davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08

kluk dostal znamky, ale vsich-
nj isme opet NELL TvGj obraz,
Tvou snahu, I've odhodlanf,
Tvou obetavost pred ocima.
Nevedel isl, jak jsme ma Tvem
pffpade, vzacnem a krasnem,
dokazovali svym detem spra-
vedlnost nasi veci v teto valce.
Nevedel isl, re isl vyrostl v
hrdinu davno pred tim, nez TIE
ucitele pustili k stihacce, jez
mohla do bitvy, do valky "a vse
slusne, CO nam zbyvalo, davno
pred tim, nez isl zemTel. Ne
vedel isl = avsak mono, re
isl tusil z nasich dopisu - re
Tvdj priklad nam vsem doka-
zal v nejhorsfch dobach lidske
zvlcilosti, proradnosti a mrav-
niho rozkladu, re tento svet
stojf "a to, ably clovek, i kdyz
je jen clenem maleho naroda,
v mem I'll, bojoval, pracoval a
zemrel. Nebot isl nam doka-
zal svou hrdinnou smrtf, proc
v teto valce bojujeme.
Bojujeme, Leno, ably lidstvo
jednou pro vzdy znemoznilo
ztratu tax nadanych lidsky do
konalych zivotG v nejlepsim
rozkvetu, a dalo Jim moznost
uplatnit Sc ne pro sebe, ale stej
ne obetave, stejne rozhodne a
1cinne v tvGrcl cinnosti lidske-
no pokolenf, jake isl Sc uplat-
nil Ty v druhe svetove revoluci.
BohuS BeneS.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08
Slovenska fara oloupena o ne
delhi kolekci $1,000.

Policie patra pc dlouhoprs-
takovi, ktery prisel 81 ma faru
pri slovenske katolicke osade
Narozenf P. Marie pro pen1ze,
ktera byly den pred tim, v ne
deli, skolektovany v kostele.
Kdyz sc kaplan DIP. Jan M.
Krajn1k ma fare, 9614 Aetna
Road, v pondel1 rano probudil
seznal, re fara mela v noci ne
vitanou navstevu a zjistil, ze
zmizelo onech $1,000 v nedel
skolektovanych.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08
Villa americke psvkyns Sc stala
utulkem FrancouzHI.

Villa americke operni pevky-
ne Miss Grace Moore ma fran
couzske RivieTe poskytla utu-
lex vice neil SO francouzskym
vlastenc1m, utfkajfcfm pred
Gestapem v dobe ctyrlete oku-
pace Francie, jak bylo hlaseno
1radu OWL. Tato villa Casa
Lauretta" naleza sc nedaleko
Cannen. Byvaly Softer a "a
hradnfk pevkyne, jmenem Ju-
lien, staral sc o 1kryt, odev a
potravu pro uprchliky.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08

Rozvodni "ruch" v Reno v
srpnu t. r. dostoupil rekordnl
vyse, pokud jde O jednotlivy
mesfc, nebot bylo podano 100
zalob O rozvody. Dosavadnl
rekord byl 10 zalob "a mesic
cervenec 1881.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08
PADESATE VYROCf SMRTI
VOJTY NAPRSTKA.
Jaroslav Andrlik

