davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13

ii. Dabome, sastavni dalevi nisgo-
viii Kongresa grup!sani..u shla-
du sa tim Ginjenicama. Ali barem
ne pre- Stuttgartskog Kongresa nj
je bila grupa ljudi, ciji srVi eiij
jeste ponovna uspostava naeional-
nosti kao Zionski Socialist iii So
ciialisticki-Zionisti, bila .spri1nata
da ina pravo na mesto ma Inter
nacionalnim Kongresirla Secija-
lizma. Po samoj prirodi Sseijaiis-
tickog-Zionizn1a, Socijaljzam ME
govom progranu ne moze bit,
stvar "a koju treba nastojati sa-
da; po samoj prirodi hjefovog
programa, jedina stYar "a >hoju
Zionisticki-Socijalizan1 ga nisgo-
We osnovel moze mora na9in ia
ii svoje sadaSnje eneraije jeste
ponovna uspostava jedne -nacio-
nalnosti. Nepotrebno je sesmenu-
ii da Sc to ne noze post5ti hez
kooperacije HASA"
l opet, "a vren1e sada .ie- tako-
zvano Armensko pita nje bio na
povrsini. sa obicnin rezufatiIna
stvaranja podela i spxs6avaAia
napora Marksistickog Soei,ist,zna,
De Leon je pisao:
"Armenska, nista n7afje aego
ma koja druga naroGDest, ke;a
Sc organiZuje u drugip z.na]ja-
ma, na svojim sopstvenin magic
nalistitkim linijanaa sa ellie N
eventualnog ujedinjee1ja "a s7eje 500.
stvene narodnosti kod huge, iii u
nekoj kuci koja Sc jos ina TIA -ga-
die, nije SocijalistiGka, bajmanja
cd svega Marksisti<ka. Marksi-
zam odbacuje teoriju da -ier teye;:
skolJka koia je vezana "a svoi
rodni kamen.'
Izrazavajuci takve seatinente,
De Leon je potvrdio, re saEno in-
ternacionalnost Socijalist<kop
radnickog pokreta, veG i -vej sop
stveni nekompromitujuSi -Mafhsis-
ticki iii Proleterski IrtesAaeisna-
liam.
(Nasravice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
SOCIJALIZAM JEDINA NADIA

taravati postojeci poreeGf izBe-
cinju sve wise misliti sebi irsve-
joi budutnosti. Ovo je desar zaak
"a naSu stvar - "a nase saeiu.
Ovakvim radnicima treba. eeaae-
ci. treba i'm objasniti j peniti In
ukratko, treba II Socijafssietonl
prosvetom prosvetiti. To je- zaaa..
tax naseg pohreta, jer u evej zem-
III nenla nijedne organizaeile iii
grupe ljudi, koii inaju -za .eilj
da Sc radniSka klasa ~as8obetti.
Sve su one "a odrzanje -kapitaliz-
ma, sto znaGi "a produzsaje ma
iannog ropstva. Sve So eae, kad
je pitanje Socijalizn'a iii aapita-
lima, kao iedan ujedinjene "a ka-
pitalizam. Samo je Soeijalstieka
Radnieka Partija protiv kaAitahz-
ma "a Socijalizam. Min ie- aae-
go. mas je fbrojno) nafo,: ali chi
predstavljaju proslost nazaa-
most - mi predstavl jasas buslue-
most - progres. Oni eiieavaH
ropstvo, nasilje i nepfasfan; Mi
olicavamo slobodu, prasstpsst i
iednakopravnost. U celei istssi3i
drustva, ma kraju krajeva, s}sbo-
da pravi6nost je psbsd5tyala
ropstvo nepravdu, te ss,Eelz<1a-
MEM mozemo ocekivati TIA &c, u
konaGnom okrsaju, tako biti j N
buduce.
Ma nasoj strani treba iMati se-
licne energije, wolfe, izsaezsjivseti
j odlucnosti, a treba ..tazsEati' j
revolucionarnim "semensas Ease
jati". Jer bez takvog raAa shs6aaaO
imati sta "znjeti''.
Ne treba da Sc plasinas~sts ,ssso
danas malobrojni, jer sitaasija
sc razvija u takvem pfassu,-.aa u
(Nastavak ma A. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13

