davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1944-11-21
District Baptisis Plan
Evangelistie Drive 70
Draw New Members

An evangelistic drive to push Dis
trict Baptist church membership be-
yond the present $4,000 mark will
be an important part of the pro-
gram in the coming year, the Rev.
James Rodgers, chairman of the
Evangelistic Committee, told a
meeting today of the District Bap-
tist convention at Metropolitan
Baptist Church. Sixth and A streets
NV The 67th convention will con-
clude its three-day session tomor-
row.
Mr.. Rodgers reported there was
an increase of more than 1000 Bap-
tist church members this year ever
1943. Each of the 80 churches has
a definite membership goal Tor 1945,
he said. The Calvary Baptist
Church has the largest quota, 500
members. Three of the smaller
churches have membership goals of
l3 each. 80
Sunday School Rolls Increase.
Mr.. Rodgers also reported Sunday
school registration has shown an
increase of more than 1000 in the
last year. Registration now is more
than 1900 in the 80 District
churches.
Baptist Church property in the
District is valued at more than $4,-
100000, with total Indebtedness
of less than 100000, Mr.. Rodgers
told the convention. He said that
gifts for the last year totaled ap-
proximately 100000
Campaign plans for 1945 were an
nounoed at the meeting They in
clude city-wide Baptist mass
meeting 81 Constitution Hall March
II, an evangeliStic campaign in the
80 churches from March 18 to April
! and home roundup empha-
sis week" from October IA to 81.
S55,000 Sought for Missions.
The Rev. A. Lincoln Smith, head
OF the newly-created department of
missions for the District, said the
Baptists have asked for $4,000 to
cover the mission program for next
year. The department of missions
was started by the Baptists to help
deal with juvenile delinquency and
other local problems.
DR.. Walter o. Lewis. secretary of
the Baptist World Alliance, was
scheduled to address thge meeting
this afternoon.
Dr.. w. L. Darby, president of the
Washington City Bible Society, also
was to explain the work being done
by the American Bible Society at the
afternoon session. Greetings from
colored Baptists of the District were
to be brought to the meeting by DR..
Walter H. Brooks. pastor of the
Nineteenth Street Baptist Church.
An address by Dr.. J. D. Gray, pastor
of First Baptist Church of New Or
leans. will feature the evening ses-
sion, to start at 7:30 o'clock.
Evening star., 1944-11-21
| Iobin and Ieamsters
| Seek Dismissal Of
SfatIer Fight Suits

The Teamsters' Union and its
president, Daniel j. Tobin, today
filed answers in District Cour,
which asked dismissal OF libel suits
totaling $500 900 filed against them
earlier this month by two naval Of
ficers because of publication OF an
article in the International Teamster
In connection with the battle OF
the Statier" September %.
The suits were filed earlier this
month by It. Randolph Dickins, jr.
and 1t. Comdr. James H. Suddeth
each of whom asked 5000 900 from
the union and Mr.. Tobin because
Of an article in the magazine of the
Evening star., 1944-11-21
Three-Story Ramp Built to Move
BuIky Elephant From Store

When she baked on entering the
elevator-apparently remembering
and disliking her up -f1ight-harassed
store officials called the Brookfield
Zoo. Then they ordered crew of
carpenters to build ramps-three
stories of 'enl. A half bale OF hay
and bread was brought to keep
Judy in good humor.
Five hours after her scheduled
exit Judy stepped onto the ramp
and walked down to the street-in
3 minutes. Then she walked proudly
south on State street, startling many
of the theater and night life crowd
to her temporary, headquarters in a
storeroom. She'll probably go back
to her circus headquarters in She
hoygan, Wis, today.
Evening star., 1944-11-21

/ only on behalf OF the union and not
in personal capacity or IN his own
behalf.
The naval officers in their suits
claimed pntruthful statements were
made in The article and asserted that
Evening star., 1944-11-21
Gene Kelly Tokes Physical