JarOSlaV AnQrllK:
Den 1. zaTf 1914 znamena
padesate vyrocf smrti Vojty
Napstka, jenz L. zarf 1894 zem
rel v Praze. Pres to, re I'll v
Americe pouze deset rokG, me-
la jeho pritomnosti a prace vel
ky vliv ma cely pozdejsf vyvoj
cs.l americke vetve, protoze
Volta Naprstek kladl zaklady
narodnfmu zivotu krajanG We
Spojenych Statech.
Volta Naprstek narodil Sc II.
dubna 1926 v Praze. Ucastnil
Sc chime prazske revoluce r.
1848 a zasahl i do revolucnlho
hnutf We V1dni. Do Ameriky
prisel z Vidne pc rfjnove revo-
luci. PTisel S ostatn1mi nasimi
revolucionaTi a bourlivaky, v
jichz cele vedle Vojty Naprst-
ka byl take Frantisek Korbel.
Naprstek Sc v Americe musil
zivit lepenfm krabic. Pres to
byl ideovym zakladatelem ces-
keno tisku v Americe.
Historiograf ceske Ameriky
Tomas Capek pfse o teto CHINO
sti Vojty Naprstka:
"Myslenka vydavati ceske
noviny Sc zrodila v hlave Vojty
Naprstka. Naprstek Sc "a jeji
uskutecneni primlouval v New
Yorku, St. Louis, Chicago a
Milwaukee. Roku 1857 v mesi-
ci srpnu zavita1 do St. Louis a
tn v nemeckem liste "Anzeiger
des Westerns" svolal schulz do
Rieders Garden, ma niz by Sc
rokovalo o vydavani ceskeho
casopisu."
Tato sch1ze sc tesla obrov-
ske navsteve krajanI a bylo
rozhodnuto prikrocit k praci ma
vydavanf ceskych novin . Sku-
tecny zaklad byl polozen 81. Ii
stopadu a 4. cervna 1857 v Chi
cagu. Posledn1 porade byl pTi-
tomen Volta Naprstek. 7. GER
vna 1857 byla pax zalozena
akciova spolecnost. Je pravda,
re k zalozenf ceskych novin
Volta Naprstek nedosel, ale je-
no houzeVnata cinnost zpIsobi-
la, re pc jeho navratu do Czech
zacaly vychazeti diva ceske lis
ty, Narodnf Noviny v St. Louis
a Slovan Amerikansky v Ra-
cine. Tomas Capek O poradach
v Chicago pravf:
"Tim Sc prace ma ceskem ca
sopisu v Chicago dokoncila a
m6la "a vysledek zalozeni ca
sopisG dvou."
TAX mono p~ovazovati Vojtu
Naprstka Ia ideoveho zaklada.
tele naSeho tisku v Americe.
V zine 1857 vratil sc Volta
Naprstek do vlasti. V Praze
zalozil %prdmyslove museum
pri nemz pozdeji bylo zalozene
oddeleni krajanske. Do konce
sveho zivota neprestal pesto.
vat styky Sc zamorskymi kraja.
ny a jeho dunn u Halankd y
Praze Sc stall stfediskem vsecl
nasich krajan1, ktef1 do Prahy
p~fijfzdeli, i vsech pfatel cesko
slovenskeho zahranici.
Volta Naprstek jake Osob:
, q. iehO GinnOst v Americe ZaSlu
hovali by 81 podrobne monogr;
life. Tomas Capek We swell
pracfch vzpom1na ma nekolik;
mfstech Vojty Naprstka, TAX
: st. Klima no vzpomina. V ia
4 de publikacf vydanych v Mil
: waukee jest vzpominano jeh'
cinnosti. Take spisovatel Ju
Illus Zeyer zabyval Sc osobnost
e Vojty Naprstka. Byla by t
vd6cna prace, kdyby Sc nase
nekdo, KIDD by vsechen jiz Sc
i brany a uveTejneny material S
stavil, ably v jednotnem, ucele
mem ollie byla podana jeho pr5
ce i ieho zivotopis.
Volta Naprstek byl pGvoc
sIcem hesla: eco srdce POI
i more nerozdvoji."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08
Prosluly obraz ztracen.

Spojenecka kontrolni komise
oznamila, re prosluly obraz
adam a Eva" re 16. stoletl,
ktery visel v galerii Uffizi We
Florencii, byl "ztracen" Mem
ci pTi Prevalent re skryse ne
daleko Florencie zpet do mes
ia,
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-08
K PATEMU
VYROCf VALKY.

