davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Mantiiaski odnos
prema ratu

-. ax0 An1erFcho SxpStVO kupl
|dov0Ijno ratniI1 bondova, novog
|drajva, Ga &c Sc "a tn sumu kupiti
diva bonbardera, koji &c nositi
Srpsha inena" / onda produzuje
episkop:
"Koji su napori dornaeeg fronta?
Savesno vrsenje povesenih duz-
nosti, prilaganje Crvenom krstu,
prilaganje svoje Relif fondove,
kupoyania ratnih bondova it'd"
| Geo njegov "pozdrav' posvecen
ie ratu. religiji skoro nista, sa
| izuzetkom sto srno vec pomenuli.
! All posto ie oval nantijas wise
politi5ar nego pop, on nije mo-
gao prof. da Sc ne ocese So
cijaIiste. prenlda ii ne pomInJe u
tome njegovor1 "pozdravn". U pr
yom dalu toga "pozdrava, naRon
sto ie izneo bake "vashresenju',
on kaze:
"Pa ipak bilo je ina onih koji
odriGu istinost VaskrsenJa Hrlsto-
va. To su svi oni, Ma prvom mestu,
| koi; su unno oboleli materijalis-
tiGkon filozofijom -. - Takvi lju-
di su "a MEGA un2no bolesni-ljudi.
~ tim reGinna. noze sc videti pre-
zir Il dna njegove popovske duse
prera Socijalistina. y een1u sc ia
."urna bolest" sastoji? Da Tfu to-
ne sto ia smaterijalistitha fifozo-
fila" poriGe zagrobni zivot. Ne'u
tome. Episkop bi nam to fako' O.
prostio. Ona sc sastoji tome, sto
ona poriGe ekononasku nepfavdu
In drustvu: u tome sto jedna gru-
plea liudi, kapitalisticka kfasa, O.
tina .cratstvo Cd ra adnjka koje oni
stvaraiu, Zamenu "a to dalu
nam besposlice j ratove tome
sto Ia 'c3aterijalistiGka fifozofi-
ia" trail unistenje aapitaffzma,
unistenie ropstya, unistenje ratos
va i svih zala koie proizvodi ka-
pitalizan7. Styarno pop sc tim
ne slaze. On nete unistsDje ratova
il stgarno oslobodienje masa. On
koee . kapitalisti5ko oslabodjenje
- drustvo kojern je saIao ledan
deo drustva slobodan, kapitafistic-
ka klasa, da de-e drugi deo, rad
! niGku klasu, Ga je porobljava.
Eto. cemu Sc sastoji ia mate
riiaIisti6ka filozofiia' onih- "koji
su umno obolelf". Ma,ntijas ne
itrazi unistenje ratova. On. samo
] trazi pobedu ovorn ratu. A isto to
traze nemacki nantijasi japans-
Xxi j svi drugi ako chi svi veruju
u iste III sliGne bake "vaskfsenJa."
!. Episkop osu3juje "materijails-
tieku filozofiju' one "koji su
unno oboleli'', a Geo njegov us
krsnii "pozdrav" odise ne vers-
kim, nego 1aterijahstiekim dur
hon,. ne y zagrobno-a, wee o-mate-
riiatnom zivotu, ne veenom mlru
nego o rtu. re unistenju rato-
va. aego @ pobadi u rata. Mje:h to
"materiialistiGka filozofijaT Da-
bone aa Jest axe je ona pcpovska
Ii kapitalisticka.
u ostalom, rnaterijalisticka' fl
lozofija je nepohitna, ena III ma-
teriialistiGko snvaGanje, poIazi od
stvarnih opipljivii cinjenica
studiii drustva 5;vota. ako ona
nastoji da prodre sve dafje j dalJe
IL stvari koie Sc nisu prvo pelmiie,
era ipak ne donosi zakijueke doR
stvar niie dobro ispitana i usta-
novliena. Takva je stvar sa onlma
'skoji 81 unlno oboleli matefijalis-
tickom filozofijen''. Ii ees prvo
sloniti cube, rlantijasu, nego ces
dokazati i iednu -nalenkost te- flo.
tzofije netaCnorn. A IA zalost svifi
0 mantijasa onih honne oni siuze
a ta &c nateriiaiistieka filozofija
= odvest; radniGku klasu n5enoJ po-
a bedi mad kapitaliznfcn, kojega VI
:: podrzavate.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
'miSteriOzni' DR.. Mack!

