RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-20

proslosti noze objasniti stb radne n1ase, jos
danas dozvoljavaju da sih Sc. zavodi iii
zaslepljuje takozvanim "progresvnim" bur-
zoaskim idejama ako su one skroz reakcio-
narne.
De Gaulle, vodja francuskih "naprednja-
ka' iii "oslobadjaca" Francuske, posetio je
ovu zemlju, poslednjih dana konferisao je
raznim stvarima sa Predsednikom Roose-
veltom i drugim americkim drzavnicima i
sva Sc javnost saglasuje tome da je "pri-
jateljstvo" postignuto, iii je bar mnogo wise
ucvrsceno izmedju De Gaulle-a Predsed-
nika Roosevelta, sto znaci, izmedju sila koje
oni predstavljaju. Nekada nije tako izgledalo.
Kada su nekada Amerika Britannia, ma
rocito prva, pokusale da swim silama nature
poznatog reakcionara Girauda "a vodJu "osio-
bodiiackim" silama Francuske II. francuskim
masama, De Gaulle je tada grmeo protiv-
americkih britanskih "reakcionara". Melo-
dija niegove pesme zvucila je kao "komunls-
ticka", "levicarska", "sovjetska" it'd. sto je
samo pripomoglo da Sc De Gaulle-a sbllzl sa
francuskim masama da Sc mase, ciJu hrpte-
njacu sacinjavaju "komunisti' i "socijallstl
sblize sa De Gaulle-om On je svojoj frazeo-
logiji odlazio dale ma ''levo' nego sto je
nameravao, mase su isto tako popustale
odlazile dalje ma "desno' nego sto Sc name
ravalo De Gaulle je toj borbi cak pretio u
jedno vreme sa uspostavom neke vrste "sa-
veta" iii ''sovjeta" ma francuskom zemlJistu
procesu "oslobadianja" Francuske. Sada Sc
nsta ne govori 0 uspostavljanju tin "saveta"
iii ''sovjeta" ma francuskom zemljistu kad Sc
"prijateljstvo" izmedju MEGA .dveju pome-
nutih sila pobolisalo ucvrstilo. zastrasl-
vanju pomenutih dveju sia da bi in nagnao
ma popustanie u korist MEGA one francuske
burzoazie koju on stvarno predstavlia, on ie
cesto upotrebliivao Rusiu, tako da bi IL
gedao da on ode "komunizam soviet
zam" cak je nazivao ie "draga Russia.
kako izgleda De Gaulle ce odigrati ko-
risniiu ulogu francuskom, prema tome
svetskonl kapitalizmu, nego sto su ranlle po-
menute sile predvidjale. Otvoreni reakclona-
ri nebi mogli dobti poverenje masa Fran
cuskoi da III iskoriste "a ocuvanje kapita
lizma "a tn svrhu potreban je prikriveni
reakcionar iii reakcionari, kao sto je De
Gaule burzoe koji Sc oko MEGA okupliau,
Izgleda da je ono 'neprijateljsko eledanje",
ona "hladnoca" "ravnolusnost' masa Nor
mandy, prema saveznickim voinim silama,
kada ie otpocela invaziia Francuske, ubedilo
britanslyi ameritki kapitaliZam. da su n1ase
| IL francuskoi 'pro-De Gaulle-isticke da su
III cato onako mrsko hladno docelivale, dok
su III savezni6ke sile "oslobadjale" Ovo je
verovatno doprinelo izvesnon 'popuStanlu"
kod Amerike Britaniie ma osnovu toga
,3x = --o.
zahvalnosti tim silama, De Gaulle takodier
popusta odbacuiuci, postepeno, "levicarsku"
frazeologiju pretniu sa uspostavom ''saveta"
iii "sovleta", kao frazu "draga Russia
Preosednik Roosevelt ie konacno uvideo
ne sano da je De Gaulle verni spaSavac
francuskoo kapitalizma, nego i to da je sano
takva .'levi6arska" struia staniu tn rnisiiu"
izvr$iti, posto su n2ase 'levi6arski'' naklonie-
ne, koie b. nanetnud otvoreni reakcionari
he sarno odagnah dale na levo, nego nlozda
6ak proletersku revoluciju.
De GaulIe nece spasiti francuski kapita-
liam Mase &c ubrzo osetlu niegovu 'lz-
daiu" alo Sc tako rozemo izraziti koja &c
Luduti skop&ana sa neizmernom ekonomskon
nizerijom koja &c dale produziti nagnati.
rnase na levo Il cak &c organIzovau pravj
revolucionarni radni6<i pokret, koieg jos "a
sada nenadu konacno, a najverovatnije
zaiednicl sa radnicina drugih evropskih 4
mozda americkih ] drugih zen2alia, izvrSiG
radnicku revoiuciju unistiH kapitalizam
uspostavIt Sociiallsticki poredak.
Oval process razuverania nlasa u De
Caulle Tte, Staline Browdere, kao u
Thonase, Vandervelde, Bcvine Bune i'd
prosledice 20 celon svetu ma kraiu rata
konacao &c dovesti do reorganizacije rad
nickih sila do kona6nog oslobodjenja n1asa
iSpcd SVetskp burn lyar,itaIizr-a