Ceskoslovensky ministr finan-
CT Feierabend ucinil k patemu
vyroc1 valky tento projev, ienz
byl vysflan rozhlasem do Ces-
koslovenska:
"Drazf pratele, dnes pripo-
nina 81 svet pate vyroc1 slz, kr-
We, stradani a smrti. Pripoml-
ma 81 petilete trvanf teto valky,
vyvolane germanskou lacnosti
pc ovladnutf sveta. Miliony a
desltky milion1 muz1 a zen bo-
Jovaly a bojujf tento gigantic
KY zapas, ktery sc z Evropy
rozsifil do vsech koncin sveta a
odehrava Sc nejen venku, ma
zemi, We vzduchu a ma mort, n.y.
brz i uvnitr lidskych mozk1 a
lidskych srdc1. A nejsou to jen
voJaci, kter1 vedou tento zapas.
Je to take rusky muz1k, cinsky
kuli, londynska ulice a ia ne
vim kdo jeste, kterf v mem ma
j stejne d1lezitou 1lohu, jake
ia nejmodernejsf pancefova di-
wise. A nejsou to jen zbrane
stare, move i nejnovejs1, ktere
pfisplvaj1 k v1tezstvi, je to ia
Ike vzdor a nepoddanost celych
narodG a stat1. Dnesnf valka
je opravdovou valkou lidu a ne
Jen valkou armad.
Tohoto heroickeho vypetf sill
vsech bylo zapotreb1, ably ka-
tastrofa lidstva byla odvrace-
ma. Nekolikrat opravdu scha-
eel jen vlasek a Hitler, Anti
krist, byl by byval panem sve-
ia. Sam Sc uz urcite jim c1til
byti a S MIN nemecky narod a
take sc POOLE toho chovali.
Ones jim ovsem hreb1nky
spadly. Armady Spojenych ma
rod6 bl1zf sc sc vsech stran ne
zadrzitelne k Berl1nu, Ike geo
grafickemu symbolu vsech ger.
manskych nepravost1. Nevime
kdy tam dojdou. M1ze to byt
rychle, ale mGze to take jeste
dlouho trvat. Urcite ale ne tax
dlouho, abychom ode dnesks
"a rok pfipomfnali 81 sestilett
trvan1 valky. LetoSn1 smutnt
vyrocf je jiste posledn1, a to pr
vsem utrpen1 vnas1 do neho ra
dostnost.
Pro mas, Cechoslovaky, ma
dnesn1 den ovsem trochu jinJ
vyznam. Pro mas valka zacals
uz drive, totiz Mnichovem, {
w tehdy jsme veTili, re ia sku
tecna valka Pride a rozs1r1 81
ma cely svet. Mas president Be
mes to jasne videl a verejne t.
fekl. Ones pred peti Lefty, kdy'
skutecne valka zacala, vedeli
citili jsme, re prichazf nee,
strasneho, ale zaroven jsme Ct
till, re pTichaz1 to, co jedin
niue mas narod zachranit z j
ste smrti, re prichazf to, ma c
jsme cekali. Proto jsme nikd
neztratili nadeji a nikdy ism
neklesali ma mysli, i kdyz ism
tax dlouho bojovali sami, tise
bez jakekoliv pomoci.
DneSni den zastihuje mne V
Spojenych Statech americkycf
Zastihuje mne v zemi, ktera n.
kdy nasi okupaci neuznala, "a
stihuje mne v zemi, ktera 81 J
v dnsledku svych straych zkU
senosti dobre vedoma, re jes
nutno vyhrat nejen tuto valkl
nybrz take mir, ktera ma pc r
pfijft. Pripravuje jej pin
mnohymi mezinarodnlmi kor
ferencemi a prave nynf prvo
schGzkou velkych mocnost1 je
naifcf O zarucen1 bezpecnos-
sveta pc valce.
Must Sc to podafit, nechce-
svet v budoucnosti vzpomlns
podobnych vyrocf jake je dne'
nj.
Necht je pro vas, drazf PR
tele, den dnesn1ho smutneh
vyroci dnem jistoty, re vasem
utrpeni Dude jiz brzy konec
pro mas dnem jistoty, re Sc u
brzy s vami vsemi shledame
osvobozene vlasti."
-O-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
-
NaSsii
fantje-uojakii