ia. Ia meme onaJ nlJe suradnk.
tko napada HISS Hrvatski ma
rod.
U nijednim citiranim vestima IL
koje govore o Mateku
i HISS, nema napada ma hrvatski
narod. ako Sc iskljuGivo govori 0
MaGeku, njelovim predstavnicina
j niegovoi stranci - HISS. Zasto
onda q. Saric Sc krije liza hrvats-
koe naroda; zasto on gleda hrvats-
XII narod u jednom Maceku ME-
govoj stranci? Jedno ie Mack j
niegoya stranka. a drugo je hr-
vatski narod. Braneci Maceka, G.
Saric hoce da prvo stvori grud0-
bran cd hrvatskog naroda, tako da
bi svoga obozavanog vodlu odbra-
nio. A ovo znaci koliko je stale g.
saricu do hrvatskog naroda.
Otkrivati oportunisticku pol;ti-
ku iadnog vodje, to niposto ne zna-
lei napadati narod, kome on pri-
pada. Napadati Mihajlovica kra-
ljevsku vladu, to ne znaci napad
ma srpski narod, jer s7rski narod
ie iedno, a drugo su Mihailov;: i
njegova vlada u Kairu. Ali sakri-
vati razne politiGke oportuniste,
| kao sto sd Mack i Nina jlovic,
iza ledja radnog naroda, to je ne
postena -abota, jer na tag natin
Sc trpa posteni radni narod u jed
nu kategoriju sa nepostenim po-
| l;tiekin oportunistima. Ovo je ne
oprostivi greh na strani "narodn;h'
| ljudi!
/ Hryatska SeliaGka Stranka. ma
kako lepo to inne zvuealo seljack,nn
iusima. ona niie seljaGka stranka,
| a los mamie hrvatskih najanaih
radnika, nego je to stranka hrvats-
ke burzoaziie. A da je ovo ta&no,
dokaz je tai sto hrvatska burzoa-
ziia ponaze ovu "seljacku" stran-
ku, i sto oydasnji njeni agenti ie
ponazu uzimlju je u zastitu. A
oyo potkrepljuje drzanje samog
sariea prena HISS!
| Aho ne bi e. Saric ostali agents
hrvatske burzoazije tako tinio, II.
ako nebi svrstao hrvatski narod
sa Macekon1 HISS jednu celinu,
kako bi on pridobio hrvatske ma
| jamne radnike da pomazu tai bur
!, zoaski pokret? Zato treba nagla-
siti - iako naglasiti - da su Ma
eek. HISS i hrvatski naron jedno
Ovo je laz. ovo je obmana, kojin1a
hrvatski radn;ci ne sneju da po.
veruju. Oni ne smeiu da Eodrzava'
ia takvo lazno glediste.
Hrvatski radniei nenaaju nists
zaiadn: :tkog sa Matekon niego
vom strankom. kao sto srpski ma
iarni radnici nemaiu nista Zajed
niSkoe sa Miha ailovicem j njegovin
pokretom; Titom njegovim po
kretom, jer to SD burzoaski pokreti
ne radniGki Ovo treba da j
iasno jugoslaverskim radnicima
, Kada i'm TO bude iasno, tada &c on
! traziti svoi ;stinski pokret. Meg;
, &c pomagati i raditi "a ostavreni j
! nierovih ideala. Takva organiza
! CHE "a jlgoslavenske radnike ies
Ita JUGOsLAVENSKA Fedora
CHA SOCIJALISTICKE RADNIC
KE PARTIJE! - p. S.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

