davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1944-10-01

bay. A crescent moon hung pensive
over the eastern horizon. Its beam
turned the sea to . molten white.
Many ships - warcraft. transports.
invasion ships and rusty old tramps
rode at anchor. The lights OF
AlRiers the White trembled.
"What a night for a Mediterra-
mean cruise" l muumWed. II mean.
after the war"
Evening star., 1944-10-01

KATE Smith: We sure are
proud to give folks the rec
ape for this luscious. light,
chocolate-y caker
An.t Jenny: An it's so easy
to mix no creaming no
long hard beating. Mixed
in less than 5 minutes-an'
only one bowl to wash!"
Evening star., 1944-10-01
TRY OUR GRAND
,lENDSHjP COCOA CAKE
MADE THIS NEW EASY =
ONE-BOWL WAY
NeW Easy-Mix Spry makes it Easier
than eUer to be a Better Cook!

It's wonderful what New, Easy Mix
Spry can do for your cakes. Why now
even a child can make f1ufTy-ight cakes
that melt in your mouth-and so easily,
thanks to the amazing new one-bowl
cakemethodSpry makes possible. You'll
love pure, creamy Spry for all your
baking and frying. See if it doesn't
make you q much better cook! Buy
Spry and make Kate Smiths and Aunt
Jenny's Friendship Cocoa Cake.
Friendship Cocoa Cake
Mix cake by hand or at low speed Of
electric mixer. Count only actual beat
ing time. Or count beating strokes.
Allow. 100 strokes per minute. Scrape
bowl and beater or spoon often while
mixing.
Measure into sitter: Measure into bosCi:
~ cups sifted cake -four u cup Spry
% ssas2con' baking Me.su,. into e.p:
u teaspoon salt cup sour milk
teaspoon soda .butte1milk
u cup cocoa teaspoOn-vaniIla
cup granulated sugar
HaCe ready: u cup brown sugar.
firmly packed; eggs, unbeaten
ITO make fresh milk sour. add l tablespoon
vinegar or lemon juice to ! cup milk; let stand
in warm place for 4 few minutes.
Sift dry ingredients into mixing bowl
Evening star., 1944-10-01

containing Spry. Add brown sugar
force through fine sieve to remove
humps, if necessary. Add r. Of combined
milk and vanilla and both eggs. Mix
until all -four is dampened; then beat
1 minuie. Add remaining liquid, blend,
and beat minute longer
Turn into two deep Spry-coated 8
inch layer pans Bake in moderate oven
(35O0 F.) IS minutes, or until done.
This cake may also be baked in two
Spry-coated 9-inch layer pans in mod
crate oven (35O' F. about 80 minutes,
or in Spry-coated 10 x 10 pinch pan
about As minutes. Or bake in Spry-
coated large cupcake pans in hot oven
(4OO' F. 18 minutes, or until done. Fill
pans only u full. Makes "A cupcakes.
Sea Foam Frosting- Combine in top of
double boiler l unbeaten egg white with
d cup firmly packed) brown sugar, dash
Of salt. 213 tablespoons water: beat with
rotary egg beater until thoroughly mixed.
Place over rapidly boiling water, beat
constantly and cook minutes. or until
frosting will stand in peaks. Remove from
boiling water. Add = teaspoon vanilla
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

