RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

dava National Citizen Political Action Com
mittee (demokrati) u New Yorku, cd 4. no
yen1bra. kapitalizan1 mora dostici fantasti6ne
broke, da bi dao ''puno uposlenle" posle
rata Evo tih brojki:
s.Ekonomi Sc slazu da naSa posle-ratna
proizvodnia mora dostici 40 milijardi (dva-
put koliko bese Hooverov vrhunac!) da bi Sc
izbegla nizbrdica druge depresije. Ova pro-
izvodnja, prema Federal Reserve Board-u,
znacice puno uposlenje 100000 poslova.
Da odeno nazad ma uravanj ijedne pred
ratne godine = cak 1941. - ostvarilo bi Sc
masovno nezaposlenje nadmasujuG najgoru
Hooverovu depresiju u 1882. 1893.
ssDok republikanci nemadu plana da Sc
izbegne takva katastrofa, Rooseveltova adj
ministracija je podnela u izvestaju National
Resources Planning Board-u i u Murray
Kilgore zakono- -projektu, nirni plan "a plnu
proizvodnju prosirenu socijalnu sigurnost
"a cello stanovnistvo"
Pored "pune proizvodnje' cd Sl7o mill
jardi ''punog uposlenja, cd 58,ooo.ooo posio-
va, oni obecavaju 'prosirena socijalna osi-
purania" ito ga cello stanovnistvo,' Kada bi
oni sani verovali II ia lama obecanla "punog
uposlenja', NINA nebi nj ma kral pal1,etl
doslo sprosrenje socijalnog osiguranla, pa
Jos "a "celo stanovnistvo" Naravno, so
ciialno osiguranje" Sc moze upotrebltl
sredini najveceg prosperiteta Uvek ina IL
vesan broj stanovnika, kojina ie nuzna ne
kakva pomoc Ali ova cinjenica ne bi nikada
RI
ciialna osigurania" Ona &c takva nesto uvesti
samo cd straha cd nezadovoljstva skapava-
MIA ogromnog broja raclnih masa. Otuda SO
ciialna sigurnost' nagovestava, da sama ka-
pitalisticka klasa predvidja trainu pustosecu
besposlicu "a posleratni period.
Goaisnji proizvod Cd 10 nliliardi dola-
ra, nj sam najveci globafni rat kao sto le
oval, nije stanju unistiti. To sVedoci cinle-
MICA, da je proslogodisnja proizvodnja bila
tex al milijardu dolara rat nije oskudevao
skoro u nidennu. Ia proizVod, kojeg nj sam
rat ne noze da razori oni oeelzuju da nadlu
naeina kako Ga Sc proda Ii nairnom vremenu,
stanovnistvu koie zivi cd naizerne naiamn-
ce koja ni5e VEGA od jedne sestine, iii cak
jedne sednine, niihova proizvoda izuzima-
juci brojno n1alu kapitahsticku klasu.
Posto neee postojati place "a tal<o veliku
proizvodnju. to vec svako zna. nj ia pro-
sizvoelnia niece biri tolil<as f,rsiaaea bi sc tai
stepen mogao lako dostici i daleko premasiti
pod drugim - Sociialisti6kim okolnostima.
To znaei da nj uposlenja nece biti. nj pri-
biizno "a So miliona radnilSa. mozda ne nj
"a polak toea broja. Besposliea je neizbezna.
To predvidja kapitalisti6ka klasa.
>Naravno, da republikanci nisu inaali da
obecaju nista wise nego denlokrati Obe stra-
ne sanao su Il staniiu iznositi prazna obeeanja.
IL kojih na sve strane proviluje strahovita
posleratna besposlica.
A kada bi mogli dati to .spuno uposle-
ME-. pa Sta tin2 Da Ii bi Sc radnici trebali
zadovoljiti tim?@DaFh bi to znatilo oslobo-
djenje radnieke klase cd naian1nog ropstva
obilan isretan zivot? Ne Prena tome, al1o bi
kapitalisticka klasa mogla dati ono sto obe-
cava, ora jos nj tada 11ebi radnicin2a dala
nista. S tim loi ona samo ucvrstila ropstvo
radnika, cineci njen lzrabljivacki sistem pod
nosljivin1 dalnje izrabljivanje ugnjetava-
ME mogucim.
Radnici su Jos iednona prevareni Prazna
obeeanja koja nehi mnogo credila ako bi ii
Sc i dobilo obmanl1la su radnike Il ovim
izborina
Ali pored svesa, primetuju Sc i znaci
nade Ova izborna godina je pokazala, ola Sc
veliki broj radnika podirna razuveravati
kapitalizan1 krece Sc Ii pravcu Socijalisti6ke
revolucije Mnogi radnci Sc odazivallu po-