davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
PRIJATELJU MIKE
ZUGLJU v SPOMIN

Pozno jeseni leta 1908 sem pri-
Sci ma Alto, Utah, kjer je bila ia
KRAFT rudarska kempa, sedai pa
je letovisce, pozimi pa prihajajo
tia smucarji il vseh krajev Zed.
draw.
Alta je visoko v gorah, XII so
skozi mnogo mesecev v letu po-
krite z debelim snegom. " mno-
9Th globelih ostane tudi skozi
poletje.
V rudnikih ma Alti so takrat
dobivali precej bakrene, srebrne
in zlate rude, a transportaciia v
milne je bila tako tezavna in
draga, zile rude pa premajhne.
da bi Sc kopanje izplacevalo. Ia
to SO v par desetletjih maine
prenehale.
Delo sem takoj dobil, in soho
ter hrano v kompanijski baraki.
Odkazali SO mi soho, il katere ie
ravno tedaj pospravljal svoje re-
q rudar, XII lie delo, XII sem ga JAZZ
dobil, pustil. Seznanila sva Sc.
"Jaz sem Mike zugelj'', Sc mi je
predstavil. "Grem delati v Smell
co (rudotopilnico) ma Murray pr
Salt Lake Cityiu," lie poiasnie-
val, pa tt lahko prodam tele
"buce' (skornje il gumija) in
gumijev povrsnik, da mi teh reel
ne DO treba nositi v dolino. Dam
tt jih veliko ceneje, kot bi tie sta
Ii V prodajalni." Pogodbo sva hi
tro sklenila. v rudnikih tam lie
ma vecini prostorov lila ma de-
lavca ledena voda, pa Sc ie bio
treba proti Mi zavarovati S TAXI
mi pripomocki.
Tam ma polici je nekaj kniig,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28

stelji. Ma enem koncu postelie
so stall angelji v vsi svoii nebe-
Ski milobi in ma drugem koncu
pa trije ali STRIFE hudici z rogovi
ma glavah, precepljenim repom,
parkljih ma nogah in z vilami v
krempljih, pa so ubogega bolni-
ka vlekli vsak ma svojo stran.
Angel SO ga seveda vlekli v ne
besa, "ta hudi" pa nekam tia dol
spodaj.
Ia slika mi je prisla ma misel,
ko sem re parkrat cul o nezasli-
SAM konkurenci med pogrebni-
XII, ko Sc je slo "a to, kdo DO po-
kopal cloveka, XII je potem zivel
Sc vec mesecev. Agitacija Sc, ma
vadno tako Cd strani, pricne pr
sorodnikih, &c Sc pa vidi, da DO
drustvo odlocalo, pa pri zaupnih
drustvenih clanih takoj ko Sc IL
We, da ie bolnik resno boIan. Po-
1--we Sc v kakem gmotnem stanju
Sc nahaja bolnik ali druzina in
koliko Sc DO dalo iztisnit. Ne tr-
dim, da so vsi pogrebniki tie vr-
ste tipi. Ampak nekaj hi jih VAN
lahko naStel.
ker Sc mas Zavod ne posluzuie
teh metod in take agitaciie, da
hi dobil "biznes", in upravnik lie
caka donna pr telefonu ma obve-
stilo kje rabijo ambulance, ali
pa da je umrl rojak in da mai "a
vod prevzame oskrbo pogreba,
Sc rojaki poredko spomnijo ma
mas pogrebni zavod. Zavod nina
zaupnih zvez z bolnisnicami,
zdravniki in ne S farovzem, XII
vcasi namiguje, da je mas zavod
"brezverski". Nimamo zvez S po-
streznicami, ne S teIefon opera
tori in drugimi ''vpliYnimi'' ose-
bami pc naselbinah. Imamo "a
clane 10 slovenskih podpornih
drustev, kansasko federacijo S.
