davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1944-04-23
IURNER, THORNTON. and MARY ]

n, Ie,'.,,- -, - = fIOFt.S w anu MANY J
n N towns memory of our father, THORN.
TON TURNER, who departed this life 81,
Years ago, March IA. 1888 and our lovinl
mother, MARY J, TURNER. who passed
away seven years ago today, April 23, 1887
Faithful and honest in all of vour uavs
Devoted and true to the end of your days
L0VlnR ana gentle, patient and kind.
Mnat beautiful memory you left behind
IHE CHILDREN, MINNIE, EDWARD
LOT L0pIIE ~ NEITIE AND GRANDDAUGH
Evening star., 1944-04-23

THOMAS, ARTHUR A. and AURELIA A
IN loVlng remembrance of our devoted
uncle ARTHUR A. THOMAS, who departcc
TINS HE april %, 1893. and our beloved
aunt, AURELIA A THOMAS who departed
this life March 26 1870
Loved in life. remembered in death,
ltOl Anln hn,1 ~,
Evening star., 1944-04-23

THOMAS, ANNIE. Sacred to the mem
ory Of our beloved mother and grand
mother, ANNIE THOMAS, who departed
TINS lie five years ago, April %, 1899.
Faithful and honest in all of her ways.
Devoted and true to the end Of her days
LoylnE and gentle, patient and kind,
What beautiful memory She left behind
LOVING DAUGHTER, MAGGIE MOORE;
GRANDDAUGHTER, JETTIE SYMO-
Evening star., 1944-04-23

Because so many have been holding back due to Il
unseasonably cold weather. we have on hand numb
OF fine rosebushes and the they get their roo
established in the ground the sooner they'll start the
long blooming season! So drastically cut the
prices to induce you not wait any longer to get you
planted What lovely everbloonning rose garden yc
can have at small COST by taking advantage of this sal
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Bolivia

Saveznich pritisak ma Boliviju
konacno Sc rezultirao IL doteri-
vanje bolivijske Wade sklad sa
zahteyima Saveznika. Premda Sc
ona stalno branila i tvrdila da nj
je naklonjena Osov;ni, Saveznici
je nisu hteli priznati. A mala dr.
zavica kao sto je Bolivia j sa W.
10 ogranicenim prirodnim izvori-
ma, nebi Sc mogla odrzati nikako
pod blokadom susednih drzava.
Tako je ona konacno morala da
udovolji Saveznickih silama j de-
limicno je reorgan izovhaa svoJu
yladu. Diva ministra Drzavni Sex
retar dali su ostavku ma svoJe
polozaje, prema vesti od IL. febru-
ara. Ia njih vesti kazu da su ina
Ii neprijateljsko drzanje prema
Saveznicima. Ma mestO jednog oo
cvih, Major Taborga, dosao je pu-
koynik Alfredo Pacheco koji Je
cvrsti prijatelj Saveznika, koJi ]e
)io dve godine Sjedinjenim Drza-
wanna studirajuci avijatiku. Ia dru-
gu dvojicu, koji su dali ostavku,
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Finska

Vest IL Stockholma Cd 10. fe-
bruara iavlja, da je finski kabinet
sastao Sc postoji verovatnost da
&c isti pretresati pitanje mira sa
Sovjetskom Rusijom j ostalim Sa-
yeznicima. Dale Sc kaze da je We
rovatno APPEL DrZavnOg Sekretara
Sjedinjenih Drzava, HULA, ma
Finsku da istupi iz rata, mao
svoj efekat ma finsku vladu. Otu-
da OVAL sastanak.
Amerika i Velika Britannia ne
zele da Sovjetska Rusija anekslra
Finsku, ratne militarne operaci-
je bas "a sada izgledaju da Resi-
ia to namerava, zato Sjedinjene
Drzave, raZume Sc, III sporazumu
sa Velikom Britan.jom, apeluJu
ma Finsku da sklopi mir prvo nego
sto bude sasvim osvojena. Naray-
no, ako Finska sada sklopi mir,
ona &c morati potpisati uslove ko-
il joj Sc ponude cd Sovjetske Rn-
size Saveznika, ii. ako Sc owl bu-
du mogli sporazumeti Il vezl $
tim uslovima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
GrabezEjivo iuniisko
vodistvO

