RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-24

svetu. Ali to sve nije dosta. To nece zado-
voljiti Churchilla koji "lakonski govori'
Titovim pokretu, kako rece sam Tito. Treba
pokazati nesto borbe protiv nacista. A sto
je najvaznije, treba ukloniti Mihajlovica kao
ozbiljnog konkurenta u pitanju buduce Jugo-
slavic.
U ovu svrhu Tito stvara veze sa grckim
bugarskim partizanima Sale svoga pod
marsala" Tempa Srbiju da organlzu]e par
tizanske borbene odrede pomocu kojih &c, da
bi zadovoljio Churchilla druge, uciniti po
koji prepaid ma nacisticke postaje, boriti Sc u
glavnom protiv cetnika suzbijati njihov
uticaj ma 'narod'
c. L. Sulzberger, dopsnik "New York
Times'-a IL Kaira pise broju cd 10. angus
ia: "Tito treba da odrsi Srbe' kaze dale:
"Dok makedosko pitanje, koje takodjer
uvlaci Grcku Bugarsku, ina veikog posle-
ratnog znacaja, Marsal Ttov glavni problem
jeste da osigura neko ucvrscenje, politicki
militarno u Srbiji srpskom narodu kojeg
svako priznaje da SUI preovladjujuca sila u
Jugoslaviji'. Ovo on namerava postici ma
diva nacina: putem militarnog suzbijanja Mi
hajloviceva uticaja organzujuci partizanske
odrede gde god je to moguce po SrblJl Ovu
je on misiju dodelio svom "pod-marsalu'
ko "tajnih konferencija" MIN 1taliji.
"Nedavne borbe', kaze nam dale pome-
mutt dopisnik "izmedju partizana Nemaca
Mihajlovicevih sila u srpskoj 1barskoj Do
lini, smatraju Sc znacajnim. Tu je mnogo
govora mogucnosti marsal Tita da zapocne
novu kampanju da osvoji bar dec Srbije da
ustanovi sebe srcu Jugoslavije pre- nego sto
Sc rat svrsi. Njegov poslednji pokusaj pro-
letos promasio je, glavnom IL razloga sto
ie general Draza Mihajlovic mobilizovao ko-
liko god je mogao ljudi da suzbije partizane.'
U gornjem Sc jasno vidi da Mihajlovic
izvadja militarne operacje protiv partizana
media i'm da Sc ustanove tamo gde on ina
uticaja. Ali vidimo to da partizani pokusa-
vaju da prodru u te predele, ito sa oruzjem
ration protiv cetnika. Sada, posto Tito mora
pod svaku cenu da Sc ustanovi u Srbiji, pre-
svrsetka rata, jer je tamosnje stanovnistvo
"prevladjujuca sila", Mihajlovic mora isto
tako da Sc odrzi kao jedini faktor u tim
predelima, pa da Sc prosiri druge predele,
ito on pre- svrsetka rata, da bi sam on bio
politicki faktor, ne preostaje nista drugo vec
da jedni druge kolju. Ito u glavnom "a po-
liticku prevlast ma kraju rata.
Ko bi sada smeo tvrditi da Sc te grupe
bore "a "narodno oslobodjenje" Cd nacista?
l jedna druga grupa, radje bi prepustila
celu situaciju nacistima kad bi znala da &c
ona izgubiti boi oko owe prevlasti. "Narodno
oslobodjenje" sluzi jednim i drugim da Sc
docepaiu te vlasti. U tn svrhu, oni Sc medju-
sobno koliu.
Ia jos jace dokaze gore navedenog, moze
nam posluziti mnogi najnoviii dogadjaji iii
sukobi izmedju cetnika i partizana. Jedan cd
tih je vest Cd l3 augusta koja kaze:
~ drugoj bitci Tizmedju Titovih Mi
hajlovicevih sila] sa generala Mihajlovica
cetnicina, ubijena su SO Srbina ranieno je
500 zarobljeno 637.. - vest Cd IA augusta
kaze: "Teska borba Sc vodi Srbiji protiv
nema6kih. bugarskih GetniGkih sila lives
teno je danas Cd marsal Titovog partizans-
kog glavnog stana Jugoslaviji Naneseni su
'vrlo teski gubitci nepriiatelju" Takodjcr
Sc borba vodi izmedju cetnika partizana po
Bosni Crnoj Gori
Tako mi vidimo da ie borba "a ''narodno
oslobodjenje" cd nacista, pretvorena Il gra-
djenski rat Jugoslavena protiv Jugoslavena,
sanlo cato da zavlada sa zemljom Tito nie-
govi,.ih Mihajlovic njegovi
Celia ie borba. dakle interesu jednih
III drugih oportunista Rat oko politicke pre-
vlasti.