Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10


pisem, je ze pomlad V dezeli. v
zadnjih par dneh je vse ozele-
nelo. Ravno spodaj "a hiso, v ko-
satem borovcu, gnezdi par ria
viii truSev. Cello uro sem ju opa-
zoval, kako sta nosila slamco "a
slamco, ter dodge vejice in bike.
cash trilsrat daljse cd ptica sa-
mega. Nobena rec ju nj motila.
Bill je tn samo en- eli - gnezdo
in bodocnoSt.
Stal sem namostu blizu CLAW
mega kolodvora in opazoval Via
Ike, kateri SO Sc pomikali spodaj.
Wagon "a vagonom je drcal mi
mo, napolnjen z voiaki, kateri
SO odhajali proti. vzhodu in
ma fronto. Okna SO bila napol-
njena smehljajocih mladih obra-
GOV in roke SO pomigavale v po-
zdrav. To vidiS skoro vsak dam.
GledaI sem in mislil - in spo-
mnil sem Sc tistega procesa, ka-
teri Sc danes vrSi ali bolje bi Sc
moral vrsiti v Washingtonu pro-
ii tridesetim faSistom 80 in ka-
teri re postaja navadna farsa.
Kot je rekla Y svojem radijskem
govoru Dorothy Thompson:
"Isto kar Sc dogaja v tenn pro-
cesu Sc .je dogajalo V NJ mciji
med lett 1920-26, ko SO bill obto-
zeni Hitler in njegovi pajdasi.
Namesto ola bi bill obsojeni OBJ
tozeni faSisti, SO obtozenci obto-
zeli demokracijo in republiko in
zlorabili Meme ugodnosti, katere
jim je nudila, da Sc 10 osmesi. In
oosrecilo Sc jim je. Danes placu-
lie svet v potokih krvi "a tisto
farso, katero hi morala biti ju-
;tica."
ClOVek b1 lahkO raZmlSlJal,
se hi ne bio vse tako resno.
Vzemimo sarno slucaj cikaSke
vrdke Montgomery Ward. Nj
nj ga treba podrobno razklada-
ii, kajti pozna ga re VISA Ameri-
ka. Vprasanje je samo, da kar je
prav in ma mestu proti United
Mine Workers, je zlocin in goro-
stasna krivica, kadar Sc isto apli-
cira prot privatni veletvrdki.
Predsednik Roosevelt je ponov-
no postal dictator, tran in ne
VEN kaj Sc vse - pc mislieniu
teh ljudi, katerih edini CHI ie
razbitje delavskih organizacii
ter odprava vsega, kar je delav-
stvo pridobilo pod Rooseveltovo
Waldo. Da DO vse to izrabljeno v
letosnjih volitvah, je iasno.
Med nasimi Mehiki
Dotlcn1 sestanek, katerega ma
men je bill seznaniti med sabo
JugosloVane in Mehikance. XII
tudi spadajo k temu odboru, Sc
le vrSil v Gale Medellin 1913. Jo-
re List mi je povedal, da Sc pri-
enc tocno oh devetih zvecer, ali
ko sva z zeno prisla tia, bio ie
malo cez devet, je bill tam samo
Or. Fedor in pa neko dekle, kate
ra je pred letom dni prisla il Hr-
vatske. Oh polenajstih ie bill
prostor napolnjen. Poleg nash
rojakov (Dalmatincev, Hrvatov,
Srbov in Slovencev) ie bilo
kakih petdeset M~ehikancev, med
mimi general Antonio I. Villar-
zeal, bivSi kandidat "a mehiske-
ga predsednika, general Alberto
Zuno Hernandez, star zapatist,
senator Vincente Aguirre, DIR.
Enrique. Arreguin, pisatelj Teo-
dore Hernandez, ceSki poslanik
Karl Wendell it'd. Mehikanci SO
pripeljali seboj svojo vojasko
godbo, katera je zaigrala vec ko-
madov posvecenih jugoslovan-
skim partizanom.
Predsednik kluba Yugoesla-
via libre, joe List, je otvoril
program in v obsirnem govoru
V spanscini poiasnil namen klu-
ba ter zgodovino Jpgoslaviie
pred naciiskim napadom ter Sc
danjo borbo, katero vodijo Tito
vi partizani. Ia MIN je bill pred
stavljen general Zuno Herman
DEE, kateri ie primerial junasko
borbo nash partizanov z borbo
mehiske revoluciie. Ia MIN ie
govoril Antonio Villarreal, tudi
navdusen govor. Nato ie govori-