nela nikakve korsti, sano bi bila zanemarena
borba protiv karitalizraa Ali, znaiu6i da ie tn
velii dec radnika koji su religiozni, popa IL
nese oval argumenat kao pogodno sredstvo "a
oduvra6anje radnika od socijaIizma
U strahu da 81 eta kuga" (socjaIizam)
nlogla zayadati posle rata, on opominie Hrvate
Ia Oval nacin: "Da Ia kuga ne b 30 ratu "a
vladala zemljom Hrvata moraiu Sc "a vreme-
ra naei Judi koii &c one 'odozgo' upozoriti da
je hrvatsl narod emnentno krstanski narod.
cato da u zemlju Hrvata postave ma cello VIA
de liudi zadojeni deialina prave istinske
krscanske demokracije"
Kao verni' katoicki mantias, OH uz to sto
osudjuje tn opasnost 'kuge" koja bi mogla
ca posle rata zavlada zemljom, preporucuje
"pravu, istinsku krseansku demokraciiu' Dakle
ultramontanizam. S OWN recima popo ie potvr-
dio ono sto smo mi gore rekli da MEGA wise
interesuie zemaljsk nego nebeski svet, da bi
en- Socijalistima lako oprostio ia ''napad" na
Roga samo kad oni nebi napadai kapitalizam.
crnim vekovima tvoja je 'praya, istinska
krscanska demokracja" pokazala svetu, gospo-
dine pope. Sta je ona stanju da cini, pliaeka-
1ucl Geo SVet lfpaJucl III plJachu podFuln1
katolickh crkava crkvenih feudalija Rma.
Ia "trava, istnska demokracija odrazila
Ii obiku mueenja ma sve moguce umetnicke
naeine tadasnjih "jeretika". Setimo samo
spanske Inkviziciie i stvar je odmah jasna.
Ultramontanski katoliGki mantiiasi, hteli bi da
nam tn "demokraciiu' povrate opet. da bi
prikrio prave .namere ultramontanske r1asne,
da zavlada zemaljskim, a ne nebeskim sveton,
mantijas zagar izvrati oei prema nebu pa
jezutsk zavrsuje tlanak ma sledeti naen:
"Pravi patriotizam nije samo naravna, nego i
banica liza koje Sc krije kad zagovara ropski
poredak "a radnike ma zemlji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
"PRAKTICNO NEDIRNUTI
IZVOR" BOGATSTVA

Nekoliko taeaka il govora James F. Lin
colna, odrzan 27. marta u Hotel Roosevelt
New Yorku, vredno je pribelezti. Kao pred
sednik Lincoln e; Electric kompanije, on je u
tome govoru, pred Sales Executives klub-om
isticao koliku radnik ina sposobnost u pro-
izvodnji, kako su poslodavci promasili da raz-
viju radnicku sposobnost, kako radnici trebaju
da budu potstrek industriji it'd. A pored svega,
rekao je to da "rad nje espap'. Napadajuci
arnericke kapitaliste, kako ga navodi New
York Times on ie rekao:
"Amercki tvornicar yeik kao sto ieste
on je promasio da fazvije sposobnosti radnika
do ikakva pribliznog stepena kao sto je razvo
proizvodne metode sa masinerijom. Mogutnosti
pojedinca, tako su rnnogo vece nego mogucnosti
masinerije oval nedostatak izgleda skoro ne
verovatan." Da bi dokazao taenost owe tvrdnje
on navodi primer, koliko je porasla produktiv-
most radnika Il poslednjih deset godina, ma
sledeci nacin e.. trebalo je 10 ljudskih sati
da Sc proizvede dve stotine "amper welder'-a
pre- deset godina, protiv devetnaest fsatil sada;
prdizvodnja po 6oyeku pre- jednu decen'ju
bila je $500 ina godnul uporedjujuti je sa
S6S 900 prosle godine"
Naravno da su radnici izvor toga porasta
produktivnostii: oni su izvor (pomofu pri-
rode) svega bogatstva ovako onako. Ali
gospodin Lincoln kaze da te "moguenosti'
radnicima jos. nisu nj dodrnute: Rad nije
espap' reee on, 'nego je sila sa neograni-
eenim mogudnostma ,koje jos praktieno nisu
nj dodirnute."
Ma protiv, i ako je to jos vrlo ne
ogranieen izvor koji Sc jos moze otvoriti da-
leko veci, kaptalisticka kasa je razviia tn
snogucnost", IT, radnu sposobnost skoro do
poslednjih granica pod kapitalistitkim poret-
kom. sama ia porast ,produktivnosti posed-
niih deset godna koiu sam Lincoln pomlnJe'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
"Briznici' jugoslavenskog
fonda
fonda