Ma dopustu Sc nahaja Ed
ward Lapuh lie M, sin Mrs
Antonije Svetek, 21272 Fuller
Ave-, Euclid, Ohio. Nahajal Sc
ie % mesecev mornarico pre-
ko morja. Prijatelji SO vabljeni,
da ga obiscejo ma domu, kjer
DO ostal do %. junija, ko Sc 20
pet vrne ma svoje sluzbeno me-
sto.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
VESTI IL ZIVLJENJA AME-
RISKIH SLOVENCEV

Salem, Ohio. - Druzina Jo-
sipa Kovica je dobila porocilo
cd vojnega departmental, da Sc
je njen sin George, XII je sluzil
V armadi, .ubil " letalski nesre-
ci 16. maja pri Riversidu, Cal
Star je bill 20 let in clan SNPJ.
Njegovo truplo je bilo pripelja'
no v Salem, kjer je bilo poko-
pano po vojaskih obredih. -
Mary sabec, je bila obveseena
po vojnem departmental, da je
bill njen MOI 20. februarja ubit
ma italijanski 'front.'. - JosiE
Hrvatin, XII je bill ranjen 6. ma,
ia preteklega leta V Afriki, Sc
je moral podvreci peti operaci.
j. Sedaj ina ODE nogi in zivot
v mavcu. Nahaja Sc v bolnis
ci v Cambridge, O., kjer DO O.
stal vec tednov.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
Izjava druStva
"Slovan,' st. 3 SDZ

Cleveland, Ohio. -
Drustvo "Slovan" st. 3 S. D.
z. je ma svoji redni seji dne II.
maja t. |. vzelo v pretres tudi
dnevne napade ma SANS in ME
COVE upravne uradnike.
Ker je drustvo "Slovan" clan
SANSa kakor tudi JPO,SS., je
dolznost drustva, da tesno stoji
"a tenn, kar pomaga gradis in
denarno podpira. Clanstvo dru-
stva "Slovan", st. 3 SDZ, mai
odlocneje obsoja razdirace slo-
ge, katera nam je sedaj bolj po-
trebna kot kedaj poprej.
Obsoja Sc podle in zavite ma
pade ma castnega ,predsednika
SANSa 6. Louis Adamica, ma
predsednika 6. Kristana in dru-
ge, zadnJl cas- pa tudl ma DIR. +.
j. Kerna.
Obsoja Sc nesramno zavita
porocila duhovnika patra Am
brozica in urednika "Ameriske
Domovine" g. Debevca. Napa-
di, priobceni v ''Ameriskem Slo.
vencu" in "Ameriski Domovini''
imajo prozorni namen skodovati
SANSu in njegovim uradni-
kom.
Opozarja Sc Vas. prenehajte
Ako. ne morete sodelovati, pa
pustite, da gre SANS svojo poi
in vi idite svojo.
SANS maj della "a samoodlo
citev naroda v start domovini
vi pa lahko "a kralja in beo
grajsko glavnjaco.
/ Ia drustvo "Slovan" st. 3
is. D. T.:
John Pollock, predsednik
Stephen Lunder, tajnik,
Ludvik Medvesek, blag.
Ito porocilo je bilo poslan'
Nv priobcitev: Enakopravnosti
II !. S 4.
Ameriski Domovini, Prosveti
IProletarcu in Glas Naroda.)
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
|Tri francOska
|mesta SO v rOkah
partizanOv