L ovoi zennlii su uposleni ratni
zarobljenici Il nekim granan1a in
dustriie Ma privatnim farmama
New Jersey uposleno je 165 Ne
maca, koji su ratni zaroblienici.
Ovim nesretnicima drzava plaza
Soc. na dan "a njihov rad, a iuniiA
AFL vet ie otvorila svoi apetit da
i'm oduzme iedan dec Cd te "stra
hovito velike' plate ia julijsku
clanarinu.
Leon K. Schachter Goslovni IL
praviteli lokala AmaHgamated Meat
Cutters and Butcher Workman
AFL, izjavio je da &c juniia zah-
tevati 25c. check-off cd ovih rat
r,ih zarobljenika. Stvar je tome
sto je junija imala kontrolu mad
ovim mesarskim radnicima, pos
to poslodavci nisu imali dosta rad
rika (9) tako 81 Ia mesta popu-
niena sa zaroblienicima. Prema
izyestaiu Wade, ii zaroblje jenlci IA
de ga" preovladiuju najamnicu
koia je tamo do sad postolala, od
koje Sc NINA dava soc. m dan,
ostalo odlazi II drzavnu blagajnu.
Ali junijsko vodistvo gubi to-
me clanarinu liudi koji su ma tim
poslovima prvo radili, j sad Sc odla-
cise da tn clanarinu istrgniu od
ovih zaroblienika pltem check-off
25c. ma nedelju, cd onih soc. ma
dan sto oni primaju. Ova stvar le
tako czbiljna da je vet drzava IL
iavila ia neee dozvoliti nlkakav
check-off ako junijske vodje mo-
rain dobiti tn clanarinu, neka je
traze direktno od poslodavaca. II
fekeri bi theli da cd te mlZerl5e
stc je ratni zaroblj dobivalu
otkinu nesto "a sebe i da Sc tim
koriste.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
JugOslaviia

L. Kaira Sc iavlja 13. februara,
da Sc odrzao nekakav kongres
rojalistickih (kraljevskih> J
grupa, negde u jugoslavenskim
planinama, proslog meseca, ma ko-
iem Sc zahtevalo VEGA teri.orija a
"a posleratnu Jlgoslaviju. kon-
gres je zahtevao sve teritorije gde
Tive Srbi, Hrvati Slovenci da pri-
padnu Jugoslaviji.
'Ovo Sc saznalo nakon sto je jed
ma grupa koju nazivaju, "na polo
vici-puta grupa," podnela propo-
ziciju Kralju Petru "a ujedinje-
ME jugoslavenskih frakcija, elm
Sc misli u glavnom ma ujedinje-
ME Partizana Cetnika, ali sve
je to bezuspesno. Ova grupa pre-
pQMeila je da Sc uspostavi fedora
tivna drzava Srba, Hrvata Slo-
venaca, a kali da ostane kao W.
hovni vladar. Kao sto Sc moze la
ko primetiti, ia nova Jugoslavila
hi Sc razlikovala cd stare Jugosla-
vie po formi, ali ne II sustini. To
izgleda da je samo jedna nova
prevara "a istu stvar.
Izgleda da bi ova propozicija BIZ
Ia bez ikakvih ceremon-jia prihva-
cena 20 kralju. ali to bi bilo skla-
uanie racuna bez krcmara .Smet-
MIA ie Sovjetska Rusija, naro-
cito poslednje vreme kako ie
poslednja pocela da otvoreno od-
bacuje kralja kroz stampu ga O.
sudjuje, NIGGA j njegovu vladu u
Kairu. Ia grupa takodjer nista ne
kaze kako Sc osecaju Partizani o
toj propoziciji ujedinjenja. We
.nvatno da take uslove nj oni nebl
rr;m;,i 10 zna, mozda ce te dive
frakcije jos ipak naSi nacina da
Sc uiedine. Njihove razlike tako
su samo formalne.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

