RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
Kapilal Rad
III

Prezir kojem Sc drzi naiamni rad cd
kapitalistickih izrabljivaGa, i njihovih polite
kih j novinarskih lakeia, veliGanstveno je osli-
kan nedaVnom nasilnom- izgredu Francus-
koj, kojije "a moment pretio da &c zauzeti obim
generalnog strajka, itakozvanog ''gradjanskog
rata. Kada su, "a obi6ne razloge (cim Sc tako-
djer bavimo ovoi brosuri) francuski radnici
bill opet slomljeni, plntokratsk '.New York
Herald Tribune slave6i ohelodanila je uvod-
mix, kome je dala naslov, !" "Francuska Pobeda'!
A priznanje "a ovu ''pobedu" dato je ''fran-
cuskom narodu''. Neuporedjivi bezobrazuk!
''Francuska pobeda 'je sadrzala pobedu male,
plutokratske klase mad velikom vecinom
radncima! Tako je ''francuski narod'' izjedna-
cen sa nistavnim hrojem kapitalistiGkih izrab-
livaca, dok radnici nsu opste uklju6eni Il
"narod'! tom nzdizanju "pobede'' tai organ
plutokratije nesyesno. dava priznanie cinjenic:
klasne vladavine, da je to vlasnicka, robo-
posedniGka, iii robo-goneca klasa, koia je stvar-
no "narod'', dok ropska klasa Qicno iii ma
jamno ropska) ne ubraja Sc u "narod" - ne
wise, zaista, nego sto su starr atinjan ubraiali
niihove stotine i hiljade robova stanovnike
Atine!
Sta. ie bio povod owe borbe koja Sc ostva-
rila u ovu "pobedu''i Niiedan drug nego tai
da ie "patriotski' >kapital odleteo il Francuske
da bi nagovorili plementog "patriota" da Sc
povrati, zahtevano je cd francuskog proletar-
iata, IT, korisnih francuskih radnika koii iedini
proizvode svo bogatstvo, da mora ju prlmiti nizu
najamnicu duze satove! Kao sto je casni pluto
cog, Walter Lppmann isfrazirao II jednoj od
njegovih rubrika to vreme ('Herald Tri-
bune', l. decembra 1882 "Problem [siromas-
nog francuskog 'kapitala''!] i moze sc resiti jedi
l. fol lyni izhn
lica 4 vani, da Sc povrati u Francusku nago-
varaiuci francuske radnike da rade duze sato-
ve.' Plemeniti govor, gospodine Lippmannc!
Opet, sala, razbojnicka nagrada, samo ne sada
totaitarijanskog razbojnika, nego lepog, ''dc-
moklatskog' gangstera koji drzi puslu prlvat-
nog vlasnistva protiv svetinje francuskog rada,
covered: "Ustai davaj!' Davaj wise bogats-
tva, "a MANU- nagradu - iii mace! kada su
kapitalisticki razboinici postigli svo]n pobedn.
kada su, pod silom, francuski radnic popustllt
pliackaskim uslovima, potcnli Sc povecanom
pliaGkaniu, "a DUE satove rada MANU- piatn,
fasisticki nacisticki bandit su slavlll, ne
oklevaiuGi su izrazili nj.hovo obozavanJe Da-
ladiera niegovih francuskih drugova gangste-
ra! Ovde je, gospodine Predsednice novinafske
gospodie i gospodo plutokratske slnzbe vas
moderni konflikt iZmedlu Francuza |
Nemaca. ne izmedju Taliiana Brltanaca nego
;zmediu francuskih kapitalista francusklh ma
iamnih radnika; izmediu nemackh lndustrllal-
nih feudalista nihovih ekonomsklh kmetoyai
izmediu taliianskih zrabliiyaca taliJanskih
naiamnih robova: i svud okolo vas = sada Il
nroslosti tako dugo dok prokleti pllackaski
sistem estate = pravo ovde, borba le .zmedJu
americkih kapitalsti6kih izrabllivaca nllho-
viii nemilosr<lno pljackanih amerlcklh naJam'
nth robova!
Oval modelni konflikt, oval nepremostivi
iaz ne moze Sc resiti iii premostltl dok Sc odrza-
VA kapitalizam ma koliko gospodln Roosevelt
osecaino covorio odrzanj ju "naseg tradicional-
nog profitnog sstema - nasega, to jest vasega
nrofitnog sistema, eospod:ne Predseonlee, Sis
tema cd kojeg vi vaSa klasa podrzavaocl,
nrofitirate! Predsednik moze da skreno Vefuie
veroyatno da iskreno veruie, da Sc kapitastc-
ki profitni sistem mozc sacuvatl, da, Il ocuVa-
min GA. dobrob.t ''9O posto' t.. nalamnih re-
boya moze Sc unapredti zastititi. Znac posto-
10 da eospodn Roosevelt po nekada patti od
obmane uzvisenost, iii da on prlplsuJe seoi
vestinu strucniastvo kao politicara ravna, Ill
veceea cd svakog problema koii sc polaVl Je-
dan cd Predsednikovih zivotopisaca, Emil Lud-
wig nazad nekoliko meseci, izvestio le ola ]e
Predsednik rekao da je Woodrow Wilson pro-
masio posto je oskudevao polit:ckoJ vestml
resavaniu niegovih probema. ''To'', gospodn
Ludwig c.tira Predsednika da ie rekao, "treba
nol;tiSara kao sto sam ia ("New York
Times'', 5. iuna 1881 Kao politicar, sospodln
Roosevelt je daleko zaostao liza pctreba nJego-
yog doba, daleko pozadi istinski progreslvnog,
revoluconarnog duha nasih vremena. ! nlegovl
klasni pogledi, njegovi klasni interest, uclnlce
ga da on nikada ne sustigne! Tako ce on ma
kraiu ostati porazen sa praznim rukama, III