RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

onda APPEL "a -. odlucnu proizvodnJu rad
nika i uprave da Sc proizvedu potrebne
stvari"
Takodjer, Lieu. Gen Brehon Sonervell
industrijalni indziner tesnom savezu sa
velikim poslovanjina. On je dao stampi listu
Cd 800 raznih kategorija snabdevstina, "a
koje Sc kaze da su tako niske u zalihi da
vojska oskudeva cak "a polovicu 'minimal-
nog zahteva'". weekly People)
nakon sto je dao tako crnu sliku po-
trebama "a material u voisci. nesto cudno Sc
desi. "Dva zvanicnika', prodlzuje weekly
People, "od War Production Board - "
Lewis Bassie Irving Kaplan = podnesose
Donald Nelsonu njihovu ostavku protestu
protiv vojnog cenzurisanja stvarnih fakata
ratne proizvodnje velikih naslaga municije
zalihama ovoj zemlji'
Odelenje je priznalo ola ina mnogo mu-
nicije~i naterijala ma stovaristina, ali izneti
to ma javnost kazu oni, moglo bi dovesti do
velikog popustanja Il proizvodnji. A najvero-
vatnije je to, ola Sc Odelenje plasi strajkova.
Jer ako radnici doznaju da materijala mu
niche ina dosta, cak wise nego sto treba,
mogli bi ii radnici, koje su kapitalsticki
apel "a "patriotizam' "ratne nuznosti", do
sada zadrzal Cd zahtevanja povisice ma,
jamnici, sad poceti strajkovati. To je jedno.
A drugo, konskripcija radnika jos nije uvede-
ma sasvim po volji kapitalista koia bi stavila
uzde ma radnike sprecila strajkove po-
visice najanlnice. koja bi cak pomogla sn
zavanje najananice JOS dale U oba slucaja,
bill bi pogodjeni interest kapitalisticke klase.
Treca stvar je verovatno i IL tonu, IA ovo
mozda zadava mnogo straha kapitalistickoj
klasi) sto americka javnost Ii opste ocekuie
popustanie swim ratnim restrikcijama cd.
tako ola recemo, prvog dana primirja. Zato,
i jeste ia nervoznost "preinacivanju' in
dustrije, "planiranju" posleratne proizvod-
ME. plate voinicima kad Sc povrate IL rata
j ne mognu odmah dobiti posla, "drustvena'
osiguranja it'd.
Nije nikakvo cudo ako Sc ustanovilo da
vec postoje suvisci ratnog materijala mu-
niche. Ear Sc americka proizvodnja ne pove
cava svake godine, svakog meseca i svakog
dana. Kapitalistidka larma o 'ratnim ne
dostatcima" uz ponnoc sposobnosti volje
aneriekih radnika, konacno je doterala do
tacks da u sredini samoa rata, j nepojn,-.
ljivog razaranja bogatstva, mano svega wise
nego sto smo stanju sa ratom razoriti
A. ako bi bilo tacno, ola zblja postoji
redostatak ratnog materijala pa Sta slim?
Tai nedostatak postoji kod svih zaracenih
naciia. Kada Sc rat vodi. ratnog materijala
nikada nije dosta, niti je ikada dosta ljudi
koji da rukuiu S tim materijalom da ginu
ma frontovima. Kao pravilo saro onaj moze
dobiti rat ko je u stanju poslati naivise ljudi
i najvise materijala u boj San1o tada, kada
ie 'neprjatelj' vec prilieno utucen iii po-
razen, pobednieke sile pocimaiu osecati da
i'm ne fall nj materijala nj liudi A oyo IL
gleda ola ie sluGaj danas kod saveznika. I
onda unlesto ola otvoreno kazu: problem ie
resen', wise nam ne fall nlaterijala', oni sil
poceI donositi najcrnju sliku "ratnim ne
dostatcima" Sta ovo sve dokazuie? Dokazuje
to da SUI drzavni zvanicnici, visoki oficiri
sami kapitalisti svi protiv radnicke klase,
! u naner da Sc odrze radnci ma radu
"a mizernu najamnicu profit kapitalista
Ga Sc jos dale uvecavaju, pa makar Sc
rat priveo kraiu.
KapitalistiGki bezobrazluk
SUsTINA REVOLUCIJE nije da &c no.