U ovoj skoli &c Sc utit izmiIi-
vanje radniGke i kapitali isti@ke
kIase koje Sc bore Jedna pr0tiv
druge oko bogatstTa STD ladaici
proizyeGu. Prema utopijskccn Ill
idealist;ckom pojinlaniu tin pro-
svetitelja drzavnika, sVe so nG1n
treba, jesta skola koja &c o3stIa-
niti klasnu horbu. Rol1a Sc vodi
zbog toga sto rad ka2ital ne zna-
du de- pravilno misle taho Sc OH
sakobe bore Sc, sto Sc moze VIlo
lako izbeei Sd iednon saolicom Il
Cornell-u. Ka2;talistMka vulgar
most misIenja. Utopijski sociialis-
Ii su u proslom stoleau Ii tako sta
yerovali, da Sc klas.ai honfliati mo-
ga odstraniti puten obrazovanja
iznirivanla. Danas nj deca u Ia
ko sta ne veruju. u 70 ne veTulu
nj sam; owl pokretaGi te Mele, ali
oni ipak drze da Ge Sc kapitalis-
ticla klasa bar dcnekle koristiti
So takvom skolom. u tome sn onl
tacni jer Ia skola &C prcizV3dlf'
l.J -. =. ,l,,4 -, ,;,,a@; ~. Il r, !
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Plutokratijja iUstav

dale. kako, onda, da ih Sc okrade
od tih prava? Da Ii da sc to ucini
sa kratom brutalnom nadmocnom
silom? Iii da Sc postigne iukavs-
tyom prevarom? Prvi metod lie
bio uspesno upotrebnjen " Italiji
i Nemackoj. Ali u TIM zemljama
ustanove politicke demokratije b.
lie su move nisu bile usadjene Il
hawke kao America. Izravll, ma
rad nije ujedinio italijanske i ne
macke radnike, doh bi America
on ne sano imao yel-ovatan tttisak
III pokrenu&e i ujedinjenje radni-
ka, nego bi jos mogao podici o.
pozieiju kod sanih izrabljivaca.
Bio bi ludo podcenjivati lukavs-
two vladajuce klase. Sadasnje paz-
1.-Two izbegavanje svakog pon1i-
njajnja Ustavnih zabfana nepTivoi-
ne sluzbe Il agitaciji "a 'narodnu
sluzDu' jeste spor II pitanju. U
mesto da poblisaju susresti Us
tavne ras crave, plntokratski podu-
pirasi prisilnog rada sa djavols-
kim lukavstvom, udaraju na oseGa-
ME ljudi oruzanoj sluzbi nil
Lovih porodica. Niti Sc oni nstrt,-
cavaju razdraziti vojnike protiv
iadnika. Uvijena pretnia De &c So
obracltnavati Sd radnicima "a o.
dupiranje "narodnoi sluzbi", ka-
da sc ljudi Il oruzanoi sluzbi pow
rate, izracunato ie da &c oslabiti
taj otpor. Razyratna anotreha nrid-
ieya "de1nosi'atija' opisiyanin
prisilnog rada ina istu zlu svrhu.
| ujedinjujuci ovo sve, kao nastn-
jeci tagaliivi "obbligato' Foba-
Fezal jeste tema "nuznosti.'
(Nastavak na 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

progress" Jedna cd stvari
pozadl ovoga sadaSnjeg rata iesta
celia nekog pohlepijivog naroda
da razori utakmicu.' kao sto Vi
dino, Henry ie "a utaknicu. On
nj poSto ne zeli da Sc MA razori
Naravno, to je zbog toga $40 b.
OH hteo. da on neki drugi koloSi
IA narcotic sam on, potutu sve
druge sitpiie. pa krupnije kapi
taliste, da pograbi sebi niihovc
place industriie. A ovo je ne
mogute bez utakmice. Sad ie pi-
TAME, kalo bi Sc mogla dizati rad
nicima najamn:ca, ako kapitall5-
Il moraju da neprekidno snizuju
Gene espapima toj borbi utaklr.-
ce? Oni to he mcgu, ne moraju tu
loliko Sc bar olganizovane slle
radnitke tice) i nece.
Otuda Fordovo prorocanstvo
posleratnog "prosperfteta' ieste
il; fantazija iii cbmana, bee da ie
poslednje. Posleratni "prosperi-
tet', ma koliko mi 'u3ili mas mia
di narod'', bite iedna stras1a j
neprekidna besposlica sve dc'S god
kapitalizam traje. Uzrok besposli-
ci nije nenaucnosti "naseg MIA
dog noroda,' vet Il izrabljivanju
radnicke klase. u koliko jc to IL
rabljivanje, kao rezultat poveta-
ne produktivnosti radnika pod ka-
rtitalizmom, vece, Il toliko su te
besposlice vece, wise pustoSete
besprekidne. Naravno, da bi Ford
hteo prosperitet, jer bi Sc on nal
wise S MIN korist:o, ali on nika-
ko ne zeli zrtvovati kapitalizam
kapitalistitku utakmicu "a tai
rrosperitet.
Samo ce Scciializam ostvarltl
prosperitet, i to ne prosperitet pre-
komernog rada, kao sto je slucal
u kapitalizmu, bar sada, nego
prosperitet uzivania, ma.o fada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

