davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23

javah, XII Jill je naslovil soviet
ski in ameriski javnosti S svoje-
ga obiska v Sibiriji in ma Kitaj-
skem. Wallace primerja Sibiri-
10 z nasim zapadom in pravi,
da imata oba ia -velika kraja Sc
sijajno b~odocnost, posebno, &c
stopita v velike ekonomske eks-
panzije. Sibirija ina pr tenn Sc
posebno veliko' obetajoco bo-
docnost in ma Mi je prostora "a
nadalnje milijone Judi. Wal
lace je primerjal naso in rusko
zgodovino in dejal, da smo mi
pionirsko dobo ma naSem zapa-
du re prestali, Sibirija pa je Sc
lie v Mi. Zadnji Wallacejov sta
vek je New Leader izpustil, ko-
mentira pa, da naseljevanje ma
mas zapad je bio prostovolino
in komur nj slo pc sreci, 81 je
moral sam sebi pripisati. Nase-
ljevanje V Sibirijo, pravi ONE
njeni avtor, pa je bio prisilje-
no pod carji in Sc bolj v veil
KEN pod sedanjo Waldo. v obeh
slucajih je Sibirija prisilna de-
lavnica "a one, XII SO bill izgna-
nj v MO. V tenn je veliko bridke
~resnice. Ampak Chamberlin hi
moral vedeti, da je podnebje v
Sibiriji in ma ameriSkem zapa-
du razlicno, in da Sc je vrsilo ma
ameriski zapad naseljevanje
najvec kadar SO bile krize in We
lika izkoriscanja ma vzhodu.
Sibirija nina teh pogojev.
cato jo naseljujejo siloma, ka-
kor SO nekoc angleSki kapitali-
sti Avstralijo siloma na~se1jeva-
Ii. Tia SO pred 40 lett posiljali
stavkarje, politiene prekucuhe
in upornike. Tezko je bio onim
jetnikom, a mimi potomci ina
10 sedaj emo najbolj naprednih
draw in vlad ma svetu. Nacin
naseljevanja v Avstralijo je bill
brutalen, kakor je Sibirijo.
Toda potomci izgnancev Sc Sc
daj mic ne zgrazajo, ker jim je
ma ia nacin v posest nov
kontinent.
Kadar torej kritiziramo, dali
mo misliti tudi v nasprotno
smer, pa nam DO razvoj laglje
zapopasti in presojati. In &c 81
porazen v komentarjih, Sc nj
treba jeziti. Pa Sc v drugic boil
Sc oborozi,, da ne Dos podlegel.
zgodovino in uci Sc il ME,
pa hos, ko pride cas-, z lahko
vestjo zapustil ia svet in odsel
vecna loviSca z zavestjo, da
matt nj zastonj trpela, ko ii je
dala zivljenje.
Anton ZOrnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23
KOM ENTAR.DH !

