RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-17

Cd Arnold Heterssna


g.
Druga besmislena tvrdnjas koju cesto cuje-
mo, jeste ia da su "kapital trad braea" 'ssto
jc dobro "a kapital, dobro ie i4za rad'' it'd Mi
sada mozemo prozreti opipljivost owe prevare.
Octo je da masinerija iradnici nisu, ne mogu
bit braca. 70 nema nikakva smisla! Iso tako
ie besmisca da recemo da masinerija it'd,
radnci imadu zajednieke interese. Misao koja
sc namerava dostaviti ieste da su kapitalisti
radnici braca. Da, oni su braea tacno istom
smislu koiem su juznjaeki robo-posednik j
crnacki rob braca - nj wise, nj mamie! Oni
"braoa' tacno istom smislu u kojem sn tigar
jagnje koje je njemu 'braea'' - nj wise, nj
manic! U interesu kapitahsta je da kupuje rad
nu snagu sto je mogute jeftinije ma radnoj pija-
ci. u nteresn je radnika da proda tn radnu sna-
gu sto ie moguee skuplie koliko kapitahsta
Y moze uciniti duzi radn dan, u toliko ga on bolje
vol, sto ie ocito obratno kod radnika. Sta wise,
!. to je cd odlucujuce vaznosti, kapita]sta ie
parazit, cist prost On zivi iskljucivo Cd ne
placencg rada radnikova Daqse resi- ovog para
zita, owe kuge, jeste prirodno interesu radni-
ka. tako ie to toliko besmislica govoTiti o
"bratstvu' izmedju kapitalsta radnika, kao
sto ie govoriti da su kapital rad braca - ako
sradi drngih razloga.
Posto kapital, pravilno pojmljen, predstav~
Liza sredstva "a proizvodnju isve sto je u srods-
tvu Nth, a sve ovo je proizvedeno po radnicyna,
i ako ie odvojeno cd radnika kroz sistem legal
nosti. koii nema wise dr1lstvene vrednosti sada.
nego sto je bilo robo-posednieko posedovanje
Crnaca kada je Gradjanski rat soznaclo kraJ llc-
nom ropstvu, to sledi, da sve sto ie potrebno
jeste prosto dovesti zaiednicu masne rad
nike - bez privatnih posednika, kradljivih ka-
pitalista - i ostvariti organizaciju (industrl-
jalnu organizaciju), omogucuiuei drustvu da
proizvodi "a potrebe sv;h. Rec svih, znaci oni
koji su ma iedan iii dr1gi naen potrebni da pro
izvadiaiu bogatstvo, j. naravno, decu, bolesne
nemocne, ali to odlucno ne ukljueuje danasnje
privatne posednike alata proizvodnju Mi
hove slugc odrzavaoce osim ko1iko oni usvo-
ie status korisnih radnika Sa radnicma orga-
nzovanim industrijalne jedinice da vrse pro-
izvodnju "a upotrebu, ustanova privatnog Was
nistva iscezava, kao politieke agencije, po-
trebne sada da zastieavaju privatno vlasnistvo.
A sa iscezavanjem ovih, kapital &c kao takav
takodjer iseeznuti, to jest instrument prcizvod
ME it'd, izgubice niihov kapitalni karakter
presto &c postat ono sto i jesu sredstva "a
proizvad jamie upotrebne vrednosti "a potrosnju
proizvadjaca, taeno kao sto i CTnac oslobodien
prestale biti rob, parce robe, ako prirodno
estate sto je stvarno bio, ljudsko bce kcie sc
treflo da je crno- -kozno Nestace takodier, onda,
place smislu koii nam sada tai naziv dava,
otuda takodjer zahtev "a strane place, prvens
tveni uzrok ratova poiave gangsterskih dikta-
tura sa med -regionalnim drustvenc-proiz-
vOdnim uredbama 20 celcm svetn, stvari potreb-
ne ma sve strane ia d,ustvenu SprolZv odnJu,
ako Sc nalaze samo II lzvesnlm predelma sveta,
bice raspodeliene kata su gde su potrebne Da
pravilnoj osnovi. Vestacke pograniSne medic
prestace da budu ista wise nego seeanie ma
mrtyu prosIost bezzazleni ostatc iezGnih raz-
lika. l zemalisko izobilie i blagoslov prirode
dovesce Sc harmonicne odnose sa ljudskim
potrebama n,jihove sposobnosti da zadoyoljc
owe potrebe neometane sa pogresnim iluzi jana
i prosirivan,m strahom predrasudama
tako raskrnkavaiuci tn stidnn prirodu
tvrdnji ucinjenih kapitalu Cd kapitalista Mi
zarazu koia napada drustvo koia ga drzi u
staniu unutrasnih nereda iedinu korisnu kla-
su, najamnu radnicku klasu u mizeriji sro-
mastvu I, konacno, mi smo oznaeili lex = Soci-
ialistiGko industrijalno organiZovan;e radnika
da upravjaiu sa sredstv ma "a proizvodnlu
odrnah kada vestacki kvalitet kapitala zako
nita prisvajanja danasnjh kapitalista, budu 20
vuGena putem socijalne revclncije, bude ostva-
reno prvenstveno kroz glascvnicu = najpeme-
nitiie istrazivanje civilizovanog coveka drus-
tvenih pravdi nepravdi.
(Nastavice 3se.)