posetili neki novinari 5. fcoruar;.
ia Dearborn. Mich. koi;ma je on
izgovorio mnogo tih kojekakvih
drustvenih j ekonomskih besmis-
lica. Jedna Cd tih besmislica les
te da g. Ameriika moZe ostya-
!1iti pun prosperitet i uposlenjc
Iposle rata, 'ako mi niislimo pre-
vino, upotrebimo nase sopstvene
ljude i masine razumno ucimo
mas mladi narod da izvrslje stva-
ri sam "a sebe'" Do duSe, on nj
je uzeo II obzir druge faktore ka-
da je to govorio. Uteci mas MIA
idi narod da izvrsuje stvari sam
Ia sebe," niie dosta. On sigufno
he misli Ma Sociializam kad take
govori. On ina Ma uml da Sc os-
tvari prosperitet pod kapitalizmom
u posleratnoj America. On nam
takodjer nije niSta kazao, gde &c
Sc prodati ia ogromna kol;cina 70,
e, koju ameritki ladnici mogu pro
izvesti, da bi Sc proizvodni meha-
rizam mogao neprekidno kretati.
Visak vrednosti koji Sc danas cd
radnika pliacka, niie sala, on ie
tako velik da kad bi Geo svet bio
iskljucivo ameri5ka pijaca. tesko
da bi ga Sc mogao svega otpacat',
4 Geo svet nije iskljucivo ameri1-
ka piiaca. Dobar deo te place
iskoriscava Sc cd drugih industri-
ialnih nacija. Pcsleratna domaca
j strana pijaca zajednicki, tcsko
da &c moci progutati TEX jdnu po-
loyicu ovog silnog bogatstva koje
Sc sada moze proizesti.
Ali start Henry ne misli ma ME
govu staru nekadasnju frazu, da
Sc radnicima dade "velika" ma
jamnica, sto bi znaGilo veliku (tj
povecanu u toliko II koliko je ma
iamnica poveeana) domatu piia-
Gu. Svakako da on ma to ne misli.
Jer da je on ma to mislio, on nebi
onda rekao sledece: mi verujemo
da ie utakmica nuzna "a zdravi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

sekretar, Franz Novy predsednik,
professor Herr j DR.. X. Schneider
podpredsednik.
Odbor je sada izneo svnj pro-
gram, koji tlkljucuje '.mobilizova-
nje austrijskog naroda IA oslobo-
dila6ku borbu ispod fasizma i ne
n1acke donninacije. -, "sabota-
zu" 'pripremu "a medjunarodnu
kooperaeiju AustTije sa susednim
rdrzavama. :" i slicne fraze. Po-
red toga, doGato je da ce Sc tai
odbor raspustiti ma kraju rata da
bi omogucio organizovanje takve
Wade III Austriji, kakyu narcd bal
de hteo. Nije jos moguce pravilno
ustancviti, kakav je- m;ris toga
odbora, tt. da Ii je naklonjen vi
Sc Sovjtesloj Rusiu iii anglo-a-
merickoj politici. Izgleda odhor
jos nj sam he zna kud da Sc opre-
deli. Samo jedna stvar je sigurna.
da Sayeznicima, ukljuGujuci Ru-
siju, nikad nije previse tih @odbo-
ra." sto god ih je wise, S tim bolie,
to znaci wise malih i nejakih dr.
zavica, koje tie, razunne Sc, norati
hiti niihovi vazali nece predstav-
ljati opasnost "a njih.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