mo svoje najslobIje prepricanje,
da danasnji SANS zasIuzi vse kaj
drugega ko podpiranje cd strani
S~lOvencev v Ameriki. NarOd donna
je SANS ostro obsodil, ceprav ne
z imenom in naravnost, ker pac Sc
ne pozna njegovega delovanja v
polnem 0bsegu. Pray tako bi ga re
danes obsodil YES slovenski narOd
v Ameriki, &c bi poznal dejstva, XII
jih SANS namenoma pred MIN
zakriva. Ker bodo prisla ia dejstva
navZlic temu ma dan, BIO splosna
Obsodba cd strani naroda - razen
kOmunistov - pozneje toliko bolj
n~eizprosna.
Sc Sc spominjate, kako so
prav slicne trditve, kakor so
gornje V "Protestu", bile potem
ponavljane cello med nekateri-
mi naprednjaki "a 'spravo res
nico", a tiste, XII MISC hoteli ma
sesti Ambrozicevi propaganda,
pa SO naval "a "sopotnike''?
Maj tisti pref citirani stavek
"Protesta slovenskih zupnij"
prot Sansu Sc enkrat pazno
precitajo in pomislijo sal DA-
MES, kdo je bil v pravem: Ara
brozie, ali Adamic, Zveza slo-
venskih zupnij, ali VECINA
Sansa?
Priznati zmoto je posteno in
pravicno. Neposteno pa je W.
trajati pr taktiki, kakrsne 81
niti MEN avtor pater Ambrozic
ne upa vec braniti.
V Rimu so obsodili V smrt 16
Italijanov, ker SO pod nemsko
okupacijo spijonirali v prid ma
cijev. Pred mimi je bio re mno-
go drugih obsojenih v smrt.
Navadni ljudje republicanske-
ga in protifasistienega prepri-
canja v Italiji smatrajo, da je
prav, kaznovati ljudi, XII so stu
Eli faSizmu. Ne gre pa jim v
glavo, eemu Sc kaznuje lie one,
XII SO IL spodnjih plasti, ne pa
visoko gospodo, XII je sluzila ia
Sizmu cd prvega dine, pa do dne-
va, ko SO bile Hitlerjeve cete
pognane il cd zaveznikov oku-
pirane Italije.
Tito, Churchill in SubaSic so
ma sestanku nekje V I~taliji 60
vorili Sin a spirit of entire
frankness''. To pc slovensko po-
meni, da SO 81 govorili "iz obra-
"a v obraz''. Ampak p~oroeilo ne
pove vse resnice. Brzkone je
govoril "iz obraza v obraz" sa-
mo Churchill. Anglia THU in
osvobodilni 'front.' diplomaticno
in materijalno najvec pomaga,
In Tito kot Subasic sta odvisna
cd dobrohotnosti angleske VIA
de in njens zascite. Vprasanje
je lie, kaj ge THU in subasicu
Churchill pravil Sin a spirit of
entire ,frankness''?
Prerokujejo, in DO resnica,
da DO Mihajlovic nekega dine
pritegnjen v Titovo-Subasicevo-
Petrovo kombinacijo. To DO po-
menilo "slogo vseh sill V Jugo-
slaviji''. &c DO to dobro ali ne
"a program, kot 81 ga zamislja
osvobodilna vojska, je vprasa-
ME bodocnosti. Vemo pa lahko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23
Nemci podojo ma
treh frontoh

Dokler nj bio "druge'' from
te, je Nemcija izgubljala v
mnozinah v resnici lie ma who
dni 'front.', kjer je bio pc ru-
skin in drugih zavezniskih po-
datkih in cenitvah ubitih in uie-
tin mad osem in pol m~ilijona
nemSkih vojakov. Ranjeni, ka-
terih je bio tudi vec milijonov,
tn MISC vSteti.
Ma italijanski in ma zapadni
'front.' v Franciji segajo nemske
izgube tudi re v stotisoce MOI.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23
Ma ysoko osebo v Tel dezeIi
pride $3.50 zvez. doIqo

Dolg zvezne Wade je narastel
julia ma $2O8, 573, 594, 426, OBJ
easu japonskega napada ma
Pearl Harbor pa je znaSal $685.
039,819,9 26. Narastel je torej
geronimo, tako, da znaSa sedai
ne vsakega moSkega, zensko in
otroka $3.50, ali $1,O98 vec kot
je znaSal 80. novembra 1871.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23