LOS ANGELES, Nov. 81 P).-
Gene Kelly. movie dancer-actor
took preliminary physical exam
ination yesterday at the armed
forces induction station and is
scheduled to hear the results Fri
day. Mr.. Kelly, 80, has 2-year-old
| daughter.
Evening star., 1944-11-21
Joint Science MEETING

The Washington Academy of
Sciences will hold its 328th meeting
jointly with the Philosophical So
ciety of Washington at 8:15 pm.
November 80 at the Cosmos Club.
Robert H. Montgomery, economic
advisor of the Foreign Economic
Administration, will speak on "The
Impact of Technology on Commu-
nifty Life" All persons interested
are invited.
Evening star., 1944-11-21
Howard to Close Forum

The Howard University Forum will
conclude its season with a lecture BY
Miss Margaret Mead, anthropologist
on World Human Resources and
New Social Inventions" at $50 pm
tomorrow in the Andrew Rankin
Memorial Chapel
Evening star., 1944-11-21
Bryan School PAGES
Paper SALVAGE Drive

Paced by Bryan School. with 6,l38
pounds of wastepaper. schools in the
first district of The Evening Star
PTA Salvage for Victory program
yesterday turned in 46,400 pounds
to bring the grand total of the drive
to 1857 ,948 pounds.
1t was a day of large individual
collections. Among those of half a
to or more were Ketcham, 1905;
Beers, 2,711: Randle Highlands,
2,032; Orr, 4,20O; Kimball. 5,94S;
Payne, 2,313; Van Ness. 2,746;
Syphax, 1,641; A. Bowen, 1899; Bell
2,08O; Giddings, 2,264; Wallach, 1888;
Buchanan, 2,7ol; Hayes, 2,432; S. j.
Bowen, 1.798.
There will be no collections after
tomorrow until next Monday be-
cause of the holidays
Collections tomorrow in the third
district, together with the five lead
ers and their potndage, will be as
E-I1
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05

ldeale in zara.ii tell, idealov. lie
prisel v pregnaastvo 4 London.
kjer je moral mckee zastaviti
svoj suknjic, da 81 je kupi pa
pirja, in 81 moral pr sosedih IL
posoditi denar, ia le placal 20
greb svojega edinega ljubl;e-
mega sina, XII ma Ie re lot de-
eek umrl. In pr takem pomani-
kanju je gladko odkionil dye
Bismarckovi ponudbi, XII BIZ mu
zagotovili lepo eksistencci In
Sc boil sc je zakopal Y delo,
mimo katerega svet wee ne
more.
Kaj je bilo odlocilno pr
MEM? Kaj mu je dajalo moe
"a dosiednc nadaljevanie svoje-
ga della? Moralni odpor prot
staremu redu in strastna VOLTA
pc pravici. In pr vsakem clo-
veku SO ii moralni vzroki me-
rodajni, da Sc odloci "a enc ali
"a drugo. Tsi ljudje Sc ne more
10 naaciti ekonomiie in tcori-
je 0 veevrednosti, pa cetudi hi
Sc je naucili, suho znanje Sc ne
vzpodbuja k dejanju. Lahko pa
Sc razgibljejo ljudske mnozice
ma spoznanju, da je kapitalizem
krivicen in skodljiv "a vse Glove
Stvo in da pomeni socializem
pravicnejSo in cloveka vrednei-
SO ureditev zivljenja.
Osnovno bistvo socializma lie
torej v ideji pravicnosti, v vo-
Iii pc medsebojni pomoci in pra-
vicni vzajemnosti, v delu "a la
ko ureditev odnosajev med ljud-
mi, kakor odgovarja cloveski
vesti.
cato pa socializem nj samo
stvar ~delavcev, ampak je vpra-
SAME vsega ljudstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05