Vec sn1o ranije javili kako Sc "konu-
nistY', mnogq brinu fondu pregazene
Jugoslavije, koji je izbegla jugoslavenska
vlada stayila ma sigurna Moi prisptupac-
ma mesta u sayezniekim zemljama. Istu
nieni protivnici optuzuju da je podigla po-
yeeu svotu "a syoje troskove "a vodjenJe
niene propaganda. Ovo Sc partizanlma
niihovim sledbenicina ne dopada, pa su
nadigli larmu traze cd saveznickih VIA
da da oval novac "smrznu', te Ga ooZyole
nina - paitizanima - da ga upotreblJu-
ju "a vodjenje rata.
Jueoslavenskim "komunistima' su Sc
pridruzili ostali pristase partizana. Ia
ko "Zaiedniear'- "Hrvatski Svijet' ma
digli SUI dreku protiv onih koji trose ma
rodni,' novac. Oni ne kazu da tai novac
treba povratiti sironlasnom narodu, nego
mesto da isti trosi kralj Peter sa svojom
vladom. da ga trosi marsal Tito sa svojom
"vladom". Pa kakva je razlika "a radnl
narod Jugoslavije? Nikakva
Ia radni narod nema razlike ko tai no.
vac trosio, koji ie cd MEGA ma razne nacine
opliackan, da Ii ga "carsijski'' ljudi tro-
Sill Kairu. Londonu Washingtonu. III
novi liudi "Jajcu". Jer ne smemo guoi1
IL vida iednu cinjenicu, da sc owe ave
frakcije jugoslavenske burzoazije nerazl-
laze ma jednom vitalnom pitanlu: lzrao-
ljivanju jugoslavenskih najamnlh radnika
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
SocijalistiGk3o Re$eto
''Od Ka!jina do HitIera'

Pod gornjim nasIovom "Hrvatski List
Danica" ina uyodniI:, II kome nize ratove
cd Aleksandra macedonskog pa sve do
sadasnjeg svetskog rata. Clanak pocinje
ovako:
"Od pamtivijeka ljudi su ratovali, bill
sc ubiiaji KAHN. ne dao mu Bog, ubio
brata rodjenog. kroz duga stoleca bez-
prekidno Sc krv lila, pa eto lie Sc danas,
na sya cetiri vjetra, potocima, vec
reta godinica teGe.'
Onda produzava:
"Dokle &c jos? - Odgovora na ovo
pitanje nerna. Sve su prilike, krv &c Sc
"a dugo JOS vrenena da prolijeva."
"Danca' samo redja mnogobroine ra-
tove, koliko koj ie vojskovodja imao VOL
ske it'd, ali ne pokasava da objasni svo-
Jim Gitaocima odkuda ratoyi poticu, kako
Sc mogu spreciti "Danica" zna da Sc nista
U svetu ne desava bez uzroka, pa onda
mora biti uzrok i ratovima. ! onda ona
zakljucuje da &c Sc krv "prolijevati jos
"a dugo vremena'. Koliko dugo nike ne
moze ma to odgovoriti, veil ona.
Ako "Danicin" urednik ne zna zasto
su vodili ratove Aleksandar Hannibal,
trebalo bi mu biti poznato, naprimer, "a
sto Sc vodi danasnji rat. to saopStiti
svoiim citaocima. Nije dovoljno samo kro-
nooski redjati ratove i njihove grozote,
nego je potrebno ukazati ma njihoye uzro-
Ike, pa jos poei dalje, kazati svojim ci-
tacoma kako da Sc sprece buduci ratovl.
Mi ne verujemo da uredniku "Danice'
niie iasno odkuda potiee danasnji rat, ali
mu Sc ne kazuie. Kazati da je uzrok da-
nasnjem ratu kapitalizam, to bi znaclso
podici optuzbu protiv kapitalstickog sis
tema, on to ne6e, jer je on "a kapitali-
Zam.
Ina odgovor ma tvoje pitanJe, "Danl-
ce", "Dokle &c jos" - prolijevatl Sc XIV
sve dok traje kapitalizma unistenJe ka-
pitalizma. znaeilo bi unistenje uzroka ratu
istovremeno, kraj "prolijevanju krvl.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
STEVAN SREMAC
Iii podanik