dali mas komeatar. To
smo ucinili radi obavestenja ma
Sim eitaocinaa, tako da su zapoz-
natl DO ovom pitanju, Jer sc Ma
eekovo ime j njegove "seljacke'
stranke zloupotrebljava medlu jul
poslavenskim radnicima, osoblto
mediu hryatski radnicima, Il koli-
Ia GO tiee radnieke stvari. Mega
ovde prikazuiu kao narodnog 'mu-
cenika" "prijatelja' radnog ma
roda. dok saglasno obelodanjenin
vestima, on ie kao svi ostali bur-
zoaski politi6ari, koii je u sluzbi
burzoaziie = u sluzbi kapitalistic-
kog poretka. l on, kao sVl drugl
burzoaski polit:6ari, cas- na jedan,
cas- ma drugi nacin, sluzi kapita-
l;zmu vec kako Sc situaciia razvi-
ia. On je nekad bio na1Veecl pro-
twink "earsijskih'' politicara ma
trazniaka". sto ustvari j jesu, dok
10 nekad NINA delio drzavnu
vlast. koiu su zajednicki npotreb-
laval protiv interesa kako srps-
kin, tako hrvatskih radnlka; kaKo
nrot;v srpskih siromasnih, tako
nrotiv brvatskih siromasnih seiJa-
ka nrot;y radnog naroda Jugosia-
vile. On ie u iedno vreme bio va
trent" hrvatski separatista, dok je
u drugo vreme bio "veliki' jugo-
slavista. Ali II jednom drugom
slusaiu. on ie bio, takav Je
danas. odani burzoaski politicar.
A barzoaski politicari nikad nisu
bill. niti &c ikad biti prijatelji rad
ni6ke klase, jos mamie narodni
"mucenici", kakvog hote ovdasnIi
burzoaski aqenti da prikazu radni-
Gina dr.. Maceka.
L. primljenih vesti il partizans-
kin izvora II Jugoslaviji, Dir. Ma
eek ie u jedno vreme. preko sVo-
jih predstavnika. pregoVarao sa
Hitlerovim predsavnicima, dok Je
drugo vreme pregovarao sa pred
stavnicima kralja Petra. Ia takvu
n;egovu prevrtljivu politisu par
tizani ga proglasise "oporutnis-
TOM "fasistom."
Nakon objavljenih gorepomenu
tih vesti, dolazi izjava Joslpa
Smodlake, ministra vanjskih poslo
va Titovoj vladi, pred dopisni
kom njujorskog "Times'-a c. L
Sulzbergom. sa kojom kaze da j
DIR. Mack "nacionalista Hrvat re
akcionarac". / u mesto da sc opo
vrgavaju vesti o Maceku, one 81
potkrepliuju j to IL "rerodavnih
rartizanskih krugova. Pokusaji n;
strani "ffrvatskok Lista'. "Jugo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

I'D lIA,kcSS w IoiJC QIs HlClSCH
ka, vodje HISS, cd sloma Jugosla-
vie 1911. bilo ''misteriozno'. Ostao
je dalje il Jugoslaviji, povladea
Sc svoje selo, gde je ostao sve
do danas nedirnut od strane fast
stickih vlasti. lNiti ie interniran,
niti je hapsen niti je proganjan,
dok ovde njegovi pristasi j obo-
zavaoci smatraju ga kao velikog
narodnog "mucenika'' protivnika
PaveliGa fasizma uopste, te pro-
tivnika "carsijskih" politieara ma
trazniaka. u drugu ruku. njegovi
politicki protivnici. napali su Pc
kako je "izdao Jugoslaviiu sa svo-
i'm Hrvatima" i kako Sc "predao"
Hitleru, kome on, sa svojom HISS,
sluzi.
Koliko ina istine Il svemu to-
me, mi ne znamo niti tome vo-
dino brigu, ier koliko Sc mas tice,
"a mas ne cini stvarnu razliku da
Iii Mack sluzio nacistiekoj bur-
zoaziji, partizanskoj iii "carsijs-
koi" burzoaziji. U jednom, drugom
| iii treeem slucaju, on je burzoaski
sluga, onai koii sluzi burzoazlji,
! tai ie neprijatelj radnicke klase
posebice i radnog naroda uopste,
| I kao takav, mi smo niegovi pro-
tivnici, jer smo protivnici kapita-
listickog poretka.
Ali mas Sc tice jedna druga
stvar il vezi sa DIR. Ma5ekom, jer
prvo, niegove pristalice j oboza-
yaoci nastoie da MEGA njegovu
stranku tHSS) prikazu radnicima
osobito hryatskim najamnim rad.
nicima, kao priiatelja radnika
narodnoe 'mucenika", te da na
tai naein iskoris6avaju radnike "a
sebe kapitalizam, konne oni slu-
ze, drugo, sto ma tai nacin onl
zele da skrenu paznju hrvatskih
radnika sa pitanja, Eoja sc isklju-
civo ticu njih - radnickih pIta-
1nja.
| Nasa je duznost, kao istinskif
predstavnika radnika i njihovih
interesa, da tas pitanja istieemo
objasnjavamo sa radnicke tacke
gledista, tako da i'm bude jasno
da pitanie Maceka HISS, kao
pitanje Tita partizanskog pokre-
ia. Mihajlovica i njegova pokre-
ia. nisu pitanja o kojima trebaju
da Sc interesuju jugoslavenski rad.
n;ci, osim de rade protiv njih. TG
81 pitanja. kao sto smo toliko puta
Iisticali, burzoaska pitanja, bur
zoaska pitania nisu niti mogu bit
radnicka pitania. Radnici trebajr
1 da Sc bave sa svojim sopstvenin
pitanjima - radnickim pitanjima
l. kako da olaksaju i poboljasju
lsvoj ekonomski polozaj. A stvarnc
olaksati pobolisati svoj poloza.
mogu samo ma jedan nacin: unis
tenjem burzoaskog poretka, n;
mesto MEGA uspostaviti Socijalis
ticki poredak. Sa odstranjivanjen
!, burzoaskog poretka, odstranice 81
| Maeekovi, Titovi, Mihajlovicevi
drugi burzoaski pokreti.
| U proslom broju pisali smo {
"misterioznom' drzanju DIR. Ma
iceka, te sno citirali donesene yes
ii il Jugoslavije MENU, isto
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