N. P. j. in mad 200 drugih clanov
pc naselbinah, XII bi Sc 1ahko
spomnili ma svoj pogrebni "a
yod, kadar Sc potrebuje pogreb-
mix. - Anton Shular.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
Vprosonje ie, kdo ina
svobodo tisku

Richard Brinsley Sheridan je
nekoc vzkliknil, "dajte mi svo-
bodo casopisja, pa bonn pomel
korupcijo in jo zakopal pod ru-
Sc zlih dejanj, ma katerih Sc So
piri."
Nesreca je, da je casopisje po-
sebno v Zed. drzavah v posesti
tistih slojev, XII verujejo v sistem
korupcije.
Kaj pomaga, &c Sc tn pa tam
dobi posten list, XII 10 razgalja, a
je njegov glas toliko kakor kirk
vpijocega v puscavi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28

in $ tega stalisca je poljsko vna-
MO politiko oslanjal ma Nemcijo,
kar je Hitlerju dobro sluzilo. Ko
Beckove naklonjenosti nj vec po-
treboval, je udaril ma Poljsko in
Beck je pobegnil, toda v Rumu-
nil so ga prijeli in OBJ rzali. Bill
je sele so let star. Veliko Becko-
vega duha je tudi v Sc anji poll.
ski zamejni vladi v Londonu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
Preobrat Hal rryja
Bridgesa

IhdIO Je unlJSKln V~OdlIelJeV, kl
bi bill delezni v poslednjih letih
toliko publicitete kakor Harry
Bridges. Pc rodu je Avstralec, v
Ameriki re mnogo let, a Sc nj po-
brigal "a drzavljanstvo, dokler
nj prisel v navzkrizje z oblastmi
in posebno z delodajalci. Kaiti,
ko je postal glavar unije pomol-
skin delavcev in delavcev ma tr-
govskih ladjah ma zapadu Inter
national Longshormen & Ware
housemen) Sc jim je vsled svoje
energicnosti jake zameril.
Dognali SO, da je "komunist"
in %zahtevali, da Sc ga deportira
v Avstralijo, cd kjer. je prisel.
Re najmanj poldrug sto tisoc do
larjev, &c ne vec, Sc je potrosilo
v njegovo obrambo. Dasi ga je
zvezna administracija scitila, ra-
zen ko Sc je pc strankini liniji
do %. junija 1911 zaletaval. v
Roosevelta, ceS, da mas tlaci v
"imperialisticno vojno", vendar
Sc je justicni tajnik koncno lie
odlocil, da je Bridges pc posta-
yah podvrzen deportaciji. A OBJ
enem mu je pustil Sc visa vrata
odprta "a nadaljno obrambo, XII
traja sedaj okrog leto dni in DO
morda odlocena koncem prihod-
MEGA leta.
Bridges hoce sedaj dokazati,
da nj hujskac v stavke, ampak
81 jih prizadeva prepreciti toll
ko, da je postalo madeleine vse-
mu glavnemu odboru CIO, kier
je clan. Use stavkarje proglaSa
"a krlminalce, "a Hitlerieve in
mikadove zaveznike, in Sc cello
stavkarje pri cikaski Montgo-
merry Ward Co. je ozmerjal, ce-
! prav SO bill v stavko vsled trme
predsednika omenjene kompani-
je primorani in je koncem
konca zvezna vlada uvidela. da
mora prot nadutemu magnatu
ona nastopiti. Storila je to z vo-
jastvom in Sc zamerila vsi kapi-
talisticni reakciji, Bridgesu pa
delavci, ker 81 v teh resnih cash,
ko je "enotnost' edino vprasa-
ME, dovoljujejo vpadati v Gin
dustrialni mir.
To bi Sc menda bio, toda ne
kdanji ultra revolucionar Harry
Bridges sedaj propagira odpravo
stavk tudi pc vojni. Ia svojo
unijo delodajalce zagotavlja, da
Jill ne DO, ces, pc vojni bono OBJ
navljali svet in cato bono vsi
skupno vozili, sejali in gradili,
ne pa stavkali.
Velika unija delavcev (CIO)
V industriji aluminuja je cd 81.
odbora CIO Re zahtevala, da mai
Harryja Bridgesa odstavi z Cd
govornega mesta.