Molim vas, reee Popisivae, ulazeei stan
Vasilija kanjajuci ia eto opet, gospodine
Nijesam ia "gospodin! prekine ga domacin. Cos
poda sabljasi, mantijasi paragrae druge zjelice
gotovan ekspoatatori tiran, koji gnjeee sisu krv
hrane znojem bijednoga radenika sramotu devet
naestoga vijeka, ia sam eovjek radenk, gradja
min Tako zovi izazivaeu prodana duso najmlje
ma slugo a ne onijem pogrdjenim imenom
Pa dobro, popravlja Popisvac mom
dakle, gradjanne.
ANA nijesam ia vi nego sam ia ii. Kad Bogu
kazemo ii, sto ne bi jedan drugome!?
Dobro, dakle meni, vala bas, sve edno! Dakle
rnolim e gradjanine vasje Poagusieu, e 81 Ii ispunio
listu koju sam ii odonomadne ostavio kou danas
Novu, 1896 godinu treba popunenu da ponesem?
Nijesam; imao preeijeh poslova. Trljao
cijeloga dana po cijeom tijeu onako kako to da-
nasnja naula zdravud nalaze, pa toga
rijesam smio i Geo naprezati nkakvjem nj umnjem nj
fzickem radom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

kratsku kapitastieku vajnu repubku Francusku To
e nase ucineno daleko prize nas bez nasega pristan
ka JEST nasilje ia ustupam som. Ali protestvu
em cekam onaj dan, kad &c zasati prave ciyil
zace pravog naucnog moraa obasiat okovan utucen
zaglupen svijet koji ce tada osvestiti tada ce
nestat te uzasne kuge ljudske koju jos tirani
spekuanti politicki gupac odrzavaju ia proesvujen
proiv svega uredjena danasnega. Zabljezi to, losa
sugo svu izjeca, goovana, rana dzelata, eksp!oata
tora ugnjetaca svesvetskeh!..
ANA, molim te, brate gradjanine, znam ia
sta ii priznajes Sta prznajes nego...
- Ne prekidaj me obrecnu gradja janin Polagusic
Neoean 81 ii da ubes meni sobodnu rijeS koja grml
ra tirane izjelce gotovane. ia priznajem sada
samo Samoupravnu Nezavisnu Opstinu kojo Sc in
dividua covjekova moze slobodno bez kakvjeh stega
razvijat usavrsivati svma pravcima, teesnom du-
hoynon, ekonomskom naravstvenom a ma os-
novi diobe rada opstega prava glasanja biranja
prema zahtjevma znanja nauke, socijalne dnamike
raucne moraa zozena zlatnijem knjgama: ternisev-
skoga Pisareva Svetozara Bakunina Rase Lujze Mise
love- Lapcevica, Mrtova, Krapotkina, Ispod Grdovca
srete, Roberta Ovena Pindiea sofe Pjeroyske drug
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
program oslobodiIaCkog
frOnata"

"Hrvatski Syiiet" II svome broju Cd
%. marta, osvrnuo sc ma "najnoyiji' pro-
gram partizana, kome odaje veliku var
most | mi smo Sc ma NIGGA osVrnuli
proslom broju dali mas komentar. =
tome programu nema nista noyo, po$to
srz istog sastoji Sc tome, da je "a za$ti-
tu privatne syojine mad sredstyima "a pro-
izvodniu, Sto znati, ako Sc ostvari, Il "n0-
voj' Jugoslayiii nastavce sc sa izrablji-
vanjem radnika siromasuih seliaka. Ali
da cuiemo sta "H s. ina da kaze tome
"novom" programu partizana:
"Mnogi &c sc upitati nakon sto gornie
tocke procita njihov zadrzaj shvati: -
pa koii Sc razuman covjek ovome pro-
gramu ovakoyoi predgradnji Jugoslavije
moze protivti?' - Ia cudo, takovh jos
uviek ina, osobito medju popovln1a, kle-
rikalcima i drugim reakcionarcima, ali mi
yeona dvoiimo da takovih ina medju sa-
min narodom, navlastito ne redovima
radnstva.''
Buduei je partizanski pokret "a ka-
pitalzam sto znaGi "a najamno ropstvo,
"a takav je poredak "Hrvatski Svijet",
otuda poslednji zakljucuje da su svi "ra-
zumni' ljud "a takav poredak - "a rops-
two. Zato III. s." dvoji da ina ijednog
radnika koji bi bio protiv takvog progra-
ma A ovo bi znacilo, saglasno "logici''
"Hrvatskog Svijeta', da su radnici "ra-
zumni' bas cato sto su "a ropski poredak.
Vara Sc H. 81. Nisu svi radnici "a
gornii program - "a kapitalizam. l to su
radnici koji su zaista razumni ljudi. A
oni radnici koji odobr;raju takav pro-
gram, mi kazemo da su to nesyensl rad
nici - klasno nesvesni Takvih ina danas
Jos dosta. "H. S." zeli da takvi radnici
ostanu. Nj, naprotiv, nastojimo da te rad
nike prosvetmo, tako da oni vide u
takvom programu svoje ropstvo, protlv
koga trebaju, zajedno mama, da Sc bore
"a njegovo unistenje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