ResnejSi razpravljajo, kako
bi mesta dobila denar in sauna
pokupila stare, umazane stano-
vanjske predele ter zgradila ma
mesto Min nova, prikupne, ce-
meme stanovanjske okraje. To
bi bio veliko cenejSe kot pa
vojna. Ampak nesreca je, ola hi
sni posestniki zahtevajo previ-
soke Gene.
Da ne zaidem proved S prin-
cipov prvega predmeta glede
partizanov in sovjetov. Podpi-
SAM res simpatizira z mimi, ker
sod, da ljudstvo nj znalo kai
boljsega ukreniti in zaceti ma
miren nacin. Sal je bila posku-
snja vendar ~narejena. Ampak
nj slo. Nemci pa so proved ne
potrpezljivi in trmoglavi. V
Rusiji SO videli Sc n~eizcrpno de-
zelo, silno bogastvo ma prirod-
nth zakladih. Oh enem Sc 10 la
hko razvije v zitnico vse Ev-
rope.
Zaostala Russia je bila v mrt-
vilu zaradi svojega okorelega
carizma, S katerim so Sc igrali
razni Rasputini, in pa vsled
srednjeveskega fevdalstva. Po-
HEP Nemcev v prvi vojni je Sci
ne samo "a kontrolo mad svetov-
mimi trzisci, ampak posebno pc
prirodnih virih v Ukrajini in
dale proti vzhodu. Ukraine so
81 podvrgli z mirom, XII so ga v
Brestlitovsku sklenili S Trocki-
jem, XII je zastopal tedanjo So
vjetsko Waldo. Zmaga zavezni-
kov jim je kontrolo mad 'Ukra-
jino onemogocila. Potem so
Nemci pc mnenju mnogih sku-
Sail zasledovati svoje ekonom-
ske in politicne ellie proti W.
hodu ma miren nacin in izposlo-
vail V poletju 1889 pakt S So
vjeti. "Nekaj tega DO "a kuli-
sami'', so tolmacili casnikarji in
diplomat. Nastala je vojna in
drugo je znano.
Ko clovek cita o tenn razne
knjige in razprave drzavnikov.
81 misli marsikaj. In &c bi bill
JAZZ sedajle 10 let star, z vsemi
svojimi dosedarjimi skusnjami.
hi Sc izucil "a diplomatic. Am
pax to Sc pac le. tako rece. Clio
vek 81 pridobiva skusnje S sta
rostjo in z mimi spoznava, kai
bi lahko bio, &c bi takrat tako
mislil kot misli sedaj.
Zapisal sem " zacetku, da 81
lahko dovolimo drug drugemu
svobodno povedati svoje misli.
namesto da hi klicali discipline
nadse, kakor Sc jo je znani "a
devi. Izrazajmo Sc vsak po svo-
jem prepricanju, kritizirajmo
drug drugega kot nam veleva
srce in razuln in ne jezimo Sc
zaradi besed, XII Jill drugi IRE
&c, kajti z zdravo kritiko 81 lie
izpopolnjujerno znanje.
Proletarec n. pr. je pisal, da
New Leader zastopa napram
partizanom enako stalisce, ka-
kor Fotic in njegov Srbobran.
In da dobiva New Leader tisto
gradivo il Foticeve kovacnice.
Recimo, da je to resnica. Ina
mo politieno akcijo, zapopade-
no V Sansu. Cemu New Leadru
ne odgovori, da o notranjih "a
devah Jugoslavije laznjivo po-
roca?
New Leader z dine 1913 ina
n. pr. clanek o Rusiji, cigar av-
tor je odlicni journalist VIM. H.
Chamberlin. Prepotoval je Ru-
sijo, jo studiral in rad razprav-
liza o Mi. PiSe 0 Wallaceievih IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23

