RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-24
kapital j Rad
Oh Axnold HetessenA
KON'TROLA CENA
(Wsskly People 5. marta 1882

ovladiuje tako velika konfuzija kao tai najam-
nici cenama. Neko bi mogao dodat '.vred-
nost'', ali proseGni s1drzavnik'' ne INA nista .
yrednosti osim u toliko koliko on upotrebiuie
vrednost kao drugi naziv "a cenu onda, ma
ravno, on tada zna tex malo iii nista tome.
Ncdavno odbor predsednika Roosevelta "a stu
diju cena' [18. februara 1888. dao je svoj
izvestaj On je potpisan cd clanova odbora,
Henry Morgenthau-a, sekretara blagajne, Hen
ry A. Wallace selxretara agriculture, Frances
Perkins, sekretarke rada, Mariner Eccles, pred
sednika Board Of Governors of the Federal Re-
serve System it'd. 1zvestaj je dragulj! Kako ga
covek proelta, pitanje Sc odmah pojavljuie: Da
Ii su owe gospodje gospoda razumna ljudska
bi6e, iii da Ii oni pate cd neke cudnovate boesti
koja in goni da gledaju ma stvari strmoglavo,
kao da one stole pravilno? To je kao kad bi
rekh Sutra 6emo imati temperature oko nisti-
ce, zato hajdemo ma morsku obalu da Sc ras-
hladimo!
Pa ipak tn je pazliivo izbegavanie fraze
'tkontrola cena", to je bas ono sto predsednik
trazi. On njegov plan naziva "ravnotezni sis
tem cena'. Mogao ga je nazvati unistenje cena
OF bi JOS ipak bio 'kontrola cena'' Postoji
znaeajnost ovom studiranom izbegavanju ter
nina "kontrola cena''. Mogao bi covek razbori-
to uzeti da predsednik niegov olbor poiimaiu
besmislicu beznadeznost kontrolisania iii re-
gulisania eena dok JOS kapitalizam operise da,
Hi praktikuju samoobmanjivanje iii nastoje da
zaslepe mas ostale, odabrase bezznaeajnu IL
gtedno ne skodljivu frazu, 1tbalansirane cene.'
Opsti pravac argumenta izgleda da je, da Sc
eene izvesnih espapa moraju odrediti, izmedju
"linije cena liniie dugovinskog bremena
utroska y, i Cd '@direkcijom ratom epste linije
cena"!! Ali, jos jednom, ova celia zbrka mogla
o<1,f~n lr
su sc zadoveljiti govoreci: e3Cene Sc morajn
.kentrolisati; mi ne znamo kako cemo mi to-
usiniti, ali mi cemo to usiniti samovoIjno;
uciniGemo kada mi drzimo da je vreme da Sc to
ucini''
Sada, Gene Sc mogu momentalno menlatl
na vestaeke nacine, to jest, inflacijom Ali in
flaciia sama 20 sebi nebi zmenila nista, osim
sto b sluzila kao sredstvo "a izvlasc:vanje po-
jednaca gr1pa nesposobnih da podnesu utica
je inflacije, kao sto smo videli Nemackoj ma
ken rata Ona bi takodjer uticala ma najamnicu
momentalno, to jest, dok Sc ona nebi iziedna
ella sa novom sliniiom cena''. mace inflacija
&c, naravno, uticati ma sve espape srazmerno
istom stepenu naskoro ista situacija ce pre-
cvladati Jer to bi trebalo biti potpuno iasno,
c;k New Deal-askim "ekonomima da ako
mi danas imamo iedne nedelie troskove "a
odrzanie - 500. sa dohotkom Cd $40, sutra
inamo - iedne nedelie troskeve IA odrzanl =
$40 sa dohotkom od $40. - bas Sc nista nije
izmenilo.
Posto &c naiamnica buduci da nije
nista drugo nego cena radne snage radnlka.
naravno, reagirat prema inflaciI kao cen,
svakog drugog espapa, modlflkovana samo OF
Zakona ponude traznje - to Jest, ako nlI
predpostavimo da vrednost estate nczmenJera
Ukratko ako Sc broke na obe strane izlednace-
nosti povecaiu u stom stepenu nlsta nije IL
menuto III kako Marks kaze:
"To bi bilo sto tako Eao l1ad hi drIava
izdala noycanice cd jednog funta koje preds-
tavliaiu petnaest puta mamie vrednog mntala iii
petnaest puta maniu vaeu zlata. Nista nehi biIo
iznenjeno nego naz.vi ustanovliene Gene.
sPusto bi ime sada stalalo petnaest puta
MANU- kolieinu zlata Gene sylh espapa b Sc
povecale petnaest puta i dye stotlne deset
milona iedno-funtnih novcanica bilo bi po-
trebno sada iso tako, kao sto je pre- bio
Getrnaest miliona.'
Ako b Sc argumentsalo da Sc cena radne
snage (najamnica) nebi digla dizanjen opste
lniie cena, cdgovor ie la bi tn trebale biti
narcotic okolnosti da prouzroee tai izuzetak |
da bi narcotic oionosti operisale ma staru liniju
cena taeno tako, kao sto bi kako je pretpostav-
lieno ma novu liniju cena.
Sve ovo ne znaci da ma imunsanje 50 nov
canicama nebi imalo uprepascujuci utlcaJ ma
proizvodnju posecnieka prava. Ono BIZ stepen
bi samo zaviso cd naglosti inflacije njena
stepena. Kada bi Sc red opet povratio, ponova
raspodela bogatstva b:la bi ostvarena, sa kon-
contraction bogatstva mamie ruku redovl
proletera poveeani cd pridoaska kapitalistieke
klase - to jest, onih koji su sve zgubili, mo
rail- bi lei raditi "a najamnicu, iii skapati cd