RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03

EA5to kapitalisti odbacuju IstorijsH Materjalxam?

1a3to kapitalisti odbacuju Istorjsi Materijalxam?
Maerastieko shvaeanje kapaizam nie nista
nego udazan isto tao ue da
Hasna borba okomotva istorje da tako ramo Kaptas
ne ogu pznat istnitost On b dozvo ucene anog
serazma takva kao primer orgnalnm knj
profesora Bearda Tako pzna konijalna
sonoma Engleska sukobie da e to pospeso
ucu iii da je razvak proizvodnje Drzavama bio
esugasju cnm ropsvom doneo unistene
Deeledng svakak kaptals naveeim idesticko
sva6ane storje primer sede depee
Ter Duranta kad e bio Moskv dopisnk Tmesa:
ITO je 6udna zagonetka da Bosevc uvoje teore
velog coveka Thomas Caryea kao preovladuucu stoi
pak oni duguu jednom cd navecih udi
usadjujem NINA slazem veruem dgao Sc
n vast Rui skoo ma kakvim ednoavnom
tvTstoeom njegova karaktera.
Tako prema Durantyu Lenn mogao vlas a bur
xoaskm zanemari mogao
snp da popomazu takav obasnjene
ednostavnoj vrstoei negova karaktera Besmsca
sEevidna
teorji "velikih ljudi", Enges je rekao:
"Da taav takav eovek osobto tai dgao
<om toj dotnoj zem naravno, sueaj Ali
odbace ga ce odmah bi zahtev zamenu
s nadjena dobra iii osa ali rau kraeva nadjena
Napoeontaj korzianac, diktaor
lnga Francuska Republka isc.pena svojm
sutaj; Napoleona bio
ngovo dokazano sinencom
bio maiden Gin postao potrebno Augustus
otkrio maerasicko shvaeane orie Therr
Ngne Guizot enges torcar do 1850 dokaz
zud otkice tog shvacana Morganu dokazuje
bilo zreoi i istinu mega morale okri."
Enges zanemar dodat ovde Ia je ucino ia otkrca
m Materijascko shxaanje Istorije znac da su sAMo
IEumene nacnu proizvodnje poreni faktor stonji?
maerastiekom shvaianju sorie promene nacinu
pzvodnje raspodee konani oducuuc fakor istori
Ali oai nsu ~ for Tu postoje mnog drugi fakor ko cine
Medu ovima radicije koje
Ape prskuju zivih" Marks), Ustav policke
.skonske verske ideje, medjuaktovanja ovih, it'd it'd
ako nje razumljeno otdemo
panaerni o pojmom ekonomsk element odusu
umovanje" osnovi nezbezno
ekonoma fakor jedino od
nxnu6 zakucku Socialza automatsk
Ali socialzam mole uspostavti automaeh on
nd do ako radn usposave ovo Sta Frederick
Hnees da kaze
"Poliich, juridicki, filozofsk. regjsk, j.
ni6H itd it'd, ekononkom razvitu
Ali reagiraju dan ekonomsku
Ne ekonoms poloza uzrsk jedini aktvan dok
dugo ina prolazne ucae Tu e radje
ekonomske nuzno koe konacno odraz Drzava
primer utcaj carnama, govinom dobrm
hrjavm sisteo; 1ak znemogos vaznos
dti mzernog konomkog polozaja
godne zrazavajuc poboznoscu
puzajueom potcnavanju
Dima, bo bz ekonomskoe ucaja Ono blo edna cd
vh zapka oporavenu nie okonjena dok revoucionar
napoeonist ratovi utinil ronnu mzeru ozbjnom OAK
da ovde onde ugodno zamsja da
seaomsk poloza proizvodi auoatiek posedicu Lud am
stou DAMN okonostima koje III
postoech stvarnh odnosa medju koma
ekononsk odnos ako on b ometani drugm pockm
crven nit koi proteze kroz nh edino
vodi razumevanju"
Kalo bi ia postupio da proSdrim moju studu
likerijskog materijalzma?
Naravno reatvno aka stvar pojmit da promene
provodne dzu ovih, donose
promene drustvenm verskm flo
dejama dobo poam kako radi moras sudi-
nhovu pimenu vek sore IT, istorijsku epohu
Jedna cd najbo naaksh canje studa koa popunjava
oval propis ieste Gustav eyropskoj
o mjzica koju prodava New York Labor Newa Company
takodjer Knjizara RADNIcKE BORBE nase jeziku
mane uslove koi donel dizane Hriscan-
a Refonaciu Francusku Revouciu Men uod dagu radi
njegove asnoce zgrovto obasnjavanju mateaistickog
shvaeanla sore pokazvanu kroz ovako shvacane
ZAsTO desava"
staknuto gornjem odgovoru sorsk materl-
jazam drug atori utcu tok sorkih bo-