- ANA znam, al ovo j. najprece bilo.
- Veju ii sto sam cinio! Ia je odrzavane
moega tijela moem nuznoga zdravlja najpree posao.
Beg zdrava napretka nj fziekog nj materijanog
nj umnog To sam rekao napisao jos prize dvadeset
pet leta nasoj knjiz "Pokusaji "a narodno licno
unapredjene koju knjgu svaka srpska kuca treba da
ina da Sc nedjeljom mjesto jevandjelja narodu ca
tumaei.
- "U zdravom tielu zdrava dusa" veil DION Lok
'Veselo srce kudjelju prede' veimo Mi
Ipak, pak, veil Popisivae, e naipreei posao,
hita1 posao, drzavni posao Drzava naredjuje!..
- Kakva drzava p! ia prznajem drzavu Ona
ie jedno zaosno, sramno bjedno nasljedje IL oneh
mracnieh srednjjeh vjekova nepravedno nametnuo
ma doe njm narastaa. 10 je ptao die Sc glasalo
die je tai pebiscit Njegovog Vecansva Naroda da
hoce ovu ovakvu drzavu; die je poslje, moi drago
voljni pristanak iii psmen?! ia nijesam prstao
ia Sc niesa pitao! Vec dvadeset tr godine kako ia
odyajam svoje misljenje nko susa vec Jevropa
cera svoje nat!! (Uz rec Jevropa prsi gradjanin
Polagsc edan epet koj apsolutno ne moze trukova
t) Jx hesam pristao nj jednu evropsku drzavu Nj
esan. pristao nj cftinsku Belgiju, nj sabljasku
NjemaEku, hi apsoutist6ku Rusiju nj ma biro-
3: t-Ith
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
Ia RoOsevelta "a
kapitaliZam

Nas1m citaocima je poznato da su "ko-
munisti' "a Rooseveltov ponovni izbor "a
predsednika owe zemlje = po cetvrti put.
Takodjer je NINA poznato da Je Roosevelt
"a kaptalizam. A ovo znaci da onaj ko
je "a Rooseveta, tai je istovremeno "a
kapitalizam, ko je "a kapitalizam, tai je
"a najamno ropstvo.
"Slobodna Rec, organi ovdasnjih
srpskih "komunista", uvodnitki likuje
Rooseyeltoyim pobedama drzavi Oklaho-
ma, pa veil:
''Sve ovo dokazuje da ameritki narod
zeli jedinstvo "a pomoc predsednika Ruz-
velta ovom narodnom ratu [ y. On zeli
da Ruzvelt bude izabran po cetvrti Put
"a Pretsednika. jer to jedino daje garan-
thu "a brzu pobedu mad neprijateljem "a
narodni mir posle rata"
Prema sasavoj logici Stalinista. da-
nasnji je rat "narodni rat, dok su ga u
samom mu pocetku nazivali "imperijalis-
tickim ratom." Takodjer prema njihovom
''pronalasku", koie "a mir, tai mora biti
"a kapitalzam, ier samo kapitalizam ga
rantuje"' posleratni trajni mir. Jedno
drugo ie laz obmana!
Nema mira bez Socijalizma: nenla slo-
bode bez Socijalizma! A "komunisti' su
protiv takyog mira j slobode, jer su "a
Rooseveta kapitalizam!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
THURSDAY. APRIL 9th, 1914.
POPOVSKA SOCIJALNA
DEMOKRATIJA