Testing Europa Sc Hitler
ju udira izpod nog krog in krog.
Kje SO sedaj njegove gromovite
besede? Pred nekaj lett je kaki
vladi v Evropi lie ostro namig-
nil, pa je poeepnila kot putka.
Jugoslovanska vlada je takrat
brzela k MENU, pa rumunska,
madzarska in par drugih, osta-
lie pa so Sc zadrzale mirno in BIZ
lie tho, da bi ga ne zalile in W.
nemirjale. Sc cello francoska in
angleSka vlada sta Sc leta 1888
~ponizale romati k MENU, da ga
zadovoljita ma stroske cehoslo-
vaske. Sedaj je doigral. Da hi
zmagovite deze lie pc vojni lie po-
skrbele "a tax mir, v katerem
hi now duceji in firerji ne bill
vec mogoci.
Pater Bernard Ambrozic (kje
neki sedaj razprega svoje mre-
yep ie ma sell Sansove ekseku-
tive dine IL. aprila to leto tudi
poskusil, kako hi mu Slo, &c bi
kar pred njenimi odborniki pc
hitlersko nastopil. Hudoval Sc
je, rekel, da Una tudi on vpiti,
in razlagal ma dolgo in siroko,
kaksni faloti in razbojniki so
partizani in kaksni greSniki vsi
tisti v Sansu, XII Jill podpirajo.
Dasi nj storil nicesar "a Sans.
Sc je vendarle p~ririnil S svojimi
spletkami toliko blizu, da ie re
precej z uspehom vital V ME
mu.
Cesar ne moreS osvojiti raz-
BIZ. &c ii ne uspe cd zunaj, Sc
prikradi notri in vrtaj." Mnogi
mislijo, da je to samo taktika
bivSe kominterne in njenih
strank, pa SO Sc je jezuiti vseh
vrst posluzevali re cd nekdaj.
Tudi pater Ambrozic Sc je je
prav mocno oprijel in upal, da
mu DO slo. A sedaj je on tisti,
XII S svojim molkom priznava.
da je = prevljudno receno =
Siril debelo neresnico in delal
Skodo svojemu narodu.
Ma sell Sansa II. aprila letos
je pater Ambrozic predlozil
med drugim dolg "Javen pro-
test roper delovanje Sansa",
navedel sest took, S katerimi
maj hi dokazal, kje vecina San
sovega odbora z Adamicem ma
celu greSi, in izjavil, ola SO tudi
merodajne ameriSke oblasti 0
teh grehih S strani Zveze slo-
venskih zupnij dobro poucene.
To je bio II. aprila. Vsakemu
Timed navzocih je dial kopijo
"Protesta'', cigar konec Sc glasi:
Ma podIagi " teh sestih tOckah
navedenih dejstev ugotavljamO, da
smatramo danaSnji SANS pod
Adamicevim dusevnim vOdstvOm
"a najveCjega Skodljivca sloven-
skega naroda donna in " Ameriki.
SmatramO ga "a SkOdljivca slOyen-
skega narOda takOj "a partizani V
SIoveniji, o katerih gre soglasna
sOdba onih, XII mOrajo prenasati
njihOva zlocinstva, da vecje nesre-
ce slovenski narOd v vsej svoji
zgOdovini Sc nj dozivel kot jo je
prinesla v Slovenijo ~partizanska
OsvobOdilna FrOnta. cato izjavlja-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23
BOJMO Sc RAZNIH
MNENJ I'M KOMEN-
TARJEV

Herminie, Pa. - Veckrat me
kdo vprasa, kan pravzaprav
spadam, ko me sodi 90 pisa
nju in privatnem govorjenju.
Moi odgovor je, da zacasno pod
nobeno discipline. Pod sedanji-
mi federacijami pisemo "a zbli-
zanje vseh dobromislecih ljudi
in "a boljSo bodocnost. cato
smo vec ali mani odgovorni sa-
mi sebi. Podajamo drug druge-
mu svoja osebna mnenia, ali
kot hi rekel, zone man opinion.
In &c imajo misli kakega samo-
stojnega pr tenn vec vpliva kot
koga drugega, DO to vendar ne
kaj koristilo pri sestavljanju
move druzbe.
Vsled tega sem pristas svo-
bode in demokracije. Ako bodo
ljudje svobodno izrazali svoje
misli, bodisi ustmeno ali pisme-
no, Sc DO vselej izteklo tako, da
bodo vsi imeli pravico do svoie
m%iselnosti in pa do pogojev "a
zivljenjski obstanek.
To je skozi zadnjih $50 let
dokazala Amerika. cato zelimo
drugim narodom enake pravice.
Mar ne vidiS, da SO tn tudi
diktature, XII Sc kavsajo ia z
enim, druga z drugim geslom?
Nikoli ne bodo priSli skupaj."
Takega ~tarnanja je vehko.
Pa Sc tolazijo: "Najboljse je, da
je clovek zmerom nekoliko gluh
in pijan, da Sc ii nj treba toliko
jeziti n~anje."
Med temi samopasnimi ljud-
mi SO tudi oni, XII MISC Sli skozi
nobeno Solo masne produkcije.
pa bodisi cevljev, avtov, mes
min, farmskih strojev it'd. Ali
poskusili pr gradnji cest, IL
ravnavanju hribov, vrtanju tu-
mellow in tako naprej. Ne pozna-
10 vrednosti della.
Mnogi trdijo, da je bila ia
vojna potrebna. LIE vojna DO
ljudem izravnala slumse in po-
rusila mesta, da bodo potem la
hko zgradili ma razvalinah mo-
derne hiSe S hladilnimi napra-
vami in z vsemi drugimi pripo-
mocki moderne tehnike. Drugi
menijo, da kar je bio "a deda
dobro, je tudi zanj.
Prides v pomenke in reces ali
pa slisis: "Kdo more priseci, ola
Sc MISC sovjetske armada uni
kale pred Nemci prostovoljno
v notranjost?"
In recess ali pa slisis, da so
raStvo med Nemci in kominter-
ci nj tako veliko kot 81 ga mi
predstavljamo. Bono videli,"
je rekel "taslepi". To je, ako DO
operacija uspesna.
Neki govornik je ma "odlic-
nem'' shodu dejal, ola bi bio
tudi "a to dezelo koristno, &c hi
Sc slumse pristine podrlo. N.
pr, ljudje bi Sc moral izseliti
in potem bi Sc spuscalo ma OBJ
sojena mesta raketna torpedo
Hitlerjeve sorte in ruSilno delo
bi bio opravljeno. Nato pa hi
zgradili nova, moderna mesta
in ljudje bi ziyeli v Min udob-
no in srecno. Tako Sc fantazira.
Ma Dunaju SO poskusili z grad
miami delavskih stanovanj in so
prilicno uspeli Karl Marx
Hoff), a ker SO uspevali S svo-
Jim socialnim delom proved, SO
jih napadli in tudi v delavske
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23