Bascom N. Timmons pravi v
Chicago Sunu, da Sc DO to brz-
kone zgodilo, ker Jill Harry S
svojim Observation-Disclosures" in
z navdusevanjem ia edinstvo"
Is kapitalistI spravlja v preveli-
ko zadrego.
Gotovo ga marsicesa krivicno
dole, a to, kar pocne sedaj, pa
je vredno vse obsoje. Prikupova-
ME reakciji in izkoriScevalcem
je "a unilskega voditelja naive
] eli greh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
JUS KoZAK:
(Nadaljevanje. }

Pc prstih Sc je blizala zeba.
Bolnica 10 je bolestno pogledala.
"Teta!" je zasepetala.
"Azicka moja, ii je hudo?"
"Hudo, hudo, moli, da hi
umrla."
Zeba je nj mogla tolaziti. Pra-
zne besede so il prihajale: "Po-
trpi, potrpi, cd pota 81 utrujena."
Aza Sc je zravnala. Prijela je
starko "a roko: "Teta, meni ne
bo nikoli odpusceno. JAZZ sem za-
vrzzena."
"Kako pa govoris, 1juba moia.
Roman je rekel, da je Milost
vecni ogenj, XII gori "a vse ljudi
ma zemlji."
"Teta, ii 81 mi zamerila."
"Azicka moja, &c bi te vsi lju-
die tako ljubili!"
"Ne, ne, ljubezni nisem po-
znala ma svetu."
Zeba Sc je obrnila ma stran, da
bi il ne bio treba gledati bolnici
voblicje, kajti nehote SO 10 poll
vale solze.
"Ah, teta, sal rada trpim, We
like sem gresila mad vami in 49,"
Zakrila 81 je obraz in cuden ire
pet il je preSinjal telo. Med sto-
kanjem so Sc oglasali trpljenja
polni vzdihi.
Zavladal je molk, kakor hi
prihajal IL globokega brezna.
Pc dolgem casu je izpregovo-
rila Aza.
"Oce je umrl."
'Umrl je, umrl," je odgovar-
jala Zeba. Velik pogreb je incl.
Rozman mu je lepo govoril. Ra-
di so ga imeli. No, kmalu "a MIN
ie sci tudi ia revez. Sc "a zadnio
pot mu je morala fara zloziti.
vse je tidal v zivljenju. Druge-
ga zupnika imamo, pa nj wee
gorko v cerkvi, JAZZ sama ne vem.
Luka je storil nesrecno smrt, ka-
kOr je zivel -. Eth, Azicka, smrt
prihaja." Pref mirno pripovedu-
jOca, Sc je prestrasila zadnjih
besedi. Stisnila je roke ma prsih
in je bojece gledala. ease sem
mislila," Sc je nerodno izgovar-
jala.
Aza pa Sc je nasmehnila: "Te-
ia, sal VEN, da sem prisla
umret."
Ponoci so prinesli Mariiino
postelj k All.
"Kako 81 dobra, Maria, toliko
gorja SEN tt prizadela, zdaj hos
pa ii trpela z menoj."
NE govori tako! Vesela sem,
da te imam pr sebi, sal YES,
kako tie imam rada!!"
"Kmalu DO bolje, zane in "a
vaS!"
"Aza, zaupaj!"
Maria je vstala, da bi il dala
zdravil. Media svetloba svece ie
padala ma trpeee oblicje. Aza je
prijela Mario "a roko ter 10 kr-
cevito stisnila.
Maria, kajne, da nj reSitve!
Oh, kako pece!!"
Sestri sta jokali. Spajala ju je
vroca ljubezen krvi.
Vlekli SO Sc dnevi in trudno so
polzele dodge noci. Maria je sla-
bella cd trpljenja. Veckrat Sc je
zgodilo, ola nj mogla zjutraj z do
ma, kar je sestri skrbno prikri-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
SEN TT


Q preteklosti Sc yes cas- nista
crhnili besede. Neke noci pa, ko
je Azo silno bolelo, je nenado-
ma vprasala: "Ubogi oce! Ali je
silno trpel zaradi mene?"