wise 'nize' rase, medju proleta~
rijatom. To je posao kapitalizma
da potpiruje vatru takvih sentime-
nata kao dec njegovcg plana da dr.
Ii proletarijat podeljen.'
Ma cast je characterization
Kongresu u Amsterdam da ie ia
prljava kleveta internacionalnom
proletarijatu bila tako primljena,
da su je njeni podupiraci napres-
10 povukli.
Takozvani rasni problem jeste
popratno pitanje internacionaliz-
ma. U njegovoi osudi te zle stvari,
rasne predrasude rasne diskrimi-
nacije, De Leon je bio nemilosrdan
j nepopustljiv. Jos 1899. godine, on
je pisao takozvanom "CrnaGkom
Pitanju":
"Pitanje nije da Ii je Crnac nj
Ia rasa, iii ne; pitanje ie da Ii
Crnac ina da bude smatran kao
stoka, davajuti mu samo toliko
kcliko je potrebno da Sc odrzi u
zivotu j da proizvadja "a gospoda-
ra, iii, da Ii &c on imati, drzati i
uzivati sve sto proizvede i ne biti
Okraden cd strane ikoga. 'CRNAc-
KO PITANJE' NE POSTOJI Nj
STA WISE NEGO sTO POSTOJI
POLNO PITANJE.' POSTOJI SA-
MO RADNIcKO Ill DRUsTEcNO
PITANJE.'
A devet c.1ina docniie, on je
pisao
pod Socijalizmcm Crnac &c "a
uzimati mesto ravno mestu Belog,
zutog iii Smedjeg toveka. Svaki
koJl Dude radio, beZ raZllke ME-
COVE boje iii we're, uzivace potpun
plod svoga rada. Prilike, fl
zicke i umne, buduci jednake "a
sve, covek &c biti arhitekt samog
sebe i bice postovan cd strane
svoje arhitekture."
Anti-semitizam pro-semitizam..
O takozvanom pitanju. anti-semi-
tizma, De Leon je bio isto tako ne
popustljiv. Njegovo delo anti
semitizmu, premda ne popularno
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
ARNOLD PETERSEN:
Nacije osudjene ma iscezavanje.

Posto su nacije pod kapitaliz-
mom,u stvari, nista drugo vec lju-
ske politiske drzave, iz toga sledi
Ola &c nacije, kao takve, toku vre-
mena isceznuti, iii barem Sc preto-
pitt integrisanu celinu gde, re-
lativno govoreci, razlike nece BIZ
ii vece nego sto su razlike medju
| ljudskim bicima. "Nacije," &c (se-
kuci preko svih vestackih zapreka
iii medja) obuhvatiti sve narode
sveta jednu veliku ljudsku fami-
liju. Razume Sc, "a De Leona nije
hilo nikakvih uzvisenih iii ponize-
nih rasa. U istinskom duhu Sociia-
listiGkog internacionalizma on je
Ipriznavao samo dve "rase," "rasu"
izrabljenih "rasu" izrabliivaca
Uniforma koju su oni nosili, iii
boja njihove koze, bile su "a ME
ga stvari bez znacaja.
U sasma drukcijem smislu mo-
glo bi Sc takodjer reci da je kapi-
talisticka klasa manifestovala ne
pristrasnost rasama narodnosti-
made Leonovo odbacivanje nacio-
nalistickog fetisa njegcvo odbi-
jamie da povuce liniju boje, bilo
je, razume Sc, podstreknuto obzir-
ON internacionalne solidarnosti
fadniGke klase. dok je drzanie ka-
pitalisticke klase bilo odluceno
obzirom internacionalne solidar-
nosti kapitalisticke klase - nil
hov internacionalizam bio ie je-
ste cinitki sebican nadahnut je-
dino sa izgledima profita moci.
De Leon je slikovito opisao to dr.
zanie sledecim recima:
"Kapitalistieka klasa ne zna "a nj
jednu zemlju niti rasu, svaki
Bog jog je povoljan, ako tai Bog
odobrava izrabljivanje radnika.
Uprkos svih izglednih prepirki, po-
nekada cak ratova, medju NINA,
kapitalisticka klasa jeste interna
cionalna, podrzava ujedinjeni
front protiv radni6ke klase. zbog
tcga vrlog razloga, kapitalistieka
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
Nastavak sa l. strane