"a PASNAotN Il oi0A v AAON4
red. In Churchill ina vsled an
gleske premoci v SredozemIu
ma Jugoslavijo Sc vedno odlo-
cujoc vpliv, ceprav je v Mi Sta
lin najbolj popularen.
Temeljna resnica v ysem tenn
je, da Sc narodi Jugoslavije la
hko nadejajo pc tel vojni veil
ko lepsih dni, kot pa Jill je bila
delezni pc prvi pa do te svetov-
ne vojne.
L'Osservatore Romano v IL
dali z dine Is. augusta po OWN
kin prerokuje zmago zavezni-
kov. Doslej je bill urejevan ma
videzno strogo nevtralno, toda
idejno do lanskega leta pa ma
klonjen osiscu. Steer pa ie pre-
govor, da cast Sc menjajo, vre-
me tudi, a Vatikan pa je vedno
konservativen in zmerom opor-
tunisticen.
Norman Thomas pojasnuje v
"Callu", cemu Sc o New Yorku
smatra, da v MENU sistem dveh
strank ne velja, ker Jill DO le-
tosnjega novembra sedem ma
glasovnici. Toda ma treh bosta
Roosevelt in Truman, torej v
resnici vse tri ena stranka. TEX
mujejo med sabo lie, katera IL
med Min DO dobila najvec gla-
SOW "a enc in iste candidate in
ma podlagi tega zahtevala pc
volitvah toliko in toliko sluzb
"a nagrade. Poleg teh treh, vse
w emf, je republikanska. Osta-
nejo Sc tri liste. Ena izmed Nth
je socialisticna, drugo imajo
eselpisti in tretjo pa prohibicij-
ska ali kakrSna sekta re.
V New Yorku velja torej, ka-
kor v vecini drugih draw, Sc
vedno dvostrankarski sistem, XII
pa pomeni lie dive imeni z enim
namenom. Dvostrankarski 81
stem nastane Zed. drzavah Sc
lie tedaj, kadar DO poleg kapita-
listicne tudi mogocna protika-
pitalisticna stranka. Isto velja
"a New York. Kaj pomaga, &c
bodo v Mi ma tiketu stir stran-
Ike, a " bistvu vse "a en- in isti
program in tri Ia enc in iste
candidate.
Thomas Il. Dewey Sc je v kri-
tiziranju ameriSke in zavezni-
ske vnanje politike v sploSnem
postavil " obrambo malih in pa
tistih velikih dezel, mad kateri-
mi mislijo uveljaviti Waldo sile
Roosevelt, Churchill in Stain.
Dewey ina posebno slednjega
V mislih. Kritika bi bila ma me-
stu, &c bi republikanska stran-
ka, kateri sedaj on naceljuje,
imela kaj res pravicnega in re-
alisticnega v mislih. Ampak lie
kritizirati = to lahko pomeni,
da vojno spet dobimo, nato pa
zmago vrzemo proc kot da je
kvoder. Tako je bio pc prejSnji
vojni.
Nacrt 'stirih" draw " resni-
ci SO samo tri, XII kaj pomenijo)
"a kontrolo mad svetom je lie Sc
v obrisih. Kritiki ga oznanjuje-
10 "a nadvlado, XII hi ustrahova-
la vse Sibke z oborozeno in eko-
nomsko silo. Nj verjetno, da je
kak tax sporazum "a dolgotraj-
no dobo sploh mogoc, Sc mani
pa izvedljiy. Toda &c bodo vele-
sile vztrajale pri MENU, tedaj
SO kritiki z Deweyjem vred v
pravem. TAX mir DO lie premir-
je, kakor zadnjie.
Repubiikanska stranka, XII
kandidira Deweyja "a predsed-
nika Zed. draw, prav gotovo
nina nobene alternative proti
slabemu nacrtu demokratske
stranke. Kajti ODE sta "a start
red, "a stare krivice, "a impe-
rializem, XII ga ODE tajita, in "a
to sta ODE "a nadaljevanje obo-
rozevanja, "a move baze in vse
sorte take stvari, XII neizogibno
vodijo vojno. Toda kaj pa mai
cd kapitalisticnih strank dru-
gega pricakujemo? Mar so Sc
daj kaj drugacne, kakor pa so
bile leta 1914, in 1918 ter 1920
in p~ozneje?
Nnmri nndnio M
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-23