"Nikomur nj crhnil besede. z
menoj cd tistega dine nj vec go
voril. Zjutraj je sci v mesnico
in tan ga je zadelo."
Maria! JAZZ sem kriva ME
COVE smrti. Ko bi bill on vedel,
koliko sem trpela! Ali Sc Sc spo-
minjaS, kaj sem rekla, ko sem
zadnjic odhajala? Da je svet gni-
la prevara. Takrat mi nisi mogla
tajiti tega. Je, je, Maria. Am
pax tudi mi smo prevara."
Maria je gledala v temo mad
seboj. Spanec je preset, podlo-
lila je lehti pod glavo.
"Pusti take misli, Aza. Seve-
da je prevara. Same, da je neka-
term dano, do konca upati. Dru-
gi prebole in nosijo!"
/ V tiSini Sc je culo lie dihanje
dveh bitij. Cez cas- je Aza width
Mia.
"Oh, Maria, kako sem Sc pc
hala pc svetu. Ljubezni sem is
kala, prosila !. Menda ie nj ma
svetu ~"
"Je, je, Aza. Medve pa je nj
sva naSli."
"ce je, Maria. zakaj moran
umreti."
Sestra je molcala.
V All Sc je razpasla bolecina.
Odgrnila je odejo in Sc villa cd
bolecin. 20 o.. kako pece,
kako zge T.. Kristus, vode 49,"
Maria je nitro priskocila. S
tresoco desnico il je dajala vode.
LIE okusila 10 je. Ma ozgane ust-
nice so paddle kapljice, strasno
so zarele v~rocicne oci.
"Boooli! :. D, kako zge. V
meni gori!!"
Sestra je trepetala.
Maria, Maria! Kako so me
moski zeleli. &c hi ii vedela, Ma
RIA! In JAZZ sem Jill liubila, vse,
vse. Da bi mogla zdaj razpraska-
tt to telo, vnelo Sc je v meni, lie
srce je hladno, mrzlo kot led"
"Molci, dusa draga, molci in
umiri Sc! Skodovalo ii bo."
"Zakaj? Maj skoduje! Maj. Sal
DO zadnjic! Kako srecen je bill IL
sti crni FAINT, Mirko. Vidis, &c bi
me tt danes oblekla v lido, pa hi
me polila z vonjavami, o, to hi
me ljubil. Norec. Zakaj hoce liz
groba? Da DO gresil mad menoi
in JAZZ mad MIN. Ha, ha! o, Sc
mrlici SO tako neumni! FAINT, kai
tie nj re tisti poljub, XII 81 mi ga
ukradel, proved zgal? All, koraj-
zen je bill, lepo je znal umreti.
Use krvave laske je incl. Mirko
tt ST spal, JAZZ sem Sc klatila pc
svetu. To je bila pot! Mirko, Mir
ko, skrij Sc tam pod zemljo, JAZZ
prihajam doll. Poiskala tie bonn.
BOZ Sc, BOZ, JAZZ morim, morim..."
Maria nj vec vedela, kako je
z MO. Zdelo Sc il je, da blazni. V
strastnih bolecinah Sc je zvijalo
ubogo telo. Poizkusala jo je uni
RITZ, a zaman. Aza je izgovarjala
tako mracne in StraSne besede,
da je Maria tho prosila boga
pomoci.
! Polagoma Sc je bolecina vda-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
IL KANSASA

AA AAxA1VOfAOA
Je re tako ma svetu, da kdor
| bi V resnici rad gmotno pomagal
dobri delavski stvari, navadno
Spada k razredu nemanicev; ma
drugi strani pa tisti, XII SO bolje
"podkovani" navadno nocejo mic
sliSati 0 kakih delavskih dolzno-
stih, podpirati delavsko casopis-
je in druge, "a delavsko izobraz-
DO potrebne ustanove. z nejevo-
Ito ponove narocnino in Sc jim
re il obraza bere, kako 81 jim v
nadlego.