min odnosa. Iskustvo mas uci da
su ekonomski zakoni neumitni,
njihova neumitnost vazi "a sa-
mog Predsednika. Ali, svesno iii
nesvesno, preporuka da sc usvoii
zakon cenama hrane, moze doci
same od uverenja da &c radnici
biti ponizeni do niva industrijskih
kmetova.
cetvrta tacka trazi ponovno u
svaJanje zakona stabilizaciji.
Predsednik kaze da ako Sc takav
zakon ponovno ne uspostavi da do
leta, mozemo ocekivati haos II ce-
mama. To je sestra trecoj taeci.
To je zahtev "a masineriju, po-
mocu koje da Sc upravlja sa sis
temom totalnog ropstva; to nije,
kao sto Predsednik implikaciji
pokusa da mas uveri svom ra-
dijskom gcvoru, cena koju boga-
tssi moraju platiti "a mas prista-
max "narodnoj sluzbi".
Poslednja tacka trazi uspostavu
vee spomenutog zakona "narod-
noj sluzbi". Predsednik izricitc
kaze da bi takav zakon "sprecio
straikove". Ne menia stvar da je
on dodao da bi to bilo "dok traje
rat, cinjenica je da ono ste hi
takav zakon mogao postici "dok
traje rat. On bi mogao postici ma
kon rata, pre- narednog rata.
Drugim recima, sprecavanje straj-
kova igra glavnu ulogu IL gene
ralnom planu fasizacije amerie-
kin radnika. Nikada ne smemo "a
boraviti da glavni razlog zbog ko-
ga Sd ugledni Amerikanci (pluto-
kraft njihovi agenti) hvalili i
slavili Mussoliniia, bic ie fasistic-
ka sposobnost da spreee strajko-
We.
Odmah nakon preporuke da Sc
nsvoji National Service Act, Pred
sednik u svom radio govoru rece:
9TH pet mera u zajednici bi sa-
pravednu nepristrasnu
celinu. ia ne bi preporucio usva-
jamie zakona narodnoi sluzbi,
ako Sc ostali zakoni ne usvoje da
drze Gene zivotnih namirnica do
lie, da pravedno raspodele. teret
poreza, da drze liniju stabilizaci-
je da sprece prekomerne profi-
te." Imajuci vidn nasa obiasnje-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
Nastavak sa 1. strane

BONE da Sc vredno "a MEGA zala-
gait. Ali "a takav poredak danas-
ME zvanicno druStvo-ka pitalistic-
ko drustvo nece da Sc bori, ier
MENU to nije interesu, posto
kapitalisticka klasa danas, bez
ikakva korisna rada, zivi u izobi-
lju raskosu. Ia niu nije potre-
ban Scciializam, jer pod Socijaliz-
MON, morali bi oni (danaSnji
kapitalisti njihovi lakeii) da ma
posten naein zasluze svoi "nasus-
nj HEB. Ali ako nije interesu
kapitalisticke klase da rade "a os-
tvaranje takvog poretka, jeste u
interesu radnika, jer radnici su ii,
koii danas bivaju ubijani, unaka-
zivani i mrcvareni: oni su ii koji
nose iaram eksploatacije, proiz-
vadjajuci svo drustveno bogats-
two, a "a to, kac svoju "nagradu", !,
primaiu najamnicu i zive mizer-
MIN zivotom. Ear, kao takvim, nil
ma nije u interesu da Sc rese ka-
pitaliZma takvog zivota, pa da
zive sretnim, slobodnim izobilj-
rim zivotom? Jos kako da ieste.
No zlo je tome, sto radnici
jos nisu tako pojmili razumell
svoju ulogu u drustvu. JOS mno-
gi cd njih veruju, a veruju zato.
sto su tako umno odgajani, da bez
kapitalizma ne bi bilo zivcta "a
njih. Oni ne vide moguenost da
Sc moze ostvariti Socijalizam, sto
znaSi, da oni ne poznaju sami Sc
be svoju varalacku moe. Ali TAX
viii radnika danas je mamie nego
JUICE; JUICE njih je mamie bilo
nego prekojuee; a sutra &c in biti
JOS mamie nego danas. A ovo sve
znaci da Sc radnici poeinju razo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13