Brzojavne vesti IL Iruna v
spaniji javljajo, da SO partizani
v juzni Franciji vprizorili splo-
Sen punt proti Nemcem in "a
well strategicne centre v me-
stih Toulouse, Limoges in Tar
bes.
Porocilo pravi, da so partiza-
nj v omenjenih treh mestih po-
strelili zupane, policijske pre-
fekte in druge JAYNE uradnike,
XII so sodelovali nemskimi o.
kupatorji.
Porocila velikih uporih, ka-
terra vodijo partizanski vodite-
Iii, prihajajo tudi IL svice in
! Norveske. Glasom teh vesti Sc
je upor razsiril sirom vzhodne
Francije cd Meta pa d o
Avigni.
Vstaje proti Nemcem v vzhodni
Franciji
Snoci so voditelji francoske-
ga odpora iz Alzira potion radia
naslovili ma partlzanske sile v
Franciji, da cd sedaj naprej
smatrajo "a mobilizirane in da
storijo vse, kar je v njih moci,
da zavirajo nemske vojaske O.
peracije.
Nemci grozijo proti upornikom
| z eksekucijami
Pariski radio je snoci objavil
uradno objavo feldmarsala
Karla Won Rundstedta, v kateri
! je receno, da bodo vsi Francozi,
XII Sc upirajo proti Nemcem
kaznovani S smrtjo.
Francoski narodni odbor '
Alziru je naznanil, da je meja
med spanskim in francoskim
Marokom zaprta "a vse, razer
"a francoske, ameriske, britske
in sovjetske diplomatic.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
NARODNI DOLG SEDAJ
ZNASA 1873 MILIJARD

WASHINGTON, 10. junija. 2
dnem g.. junija je narodni dolg
Zed. draw znasal $188,772,548
predsednik Roosevelt pa je da'
mes podpisal predlogo, glasom
katere Sc zvezni vladi daje po-
oblastilo, da Sc dolg zvisa IL
21O ma 26Q milijard.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12

nekoliko znano, ker so sodelovali
" prejsnjih kampanjah, in prica-
kovati je, da Sc bodo Slovenci in
Hrvatje tega okrozja enako cast
no odzvali v tekoci kampanji, kot
SO Sc v preteklih.
Y tel kampanji sodelujeti slo-
venska North American banka
in slovenska posojilnica st. Clair
Savings & Loan Co.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
Nobenih kampanjskih
gumbov "a Lauscheta

zupan Lausche je odlocil, da
tekom kampanje "a governerja
ne bo narocil kampanjskih gum
bov, ker Sc kovina potrepuje "a
vojni napor. Tozadevno naroci'
10 je dal kampanjskemu mana.
gerju John E. Lokarju, obenem
pa je pripomnil, da "a kaj ta'
kega itak nj denarja ma razpo
lago.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
RD'E(A v0J5kA
UDARILA Ma
FIN5kI 'FRONT.'
Rusi zavzeli 81 trgov in
vasi. Ofenziva ma drugih
sektorjih fronte prica-
kovana

LONDON, IL. junija. - v
dnevnem povelju, XII ga je snoci
objavil PREMIER marsal Sta
lin, Sc javlja, da je Rdeca vol
ska odprla velikopotezno ofen-
zivo ma finski 'front.', tekom ka-
tere so Rusi severno cd Lenin-
grada prodrli Is mill globoko
preko Mannerheimove linije in
zavzeli 81 trgov in vasi.
Borba diva ma rs mill dolgi
'front.'
Ruski napad ma Is mill dolgi
'front.' mad jezeroln Lagoda in
Finskim zalivom je bill ocividno
podvzet z namenom, da Sc Fin
sko zlomi kot sobojevnico Mem
cije proti Rusiji, potem ko je
finska vlada zavrnila ruske po-
goje "a premirje.
Pricakuje sc, da bodo Rusi v
kratkem podvzeli ofedzive tudi
ma drugih sektorjih vzhodne
fronte cd Baltika do Crnega
morja, kot del zavezniske stra-
tegije, XII stremi "a porazom
Nemcije, pred koncem tega le-
ia. '....
Ofenziva Sc je zacela pred
trent dneyi
=. Dodatno ~ sovjetsko porocilo,
XII je bilo objavljeno opolnoci,
pravi, da ruska baltiska NOR
narica podpira sile ma kopnem
z bombardiranjem finskih o.
breznih postojank.
Porocilo pravi, da so Finci u
trpeli velike izgube mostva in
materijala in da je v ruske rcke
pablo tudi mnogo ujetnikov.
Med kraji, XII so padli v ruske
roke, je vazno zeleznisko sre'
disco Terijoki, XII lezi II mil.
severozapadno cd Leningrada.
Neko finsko porocilo pravi
da Sc je ruski -napad zacel v pc
tex, oziroma tri dni po zavez
niski invaziji Francije.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12

