Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-10-13
DONALD BELL:
RUSIJA IN JAPONSKA

Mnogo je ugibanja diplomaticnih krogih dali DO
Russia napovedala vojno Japonsk ali me- cim DO Hitler
premagan Evrop.
Govorice pravijo da so tako rdli nekaeri soudele-
zenc konference Quebecu. Tri dluga de- stva daa
novega gradiva tenn omnevam: Prvic, da e rusko
pisje kazalo zadn em mnogo vec zanmanja do
godke Them oceanu in Dal mem vzhOdu, in cello
ravnost povedalo da e poozaj Japonske jako teak,
da DO bliznji bodocnost postal cello obupen. Duglc
prlpovedujeo korespondent ki pllhaajo IL Rsije da
bi nasla sovjetska vlada vsak dan zasombe jaw
nosti udelezbo vojni Dajnem vzhodu. Tretjic,
in to je nabolj vazno vojna Kitaskem razVja ia
ko neugodno. Ako Sc bodo stvari bojiscu NADIA
ljevale kot dozdaj, utegne nasati Dajnem vzhodu
tax pOloza da bi bia ina pro Japonsk jakO dolga.
Skratt bi jo moga edno lie Russia, tenn, da aktvno
poseze vines.
Dvoje stva1i govori proti temu da bi Sc Russia ude-
leila vojne prot Japonsk Pvic noben narod nj tako
strasno trpe vojni kot Rs Jasno je, da 81 zele mi
ru priloznos posvetijo svoje se obnovi svoe de-
zele. Dugic Rusja je podpsala dine 13. aplila 194l
Japonsko pogodbo nevuainos, XII Veze ODE dezel "a
let
Ia pakt nevtralnosti najbrz nj treba proved resno
upoStevat nte1esu obeh orzav e bio, drzat tega
pakta strktno, doker nj bila VOjna med Oslscem
veznik odlocena. Tcda Rus MISC ega dogovora nikdar
tako globoko spostovali da ne bi posla orozja kaj
skim armadam. dlug strani je udi dobro znano,'
posebno pa MoskV, da Japonc bi bill cakali niti
trenotek, ako bi ba Rus ia Evlop polazena in jo a-
koj napadli liza h1bta Poleg ega pa obsoja malo
gotovost glede zadnJega eta tega pakta Ako namlec
ia pogodba nj obnovl leo dn predno potece, tore
prihodnem aprlu, je poponoma jasno, da sediti
vojna - in taken sucaju bi mogla nobena Clzava
mrno sedeti in pocakat da potece ok Poleg ega
pa je udi Daln who'd re po svoj tladc tisti konec
sveta, kjer pogodbe in pakt kar zgnejo vzprco Incl
dentov IL vsega tega razVCno ola je vprasane prav
zaprav e dali je nteresu Rusije da ge pomagat
hodnim veesilam ali ne elm bo vojna Evropi koncana
Malo verjetno je videt da bi Sovjetska Rusija ho-
tea Aziji novih teltorijanih plidobev Rus bodo
1norali najprej posvet uredtvi njhovih velikanskh
Ozeme Valnost pOvoj jnem svetu pa e po ruskih ide
jah nasednem: Vzdolz njlhOVe zahodne meje sirok
pas prijateljskh dezel ostah delhi Europe enakost
vpva Ang gOsaksOni. RaVnO so nacelo bo Veljao tud
Azijo Rusi bodo gleda to- da bodo njihovi nepo
sedn sosedje prijatej, Japonskem jim bo do tega
da dele vpliv Anglo-sakson.
vsej zgodovini, je bila Japonska najvecji rusk
Waznk Daljnem vzhodu. Nasplotstvo obeh dezel je
poponoma neodvisno od rezima XII vlada Rusi. Car
e izgubil vono leta 1905 Leta 1919 in 1920 e Japon
sa zopet zacea to vono takoj po zmag luske revouc
e in vrla sibrske obalne province Cd tega casa ma
pref nj bo nikdar vec trdnega miu tistih krajih in
Rusija e ponovno tezkmi zItvam ugodia rastocim
japonskrl zchtevam, ter jim pred vsem prepusla mand
zske zelezce. Revolucionana r1ska drzava e cutila
ola je mnogo boil resno ogrQzena Evropi in rad te
ga popuscala Gin pa DO groznja Evropi porusenjem
Nemcije odstranjena e poponoma asno, da DO Russia
posvetia takoj mnogo 2ozornos azijatskemu delu
svojega imperja. Blzajoc noizogbni padec imper-
alistiene Japonske e veikanska seca sovetsko Ru