RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-27

LndCl ka pltdllSLlCke TcdhClJe ODlUiI
Poltika obracunavanja sa fasistima iz vana
uporedjavajuca je kod kuee sa zahtevom fa-
ssticki-pioniranim kontrolama mad radnici-
ma - konskripcijom rada, ma primer u otvo-
renom preziru Ustavne zabrane neprivolne
sluzbe. Tesko da su mamie zloslutni zahtevi
da Sc produce ratno-vremene kontrole II pos
leratnu cru, ustanovljenje traj ne miltarne
konskripcije protustrajkovne zakone, stvara-
ME ogromne drzavne birokratije sirenje
anti-semitizma racizma.
Predvidjajuci nezapamcenu posleratnu
besposlicu drustvenu uznemirenost, kapita-
listiGka klasa njeni reformatorski slugani
iznose mnoge planove da umire radnike. Maj
vazniji medju ovima, posleratni program ma
rodnog rada proSirenje "drustvene sigur-
nosti" - izmisljeno pogresno-imenovanje
pod sistemom, po njegovoj vrloj prirodi ma
laze nesgurnost "a korisne proizvadjace. Il
ovih zahteva, vrlo je jasno da ono sto kapita-
1isti naziru ieste stanje ropstva Il kojem bi
besposleni bill drzani Cd drzave rezervi
velikim rezervoarin1a narodnih radova
Socijalizam: NADIA corecanstrn!
Protiv ovoga ludog drustvenog sstema
kapitalzma, Socijalisticka Radni6ka Partiia
die svoj glas gromkom protestu i bezuslov-
nom osudjivanju, pozva radniGku klasu da
Sc o-ganizuje polititki industrijalno da
ucini kraj kapitalizmu, da uspostavi Soci-
jalisticku Industriia ialnu Zajednicu Rada
Socijalizam i san1o Socijalizam jeste ma
da covecanstva. Da bi Sc neiznerne potencio-
nalnosti tehnoloSkog doba mogle ostvariti,
kapitalizam Sc mora uniStiti. Industriie i
zemlja nacije mora postat zajedni6ko Was
nistvo druStva. San1o ovako ie n1oguce uGiniti
kraj besposlci bicu racizma anti-semtizma
i varvarstvu rata.
Ustav Siedinienih Drzava propisuje ME
govo sopstveno dopunjavanie. Ustav prema
tome, priznaie ozakonjuie revoluciju. Rad
ni6ka klasa, ia vecina drzi vlast praznini
svoie ruke. hi trazin1o, saglasno da Sc zvrsi
revolucionarna promena mirnim civilizo-
vanim sredstvom glasovnice
SocijaHstiGk IndustriiaI1i Junionizd?n: moe
radnita.
y iznasaniu spora - iedino spora kapi-
talizma iii Socializma = programa "a ME
govo resenie Socialisticka Radnicka Partiia
stoji san1a. Sve druge partiie, ma kalzvo ia
i'm je ine iii tvrdnie, traze da reformisu
prezerviSu zloGina6ki zlo6na-radi diaiuci kapi-
talisticki sistem Prznavaju6i obi6nu istinu,
Ga ie PRAVO bez SILE da GO podupre. besko-
risno bezzna6aino mi pozivamo radnike
Amerike da Sc organizuiu Il ceIshodne So
ciial:.ticke Industriialne Juniie da iznude
zahtev "a kolektivno vlasniStvo proglaSeno
kroz elasovncu. Takve Sc juniie noraiu Oh
eanizovati, jer nkakve sada ne postoie do
voljne "a takav zadatak, postoieee junije
AFL CIO slicne grupe - buduei priznate
podupiracice agenciie kapitalisticke klase
nienog despotskog druStvenog sistena
Orsanizovana ma Sociialistickoi indus
jalnoi liniji radniGka klasa moze da aktue
cd iednom, sa takvom brzinom da ie nj
jedna sila ma svetu ne moe ustaviti. Samo
celishodno potpunjene Sociialistitke Indus
triialne Junije n2ogu spre6iti brutalnu reak-
ciiu ako bi nadglasani, izvlasceni kapitaIsti
pobunili Sc protiv odluke vecine ma glasov
nici
Nopred ka Industajalnoj Republici.
Wise cd nepobedive sile pozadi Radnjcke
glasovnice, Socijalistieka Industrijalna Jul1'-
ia organizuje radnike inteligentno da ursc
proizvodnju tako Sc izbegava haos. Konacno,
Socijalistcka Industrijalna Junija postaje
Uprava Socijalisticke Republic, zamenjujuei
istrosenu i reakcionarnu kapitaHsticku poll
ticku drzavu Demokratski izdbrani predstav-
nici industrijalnih sastava, formirace Kon-
gres Industrijalne Junije, CHE &c duznosti biti
(Nastavak ma 4. strani)