nie koje plutokTatija odava Usta-
VII, jeste fraziranje i jezuitska
ohmana. On takodjer oznacujc dit
ie americka vladaju5a klasa dos
tigla stupanj u svojem odstupa-
niu Cd slobodnjackih doktrina U.s.
tanovoliavajucih Oceva, gde sc mo-
re ocekivati da &c postupati sa
sve vecom oknltnoSeu ostyari-
vanjn potpunog radnitkog podjar-
mljivanja.
"Vladaju1e k'ase,' pisao je De
Leon, "jesu lrajboliem maskira-
nj autkrati. Tako dugo dck odgo-
varajuce vladane klase jos ne o.
setaju kucanje Y njihovim zilama.
svoiu istorijsku misiju da zbace
vladajucu klasn, smaska demokrati-
je estate ne skilsnta sa lica vlada-
oca. u razmeru u kojem vladana
kiasa pocinje da oseca kucanie II
njenim grudirGa njene istofijske
misije, toliko se maska poGinje
skidati. Ukoliko je kriza blize
IL toliko Sc ose5a iaca potreba kod
vladajuce k!ase* Ia autokratske
mere"
Danas, axe Sc ne moze reel da
ie. vladana klasa sveSna njenih
kiasnih interesa j klasnih svrha,
tu je, ipak, znaSajno opsezno u
bedienje medju lnasama radnika
da je kapitalizam prezjveo svoju
korisnost j da On ne moze resiti
greene drustgess14. ptobleme koii
naaolaze. Otnda Sc vrlo jako ose-
ca potreba kod plutokratije "a a
utokratske mere.
Ali jamtevine slobode uteloy-
ljene Ustayu previsoko sc ceat
od radnika da bi Sc tako lako pre-.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Raspustanie Farmer
Labor partiie

Mama dobro poznata Farmer
Labor partija raspusta sc sstda.
Men izvrSni odbor saStao Sc
Minneapolisu odglasao .je da
"primi poziv "a pristup II Demo
kratsku partiiu'.' Niena drzaVna
organizaciia ii Minnesoti "a ovde
ic ona najaCa uvek bila) do sa-
da je saradjivala sa demoNratima.
Podpredsednik Wallace ie pozvat
da prisustvuje njenom pogrebu
Minneapolisu ia IA. februara: IL.
nienom ujedinjenju sa Demoksat-
skom partition.
Ova partija ie prolazila kao VI
10 radikalna partiia. TvrH sc da
ie ona verovala II ideju da "bogats-
two pripada onome ko ga proizVo-
ii - radnicima farmerima.
Nekadasnji plameno-iezi@ni "reVo-
lucionari' (pseudokomunistD IL
;ediniavali su Sc njom, smatea-
iuti ie "a jednl vrlo naprednu
partiill. Mi emo je uvek osudiiVa-
il prikazivali je iednom cNto
burzoaskom partition. Sad ie k"-
naeno svakom jasno da smo mi
b;li.pravi ii nasem drzanju prema
Moi. Ova partija Sc rodila 1918,
yodine. a umrla ie neki dan i bice
pokopana cd strane njenih priJa-
(Nastayak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Ford O buducen1 prosperitetu

U kapitalist:ckom svetu ina
mogo ljudi koji su strucnjaci
raZnim granama industrije, zna-
nosti, umetnosti it'd, ali oni ina
du skoro svi jedno zajednicko
svojstvo kad Sc puste drustvena
p'tanja, a narcotic Ii p:tanja od-
nosa proizvodnje odnosa izme-
dJu rada i kapitala. To svoistvo
je iii neznaEie, iii namerno obma-
njivanje javnosti. Oni ce. dok Of
wore usta i izgovore >prvih par
reel, vezi sa drustvenim iii eko-
nomsk'm pitanjem drustva, zapet-
ljati Sc Il mnoge protivretnosti.
ON nlkako n'su Il stanju da pra-
vilno misle tim pitanjima.
Naravno da je cello objasajenie
"a to Il ekonomskim interesima ka-
pitalisticke klase. Oni, ma prvom
nestu, ako znadu bolie ne zele
govorlti emo sto Sc ne svidja bo-
gataskoJ Masi, pa makar to bic
neosporne cinjenice, do.s II drugs
ruku, veiina njih bolje ne znaju.
Samo kapitalisticko obrazovanje
je takvo da dolazi Cd idealistickih
pojmova Il objasniavanju stvarl
j l3Idi. Zato Gesto puta prosetni
radnik moze bolje'i pravilnije OBJ
.iasniti te drustvene probleme ne
go ii burzoaski strucnjaci. A to
ina, takodjer, svojeg objasnienja.
Radnik nema el<onomskih intere-
sa koji bi ga potstrekavali da IL
vrce cinjenice, pored toga, do
bar dec radnika drzese Markso-
veg materijalistickog shvacanja
drustva i stvari, koje samo ako
Sc dobro primene, ne vodi krivim
zakljuccima.
Ii burzoaski strucniaci cesto IL
laze II javnost sa svojim "objas-
njenjima' tih problema kojima
he kazu nista, osim sto jos wise o.
tezavaju da sc ii problemi razu-
mu. Jedan Cd tih jeste dobro poz-
natl start Henry Ford. Mega su
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