Skupin0, st. 4-F'ramk Grdis,o,
ma6elnik. Okrozje E. 81 St., Nor
wood Rd. do Addison Rd., Bonna,
Edna, Schade, Carl Ave., in E.
63 St. Pomocnice:
Mrs. Anna Tomsich, 1893 E.
61st St.
Mrs. Helene Mally, 1105 E.
; 63rd st.
Mrs. Anna Fortuna, 1893 E.
64th St.
Mrs. Frances Orazem, 1926
Carl Avenue.
Mrs. Stella Roitz, Bonna Ave.
Mrs. Mary Grdina, 1862 Addi-
son Rd.
Skupina st. 5-Louis Ze1e, no.
6elnik. Okrozje Addison Rd., "a
padno E. &c, E. 81 in E. 68 St.
Pomocnice:
Mrs. Jennie Krager, 1893 Ad-
Olson Rd.
Mrs. Frances Kodrich, 6522
Schaeffer Ave.
Mrs. Julia Muchitz, 1881 Ad-
Olson Rd.
Mrs. Emma Haller, 1897 E.
list St.
Mrs. Anna Bandi, 1O17 E. 72nd
Place.
Mrs. Marie Kovacic, 1905
Hecker Avenue.
Mrs. Cecilia Subelj, 1107 E.
6s st.
Skupiaa st. 6-Edaoard Kova.
i, 6i6, na6elnik. Okrozje E. 72 St..
JUNO cd Donald Ave. in E. 7s
st. Pomocnice: -
! Mrs. Josephine Stwan, 1915 E
Il
72nd St. H.
Mrs. Mary somrak, 996 E
18th st.
] Mrs. Emma Drobnic, 1904 E
76 st.
4 Skupina St. 7-Benno B. Leus
tig, aaa6elnik. Obiskal DO trgovc,
| ma severni strani st. Clair Ave.
E. SIS st. do E. ~ St.
! Skupima st. 8-Johm susmik
na6elnik. Obiskal bo trgovce n;
juzni strani st. Clair Ave-, cd E
55 dc E. u st.
Ssupina st. 9Janko NJ Ro
] gelj, John Gornik in John Tao
car, bodo obiskali drustvene sej'
v prid kampanje.
SkupinG st. 1O-Mr. Josepl
Erdeljac, Mr.. Frank Masokato !,
Mrs. Katie Basich bodo deloval
med Hrvati.
Vsi delavci 50 proseni, da $
!. javijo pri svojemu nacelniku
kjer bodo dobili VISA pojasnila i
podatke glede kampanjskega de
LA. Mnogim izned njih je delo Z
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
v BOLNIsNICI

Mrs. Dorothy March, z TIC E.
$50 ST., Sc nahaja v Glenville
bolnisnici, njena hcera Miss Do
rothy March Sc pa nahaja v
Mt. Sinai bolnisnici. zelimo j.
ma skorajsnje okrevanje!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12