Kar trem peclarjem je potekla
narocnina. Ampak smola je, da
so vsi trije re dali casa - ne po
svoji krivdi - brez della. Cd kar
je row izdelan, Sc MISC dobili ka-
kega stalnega della. Steer pa, po-
staran majnar, vajen lie podze-
meljskega della, Sc tezko privadi
kaj drugega in &c re dobi delo,
je to lie kako navadno tezaSko
delo z majhno place.
Dobri narocniki in citatelii
Proletarca mnogo let, pa herald
odpovedo list; p1acati zaenkrat
pa nj mogoce. Pocakajmo torej,
morda Sc kaj obrne ma bolje ali
pa H. ma slabse.
Nasa tukajsnja, tudi strogo
delavska ustanova - Slovenski
zadruzni pogrebni zavod v From
tenacu - lahko drugo leto pra-
znuje svojo 20-letnieo. MANFRED
&c Sc tudi pr takih stvareh 1ahko
govori 0 praznovanju. Kot vsaka
druga delavska ustanova, tako
Sc tudi ia zavod yes cas- bori "a
svoj obstanek. In vendar, kar Sc
tice vodStva pogrebov, postrezbe
druzini v nesreci in S cenami DO
grebov, Sc lahko zavod kosa z
drugimi pogrebniki. Ker imam
vpogled v p~oslovanje, vidim ra-
cune drugih pogrebnikov in
imam sal nekaj pojma o teh
stvareh, cato VEN kaj trdim.
Marsikateremu rojaku, XII je
incl smrt V druzini in Sc je obr-
nil ma ia zavod, Sc je prihranilo
znatno vsoto pri pogrebnih stro-
Skin, dasi Sc to malokdai upo-
steva.
Pogrebnik, XII ina tudi sam
svoje podjetje, mi je rekel OBJ
prlliki ko sva govorila o stroSkih
gotovega pogreba tole: s"To della
samo vas zavod. Ia pogreb hi
moral biti sal cd rs do 100 dollar
jew drazji," Odvrnil sem mu, da
je bill zavod ustanovljen z name
nom rojakom prihraniti ma stro-
Skin pogrebov in obenem seveda
morajo .biti pogrebi ma isti viSi-
nj pijetete kot drugod. Zavod nj
bill ustanovljen cato, da hi 81 KIDD
pr tenn delal denar, temvec da
Sc lie pokrivajo tekoci stroski.
+, Vzrok, da Sc ia zavod tako ma
lokdaj uposteva kadar je treba
klicati pogrebnika, je mas start
greh, nezavednost in pa nezasli-
sana tajna ~agitacija proti zavo-
du in konkurenca. Namenil sem
Sc ,da bonn oh priliki navedel sal
nekaj teh nizkih metod, XII Sc
skrivajo pod slovesom tie stroke.
Clovek 81 navadno predstavlia,
da je vse, kar je v zvezi S pogre-
bi nekaj boil vzvisenega mad
vsakdanjim biznesom, v casu, ko
zalost trga srce. ostali druzini, XII
Sc poslavlja cd svojega dragega.
In vendar je tudi pr tenn nava-
dino najnizje vrste konkurenca
in kruhoborstvo.
Ko sem bill Sc otrok sem nekoc
yidel pr sosedu sliko, XII smo 10
otroci ogledovali z grozo, da so
nam re itak strleci lasje vstaiali
Sc boil pokoncu. Slika je pred
stavljala bolnika ma smrtni po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28

XII sem jih. bill narocil cd Sakser-
ia, pa kup slovenskih casopisov.
&c ii je kaj "a branje. In odejo ii
bonn pustil.'
Vldel sem, ola je bill narocen
ma Glas naroda, Proletarca in ma
elias svobode. Proletarca sem
tn prvic videl, druga diva lista
pa sta mi bila znana liz Puebla.
|. Nekaj mesecev pozneje sem
zuglja obiskal ma Murrayju. Ze-
10 je bill delaven v drustvu st. IL
SNIP, XII ga je ustanovil in mu
t~ajnikoval mnogo let. Nj bio la
hko to njegovo tainisko delo.