ga sloja, ko je dejal, da Sc ne bo
podal in Sc res ne BIO. Noben
vladajoci razred Sc nj Sc nikdar
podal prez boja. Eden novejsih
primer v dokaz temu pravilu je
bila civilna vojna v Rusiji.
Ampak zadeva Francije nj sa-
francoska zadeva. V Angliji
je pripravljena ogromna angle
ska-ameriska armada, da vpade
'vanjo' ter 81 tam ustanovi ''dru-
go fronto' ma kontinentu. S
kom DO zaveznisko poveljstvo,
ko dobi v Franciji trdna tia:
S proletariatom, XII zahteva
smrt "a vse, XII SO sluzili vladi v
Vichyju in S tenn Hitlerju? Ali
pa morda S tistim slojem, XII ga
Vichy zastopa?
Kajti V tenn revolucionarnem
potresu v Franciji Sc DO slo edi-
no, ali maj bono ma strani ljud-
stva, XII je "a strmoglavljenje
kapitalizma, ali pa S kapitaliz-
nom. Kako je to vprasanje "a
motano, 81 lahko predstavljamo,
&c imamo v uvidu ,da sta Angli-
ia in Zed. drzave kapitalisticni
dezeli, in ola Russia v svojem in
teresu obljublja, ola Sc ne DO u
m~eSavala notranje zadeve
drugih dezel, da kominterne
vec Nina, in ola Sc glavnem
samo Ease briga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
OKUPAClJA NEMClJE
20 ZMAGI

V naziranjih glede povojne
okupacije Nemcije in Avstrije
so Sc pojavila rama nesporazum-
ljenja. Washington in London
sta razlicnega mnenja glede raz-
delitve ozemelj, katera imajo "a
sesti Rusi, Anglezi in Ameri-
kanci.
Il Londona so prisle vesti, v
katerih je bila omenjena ruska
iona okupacije ma ozemlie, XII
sega cd vzhoda sem do reke
Odre, kar je zelo presenetilo ne
katere kroge v Washingtonu, XII
so bill prepricani, da predvideva
sporazum mnogo bolt obsirno O.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Vsi i1l1amo kake
krize in tezave
(Nadaljevanje $ /. strani.)

. l.. LTdII.
tenn vloze forme. Moi shit vsak
pondeljek Sc zacne pred 8. ziu-
traj v uradu in konca v tiskarni.
domov z mega pa pridem pc pol
noel. &c v pondeljek do polnoci
ne skoncamo, moran biti ma
slednje jutri OBJ 8. spet y tiskar-
nj.
Vsakdo, XII ina skusnje, We, da
ina clovek samo pr listu dovoli
della. Seveda, lahko bi ga napol-
nil s stvarmi liz raznih uradov.
ali ga "zmasil'' skupaj tjaven-
dan, toda koliko casa bi tax list
mogel izhajati, razen ako bi Sc
ga placevalo IL kake druge bla-
game! Povrsno, skupaj zmaseno
delo, samo cato, da Sc list napol-
nj - ne, to nj v moi naturi.
Urednik Proletarca stori do
bro listu, &c Sc briga tudi "a ME
govo ~agitacijsko stvar, pise o Mi
in jo oglasa, cesar veccina njego-
viii prejsnjih urednikov nj sma-
trala "a svoio nalogo. 1meli SO
pri listu tudi vec pomoci, kot pa
sedanji.
Ko Sc takole ubijam 5 skrbmi.
kako cimprej in cimboljse izvr-
siti poleg della pr listu tudi delo
pr Majskem glasu, smo dobili il
tiskarne, kjer tiskajo Proletarca,
'neveselo" pismo, da nam mo-
rajo vsled vojnih razmer list po-
draziti mad $40 ma mesec.
In ravno, ko sem mislil, da
imam delo "a ODE publiksciii re
najboljSe napeljano, da DO Slo
nitro naprej, me je desni roki
napadel hud revmatizem, lani v
tenn casu pa V nogah. Takrat
sem vsaj lahko tipkal, ceprav z
muko.
Zadnji petek sem desno roko
Sc skusal rabbit, pa mi ie otekla
in nj bila vec "a. rabo. DR.. Ia
vertnik, XII ina to tezavo, da lie
zaposlen skoro noe in dan, me lie
grajal. A kaj hocem, ko pa nj
mann nikogar, da bi prevzel to
delo. Predpisal mi je zdravila,
in ko sem 81 nekoliko opomogel
cd bolecin, sem natipkal Sc pol
drugo stran gradiva "a ProIetar-
ca z ievo roko, da je lahko oh
casu izsel. cez par dni, upam
bonn lahko rabbi spet ODE roki. A
Il fronte jih DO prislo mnogo, XII
bodo brez Nth. I'll ljudje bodo
incl vsled "vojnih razmer" Sc
vse hujse krize in tezave kot pa
SC naSe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
kupacijo pc ruskih cetah
blizno do reke Elbe.