AkO vaim Je narOGninA p0takxaA
prosimo, obnovitc 10 cimprejl
The Valley settler., 1944-01-21
Box 4 100, Single Copy 10 z.
COOP MEMBERS, FIELD DAY.

GO~OG. MLM OLJ>
 Next Tuesday afternoon at 200 0 clock Matanuska Valley will gather, to hear rep their Directors and the business trans c Cooperative Assoc1 ati on, whi ch handles IT Mat tanuska Valley section. The members of be proud of the development of the Coope And while mistakes have been made @ 1t has been a successful undertaking, but that is worth while, usually requires wor down, crying Is not helpful, just get up time try tc remove the obstacle that tr1 for those who follow.
 Financial reports will be given at thi just how we'll Management has been, c the past year that coulo, or could not ha have the priv11eege of asking questions wi Il knov. what the members are thinking or expect in the coming year.
 Four Dtrectors will be elected end the be changed by these four men, as soon as The Chief of the Farm Credit Aemtstratic ( Servi ce Divisio on, in a report an Cs-op, g nate re.etion in management an6 states partt pate in their Co-op's menag eme nt , ] Elect and remove directors of the os 2 Adopt ane amend bylaws.
 5 Increase or decrease the cepit liz a t circums tences; and a6opt marketing contr arrangements between the members and the Require off icers, directors and other under whi ch the association was set up a ion, bylaws and marketing contracts. 5 Ho16 directors and off cers who fei ] losses aused members by fei1hre.
 Examine the associate ons books of re to reas enable restri et1 ons.
 Members both own and control the ass oe the xtenttha they market their commcd 1 through it. It is to their interest ts g capable and efficiently as it is pos sabl manaa cement ie exercised through their re Directors. Thus 1t Is to their aevantaee ouehly qualified individuals, as direct CT
 We feel sure that the members af pyr suggest ons and that the Ecnne13 9RA&h@ this meeting a progressive, cons tructive
The Waterbury Democrat., 1944-08-16
HEAT INDIRECTLY
 CAUSE OF DEATH
Leon HudObenkO, Steam. filter, ElectrOcuted While
 at Work l; Rites Saturday

