stech hlou
pych pomatenc1, kteTf nezna-
j1ce vyznamu a obsahu jinych
SLOW, pohazujf 81 touto vzacnou
kouzelnou kouli, jakoby neby-
la kfehka a rozitna.
Hledame-li We Websterove
naucnem slovnfku, We vydanl z
roku 1913, definici svobody,
nalezneme pod heslem Liberty,
ma STRANGE 1924, tTinact r1z-
nych vyklad1 tohoto slova.
Pfecteme 81 prvnf. Uni takto:
"Stav nebo skutecnost, re ne
KIDD je svobodnou osobou, re
nepodleha Will jine osoby, CT
n1c1 81 narok ma vlastnictvf tie
osoby nebo jejich sluzeb. Svo-
boda - protiklad otroctv1, o.
trocina, jaTmo atd." We WINE
novanf protikladu slova svobo-
da WebstrGv slovnfk je ne1pl-
ny. Vynechal prave slovo -
faSismus.
re svoboda a faSismus jsou
diva pojmy, kter6 Sc nesrovna-
vajf, name dokazano radou
skutecnostf z t6to valky i pred
nj. Ale i prvn1 fasista v Evro-
pc, HitlerGv kaspar, Benito
Mussolini, podal nam o tom W.
slovne svedectv1 We sve reel v
Gerarchii, v dubnu roku 1923,
kdy prohlasil: "Lidstvo je uz
unaveno svobodou."
Fasismus nebo nacismus ne
DO francismus je politicky sm6r
ktery je v tenn Webstrov6 ma
ucnem slovnfku, ma STRANGE "a
dodatkG, popsan takto:
"Fasismus = je kazda cen
tralisitcka, autokraticka, naci-
onalisticka vladni ~soustava,
sledujfcf prfsn6 nacionalistic-
kou politiku, vykonavaj1c1 u
smerneny dozor mad prGmy-
slem, obchodem a peneznic.
twin, S tvrdou censurnf prax1
a potlacuj1c1 nasilfm a moe.
kazdou oposici."
Tato definice nenf zajiste
pTi sve shov1vavosti pT1lis laka.
va. LIE tedy hlasatele tetc
rovnopravnosti We svobodnem
svete razne odmftnout. Ale
pouhy odsudek by znamenal
re by fasiste mohli vznesti ma.
rok ma ochranu sv6ho fasistic.
keno presvedcenf jake mensins
nebot v pojmu svoboda je "a.
hrnuta ochrana smyslenf mino.
rit, at nabozenskych, polite.
kych nebo jinych. Ale my vi.
me, re We fasisticke bibli, '
Mein Kampfu, je napsano, ze
fasismus neuznava rovnoprav.
nosti jinych politickych nazo.
ri, tim meme mensinovych, 9
jakmile dosahne moci, tax JIG
rozdrt1.
Cinf tax prostTedky velice
nevybfravymi a hluboce sire
dovekymi, jake v6senim, poprs
vami, tabory a mucen1m. Row.
most svobody, kterou demokra.
Gle ~zarucuje mensinam, pfesta
va tn byt rovnost1, nebot posky
tovan1 ochrany fasisticke men.
sine znamenalo by ohrozovan.
demokraticke ~vetsiny Gill nadr.
zovan1 hrozfci zahube.
Rovnost by byla pravdepo.