katolitki pop Albert zagar il Milvale, Pa.
rasplsao Sc Il posednje vreme "sociialnoi
den1okratiji", kroz "Hrvatsk List Damien
Hrvatsku". broiu cd 28 marta, pod naslo-
vom: "sto je socijalna demokratija' on Sc bayi
sa celom istorijom te "socijalne demokratiie"
On nju ne prikazuje takvom, kakva ona danas
I stvari jeste. ako Sc ia Socijalna Demokrati
stvarno odrekla svakih Socijalistickh prin-
oipa, JOS proslom svetskom ratu, pa prvo
toga rata, dala sluzbu kapitalisticke kla-
Sc mas popo Moi ipak pripisuje Socijalistieke
principe i II opste Socijaizam Uzgredno ie
popo pomenuo Marksa, samo je zlo u tomu sto
je on NIGGA strpao zajedno sa Lassalle-om Evo
kako to popo t'teoretise":
"Tada su nastupili Marks Lassalle. da
radnickome svijetu navijeste novo eyandielie:
isve sto posjeduju kapitaisti, to po pravu pri-
pada wanna, jer vi ste sve to zasluzili svojim
radon; cato nijedan kapitalist ne smile imati
fabrike niti privatnog vlasnistva - sve to pri-
pada svima i svi moraju biti jednaki!'" Mill
vale-ski mantijas, pripisuj je to "novo evandelje'
onima koji nj jednu gorepomenutu rec ne
veruju. Doduse, oni su nekada verovai tie
on je trebao bar ukratko da iznese to da su Sc
Social Demokrati odrekli tin ideja, pa maj
posle i 'komunisti" koji su. in bar formalno
zagovaral Ia nacela cd MEGA navedena gore,
On opste ne usvaja Mi ne vidimo nista me-
ya!jalo i tim recima "novog evandjela.'
Bill popo mogao osporiti tn tvrdnju da
po pravu ne pripada radnicma "sve sto posje
duju kapitalisti'? Bill on mogao osporiti to
da radnci nisu "sve to zasluzili svojim ra-
DOM? Ne samo da kapitalisti nisu stvorili
nista cd bogatstva koje oni poseduju nego su
Jos leni toliko da Sc sani ociste, obuku da
sami gone automobile. Treba i'm celia vojska
siugana koji da i'm to rade. Dabome da su
radnici- zasluzni da sve bogatstvo koje po-
seduju kapitalisti pripadne NINA. radnicima.
Pored toga sto je pripisao Socijalizam So
ciial Demokratima tako nasilovao istinu, tai
nantijas jos prikazuje Socijalizam kao ideju
koja porice Boga socijaiste koji Sc bore protiv
Boga Mi smo uverenja da bi on socijalistima
vrlo lako oprostio "a njihovu borbu protiv
Boga samo kad Sc oni neb boriH protiv ka
ritala i kapitalistickog sistema. Sama cinjenca
to potrdjuje, da Sc mantijasi svih vera crkava
vr'o malo odupru jednostranim atestima, koji
Sc ne mesaju drustvene stvari, vrlo mnogo
Sc odupiru Socijalistima koj kao pravilo, Boga
ne porinju svojoj borbi protiv kapitalizma.
Nisu Socialist tako neoprezni da Sc odreknu
borbe drustvu, prenoseci je ma nebo. Verovali
on Il Boga iii ne, borba protiv Boga. nebi do
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
(Nastavak ma 4. strani.)