Leon ". Hudobenko. 27. Of 4s Winchester avenue. a steamfitteT employed by M. J. Daly & Sons. was fatally injured while working with an electric drill at Grillos green- house in the Marion section Of Soutihngton yesterday afternoon.
 pr. William T. Nagel. Southipg' ton medical examiner, said death was caused by heat. humidity and electricity. and notified Coroner Prank Healy Of Hartford. who will conduct an inquest.
 Mir. Hudobenko died at Bradley Memorial hospital at 5:30 ?. m. af- ter fellow workers and a Southins- ton emergency squad worked for four hours with an inhalator in an effort to revive him.
 Born in sheldon. May !. 1911 he was the son Of Wagsil and Nancy fPresopskyD Hudohenko Besides his parents he is survived by his Effe, Mildred ldrahamD Hudobenko, Q tgo-months old daughter, Carol May: six brothers. Cpl Alexander in France; Sgt. Antip in New Guinea. Pvt. Nicholas, in Corsica, stephen. s I-c. N. S. Navy, in cal- edonia; Walter, q civilian enlploye of the Navy at Pearl Harbor, and Martin Hudobenko Of Waterbury; three sisters. Pvt. Mrs. Olga Peck. WAC. of Tacoma. Wash; Mrs, Hope Moneta and Miss Mary Hudo- benko. both of this city.
 MT, Hudobepko was a member Of St. MaFy's Russian Greek OrthoToy church and a member of the Steam filters Union 4. P. of L.
 The funeral will be held Friday morning ct e;i5 from the Alderson funeral home, 70 Central avenue, to St. MaTy's Russian Greek Or. Lllodoy church at 800, Burial will be ln St. MaTy's Russian Greek Or. tllodoy cemetery. Friends may call at the funeral home this evening from [ to Q and tomorrow from 3 to $ and to Q ?. m.
The Waterbury Democrat., 1944-08-16
CHAIRMAN NAMED
 ON HARVEST SHOW

Comimttee heads for the second annual Victory Harvest Show. scheduled for September i4 and IS. were selected at a meeting last night at the Elton. The group voted to reduce the admission price to 2S cents.
 The committee chairmen are as follows: program. Andrew Bell; judges, Clarence Bartlett: finance. Aible Booth, garden sale booth, Mrs. Louis BFandely: canning in' formation booth. Miss Margaret Chagnot and Mrs. George Musser; showing Of films on gardening, nutrition. and canning. Roy Walch and DT. John c. Walker.
The Waterbury Democrat., 1944-08-16
ARMAND HEDERT. SEEING ACTION
Union Street Corporal Rides Queen of Hearts"
 on Western Front

A Ninth Force Bomber Base. Eto. A Waterbury. Conn, corporal is armorer for the Ninth Air Force Marauder "oueen o Hearts" which has struck at Nazi military install. lations and Is now working in close support Of advancing ground forces on the westre nfront.
 The armorer is Corporal Armand L. Hebert. son of Mir. and Mrs. Leon Hebert Of 2 Union street, Water bury. lie is a member of a ground crew with the Silver Streaks Ma rauder group which is commanded by Colonel Reginald Vance Of San Antonio, Texas. The Queen O Hearts" piioted by First Lieuten. ant John IT. Robinson. i74 East coffey street. uniontown. Pa. has completed g combat missions over France. Holland and Belgium, bonb- ing airdromes. railroads. flying bomb launching sites and other Nazi targets.
 Cpl. Hebert. in charge of the bomber,s armament. is responsible for the bomber's fatal knockout punch. The plane flew in the his- toric D-Day mission which the Sil- yer Streaks spearheaded a few min. utes before the initial landings by grounds forces.
 Formerly employed by the Ameri- Brass CO. he attended Lowell. Mass. schools and entered the army at Fort Devens. Mass. an May. le42. He studied aviation armament at Buckley Field, Denver. Colo. A younger brother. Lieut.. Leo Hebert. is a Mustang pilot in the states.