so.
Kot razvidno il zadnjega ko-
munikeja o razvoju invazije, Sc
Amerikanci nahajajo ma obron-
kin Montebourga in da so Sc
prebili do polpoti preko Cher
bourskega polotoka.
Amerikanci osvobodili mesto
LisOn
Amerikancem Sc daje visoka
uradna pohvala tudi "a napre,
dovanje ma svojem levem krilu
Osvobodili so mesto Lison, 1O
mill juno cd obale in Sc vedno
prodirajo dalje.
Uspeh ameriskih sill je take
zadovoljiv, da porocilo glavne.
ga stana pravi, da je drugi sta,
dij invazijske borbe, cigar Gil.
je zasiguranje mostic, skoro "a
vrsen.
Tekom dneva so bile nemske
linije pod ognjem zavezniskiE
| bojnih ladij, in uradno porocilc
pravi, da so invazijska oporisca
ma obali sedaj varna pred og'
MEM sovraznih baterij.
Sovrazne instalacije v Cher
bourgu bombardirane
Polozaj okrog Carentana, "a
padno Cd Cherbourga, je gla
som zadnjih vesti nejasen. Mem
ci Sc vedno drzijo mesto, tods
Amerikanci Sc mu priblizujeje
cd obeh strani.
Zapadno cd st. Mere Angli
Sc, ma poti proti Cherbourgu, sc
Amerikanci ma vec krajih prese
kali glavno progo in v teku 81
ljuti boji. Ponovni nemski pro
tinapadi so bill vrzeni nazaj.
Nemci poroeajo, da so zavez
niki v nedeljo izkrcaIi mnog'
Get in materijala ma vzhodni o
bali polotoka, zavezniski 81
stan pa poroca, da so zavezni
Ska letala vprizorila ostre ma
pade ma kolodvore, zrakoplov
ska polja in mostove v Cher
bourgu.
| Oklopne sile v akciji proti
Anglezem
), Neko nemsko porocilo prav
i da je ocitno da je poglavitr
cilj zavezniskih operacij zavzet
je mesta Cherbourg ma skrajn
zapadnem koncu polotoka i
/ spremeniti teren v platformo,
katere sc bo razvijala druga fa
"a invazije.
: V okolici' Tilly-Sur-Seulles S
, Nemci virgil v akcijo tezke {
: klopne sile in Sc besno zopel
stavljajo prodiranju britski
/, Get oh reki Seuless.
Tilly-Sur-Seulles lezi okro
:, IL mill dalec oh obrezja, juzne
vzhodno cd mesta Bayeux,
Sc nahaja v zavezniskih rokal
1000 zavezniskih letal mad
Francijo
! Vceraj je bila v akciji zave'
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
PO G r e b

Pogreb pokojnega Ernesta
Vodnika Sc vrsi v torek OBJ 8:45
.uri zjutraj il JOS. zele in sino-
vi pogrebnega zavoda, 458 E.
152 St., v cerkev sv. Pavla in
nato ma Calvary pokopalisce.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
POZDRAVI

Mr.. Frank Matjazich Sc ma
haja ma obisku v San Franci-
SEQ, CAL, odkoder pozdravlja
vse svoje prijatelje in znance.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12
|Liuta borba "a kontrolo
'Cherbourskega polotoka;
naSi napredovai 5 mil
Invazijski glavni stan pravi, da
bi vesti s fronte ne mOgle biti
boljse; bojne ladje v akciji;
Obrezna mOstiSca so varna

Zavezniski glavni stan je danes zjutraj poroeal da
so Ame1kanci vceraj tekom besne borbe Nemc prodr
Iii mill globoko preko Cherbou1skega pootoka in da
nahajao IA mill cd vaznega prstaniskega mesta
Cherbourg. Poroco oznacuje polozaj kot izboren" in
dostavlja da bi novice ronte mogle bi bose kot
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12