SOciJaItStl SH I!HGgo puL3 lZJaV-
liIvali, a TO cine sada, da su u
swim ratoyirna kao pravilo. raanti-
jasi respektivnih zaracenih naciia,
uyek posvecivali bIagosiljal; O.
ruzje vojske syojih respektivnib
drzava. Takodjer su socialist
tvrdili, jos tvrde, da mantiiase
ne interesuje nebeski III zagrobni
svet, vec da njih interesuie oval
zenaljski iii materijalni svet. Otn-
da, oni, popovi, sano su prividne
"sluge" Rozje, a stvarno, oni su
politiGari, ekonomi j, "materiia-
listi". u vreme rata oni su "rat-
nici". Zastrasivanje sa poslesmrt-
MIN paklom Ill opajanje sa NADIA
ma IL raj, sluzi i'm samo kao l1irur-
lkistu "eter" sa kojim zabuni svo-
ga paciienta kad na MENU vrsi
operaciju. Tacnost toga, JOS jedan
inut je potvrdio mantijas episkop
IDionisije, u svom "Uskrsnjem 20
zdrayu ameritkom srpstvu', "a
merikanskom Srbobranu" Cd l3.
apriia.
| Episkop je ispricao u tome "po-
zdravu" razne detiniaste bake 0
Hristovu "vaskresenju", kako Sc
IzenlIia tresla, hako "Sredozemno
more hese silno uskolebano", aa-
ko ie neki "Feskir' ostao kod gro
I ba Hristova kako 81 to ne moe
isumnjati da je Hristos "vaslres-
Inuo". Kao pravi hirlrgist, koji
lse sprema ca izvrsi operaciju. ta-
Iko oval n1antijas tom svom
"pozdrsvu'' samom pocetku opa-
ia Gitaoca sa tim bahama da bi
mad MIN onda izvrsio operaclJu,
In obIiku apelovanja "a ratne bon
dove, ponole Crvenom Krstu it'd.
lon takodjer nije promasio da pro-
ikune neprijatelie, sto su drugi
ponovi ainii u swim, ratovima, Ga
lprikaze "nasu" stranu, kao stranu
lslobode, prava, ljubavi it'd. kada
hi srpski radnici, {razume Sc udru-
zeni sa ameriekim ! drugin1 rad
tnicina ovde,) posli pravon j stvar-
nom oslohodjenju, ljubavi it'd, t.
Ekada bi oni krenuli pravcem pro-
Eleterske revolueije, kako bi mas
episkop skccio protiv i prikazlvan
Ebi tu ideiu IA sve moguce naclne
kao paklenu zaveru djavola. On bl
soeiializam prihazivao kao naJgo-
I'll vrstu ropstva j nepravde, sa'
no de- raanike oduvrati Cd togs
ella. Ovo ie dokazano Il Ruslji
gde su svi listom nantijasi proti
will Sc. kad je izgledalo da su rad
Inc mase okrenule pravcu svos
ioslobodjenia, a sada kad izgleds
ia Sc to oslobodjenje izopaeiio
oni mantiiasi po3imaiu da Sc slazI
; sa vladavinom Rusiji podurirr
ie. To ie dokazano svagde gde gos
=. Sc pokusalo izvrsiti revoluciju
Mantiiasi su uvek pokazali sc pro
tiv oslobodjenja radnieke klase /
grail ulogu Observation-Disclosures.
i Ne prisazuiemo mi naciste il
mace Osovinske sile da le slobod;
: ma niihovoj strani, daleko cd toga
Ali MI osnovi prikazujemo sv,
ostale kapitalisticke zenlje, ka'
lzemlie ropstya radniGe klase, u
y IkIiucuiuci i novo planiranu Jugo
slaviju, koje episkop nastoji d;
prikaze kao zemlje slobode It'd. NJ
Sc nebi protivili kad bi episkol
Itrazio stvarno oslobodlenje jugo
,slavenskih nasa ispod nacizma
u onste svakog kapitalizma. Ali 0,
% ne trazi. On trazi produzenj
ropstva san1o pod drugim gospo
5arinla.
I'll Nakon sto je otpevao bake
n "vaskresenju', izgrdio naciste,
y saveznike prikazao kao "oslobodi
II oce". episkop apeluje ma Srhe d
J. ponazu rat ma sledeei naein
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