leme1ti koii naginju faSizs-sa,
Johnston mu odgovara IL VA
shingtona, da to niie dobra see7:2r,
onetati klasu protiv klase, sa, .sfe-
decim re:inla:
"Ovo Sc ne n1oze pcstiGi irata1i
naporl okrecu6i klasu protiv lsla-
Sc. Klasna borba karla Marssa
nema mesta ameritkoj e!Sonoali-
j danasnjoj nj sutrasnjoj." Ne
nano nameru da uznemeo Ii zas-
titu Wallace-a niegove arguman-
te, jel. on nije nista bolii Cd john
>tona, ali Johnston ie tako inte
resantan da mu Sc norano cesto
Slnejatj. On cesto iznosi talLve sie-
tinjarije da kad nebi bio na taho
viaokom polczaiu, neb; niko obFa-
Gao paznju m to sto cn kaze. Oh
.je nedavno tvrdio da .ie oval sis
TEN, iii kaho ga on naziya, 'piafit
sisten', najbolji cd svih do sadas-
njih pa i buducih sistena. Pofed
toga sto ie tvrdio da Sc profjti
praye razmeni espapa. on ssyaa
opet tvrdi novu besnislicu, ia
UvuS nenfst 1resta Marksovof k.aaS-e
poj borbi.
Klasna boFba nema mesta
zemlji gde je najveGa SIasna 1e-
pravda ma svetu. L zemlji gde pre-
ko stotinu milijardi dolara sto
radnici proizvode godiSaje, odlazi
IL dzepoye raznih Johnstona, keith
bas nema tako mnogo Ma brojo,
a koii ne rade niSta korisno. d
oni, oko stotinu miIiona radnog
stanoVnistva owe zemlje, koii TO
bogatstvo stvaraiu. dobiiu samo
mizernu i skapavaiu5u najanlni-
Gu. | da tn nije mesto "Marksovoj
hasnoj borbi.' ako nije ovde, pa
gde ioj ie mesto ondao Naljda nj
ie kod nekih divliackih plemena
ma pacifiGkim ostrvima. Jeste, mai
logiGniie mesto "a klasnu boaD1
jeste IL America. Johnston ce Sc Il
to los kanacno uveriti, kad Sc ollst
okrene revolucionarnu kla>nu
borbu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Austria

Nakon moskovske konferencije
;zmediu sovjetske Junije, Velike
Eritanije j Sjedinjenih Drzava, ma
kojoj Sc ponudila nezavisnost
Austriji, organizovan je Odbor
Austrijskih Izbeglica Londonu,
koii ie pozdrayio tn moskovsku
pon,du nezavisnosti. Ma celu to-
on odbora s,u DR.. Oscar Pollak.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

Oval Savet ukljucuje pred
stavnike Poljske Seljacke partije.
loljske Socijaliste, Poljsku Rad
niSku partiju druge demokrats-
ke nacionalne grupacije." Ovu ju-
miju predvodi Wanda Vassilevs-
kaya, supruga Alesnadra Kornei-
chuka, novog Komesara Spoljnih
Pcslova Ruske Ukraine. Ranije je
sovietska vlada ''radi uetivosti' tr-
pela poljsku vladu u I.ondcnl, ali
to wise nije slueaj. Sad sovjets-
ka stanrpa otvoreh1O napada ia
vladu j odbacuje je kao fasisticku,
koja podupire naciste it'd. Pravda
reee. da" postoje dokumenfal-
mi dokazi "a optuzbe da je polJska
vlada saradjivala sa Nemcima. T"
Takodjer rece da "Poljska vlada
IL izgnanstvu uvek je smatraia
Sovjetsku Rusiju svojim neprija-
teljem."
Dakle, sad Sc moze slobodno o.
eekivati da ice "a koji dan vec bi-
ii organizovana po sovjetskom u
kusu Partianska vlada il Poljskoi,
to pravo ma poljskoj teritoriji.
Sovjetska Russia marljivo ratli ma
organizovanju svojih "satelita'
ma sve strane.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