CLAM SO bill raztreSeni pc KEN
pah dalec naokrog. Mike je "a
mnoge zalagal, cestokrat sebi v
Skodo.
Ia SNIP Sc je 1.-Two zanimal in
clani SO ga veckrat izvolili "a de-
legata ma njene konvencije. L.
1921 je bill izvoljen v glavni Cd
Dor. Ma sejah Sc je rad oglasal
in kritiziral brez prizanasania.
Leta 1885 me je pot spet vo-
dila skozi Murray. Zbiral sem
podatke 0 slovenskih naselbinah
v 'mormonski dezeli" in "a So
delovanje vprasal med drugimi
tudi zuglja. (Spis je bill priobcer
v Druz. koledarju 1866 Bio je
popoldne, ko sem Sc oglasil or.
MENU. Ravno Sc je odpravlja.
ma shit ma bliznji Bingham Can.
yon, kjer je delal v bakrenen
rudniku. Dan pozneje je tud
meme in zeno peljal tia, da svs
sla okrog rojakov ma poizvedo.
vanje 0 zgodovini njihove nasel
bine.
Vldel sem, ola ga je njegovc
nekdanje zanimanje "a naSe
stvari %zapustilo. Clovek pride !
leta, pa ga mine, je rekel. Maya.
ras Sc, a moraS Sc vseeno kar ma
pref garati. DelaS "a druStvo, {
nj vldeti, da Sc bi kje kaj pc
znalo.
zugelj je postal cinik, sem S
mislil. A bill je takrat Sc vednt
zdrav in mocan. Ia nase casopi
Sc Sc nj vec kaj dosti brigal. Bi
je ma nekatere Sc narocen, tud
ma Proletarca, a pozneje ga pu
still.
'Dasi naprednjak, nj bill socia
listicnih nazorov in Proletarc;
nj redno narocal. Boil pa Sc j
ogreval "a nekdanji Glas svobo
de in v prvih letih Sc je navdu
Seval za unijo Western Fedora
ton of Miners, Xxi je bila takra
ena Timed najradikalnejsih il
nekaj casa pc politicnih aktivni
stih zelo prijateljska socialist
chi stranki.
Dne 8. junija letos je Mix
zugelj preminul. Star je bill 6;
let, rojen v Pribisu pr Semicl
V Belokrajini. s.
Spominjal sem Sc ga rad visa
kikrat, kadar so mi priSli pre-
oci messed, katere sem prebil
okolici Salt Lake Cityja v kriz
leta 1908. Velikih slovenskil
naselbin tam nikoli nj bio in !
tistih letih tudi prometnih sred
stew ne, razen zeleznic in pa vo
zov z uprezno zivino. cato je bi
10 agitacijsko delo med tamos
mimi Slovenci, raztreSenimi D,
kempah mile ma okrog, tezavno
a Mike zugelj ga je vrsil, dokle:
ga MISC zivljenjske razmere pr
morale misliti vec Ease in druzi
no kakor "a druge. - F. Z.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
Romeo poIjskego
o~pizorskego diplomatic

Pariski radio je dine 7. junija
porocal, da je v Rumuniji umrl
Joseph Beck, XII je bill POLISH mi
Mister vnanjih zadev v casu Hit
lerjeve invazije in re vec let
pref. Beck je bill sovrazen Rusiji
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
& POVESTNI DEL &

- lanai JS ASSAd, JO JS UOl-
MICA poklicala.
Maria, ali spis?'
"Aza, pocivaj, prosim tel"
\ Ne morem, proved me zge.
Pusti me, da Twin, vsaj teh par
uric Sc, XII so mi stete. Strasna ie
ia tema, v katero moran gle
dati."
All hoces, ola prizgem luc?"
/. NE, Maria, JAZZ gledam v dru-
go temo. v izgubljeno zivlje-
ME-" cez cas- je nadaljevala, a
glas je odkrival, da trpi velike
nuke.
