RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-28

S OWN brolem lSpracamo sta
ri j docekujemo Novu God'nu
Stara godina odlazi u istoriju Il
svojim predhodnicama, koja Sc
bonn nosi mnoge dogadjaje.. pu'
ne ljudskih bolova, tuge, s'iza
opStih uzasa. / ako ona odlazi I
istoriju, ali nj posto u o.
raw, jer sto Sc u Moi dogodiio
to Sc lako ne zaboravlja. Ratnt
'strahote i uzasi koji Sc odigrase
u ovoj godini, bice predavane cd
strane radnog covecanstva svo-
Jim buducim pokoljenima. One
&c sadrzavati pricu jednog od
najsvirepijeg, najokrutnijeg
najvarvarskijeg drustvenog sis
tema u istoriji drustva - kapi-
talistickog sistema.
Godina 1914. mogla ie biti &c.
dina opSteg blagostanja, mira,
'srece izobilja, jer postignuti
progress u tehnici "a proizvodnju
omogucava izobiljnu proizvod-
nju. Izobiljna proizvodnja je os-
nova i osiguracija "a udoban,
sretan j izobiljan zivot svih cla-
nova druStva. Ali ma zalost tako
niie bilo. Nije tako bilo, jer mo-
derni alati Ia proizvodnju nisu
pripadali drustvu kao celini, ne
go pojedincima = kapitalistima,
- koji Sc upotrebljuju "a licnu
korist - Ia profit. | kao posledi-
CO toga, imali smo onakvu godi-
nu, kakva je ukrstko opisana u
gorniim redovjma.
Drustvo stupa u 1915. godinu
pod istim ekonomskim uslovima
j prilikama, pod Fakvim je pre-
zivelo u minuloi godini. Znaci,
pOsledica tin ekonomskih uslova
bice produzenje 81 ubijanjem.
razaraniem, pustosenjem mr.
cvarenjem radnog coveeanstva.
Znaci, radnicku klasu ocekuje is
ia sudbina, ii. ako ona ne podu-
zme nuzne mere i ucini kraj ova-
kvom stanju stvari, te reorgani-
zuje druStvo ma novoj osnovi, ma
.osnovi jednakosti, pravde i slo-
bode. Ako Ii radnicka klasa sve-
ia. osobito radnicka klasa Anne
rike, Dude ostavila d~anasnjoj VIA
daiucoj k]asi da resava neresive.
pod kapitalizmom, drus I've e
probleme, tesko ga Moi posebice
i drustvenom progresu uopste!
Kapitalizam je oprobao sve
svoje stare" move metode ia
bi sc izvukao liz corsokaka, u koii
je zapao, ali nije uspeo. Oproban
ie Rooseveltov "Novi Dill" ire
forme), pa ne ide: oprobani Sill
faSizam i nacizam, pa bez uspe-
ha, i, konaeno, oprobano je pos
lednje utociste kapitalizma = rat
- pa uzalud. Dakle, jasno ie
kao dan, da kapitalizam ne mo
re da reSava druStvene profile
me, i u koliko in reSava, on in re-
Sava ma Stetu radnog { o v e.
canstva i ljudskog progresa. Pre-
ma tome, danasnje drustvo stoji
pred dilemom: da reorganizuie
il osnove d%ruStvenu upravu, i.
da zameni kapitalisticku So So
cijalistickom upravom, iii da PR
duzi sa kapitalizmom. Prvo bi
znacilo resavanje svih druStve-
nth problema; otstranjivanje ra-
tova, besposlice, gladi, izrablii-
vanje, bede, nepravde j drugih
mnogobrojnih zala j nevolja, ko-
ia pritiskuju danasnje radno Co
vecanstvo, te uvadjanje mira,
srece, izobilja, i%ednakosti j prav-
de! Poslednje bi znacilo, produ-
sa swim danasnjim j jos
vecim ratnim strahotama, grozo-
tama, bespos o m, izrabljiva-
MEM it'd, it'd.
u koliko Sc tice danasnje Via
dajuce klase, ne samo da je ona
onakvoj promeni, kak-
smo gore naveli, nego &c ona,
ako radnicka klasa pokusa izvr-
Siti takvu promenu, nastoiati
swim svojim silama, ne birajuci
sredstava, da onemoguci takvu
promenu. Ovo treba da je rad
nicima poznato, jer nikad u isto-
Ri; dr,,xtva vladai11ca HASA niie