izraz vrle duse demokratije. Ia
kvo rezonovanje moglo bi odvesti
i ovakvom zakljutku: Ako je ma
cisticka militarna konskripcija de-
mokratska, tada ie nacisticka
konskripcija radnika demoratska.
A to je kontradikcija koia je otis
la krajnu apsurdnost.
Erhovni Sud ie wise puta odlu-
clio da je prisilna sluzba "a pri-
vatnog gospodara nista drugo We:
rcpstvo. Cinjenica je da vojnik
sluzi drzavi koja, barem IL teoriii,
predstavlja sam narod. Ali prisi-
liti radnika da radi "a odredjenog
eospodara, enact uspostaviti iste
zivotne uslove koji su pcstojali "a
liude zene crne koze pre- Gra-
dianskog Rata Il America: to zna-
ci uspostaviti uslove koje Trina
esti Dodatak Ustavu Sjedinjenih
Drzava zabraniuie. Svemu tome
ciliaiu podupiraci zakona "narod-
re sluzbe." ! Predsednik Sjedi-
nienih Drzava, koji ie polozio "a
kletvu da &c "Guvati, stititi bra
niti Ustav Sjedinienih Drzava,'
svesno iii nesveslo, to podupire.
Nj ne dvojimo da ie Predsed-
nix ta.an vezi sa pobedom mad
nacistima. Ali cd kakve je vred-
nesti poraz Hitlera i drugih vlada-
iucih bandita, ako cena te pobe-
de ieste gubitak poslednje slobo-
de "a ogromnu vecinu stanovnika?
"Cuvajte Sc predaje vasih slo-
boda," rekli sn1o mi proslog ok
tobra, "bez njih radnicka borba "a
potpuno oslobodienje cd izrablji-
yania b;la bi neizmerno tea, ako
ne beznadezna. One (slobode) su
instrumental "a rostigauee potpu-
ne slobode SocijaliZma made
Govecanstva.'
Zatc, ma sta da smo do sada IL
cinili sa svrhom de porazimo po-
kusai reakcije da nam nametne
potpuno ropstvo, sada moramo u
dvostruciti nase napofe protiv
naiezde domace fasistieke azdaie.
Zasucimo nase rukave. Progovorl-
me nekoliko reel sa svojim drugo-
vima radnicima. Obiasnimo i'm
e nameravanu uspostavu totalnog
ropstva. Stavimo i'm u ruke nesro
nase literature. Urgirajmo iii da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
Roosevelt "a kOnSkripCiiu