"Viois, Andrea je storil prav.
ko me je z~atajil in pahnil cd Sc
be. On je bill surov, strahopeten.
a uganil me je lie. Takih zensk
ne smes ljubiti. Malo Sc odpije
in Sc da pitt drugim. LIE verjemi,
JAZZ sem sla cd ust do ust. Ne ma
ram toziti, zenske vselej obtozu-
jejo. Mem Sc je zdelo, kakor bi
bila vsakogar do norosti ljubila,
pa nj res, izsesavala sem jim lju-
bezen. Oh, clovek pred smrtjo
gleda vse drugace. Kaj sem prav
"a prav iskala ma svetu?
Ne, Andrej Sc je motil. Mega
sem ljubila. To vem danes. &c bi
bila takrat ponoci dala Mirku
poljub, hi bill postal najnesrec-
nejsi clovek. Zakaj, on je ljubil.
Kako je bill lep. Pref sem lagala,
Maria. Rada bi ga Sc enkrat vi
della. &c bi zdajle vstal in hi pri-
Sci k meni, tukajle poleg poste-
lie, da bi stall S svojimi nedo1z-
mimi, otroskimi ocmi! Yes, Ma
ria, vsi umiramo ma tenn, kar
smo ljubili. Premalo je lube
mi V mas, da hi koga ~prikleniIi
nase. Mirko? Mogoce?"
Maria je molce poslusala. Sc
lie pr zadnjih besedah je width
Mia: res je."
"Ko sem priSla Trst, sem
spoznala pri stricu MEGA. Sasa
je bill mlad in resnicno lep. I've
della sem, da je trgovec z zitom,
da ina zveze S stricem, XII mu pa
re takrat, kolikor sem opazila, nj
posebno zaupal. Previdni MOI ie
kmalu zapazil, da Sc je SaSa pri-
eel boil ZANE zanimati kot "a
kupcije. Poklical me je nekega
dine in me posvaril. V meni pa je
re gorelo. Cudna je bila ia zines
obcutkov, S katerimi sem ga gle
dala. Lepota me je vabila. V
srcu pa je kricalo zivljenje, XII
sem ga imela "a seboj. zejna sem
bila, silno zejna. Jeza, prezir mad
vsem, kar sem izkusila donna,
me je pognalo k MENU. PRAY
vrgla sem Sc mu. Da hi Sc ma
Scevala. Mad kom? Sc danes ne
vem.
On je poznal mojo nature. Il
vabil me je cd s%trica, XII mi je
prepovedal Sc kdaj prestopiti
prag njegove .hise. Oblacil me ie
V mole zelje. Cd nekdaj sem lju-
bila lisp. Gee me je proved raz-
vadil. Tako sem zivela v paradi-
zu, kakrsnega tt Sc nisi spoznala.
In cd bleska je oslepelo srce. Mic
vec nisem videla, kaj Sc dogaja
okrog meme. Ljubila sem ga.
Tresla sem Sc zanj sleherno mi
nuto. z menoj je tako, Mario.
Kadar sem ljubila, sem bila no
ra. Potem je prislo drugace. Tu-
di to je dobro vedel.
N~avidezno mu je bio vseeno,
&c sem tozila, da me zapusca. V
resnici, nj ga bio zlepa domov.
Igral je. Kaj bi ii pravila. Toliko
je takih zgodb, XII Sc dogajajo do
ma, kadar Sc vraca MOI vinien.
obupan, toliko, da SO zoprne.
Nenadoma Sc je izpremenil.
Ostajal je pr meni, vse mole
nuke SO bile zaman, da hi mt
pregnala crno otoznost. Napo-
sled mi je zaupal. Trgovina je
propadla, &c ne dobi denarja,
ostaneva ma cesti. Takrat sem
bila zena in matt v prvih slut
njah.
