RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-27

Nase drustvo sc nalaz ma razdvajanju
puta. Natpisi su jasno oznaceni
Jedan ukazuje ma produzenje kapitahz-
ma. On vodi u posleratni svet kronitnih eko-
nomskih kriza, besposlenih tvornca j bes-
poslenih ljudi, sirenja anti-semetizma i ra-
cizma, faSisticke kontrole drzavnistva vet-
ne borbe ratova
Drugi ukazuje ma Socijalizam svet
drustvenog vlasnistva. demokratske uprave
mad industrijama, rada izobilja "a sve, ljuds-
kog bratstva trajnog mira.
SocijalistiGka Radnicka Partja Amerike,
ma svojoj q. Nacionalnoj Konvenciji u gradu
New Yorku l. maja 1914. iznasajuci svoj pro-
gram Socijalistickoj preuredbi drustva pred
americke radnike proglasuje da je ovo spor
koji njih suocava: Drustvo Sc krece uzgred
napred prerna miru izobilju putem zajed-
nickog vlasnistva mad industrijama, iii pro-
duzava pod ekonomskim despotizn1om pri-
vatnog vlasnistva u novo crno doba Srednjeg
puta nena.
Poreklo Spetskog Rata broj H.
Sadasnji globusni rat - najveca kriza sto
je ikada suocavala civilizovanog coveka - IL
rastao je IL predratne borbe mediu kapita-
listickim silama "a place svetske izvore.
Haos koji je nance, dokaz je slon1a kapitalis-
tickog sistema, njegove nesposobnosti da u
pravlia korist drustva ogromno razvjenom
prozvodnom masinerijom stvorenom ME-
mu.
Kapitalizam nije mogao resit problen'e
pritskujuci druStvo pre- nego sto ie rat poSeo;
nit on moze resit JOS i vece probleme koj
&c Sc pojaviti kad Sc rat svrSi.
Ia wise Cd decenje prvo pocetka Svets-
kog Rata broj II. tvornice SUI stajale neza-
poslene iii su operisale dec vremena. dok su
arnnie neuposenh radnika brojile ma milo
ne. Razlog je ocevidan. Kapitalisti, poseduju6i
instruments proizvodnie i upotrebl iavajuci
III "a izrabliivanie bezvlasniclzh radnika. nj
su mogli naci place "a radnicki proizvod
Samo je jedna "piiaca' mogla prinit obilni
proizvod nash polja tvornica Ia je pijaca
bila rat
Sto ie New Deal pronlaSio uciniti = ma
kon sto su potroSene nliliiarde dolara u UZa-
ludan pokusai da Sc potkvasi pumpa poslo-
vania = uGinio ie rat Proizvodnia ie odletela
do ne zapancenih visina. Ali. upan1timo ovo:
Mi smo mogG proizvesti isto toliko "a mir
1889. koliko sn1o proizveli "a rat 1914. Mi sno
nogH sagraditi move tvornice tada, tvornice
koie bi izbacile isto toliko kuhinjskih stvari,
automobile, lednica it'd, koliko kugH rat
nih zrakoplova topova koie naSe tvornicc
izbacuiu danas. Mi nisn1o to cinili, ier kapita-
listi koji poseduiu tvornice resavaiu Sta ce
Sc proizvoditi, nisu mogli naci piiaca "a wise
nego iedan deo stvarnog iii potencionalnog
proizvoda
Rat je odlozio pad knpitahzma.
Kapitalisti nisu mogli naci piiacu "a rad
nicki proizvod prvo pocetka rata kako &c oni
moc prodati mnogo veci proiZvod kada rat
svrs? Kapitalisti sami stole prestraSeni pred
velicinom toea problena. Njihov ocaj Sc odra-
zava Il niihovoi prezauzetosti, II vrloj sredinl
rata, sa posleratnim pijacana i poslerat7'om
borbom "a place Rat ie otezao i umnozlo
probleme koii suocavaju kapitalisticku klasu
on ie, otuda, samo odlozio ali nje sprecio,
propast kapitalizna.
Kapitalisticka klasa Sc obraca sve wise
wise drzav kao agenciii da produzi menu
egzistenciiu kao vladaiuce klase. Medjuna-
rodno, americka kapitalisticka drzava posta-
la je ogromni kartel koji iskoriscava narodnu
militarnu ekonon1sku moe "a unapredjenje
kapitalistickih ciljeva. Narodno, drzava Sc
pozlva da kontroliSe sile razuzdane konku-
rentskim kapitalizmom korist kapita-
hstickih vlasnika. Ako privatna svojina pro-
duzl ola bude osnov drustva, i ostave Sc kapl-
tal1stl u kontroli poslova, mi mozemo ocekl-
vati da ce oni uradti tacno ono Sto SUI kapita-
hsti Nemacke Italije uradili kada je njihova
vlast bila ugrozena - pokusati da ovekovece
vlast mad radnicima nametanjem totalitarl-
janskih spona ma njih.