MIA Predsednikcvih .popratnih Ia
caka, lako ie razumeti da ie tao
ka o konskriptovaniu radnika
giavna i centralna. Niti Sc treba
cuditi da ie Predsednik izriaito
naveo da bi takav zakon "spre9io
strajkove". Sve Sc to slaze. Kada
Je prosle godine Predsednik odbio
da potpise Smith-Connally zakon
protiv stra jkova, (koji je docnije
postao zakon bez njegcvog potpi-
sa) on je vrlo jasno rekao da on
odbija syoj potpis zbog toga sto
zakon nije dovoljno snazan "a ma
menlene svrhe. Well, izgleda da
je Predsednik zadovoljan da bi
zakcn "a "narodnu sluzba" popu-
nio tn prazninu.
Stvar Sc ne menja time sto
Predsednik nije II svoioj prepo-
ruci imenovao Austin -Wadsworth-
ov bill. Da je Predsednikcva pre-
/ poruka "a stvarno takav bill, to
; svedoei iziava samog Senatora
Austina, koji nakon Predsedniko-
vog gcvora rece: "Ja ne verujem
da Sc on Predsednik1 mogao Jas
nije izraziti II prilog ovog Aus
tin n-Wadsworth-ovog1 bila, pa eak
da ga je imenovac." Drugim resi-
ma, to znaci da je Predsednik
preuzeo vodjstvo u Rampant "a
proturivanje zakona koii Sc We:
nekoliko meseci (kao prciehat)
nalazi pred Kongres ON, zakona
aoji &c, Cake, kada bude usvoien)
preneti ma americko zemliiste
nametnuti americkim radnicima
sustinu nacizma, protiv kcga A
merika toboze ratuje.
Razume Sc, podupiTaci totalnog
ropstva nazivaju to demokratiiom.
Sam Predsednik, svome radij-
sko govoru, rece: "Moje ie uvere-
ME da ce amerieki narod veselo
docekati ovu meru da Sc dobije
rat, koja Sc bazira ma vecito pra-
vednom principu da ono Ste je
pravedno "a jednog. pravedno je
ga sve'." S time Sc hoce da kaze
da posto sc smatra da je konskrip-
tovanje Iudi "a mil;tarnu sluzbu
demokratski Gin. stoga mora biti
demokratski i konskriptovanje lju-
di "a industrju. Ma prvom mestu,
tc je lukavi pokusaj da Sc proturi
sar1u militarnu konskripciju kao
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
De Leon - neprijateli
rasijalizma.

De Leonovo nepopustljivo dr.
zanje po pitanju neogranicene j.
migracije, ma primer. bilo je iedno
cd velikih praktitnih manifestaciia
njegovog internacionalizma, njego-
vog shvacanja prakse interna-
cionalne solidarnosti radnitke kla-
Sc. On sc borio pc tom pitanju
sa politicarima sovinistima Soci-
jalistitke partije, sve do gorkog
kraja. Ma amsterdamskom Kongre-
su 1904. godine, podnesena ie BIZ
Va zloglasna rezolucija protiv imi-
gracije koja je, medju ostalim, no.
sila potpise espistitkog advokata
korporacija, pokojnog Morris Hill
quit-a i Algernon Lee-a (koii Sc
sada siri skoro svetinjskoj sla-
vi kao jedan od istaknutih Roose-
veltovih-novodilaskih Sociialdemo-
krata). Ia krajno reakcicnarna re-
zolucija zigosala je ogroman broi
radnika sveta kao "nize" j "na-
zadne rase, imenujuti te toboznje
nazadne i nize rase kao "Kineze,'
Crnce, It'd" To ii tako dalje" kru-
nisalo je sramotu. Kao sto je De
Leon, srdito ljutit, pisao: "Gde ie
linija koja deli 'nize' cd 'visih' ra-
sa? Koji ozbiljan covek, ako je So
cijalista, kof Socijalista, ako ie
ozbiljan covek, bi Sc mogao upus-
titi Il it'd u takvim ozbiljnim stva-
rima. Rodjenom ameriekom prole-
tarijatu [produzi De Leonl, Irac ie
bio ucinjen da izgleda kao Mia
rasa; Ircima, Nemac; Nemcima,
ltalijanac; Italijanu - sve tako
hzduz linije do Svedjana, Poljaka,
Jevreja, Armenaca, Japanaca. sve
do kraja linije. Socijalizam grmio
je De Leon ne poznaje takve u
vredne j zlcbne oznake kao sto su
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13