(Dalje prlhodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28
KLIC v KUPOvANJE
BONDOV
Pefesa vOjnesa PosojiIa

PtuESH VOyKHEgH EbOsOJEIH
DoloGena kvota Ia nakup bondov petega vojnega po-
SOFIA je Sestnajst milijard dolariev.
Zed. drzave ne samo da same vzdrzujeio vso svoio
oborozeno silo, v kateri sluzi mad 10, 900, 600 MOI in zensk,
ampak pomagajo naterialno tudi vsem drugim zavezni-
Skim dezelam Sirom sveta.
To veliko stane. Tekoci dohodki "a kritje vojnih IL
datkov nti z dalec ne zadostujejo. cato 81 vlada pomaga
z vojnimi posojli.
Sedanje, XII ga je razpisala, je peto.
Sc v vsaki ~prejsnji kampanji je bia kvota presezena.
Tako BIO tudi v tel, AKO Sc VSI, XII JIM JE IA Una
GO, ODZOVEJO KLICU SVOJE DEZELE.
VOjaki ma 'front.' skrbe, da store svoie. CiviIno prebi-
valstvo ina nalogo pomagati z delom in S kupovanjem
bondov. Zaveda Sc je in 10 izpoInjuje. KUPUJTE VOJNE
BONDE, DA 30 PETO VOJNO POSOJJILO POPOLEN
TRIUMF v NAPORIH IA CIMPREJsNJO ZMAGO
Prostor "a ia oglas prispeval Proletarec)
Smyrna times., 1944-01-06
Flying Harvest Hand
Now Preps for Army Role

PASCO, WASH.-George w. Shoe
maker, the Flying Harvest Hand"
of eastern Washington's wheatfelds.
has discovered unique way of
earning his commercial flying Ii
cense.
He flies over huge tracts of wheat.
searching for overlooked clusters of
sacked wheat, and tells the farm
ers where to find them. This year
the demand for his services rose a
notch, because wheat had grown un-
usually high and therefore was being
topped high. This makes it difficult
to spot the sacks from the ground.
Because he doesn't have a COM
mercial license, Shoemaker is paid
by farmers to walk around the field
looking for sacked wheat. He doesn't
find any, but he gets paid for it
whereupon, he climbs into a rented
plane and finds the sacked wheat
from the air.
onoemaKer'S income pays for the
rent OF the plane, but he gets his
hours in the air. The farmer is
happy; he gets his lost wheat.
The 23-year-old pilot hopes to be-
come an instructor, then present
himself to the army air corps or
the Royal Canadian air force.
Smyrna times., 1944-01-06
Europe Turns to
Wood Gas for Cars
Various Types of Choppers
DEVISED to Cut Fuel.

VIENNA.-Center of interest to
tens of thousands of visitors to the
Vienna trade fair this fall was a
wood chopper, which within the next
few months may be common sight
in many parts of Europe.
The wood chopper, one of several
types exhibited at the fair, is the
chief part of the equipment of gas
wood filling stations for trucks and
tractors now being constructed
along many of the Old worlds high
ways.
With the assistance and under the
supervision of the German govern
ment, 700 such stations have been
established and plans approved for
1,500 others.
Under ideal conditions this wood
chopper hacks almost 300 cubic feet
of cord wood an hour into small
chunks and blocks which wood-gas
generators require as fuel.
VI piSdoulS SdIS IL Is uOl likely
that either wood or coal gas will
ever prove satisfactory substitute
for gasoline. For utility vehicles
and stationary motors, however,
new adapted type motor with. its
own wood, coal or peat gas-genera-
tor appears to have a bright future.
To this potential market nearly 40
German firms exhibited at the vi
emma fair one or more machines or
spare parts which have passed the
efficiency tests required by the gov
ernment before any motor or vehi-
Gle can be offered to the public.
In Greater Germany and those
parts of Europe now occupied by the
German army, according to an Of
ticial announcement, approximately
10000 generator-gas trucks are in
service. Through their use Germany
saves each month more than H.
100000 gallons of gasoline for mill
tary purposes. In some of these
trucks coal or peat is the genera
tors fuel, in others it is wood.