Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-19
ZAKAJ NOCEJO PRIZNATI
GENERALA DE GAULLA?

Neko porocio, XII je prislo il Londona tako po in
vazij ie reko, da zaveznki ne dovolijo generau de
Gaullu da bi obskal Normando. ozirom ma zamota-
ne odnosaje med zavezniskimi vadami in francosk1m
osvobodinim odborom XII mu sto ma celu de Gaule nj
zkuceno da omeneno porocilo nj bllo docela neosno
vano De Gaule pa e pros teden vendar dobl dovoJe-
ME "a obisk Normand, kjer mu prebivalci prize
dill navdusene ovacije.
Ampak invaziji Francije navzlic temu MISC udele-
zene francoske cete dasiavno b zdeo ogcno da bl
svobodne francoske cee bile med prvmi invaziji Me-
sto tega e zavezniski hovn Stab odloc da sVobod-
ne francoske cete bo1ijo tai. Poroca k pnpovedu-
iejo vekem podvigu francoskh paltizanov JUNO
vzhodnh pok1ana Francije dajo misliti, da bl bile
f1ancoske cete kot del zaveznske nVaze brezprmerno
veciega pomona molanem in koncno tudi VOjaSkem
pogedu.
Francoski osvobodni odbor ina program osvo-
bodtev Francije novi Evrop, ampak nobenemu pra-
vemu revoucj jonanemu gibanju zadostuje pro-
gram ma paprJu Vsako tako gibane Sc formlra okrog
gotovih osebnos kakor pokazuje osvobodilno
gibanje marsala Tita Jugosavij Kakor 81 nj mogoce
predstavlia amerke revolucie brez Washngtona, JET
fersona in Iave neodvsnost prav tako 81 Francozl ne
moreo zamislt konkretne osvobodtve brez nekoga, XII
sto temu gibanju celu. To je nespono general de
Gaulle in nihce drugl.
Zakai zavezniske sie tOrej tako VztrajnO meceJo
polena pod noge ednenu pistnemu Vodltea francoske
ga odpora proti nacijski Nemciji?
Praviio, da de Gaullom zelo tezko shaja, da Je
muhast in eksenicen do sklajnost Predsednlk Roose
welt ina menda mOcne predsOdke prOu MENU IN mu Je
kot clovek baje skrajno antipaticen
Pravijo da de Gaulle nj moge shajat svojmi ko-
eg pr francoskem generanem stabu predno Sc e Fran
CHA z1usa Shaja tudi nj mogel francoskmi industr
iac Ampak zlom FranciJe koje vojaski in cviln vod
teli SO Sc zanasa Maginoovo inijo e dokazal, da
ie bill de Gaulle pravem, ko e sva pred neVanostJo
XII preti Francji cd nemskh okopnih dvizj on, XII MISC
mog shajat MIN, pa so bill nepravem.
Ako so zavezniI<i PRIMAL Badogia, XII je bill brez
politicne opore 1ned ajanskim ljudsVom, zakaj ako
dlakocepstvo odnosajih napram de Gaulla? Dorothy
Thompson prav da e vprco cudnega obnasana cd stra
nj Washngtona in Londona napram francoskemu osvo-
bodilnemu gibanju in gen. de Gaue neizogibno da Sc
fancosko ljudsvo vznenja in da prihaja do naslednh
zakjuckov:
De Gaule sc bori to, da Sc FranclJo prlzna kot
fakor pri organizranju bodocega mlu Negovo zatira
ME torei pomen da sta Amerika IN Anglia temu ma
sproni da hoce veka trojca reseVat vse zadeve,
tikajoce Sc Francje, Europe in kolonialnega sveta
Mi zahtevamo cd Francije koncesije, ma katere de
C2ue oce pristat predno pride do krstalizace celot
nec2 povojnega poozaja Dokler priznamo n provl-
zoricne Wade Francie je Vsako pogaJanJe ma podag
enakoprav10st nemogoce in vsake koncesije b bile po
enostra7ske
In koncno de Gaulle zagovarja "a povojno Fran
clio reforme ali mani socasticnega znacaa, doclm
Amerka in Anglia nocea, da bi take reforme ures
ncile.
Vsekakor je jasno, da ako zavezniske sile kmau ne
revidirajo svoega stalisea naprsm de Gaulle bodo