Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-28
nejcasovejsfm pf1kazem move

no SVeCa.
Trvalo dlouho, nez Sc svet
dopracoval k tomuto doplnenf
pojmu a pozadavku lidske svo-
body. A pTece jsme vsichni CT
till, re nejvetsi slabina lidskych
svobod tkvf prave v okovech
b1dy. w v1dce velke meStan-
ske revoluce Marrat napsal v
dopisu ne vets1mu Tecniku kon-
ce osmnacteho stoletf, Camillu
Desmoulinsovi v roce 1890:
eco je platna politicka svobo-
da tenn, kteff nemajf chleba?"
Devatenacte stoleti usilovne
hledalo a nalezalo novy obsah
lidske svobody, jednak protoze
pGvodni a zakladnf lidske po-
zadavky svobody byly vice me-
ne naplneny a vetsinou uzako-
neny, jednak protoze nova hos
podafska situace, zpr1myslne-
nj a wrist delnicke trfdy 81 to
vynucovaly. Bylo treba nalez-
ii novou definici svobody. Jiz
Abraham Lincoln 81 posteskl v
Baltimore roku 1864: "Svet
nikdy dosud neslysel dobrou
definici slova svoboda."
Ale svoboda byla tehdy liz
konecne spjata s pojmem hos
podarske nezavislosti. Erie
drich Engels, rozebfraje filoso-
ficky pojem svobody, pfse We
sve pronikave knize Antidueh-
ring takto: "Hegel prvni spra-
vne vystihl vztah mezi svobo-
dou a potrebou -. Svoboda ne
tkv1 We vysnene nezavislosti ma
prfrodnfch zakonech, ale v po-
znanf techto zakon1 a v tim
dane moznosti soustavne je
podr1diti urcitym c1lGm. Svo-
boda vile je tedy pouze schop-
most ciniti rozhodnut1 ma "a
klade praveho poznan1 skutec-
nosti -. Svoboda tedy spoc1va
v ovladani sebe sauna a vnejs1
prfrody, zalozenem ma pozna-
nj pTirozenych potreb. Je tedy
nutne vysledkem historickeho
vyvoje." Vyvoj lidske svobo-
dy Cd objevu 81 vynalezu ohne
dospel tedy az sem. K prime
zavislosti lidskych svobod a pc.
treb. Do slovnfku lidstva vstu-
puje synonym pojmu BOZ "a
svobodu = BOZ "a chleba. Svo-
boda politicka jiz nestac1. Ro-
ku 1917 pfse Vladimir Iljic Lee
min: "zadna politicka svoboda
nenf dost velika, ably nasytila
hladovej1cf masy."
Nebot svoboda, ia vetsf dnes-
nj svoboda, jej1z tvaT Sc pocfna
vynofovat jasneji z mlzin va
lecnych zmatkG, stava Sc skut-
KEN, kdy kazdy Dude davat
Poole svych schopnosti kazde-
mu poole jeho potTeb. To je
prosta zakladnf poucka, KITE
rou volky nevolky pTijfma
svet jake resent problemu hos
podafskeho osvobozeni sveta.
Cteme-li usnesenl UNRRY ma
poradach v Atlantic City, IDA sc
nam, re toto resent je pTijato
"a zaklad aspon prozatimnfho
u%spofadanf povalecnych pome-
ri. Ale kde jsme cetli tuto
strucnou hospodarskou pfikaz-
nou poucku poprve? V knize
Nemecka ideologie cd Karla
Marxe. MGzeme rici, re cd de-
vatenacteho stolet1 Sc tvorila
jasna formulace noveho poll
mani svobody = osvobozeni
Cd nedostatku.
Pozadavek teto svobody je
vznesen, jejf uvedeni We sku-
tex je vsak teprve ukolem toho
to pokoleni lidstva. Je to mas
duh padlym teto valky. "a
lei ma dobre Will lidi a ma hlu-
bokem poznanf potreb lidstva,
abychom tuto svobodu zajistili
svetu trvale. Velky americky
statn1k Henry D. Wallace
predvfda, re osvobozenfm lid
stva Cd nedostatku Dude nasto-
len vek prosteho cloveka. A
vSak nastolenl idealn1ho stavu
lidstva, del1cfho Sc spravedlive
o vyrobnl prameny a vysledky
zavisf ma jedne z hlavnfch pod
mfnek budoucfho m1ru. Ma O.
svobozen1 lidstva cd strachu
pred nasilnickym ne~prftelem.
A zde dorGsta pojem novo-
dobe svobody v Rooseveltovych
ctyfech svobodach nejvyssfho
doplnen1. Freedom from fear
nen1 a nemGze byt pravdou, pc
k11d nnhudn rOzdrcnna zIouo1-