V cetrtem distriktu Cuyahoga
okraja, XII meji cd E. SIS ceste do
E. 70 St., cd jezera do Superior
Ave-, katero okolico tvorijo v We
eini slovenski prebivalci, so bill
imenovani sledeei v izvrsni od-
bor "a prodajo vojnih bondov
netega posojila: Ray D. Love,
Paul Schneider, Anton Grdina in
Albina Novak. Tia odbor Sc je
sestal in orisal nacrt, potion ka-
terega sc DO vse prebivalce tega
okrozja obiskalo, da Sc bo do
seglo doloceno kvoto. Cello okroz-
je Sc je razdelilo ma vec skupin,
katerih vsaka ina nacelnika, pod
cigar vodstvom Sc bo skusalo ma
praviti temeljito delo, da DO sle-
herna oseba imela priliko kupiti
dodatni vojni bond tekom te kam-
panic, brez da bi j bilo treba de-
lati posebne poti ma banko.
Kampanja DO pod vodstvom
sledecih nacelnikov in nacelnic
ter njih pomocnikov: Skupisa st.
1-John Gornik, ma6elask. O.
krozje E. SIS St., severno cd st,
Clair Ave., vkljucivsi Lake Ct,
Carry Ave-, E. 81, E. 62, E. 63
| in E. 64 St. Pomocnice:
Mrs. Agnes Trebar, 12811a E.
55th St.
Mrs. Christine Werlich, 1862
E. 62nd st.
Mrs. Antoinette Kennick, 98S
E. 63rd St. ..
Mrs. Alice Meglich, 1908 E
Gath st.
Skupin0 st. 2-John Tdvcar
nacelnik. Okrozje Addison Rd
severno cd E. 70 st. Pomocniki
| Mrs. Mary Petkovsek, 965 Ad
olson Rd.
Mrs. Mary Zavrl, 6528 Meta
Avenue.
Mr.. Sulak, 996 E. 9th St.
/ Mr.. JOS. Mohar.
| Mr.. Jos. Dolinar, 6737 st. Clail
i Ave.
/ Mr.. Jos. Drobnic, 917 E. 73rt
j st.
i Mr.. JOS. Hrvatin, e. 18th st.
i Skupisaa st. SJosepb 8 Fifolt
na6elnik. Okrozje E. 55 ST., JUN.
, do Superior Ave, e. So ST., E
SO St, e. 60 ST., Bonna Ave-, ii
!. Prosser Ave. Pomocnice:
Mrs. Ann Pavlovich, 500!
! Prosser Ave.
Mrs. Agnes Klemencic, $50
Prosser Ave.
Mrs. Frances Brancel, 1246 E
59th st.
4 Mrs. Julia Brezoyar, 1173 i
a6Oth st.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-12

niska zracna sila, brojeea okrog
1000 letal, XII je prodrla inva-
zijske cete v Normandiji, poleg
tega pa je bombardirala So
.vrazne instalacije sirom Fran
CHE, zlasti V okolici Pariza, in
Wits obstoji, da je bill tarea ma
pada tudi Berlin.
Zavezniskih operacij v Fran
ciji Sc je udelezilo okrog tisoc
ameriskih bombnikov.
Porocilo nemskega 81. sta
ma pravi, da SO letece trdnjave
in Liberator bombniki tekom
dneva vprizorili napade ma de-
vet zrakoplovskih poll in, osem
mostov.
Bombniki SO Sc vrnili liz Rusije
NEAPELJ, II. junija. - A
meriski tezki bombniki so Sc
danes vrnili svojih novih baz
Rusiji in ma povratnem pole
tn bombardirali osiscne posto-
janke ma Balkanu.
Glavna tarca napada je bilo
zrakoplovsko pole Foscani bill
zu Galatija V Romuniji.
z amerisko zracno silo Sc je
vrnil V Italijo gen. Ira c. FAX
er, o katerem Sc je sedaj prvic
zvedelo, da Sc je podal v Rusi-
jo prvo skupino ameriskih
bombnikov.
Istocasno ie bilo Moskvi ma
znanjeno, da Sc je poveljnik a
neriske zrac. sile v Sredozemlj ju
tekom svojega bivanja V Rusi-
il nahajal tam ma obisku in da
je izjavil, da bodo ameriski
bombniki bazami V Rusiji
veliko pomoc Rdeci vojski.
Nemci so v Italiji izgubili
10000 moz
RIM, II. junija. - Vceraj so
zavezniSke armade v Italiji ma
cell 'front.' prodirale dale in Ia
znamovale 10 mill napredka ma
vsej 'front.'. Cete osme britske
armade so ma obali Jadranske-
ga morja zavzele vazno indu-
strijsko mesto Pescara, medtem
Fko je ma centralnem sektorju,
vzhodno Cd Rima, pablo mesto
! Avezzano. ..
] Zavezniski glavni stan poro-
lea, da so Nemci v teku zadnje-
1 ga meseca, odkar sc je zacela
/ ofenziva, izgubili 10000 moz, in
| do so Nemci Sc vedno ma cell
'front.' ma polnem umiku.