Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-16
GOVOR DIR. MARUSICA
MA RAZSTAVI Y LONDONU

MA RAZSTAVI Y LONDONU
Dr. Drago Marusit bivsi ban Slovenje, je incl IS.
oktobra Londonu ia lazstav "Jugoslavja ia Osvoboje
ma naslednji govor:
Velika mi je cast in radost, da imam priko pozdra-
viii menu kr ugosOvanske Wade incijatlvo YugoslaV
Emergency odbora, le pripraVil to razsaVo borbl
jugosovanskh narodoV sVobodo, edincst in boljso
bodocnost Ceprav a razstava majhna vendar uverjen
sem vam bo dala jasno sko dogodkov Jugoslaviji in
rlikazaa obseg naSe bolbe in velcino naSega pljena
in zrtev
27-ti mare 1941 je bill odprta manfestacija sponta
nth namenov narodov gosave, da hocejo ziveti po
litcni kot tudi naco1ln svobodi To peplican e bo
talo globoko vkoren dust da e bio prllodno
"a nh dati oClaza spontano oganizacijo "a BOZ
proti zavoevalcu po agem padu ugosovanske vojske.
Stvalno oni so Sc prViC nh zgodovini organzirai,
voden po t1dnem pIepicanju, da po pllrodi in usodl
spadao skupaj in p0p0loa zaVestni ednstva Vseh Ju-
eoslovanov pa bill on Srbi, Hlvat SlOVenci, Macedonc
Bosanci Crnog0rc pioyosavni, katoiAi ali musliman
Ma ia naGn efekivnO odbil pekensk nact sovrazni
zov, XII raGvna ia bodo zzivajoc Srbe prot Hvatom
in m1simanOm, in HlVate pOti SlbOm ter protl
1rug "a vedno unici Jugoslavijo kot drzavo
ampak tud zgodovinsl ideal ugosovanskega edinstva
Ia katero so nabol isl in ma VeCji snov vseh nash
narOdov vodi bobO in unia pretekosti. ldeja brez-
1omplomisnega aktiVnega oupola, deja skupne usode
vseh jugosovanskh narodov jo utelesena osebnosti
/Marsaa Tita. Mal5al Tito jc ne resl Jugosavjo
kot dlzavo, ki e bila 0bSojena Ga razpade brao
morni voni, ampak je udi posav konkretne temee "a
bodoce bratsko zivIjenje poponi enakopravnos in
1nedsebojnem zaupanju vSeh naIodov Jugosave, XII
slupno i preivai. Pod negovm vodstvom je bill napi
san eden cd najVecjh epOV zgodoVine-m jhen in sko
la ne0borozen nar0d e dlignl pro najmocnesi VOL
nj naSni, k je kClako obstojaa. Da b bo mogoce to
borbo prezveti je bla potebna miticna ludske
ideale.
nj dvoma zmaga je nas2. Ali "a kako 2tlasno ceno?
P0sledce te l1vave borbe zgodovni SO strasne. Cd
IS ilijonov prebvastVs je vec kot diva mill ona mrtVih
Naol ano opustoSene preteznh delhi dezele e skoro
neveeI mnogh predelih sovraznik in kvislingi
s2tenatsko in barbelsko trebili udstvo. nekaterh
sih ;e pusosene skotaj splosno. Clovek more dneVe
j. ue}e hoditi skoz te p1edee da ne Vidi d1ugega
e pogorele vasi in lazlusene hise Ljudstvo-
..Idje zene in otroci--so bill ubiti ma mestu &c
-. :,pelo do casa uiti Oni XII so usl so bill popol-
1.>:. pod zaSco Narodno osvobodi]ne voske.
II cello oni. XII zivijo osvobojenih krajh in
.Gvdno osvobodilna vojska nahs4jao najkritcnej
Stanu. SoVrazniki siStemasko unicili izvOre
pridobivanje je hlane zivina, XII dae najvaznejso in
jD0lj pOrebno hrano in sirovine e pokana, poljede-
slo oodje in je uniceno. Cd lakote zmucene ugo
yoVaTSle zene in matere zamenjujeo toVorno zvino in
hOne "a oanje polj to delajo da b preh1 anle
e moze, snove in ocete XII boro proti zlocinskega
sovr&znla. Cesto one padajo pod bremenom mrtve cd
lakote in z5rpanosti Dogaja tud da nas voja kdaj
pa kdaj ulIao ma strait Cd lakote. Sluca otroka da
zasp zveco in nikoli zbud MISC nenavadni
Cd lakCte. Ljudstvo Damacije della kruh IL
hrastovega zra in horuzovne jugo-vzhodni Bosni
udstVo rab eSnhoye lupne ker nina za koruze sploh
nj Splosen porast tuberkuozo nasi domovni je mai
bosi dokaz kroncne akote III :cesne zcrpanos ljud-