kad je mekoliko nedelja nakcn
Pearl Harbor-a, vladaju:a pluto
kratija owe nacije digla zahtev "a
zakondavstvo narodne sluzbe, O.
na je proglasila u bitnosti da ME
nj interest nadmasuju zakon zem-
lie. Ustav Sjedinjenih Drzava pro-
glasuje da, mi ropstvo niti nepri-
volna sluzba -. nece postojati Il
Sjedinjenim Drzavama, iii u ma
kojem mestu pod njihovoh upra-
vom." Ovo je jerk Trinaestog De-
datka koji ie nakon potvrdjenja
tIi cetyrtine drzava postao sas-
tavni deo Ustava. To je izricit je-
xix bezdvcjben, i on jasao zabra-
njuje prisilni rad iii neprivoina
sluzbu utelovljenu u zahonodavs-
tyu narodne sluzbe. Ali ovo nije uZ-
nemirilo plutokratiju. Ono nije
uznemirilo Predsednika iii njego-
va Sekretara Rata, iii druge viso-
ko-namestene Zagovarace prlsii-
nog rada. Sa nekoliko izuzetaha,
oni odbacise Ustavni spor III pita-
n.ju, sakriyajuci svako spominJa-
ME istog. Oni polaze Cd ciste pred
pestavke da ne postoji nikakva
Ustayna smetnja nepriyolnoj siuz-
bi. Ma ovim re.kim slutajevima
gde ie Trinaesti Dodatak sponli-
l.jan, on je odgurnut ma stranlt
kae ne-vazan, iii kao dosadan, all
mania smetnja koja mora bill
.spffv enenon odstTan jeaa- go
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

Eric Johnston, predsednik TT
govacke Komore Sjedinjenih Dr-
zava, kojem je bila wise puta rec
u Radnickoj Borbi i koji tvrdi da
prcfiti dolaze iz razmene stvari na
pijaci, osvrnuo Sc Ma govor sto ga
ie odrzao Podpredsednik Wallace
u Seattle neldavno. Wallace ie
tvrdio da Il ovoj zenlii postoie e.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Kroz kapitaisticku Ameril<u.
Ut0pijska skola

Ma sveuist Cornell poroda antaa uspos.a-
VI kobI tom sveucilu koja uGit
deJa Je vet predoba York.
pomenutog sveuca Day Odeenja Naobrazbe
of Regents o kaze da pedst
odobl ldeu nesuzbeno neko Dale plan ia
podnese pred drVnu lelaturu predlog mte
usvoji uspostavi boroa &c prestati
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Vame medjunarodne vesti.
Poljska

cd H. februara Londona Junja Poskh Pa
troa koa oganovana Moskv pocea e vec da operise
Pke Fomana ada cd ovh patricia jos nije
novana prema sovesko nov Pavd organovan je Narod
Savt koj rad tome da ujedin packe sile Polls
bzn pobedu nad nacistima da e sada ogan
zova vlada Poljsko "prihvanjya Sovjetshu Rusju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Plutokratski prezir Ustavu.

Prezir Ustava utelovljen VI
iom zahtevi "a "narodnu sluzbu'
ieste duboko znacajan. On oznacu-
jc, pre- svega, da spoljasno postova-
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1944-08-23
MORE - WHITE TROOPS
ITALIANS CLASH

Continued from Page u
Italians in the Fort Lawton post
exchange.
One soldier said the PIX was
full of Italian soldiers Sunday
night and American troops be
came ineensed because they could
not get service. Hot words fol-
lowed, and eventually the United
States white soldiers elected the
Italians from the PIX, the soldier
declared.
The soldier said his comrades
in-arms, conscious that Italian
troops had fought and killed
Americans, long had felt that the
ex-prisoners of war were being
handled too gently"
sCoddling' Resented
The soldier said there was re-
sentiment because parties of Ital-
ians were taken to baseball
games, and also because it was
felt work given the Italians was
not as orduous and unpleasant as
that given the members of the
Negro port battalion. This resent
ment was shared by both whites
and tsegroes, he added.
Italians at Fort Lawton are
known to have been assigned to