kupaclJO pO TuSkln cetan 80 prI-
blizno do reke Elbe.
Dobro informirani washing
tonski krogi - XII pa MISC ura-
dni, prav kot MISC uradni viri
londonskih vesti - so preprica-
nj, da je bill dosezen v Teheranu
sporazum, XII dale Rusiji mnogo
vec vpliva v Nemciii. IL teh kro-
gov prihaja naslednji nacrt, XII
baje obstoja "a zasedbo Mem
CHE:
Ruska crta hi sla cd pristanl-
Sea Kiel ma Baltskem morju do
Elbe, potem OBJ reki Elbi do ce-
hoslovaske meje, nato OBJ ceski
meji do Avstrije, katere vzhodni
del hi pc tenn nacrtu pripadal
ruski okupacijski zoni.
Amerikanci bi pc tenn nacrtu
zasedli zahodni del Avstriie, "a
hodni del SaSke ter Porenje, z
juznimi predict Nemcije. Gla-
som omenjenih londonskih po-
rocil pa bi pripadla American
Gem samo zahodna Nemcija in
SaSka.
Londonski nacrti predvideva-
jo, Ga pripade YES del Nemciie
zahodno Cd Odre pa do Rena IL
kljucno britanskim okupacii-
skim cetam, docim omeiuieio
westinghouse nacrti anglesko
zono okupacije ma severno obre-
zje, obenem z vaznimi velemesti
kot Hamburg in Bremen, ter po-
krajine Hanover in Westfaliia.
London tudi poroca, da bodo a
sedle kombinirane anglo-ameri-
ske cete garnizije v Porenju, do
elm bi kombinirane anglo-ame-
risko-ruske cete zasedle Avstri-
10 brez nadaljnega deljenja.
Tukajsnji krogi naglasajo, da
SO nacrti, objavljeni v Washing
tonu, boil primerni in logicni,
ker dajejo Rusiji pod kontroIo
precej vec n~emskega ozemlja,
toda samo emo veliko industrial
no sredisce, namrec, sleziio. In
dustrijski centri, ki so vecje vaz-
nosti, v Porenju in ma SaSkem,
pa bi Sc nahajali V rokah zahod-
nth velesil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
socialism nj SAMO STVAR
DELAVCEV NEGO VSEH LJUDI