jeh mnogijeh umnijeh velikana radenika praveh pri
atea ugnetenoga bjednoga radenika. Etc to prizna
em. "a to zivm. radm umirem drzavu ne6u da
znam! " Citaj kretene. moja dela koja krvlju
sokom zivaca moijeh psana Ill., ako nesi wise debee
knjge eita Socijalstiek Katkizis cd n Tabarana die
ceS...
= Molim te, prekida ga Popsivae videci da razgovo
ru kraja ia kade! Nis ii sam; nego daj da
popunmo sad caskom. Ime prezime znam Koko ii je
godina?
Suvise star, da mogu previti pod jaram
tranina nasilnika a suvise mad eio da bi mogao
umoriti / malaksati boreci Min.
- Kad 81 rodjen, koje godine?
Rodjen Friktidora druge dekale trecega dana
49e godine broeci godne Proklamovanja Covekovih
Prava.
Bog bi te sveti znao kad je to. Kakav je to
kalendar?
To je franceski republikanski kalendar nazadnjae
XII stvore zjelico! NIGGA drze oni, koj
protiy proklamovanh covjekovih praya.
= Ne znam ja nego ii neni reel onako ko sto
ostali svet racuna.
(Nastayice se)
The Waterbury Democrat., 1944-04-12
Manufacturers Urged
To Anticipate Future
Return of Veterans Looms as Important Problem;
Maximum Preparation for Unemployment Planned
handicapped Veterans.

Handicapped Veterans.
MANY diversified and complex
factors enter into the subject of
veteran employment-both now and
when rehabilitation comes" Mr..
Derby said. In recognition of the
great need for careful and sound
planning by management on this
importat problem, the NAM Com
mittee on Veterans Employment
Problems has undertaken to develop
a checklist to guide industry in
dealing with the placement of vet
Grams in suitable jobs.
THE innumerable human and
technical elements involved require
a thoughtful and sound approach
If employers are to establish an or
derby constructive and effective pro-
gram of veteran employment.
Realizing that industry is sin
cerely determined to exert every
possible effort to place the greatest
number of veterans in industrial
jobs, we have prepared this list of
key items nthe hope that it will
prove of practical assistance to en-
ployers in developing a clearly de-
fined, sound company program to
facilitate the hiring, placement and
satisfactory adjustment of veterans
in suitable jobs
This checklist is intended solely
for in-plant use by individual COM
panies, and byp the nature of the
points it highlights, will serve to
provoke the fullest consideration of
ways and means by which industry
may maximize veteran employment.
The Waterbury Democrat., 1944-04-12
Volunteers Donate 40
Units To Blood Plasma
Appearance of "Repeaters" Impressive Feature of
Yesterdays Appearance OF Red Cross Mobile Corps

Volunteers donated a total of 14O
units of blood yesterday when the
Red Cross mobile blood unit set up
its facilities at St. Johns parish
house, according to report by Mrs.
Norman Neale, director Of the serv-
ice. Donations taken Monday at the
Thomaston High school totaled LAG
pintS. The blood will be used for
men in the armed forces.
One donor, Wilfred Semmens, re-
ported yesterday for the seventh
time. Mrs. Barbara Weber and
Perry Sloane we're sixth time donors,
while those reporting for the fifth
time were:
James Dapworth, Mrs. Ruth Vim
ing, Carl c. Spellman, Eugene w.
Herman, Mrs. Bernice L. Hogan,
The Waterbury Democrat., 1944-04-12

The National Association of Man
elfaeturers, through its Committee on
Veterans Employment Problems. to-
day sought to stimulate maximum
preparation by individual compan-
les for unemployment Of returning
servicemen by nationa- wide distri-
button of a comprehensive check
list covering all in-plant phases Of
the subject.
In special supplement to the
NAM News, the Association urged
its more than 10000 manufacturer
members to consider carefully all
questions posed in the check list,
which also will be made available to
the state and trade associations of
the National Industrial Council
which embraces more than 10000
employers.
The NAM Committee on Veter-
ans Employment unanimously pass
ed a resolution urging widest pos
sible distribution of the checklist"
Committee Chairman Harry L.
Derby, President of the American
Cyanamid and Chemical Corpora
ton, in announcing the action. said
that "the major purposes of this
check list are to stimulate prelimin-
airy study and thorough analysis Of
the many in-plant, external, legal,
social and human relations phases
which go to make up this great
problem.
The check list was accompanied
by the full text Of Section of the
Selective Service Act to clarity for
employers their obligations in re-
employing veterans desiring to re-
turn to their old jobs.
Major headings of questions in
Cluded in the check list were:
l. Preliminary Preparation.
q Employers Legal Obligations.
3. Veterans Legal Rights and Re-
Strictions.
4. Seniority Problems.
S. Company Program for Veteran
Employment.
6. Employment of Disabled and