Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-07-21
JOSEPH C. GREW.

Joseph C. Grew, nekdejsf vel
vyslanec v Japonsku, ie iednfm
2 nasich nejvyznacnejsich di-
plomatd a nejdistinguovanej-
SIGH obcanG. Jeh okniha, lfcfci
dvanact let pobytu v zemi wy
chazejicfho slunce, vysla prave
tiskem.
Kdyz roku 1892 nabfdl pre-
sident Hoover Grewovi mfsto
velvyslance v Japonsku, zasta-
val Grew tentyz Trad v Turec-
ku, kde "a predchozfch pet let
uzavfel pro Spojen6 Staty W.
hodne pTatelstvi S tehdejsfm
presidentem Mustafou Kema-
lem a kde tez s tureckou VIA
dou nemene vyhodne smlouvy
obchodnl a navigacnf. Hove
rova nabfdka nesetkala Sc Sc
strany Grewa S velkym nadse-
MIN, i kdyz Sc Grew ma konec
pfece jen rozhodl il pfijati, a
to proto, re uz tehdy pTedvi-
dial pfichod dine, kdy = jak Sc
sam vyjadTil - "budeme snad
V postaveni rozhodovati O otaz-
ce miru nebo valky mezi Japon
skem a Spojenymi Staty.'
Grew je d~iplomatem z povo-
lanl. Kdyz V jinosskych letech
c~estoval pc Malajskem poloo-
strove a pc Indii, rozstonal Sc
malarif, ktera mu zanechala
smutnou pamatku = vadny
sluch. V dobe zotavovanf z teh-
dejs1 nemoci podafilo Sc ameri-
ckemu konsulovi presvedciti
no, re diplomaticka sluzba bu-
de pro neho vyhodnejsf neil
bankovnictv1, kterym sc zaby-
val jeho otec. Nejprve Sc Grew
stall konsularnim 1rednfkem v
Kahyfe. President Theodore
Roosevelt povysil no ma konsu-
Iowa zastupce v temze meste.
Pozdeji stall Sc tTetim sekreta-
rem, nejdffve ma vyslanectvf v
Mexico City, pozdeji v Petro-
hrade.
Nasledovala mista v Berline
a We Vfdni. Roku 1912 vratil
Sc do Berlfna ,kde Sc zdrzel je-
Ste diva roxy pc vypuknutf sve-
tove valky. Pc pTerusenf diplo-
matickeho styku S Nemeckem
stall Sc Grew charge d-affairs a
radon velvyslanectvf We Vidni.
Tam zGstal tax dlouho, az sc
take Rakousko pripojilo k ne
pfatelum Spojenych StatG.
Rok 1918 zastihl no We Wash
ingtone ma mfste sefa oddeleni
pro veci zapadoevropske v de-
partmentu statu. Ma sklonku
valky slouzil We Francii v tired
nj funkci, ktera mu davala slo-
vo We vyjednavan1ch pred uza-
vTenfm miru. Hned ma to sc
stall generalnim sekretafem ko-
mise pro primerf a vyjednava-
nj miru. Nasledujfc1ho roku
byl americkym sekretarem me
zinarodnlho sekretariatu pre-
mlrovou konferenci.
Pc skoncenl zvlastnfho posla.
nj v Dansku a We SvycarskU
stall Sc Grew americkym zastur
Gem ma konferenci, ma nfz Sc r
1922 jednalo O vecech Blizke.
no vychodu. Jeho zakroken
podafilo Sc pry tehdy zabranit.
vypuknutf valky mezi Turec-
KEN a Reckon. Nasleduj1ciho
roku uzavfel smlouvu s Turec-
KEN, nacez Sc stall neoficieln1m
zastupcem americkym, spolu-
pracuj1cim S komis1 Ligy marc
d1 pro dozor mad obchodem sc
zbranemi.
Roku 1924 vratil Sc Grew dc
Washingtonu, abyse tam sta
podsekretarem statu. Kongres
ash stejnym casem schvalil Ro-
gersdv zakon, jfmz Sc diploma
ticka sluzba odstranovala z
rance politiky. Grew zaujal
mfsto administrators programu
a precisely zkusebn1 komise.
Vyborny vysledek jeho cinnos-
tt vyslouzil mu nazev "Otce "a
hranicnf sluzby''. Roku 1927
byl jmenovan velvyslancem v
Turecku.
Grew studoval ma prfpravce
v Massachusetts, a ma Harvard
ske universite, z n1z vysel diva
roxy pred presidentem Roose-
veltem, roku 1902.
Jeho manzelka je vnuckou
commanders Perryho, jehoz va
leGn6 lodi OtevTalv nTnd dnVa-