Zakaj sem socialist? Ker Sc
meni slabo godi, drugim pa do
bro? Ker imam JAZZ vec mesec-
min dohodkov, kakor nekdo
drugi?
Ne, - DO odgovoril nekdo. XII
je o socializmu re kai braI v
knjigah: Sem socialist, ker sem
spoznal, da druzabni razvoi nuj-
no vodi v socializem. Kakor lie
sledil fevdalnemu kapitalisticni
red, tako mora "a kapitalistic-
MIN priti socialissticni red.
Nora! Odkod ia gotovost?
Znanost tt je ne more DAFT. La
hko tt razodene neke zakone, DO
katerih Sc razvija zivljenje, ne
more ii pa povedati, nit &c hos
Sc jutri zivel, niti, Ola BIO zemlia
jutri Sc obstojala.
Druzba in gospodarske razme-
re? To nj mic drugega kakor do
locen nacin so~delovanja zivih
ljudi. Tega nacina pa ne doloca-
10 niti ne spreminjajo same
"razmere", ampak ga v veliki
meri dolocajo in spreminiaio
zivi ljudje samo. Mozje delajo
z%godovino.
"Razmere' seveda mocno vpli-
vajo ma ljudi in ma niihovo mi
selnost. Toliko mocneje IS kohl
kor nevednejsi SO ljudje. Mislec,
samostojen clovek Sc pa dvigne
mad "vladajoce razmere'', snuie
Y svojih mislih nekaj novega in
della "a nekaj boljsega.
Zakaj sem torej socialist? Ne
"a to, ker Sc meni slabo godi,
drugim pa dobro, ne zaradi tega,
ker verujem, da mora slediti ka-
pitalisticnemu redu socializem,
ampak, ker hocem, da Sc kapi-
talizem, XII je kriviten in "a elo-
vestvo skodljiv, nadomesti S pra-
vicnejso in clovel;a vrednejso
ureditvijo zivljenjskih razmer.
To miselnost najdemo re pr
samih idejnih uterneljiteljih So
cializma. Kaj SO bill Engels,
Marx, Lasalle? Rocni delavci?
Ubogi uradniki? Ne, vsi triie so
bill slnovi meScanskih druzin.
V Nth imamo xiv dokaz, da So
clalizem nj samo vprasanje re
lodca in revezev, temvec ola je
splosen visji eticen ideal Glove
stva.
Marx je bill sin premoznega
adyokata, ozenli sc je 5 sestro
tedanjega prusiles la notranjega
rninistra, imei je VS. moznosti.
da 81 uredi udopno mescansl.o
zivljenje, toda incl je drnge
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05

sla v roke cehoslovaske Wade.
To je povsem drugacna politika,
kot pa 10 ina Y tenn oziru angle
sko in ameriSko poveljstvo, XII
vezba "a okupirane kraje svoie
ljudi "a civilno upravo. A tudi
sovjetska vlada ne postopa v
vsaki dezeli enako. To We poseb-
no dobro poljska zamejna vlada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Anglijo nam podporo vroeo

Anglia je dala Zed. drzavam.
v povracilo "a lend-lease daiat-
We, materijala in .posluzbe v
vrednosti poldruge milijarde do
larjev, vsem zaveznikom skupai
pa v vrednosti sedem milijard.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Nemski IetoIci poskodovoIi
v AnqIiii veIiko domoy

Cd pricetka vojne pa do kon-
ca januarja to leto SO nemSki
bombniki z napadi ma Anglijo
blizu tri m%ilijone his toliko po-
skodovali, da je lastnikom pa
magala z materijalom "a popra-
villa vlada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Nociji ubiIi v AngIiji mad
@ tisoc civiIistov

V napadih nemskih letalcev
ma angleska mesta je bio ubitih
vsega skupaj do konca marca
mad so tisoc civilistov in okrog
10000 je bio poskodovanih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Pierre Pucheu pretiI, do
kroeIje vonj pomenijo
civiIno vojno Y fronciji