tretiranje tog predmeta, sluzi kao
luxor onima koji njeguju osobito
prezirnu predrasudu koja Sc ne
spretno naziva anti-semitizam. U
tom pogledu on je u potpunoj sa-
glasnosti sa pogledima koie ie
Friedrich Engels izrazio Il pismu
jednom nepoznatom dopisniku,
pismo je datirano 19. aprila 1890.
gcdine:
"Anti-semitizam Tpisao je En-
gels nije nista drugo vet reakci-
ia srednjevekovnog, trulog della
drustva, protiv modernog drustya,
koie sc Il bitnosti sastoii cd najan1-
nih radnika kapitalista: pod ma
skom izglednog Socijalizma, ono
samo sluzi reakcionarnim svrha-
ma | kako je to istina o zloglas-
MIN nacistickim faSistitkim re-
zimima, njihovim prezrenin
saveZnicima svuda! -. Anti
semitizam falsifikuje opste stanje
stvari. -. Mi dugujemo mnogo
Jevrejima. Da ne spomenemo
Heinie-a Boerne-a, Marks je bio
cd najcistije jevrejske krvi; La
Sale je bio Jevrejin. ljudi Gi-
Jim Sc prijateljstvom ia ponosinl,
svi su Jevreji.'
Z drugu ruku De Leon je osu-
djivao "pro-semitizar' sa skoro
istim naglaskom, narcotic pro
semitizam", koji bi stavio Jevre-
je ma stranu kao odabrani narod,
propagandiste i sarlatane koji "a
vode j zabunjuju proletere "jevrej-
ske krvi,' da upotrebinlo Engel-
sovu frazu. U njegovom govoru o
"Jedinstvu" (rasprayljaju6i proti-
predstavnistva takozvanih "Zionis-
tickih Socialist" ma Internacio-
nalnom kongresu), De Leon rece:
"Socijalizam je u bitnosti inter
naciOnalan. Nativizam domorod-
stvo] iii nativisticki cilieyi jesu
odurni Socijalistickom miSlieniu.
Socijalizam, buduci bitno prak.;-
can, priZnaje materijalnu cinjeni-
Gu postoje6ih rasa nacionalros-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
''Socijalizam je u bitnosti inter-

pisu svojim kongresmanima Sc
natorima {svakako, to moramo
sami ciniti), neka in opomenu da
svaka potpora, ma kojoj meri, BIZ
10 pod kojim izgovorom, koja bi
omogueila usvajanje zakcna total
no9 ropstva, zna6i potpora "a IL
nistenie Ustava koga su sc zakle-
Ii braniti.
Razume sc, premda time mo-
zen1o spreciti, barem "a sada, u
vadjanje tog ropskog zakona, to
nece cdstraniti uslove il kojih Sc
plutokratska potreba "a tai zakon
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13

Daniel De Leon: Internacionalista

klasa lnteresuJe Sc Sd svrhom da
drzi radnike mediusobno podeljene.
Zbog toga ona podstrekaya rasne i
ieligijozne protivnosti koje dolaze
IL proslosti."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13

pojavila. Ali, svakako, pssaziti
tai pokusaj reakcije, znasi -da ee-
mo produziti vreme kenae aa er-
ganizujemo svoje snage ma Deii-
tickom ekonomskem pelM "a o.
baranje kapitalizma "a aspes-
tavu Socijalizma. Ma kra u,-A1aie-
va, to nam je jedina saransija,
he samo protiv totalnog repstya,
vec protiv ropstva swim niege-
vim fornama; TO nam ie- ,jedina
garancija da cemo biti sfebaflni
proizvadjaci Il slebodncj zajedni-
ci slobodnih bica.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-13
Pitanja i odgovori
SIP ella mirnoj revoluciji ali ipak xagovara silu
xar sila, u impliktaciii, ne xnati nasilie?