Pucneu je oil v FetalnOVl
vladi V Vichyju notranji mini
ster. Preganjal je socialiste, ko-
muniste in druge liberalce, in
obdolzen je bill, da Jill je mnogo
izmed Nth izrocil Hitlerju "a
talce. Storil je kolikor je mogel,
ola bi F~rancijo spremenil dr.
zavo "novega reda" pc vzgledu
nacizma v Nemciji. 10 je prisel
v pest osvobodilnemu odboru-
pravilno-novi francoski vladi
v Alziru, Sc je ma obravnavi, ma
kateri so bill zastopani ameriski
in angleski krogi (kot "opazo-
valci') zagovarjal, da to, ker je
bill minister v Petainovi vladi,
nj noben zlocin. Petainov rezim
je ameriska vlada takrat pri-
znavala in imela ambasadorja v
Vichyju. On je bill notranji mi
mister in je moral skrbeti v tel
sluzbi "a red in mir Franciji.
Tako mora delati vsak notranji
minister.
Ampak vsi zagovori mu MISC
mic pomagali, niti ne pritiski IL
zavezniskih krogov ma sodni tri-
bunal, ola maj uposteva v razso-
janju izredne razmere. Pucheu
je bill obsojen v smrt kot ida
jalec, kot vojni zlocinec in kot
Hitlerjev sodelavec.
Dne 20. marco zgodaj zjutraj
SO ga odvedli IL jece v Alziru ma
vojasko strelisce. Njegova po-
slednja celia je bila, da maj Sc
mu oci ne zaveze, ne zveze rok,
in ola maj Sc MENU dovoli uka-
zati strelcem, kdaj maj mu poze-
nejo svincenke v telo. Tako Sc je
zgodilo.
Ma obravnavi in pc obsodbi
je Pucheu zagrozil, ola to, kar
je sodni tribunal z MIN storil,
pomeni uvod v civilno vojno v
Franciji.
Pierre Pucheu je bill kapitalist.
V predvojni Franciji je vsled
strahu "a svoja bogastva bill S tt
sto politicno strujo financnih in
industrialnih magnatov, XII ie
imela "a svoje neuradno geslo
raise Hitlerja kot komuni-
zem!" Dobili SO Hitlerja, zaorali
Francijo in memo ljudstvo pa
pahnili S to svojo politiko V
straSno bedo in zasuznjenje.
Nedavno Sc je v londonskem
in ameriSkem tisku pojavilo We
rodostojno porocilo, da franco
ska ~bogataska gospoda zivi V
Parizu in v drugih francoskih
meStih razkoSno, kakor zme-
rom. Nicesar il ne'manjka. Sciti
pa 10 gestapo in pa Lavalova
policija.
A francoski proletariat nj ka-
kor nemSki, katerega 81 je Hit
Ter, pc pomoritvi voditeljev, O.
vii okrog prstov. Tudi z vodite-
iii francoskega delavstva je Hit
jerveia-P etainova-Lavalova ka-
sta pomedla, a d~elavstvo ma
Francoskem je tudi brez vodi-
taljev ostalo revolucionarno in
has to delavstvo je tisto, XII je
ma process v Alziru tako mogo-
emo vplivalo, da je Pucheu "a
svoje zlocine moral placati z
zivljenjem. In pred MIN nekaj
drugih, mani znanih Francozov.
Ko je prerokoval, da to, kar
SO z MIN storili, pomeni civilno
vojno v Franciji, nj govoril tia
vendan. Francoski proletariat
noce ~povrnitve razmer, v kakr-
Snih je Francija bila OBJ pricet-
ku tie vojne. On hoce social
zem. Pucheu pa je govoril v
imenu posedujocega francoske-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Nemci "a biznis z zidi

Neka tiskarna Svici je dobi-
Ia veliko narcotic "a tiskanje ma
boznih knjig v hebrejScini. Ker
pa nj imela dovolj hebrejskih
crk, je pisala ponje tiskarnam v
Berlin. Narcotic il je bio izpol-
Memo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05

-
do vsi vojni kriminalci strogo
kaznovani in vzgled, kaj to po-
meni, jim je dial francoski osvo-
bodilni odbor v Alziru, XII ga
ameriska in angleSka vlada 40
ceta priznati "a Waldo, ceprav
lima je znano, da ina oporo
francoske mase v Afriki in v
Franciji.
Ia francoski osvobodilni cd
Dor, XII ga edino Moskva prizna-
va "a veljavno francosko Waldo,
Sc je lotil vojnih zlocincev, xvi
zlingov in drugih izdajalcev re
10 zgodaj. Oziroma prvi, ma dru-
gem mestu pa je Sovjetska uni
ia, XII ie tudi re obsodila hekaj
vojnih kriminalcev smrt.
Mi - namrec London in
Washington - smo obetali, kaj
vse da bono storili z mimi, ka-
dar nam pridejo v roke, a "a a
cetek sta Sc angleSka in ameri-
Ska vlada izkazale jake .slabo.
Mussolini, XII je prav gotovo
eden najvecjih vojnih zlocincev
in podzigalcev V sedanji krvavi
konflikt, je nam prvi prisel "v
roke". To Sc pravi, Badoglio in
kralj sta ga zaprla, ~zastrazila in
angleSka ter ameriSka vojna OBJ
last sta 81 ga zaznamovali "a
svojega ujetnika.
Pa je priSlo nekaj Hitlerjevih
MOI in SO Mussolinija "ukradli"
ne da hi strazniki pokazali tro-
hico odpora. Ko DO vojne konec,
Sc DO 0 TEN poglavju izvedelo
marsikaj zanimivega. ze sedaj
mnogi poznavalci trdijo, da SO
naSe oblasti prepustile Mussoli-
Mia Hitlerju cato, ker bi bio
marsikakemu angleSkemu ali
ameriSkemu drzavniku nerodno
in ne%prijetno "pricati". proti
"vojnemu zlocincu' bivsemu
duceju, katerega so skoro do
pred par lett YES cas- hvalili in
ga podpirali v njegovi borbi
proti "komunizmu'.
Francoski osvobodilni odbor
V Alziru nj tako rahlocuten. Ka-
dar mu vojni zlocinec, faSisticen
agent in Hitlerjev koloborator
pride V roke, Sc pricne obravna-
va in koncno nalogo izvrse strel-
ci. Nekateri liberalni ameriski
in angleSki komentatorji pravi-
10, da ia drasticna procedure
Francozov mnogim ljudem v an
gleski in ameriski vladi nj prav
mic vSec. Kajti> zlocincev je to-
like, da Sc kmalu ne DO vedelo,
kdo sploh nj "zlocinec3.
Tudi prejSnji vojni SO "a
vezniki obetali, kako bodo po-
spravili z mimi. A obsojenih je
bio v smrt lie par nizjih
nemSkih oficirjev in Sc tistih
menda MISC vseh pokoncali.
Glavni krivci pa SO uzivali svo-
je prihranke v gradovih do smr-
ii, in tako DO morda tudi sedaj,
razen &c prevlada MAJOR franco
skega osvobodilnega odbora v
Alziru. Tam mislijo zares.
Izmed najznamenitejsih fran
coskih "vojnih" zlocincev, XII SO
ga obsodili smrt, je bill Pierre
Pucheu. Ameriska publika, XII
,je odvisna "a dnevne novice po-
sen cd kapitalisticnega dnev-
mega tiska, je dobila IL porocil
0 MENU wits, da je bill Pucheu
kaznovan S krogljami zgolj IL
mascevanja. Njegov zagovor so
ma dolgo in siroko razlagali, ko
je ma obravnavi pravil, da 10 to
mad MIN politicen zlocin, ne pa
obsodba.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
Dekleto il Move ZeIondiie
prideio v Ameriko

Dasi je ameriska posadka v
Now Zelandiji majhna, Sc je
tam porocilo re blizu tisoc nash
vojakov. Ko DO vojne konec, pri-
vedejo svoje neveste S seboi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-05
AvstroIiio pomoqo

Australasia vlada prispeva "a
vzdrzevanje naSe armada ma
juznem Pacifiku million dollar
jew ma dan.