8Lp. ella mirn0j revolucljl, ali ipak zag0vara slu
xar sila, imphktacin ne xnafi nasile?
Pogresno e mislit samo terminma mitarne. moti
iii sposobnost proizvadane efeka da Sc
usov Kapitalsta kasa vadauce kase ese
kaptaiste svojne unist ill., kao bea vec kao
lapa radnicka asa ina dovono fizieke moei
snage voj poticki mandat "Sa je Karl
veko delu "Kapiau" ste babca svakog aros
koje svooj uub novo Onda dodao: "Ona e
sama po sebi ekonomska moe"
Termn ekonomsko ma proizvodnu aspodeu
nor bogatstva IT, materalnih ekonomka sla
upotreba organizova kontroe mad
proizvodne rudnke radio
sisteme komunikacie it'd. Kao De Leon
'fzcka sia koju pozva [Sociasek revolutionary
utelovljena je ekonomskoj organzac eemenat s
sastoi marne iii organzace nas
ill., STRUKTURE ekonomske organzac strukure akve
prrode odba nasje potv raba nasil
upotrebu naja svoe nepoebnm iii barem
sporednm iii samo uzgrednm.
Takva crganaca e socaisticka Industriana
Juna kou zagovaa Socaseka Radnka Para Sa konsoido
vanem ekononske moci radnika po nduanm nama Socja
Industjalna Jun organzue radnike fzko uzmane
proizvodnju drz da opere tako spreava
juci anarhju To predava vrhovnu l sledveno
d kapitastma usove So
castieke organizacje.
Da Ii Sc s. L. p protivi nelegalnm metodma bo1be?
Gde apsoluzma poso protiyi neegalnlm
Pod takvm uslovma jedna alternative neegano borbi
kukavieko depotizma Ali nac d neegaln
kanizma pooje Sedinenm Dravama on
REVOLUTIONARY rekao Lenn estc
se egan metod bobe opounistick posto buroazia
so doba upotrebava takve
fexalne asepi radnke dugu
nelegani metod borbe revoucionarni To ne istna"
sedinjene Drzave nu apsouzam One demokrasa bur-
1oaska repubka ogranicenost amercke demokra H
nenica estate d mas Usa ko dozvoava dopu
avan ozaxonuje Bo zoti
apua konspraeiju neganu akivnos takvim uslovm
Ovde agiacija organzacija Socijazma b povrn
o2vorenosti belog dana.
"Ironija sorie Enges
mi 'revoucionar vrgavaci mi bolje leganm
neleganm sredvma pjavanju Partje reda
navaju, zbog
dgle"
Da Socialisticka Radnicka Partija ina agitatore
k0ji rade ma tome da stvore revoluciu?
Sociacka Radnka Partija oganzacja sasavena cd
aEaora uea organizatora trenra vakog
<lana ko stup redove agira posvecuje oganuj
ali "da stvore revoucu da adnke
luconarnu krzu putem koje drusvo ide.
stvaraju
generano usvaa Revoucija Kontra Nemako
1S48.", Marks izrazi tn mao ovim recima:
"vremena predrasude prpsue revoucije zovo
kocne agtara davno proa danasn danma svak znade
da gde god e evouconarno pozan bi neka
socana poba koa sprecavana cd pezveh insituca
da Sc zadovoji."
ALI dok revoluconarna vrena stvorena mperkm
calnm poebama nisu autcmaka Ponkada
SCI zaso reaca dodju kormo pripremauceg rada
SP rada koem pova napredne Jude da ueevuju je
ste da osgura da oae revuc ee proma vet da &c
IL ME pojavi drustvo sobode i izobija "a svakoga
CWEEKLY PEOPLE 12443)
Citajte strife "Radnicku Borbu'!
The Waterbury Democrat., 1944-07-06
Guilty Army Lieut.. Suicide

San Francisco, July 6-(UP)-Lt. Beaufort c. Swancutt, sentenced to death by an army court martial for the murder of his sweetheart, an- other girl policeman and his com- manding officer, hanged himself at Letterman General hospital today.
 Swancutt, who rose from his table at the Anza Officers Club and killed his companions four months ago to- day, was found hanging from a pipe by a bedsheet by hospital attaches this morning. He was dead. Guards had been assigned to him since he was transferred to the hospital to prevent a suicide attempt.
 Swancutt was to have been hanged formally. An army court martial found him guilty of the murders of Dorothy Evelyn Douglas, g, Lourdine Livermore, IS, Capt. Aubrey G. Ser- fling. 27, Preston. Minn., and Police Officer Arthur B. Simpson, who tried to arrest him.
 After shooting Miss Douglas and Miss Liyermore at the Officers club, Swancutt left the clubroom and went to the officers quarters where he aroused Serfling, his commanding officer. and shot him twice in the abdomen.
 Swancutt, 3l, of La Crosse, Wis, then communicated a staff car and ordered Sgt. John E. Roberts to drive him too nearb Arlington. There he shot and killed Simpson before he was shot by Policeman c. F. Cole.