mo iednu Sestinu cele vrednosti
proizvedene po radnicima, drugih
pet Sestina ie zadrzano po kapita-
listima, hao profit, cd banaka !
dioniGara, kao interes, zemljopo-
sedn:ka kao kiriia. Cd advokata j
drugih lao naplata, d kapitalis-
ti6ke drzave kao porezi. Ali maj
razvratniie rasipanie na strani
raznog kanitalist;ckog elementa e.
nj sasvin1 nemoguce da radn;ci kao
ceIina moeu kupitj nazad sest
sestina njihova proizvoda (osin1
,oqa relativno malog della potro-
senog Cd kapitalista) sa njihovonl
iednom sestinom Cd njihova pro-
izvoda u obliku najamnice.
Radnicki prevaranti Steel Work
ers iuniie kazu da oni nogu. Ka-
pitalisti zradu da radnici to ne
mogu, jer oni. znadu da Sc kapitai
pomila. kroz izrahjivanje radnika.
Radionice. radnicimH
Socialist pozivaju radnike da
zahtevaju Geo proizvod svojeg ra-
da. kao iedino sredstvo Ia zajam-
Genie sigurnosti j izobilja. Socija-
|listi podupiru .radnilse' u svakon1
pokusaiu keji oni ucine da dobiju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

ME poziva radnike da sc oEgani-
zuju, industrijalno, eiste Soois
jalistiGke Industrijalne 1anije,, !
politicki. pod barjahom Soc1Jails<
tickle Radnieke Patijee IA, dokon-
cavanie kapitalszrna i uvad5an3e
Socijalizn1a.
weekly People, 8. apEifs 1944D
Medal da knjiga tobom guspo
dari nego gcspodari ii njom. X"
me knjiga gospodari. tag j.; M
tav um. - Bulver.
Evening star., 1944-12-31
What Shall Be Done With Germany?
The WeUes Plan

l. A new state Of Southern Ger
many, comprising the former sover-
eign nations of Bavaria, Wuerttem-
berg, Baden and Hesse -Darmstadt,
together with the Rhineland and the
Saar regions. The populations that
would be comprised within this divi-
sion are predominantly Catholic.
2. Another state containing these
old German subdivisions and the
smaller subdivisions contiguous to
them: Upper Hesse, Thuringia, West
phalia, Hanover, Gutenberg and
Hamburg.
8. A third state composed of Prus-
sia exclusive of East Prussia), Neck
lenburg and Saxony. Welles points
out that in the second and third
states the populations are predomi-
nantly Protestant. In each of these
three new states the historical, as
well as the religious and cultural
divisions which existed during the
centuries prior to the creation of the
Third Reich, have been maintained.
4. Poland would be given the prov
ince of East Prussia and at the same
time the frontier between Western
Prussia and the old Polish Corridor
would be adjusted so as to give the
new German state, of which Western
Prussia would form a part, an area
of the old Corridor.
Evening star., 1944-12-31
The Nicer Plan

/. All plants and machinery that
produce war material should be
scrapped Or removed.
2. The machine tool industry, steel
mills, powerhouses and key indus
tries should be destroyed or taken
from German control. Where deemed
expedient, physical operation could
be left to Germans, but international
trustees should control and supervise
contracts and production.
3. Stocks of metals, oils and other
strategic material in excess Of normal
domestic consumption should be re-
moved and never replenished.
4. Reformation of the entire Ger
man educational system, with super
vision by international authorities
over a new educational program.
5. Confiscation of Prussian estates
and distribution in small parcels to
peasants.
6. Inclusion of Germany as bene-
fciary in international economic
planning, so that it could regain
economic health under the conditions
imposed.
Evening star., 1944-12-31

world" the chief powers of Europe were
carrying on their traditional secret
diplomacy. Russia, it developed, had
been promised control of the Dar-
danelles, as well as sphere of influence
ised Fiume, as well as North African
territories.
The reaction to these secret commit
ments and the possibility that the United
States would be called on to guarantee
them through the League of Nations was
violent.
Senators Lodge, Republican, of Massa-
chusetts; Borah, Republican, of Idaho,
and Knox, Republican, of Pennsylvania
opened an attack on the entire Ver-
sailles settlement which eventually ex-
cluded the United States not only from
the treaty but also from the League of
Nations. One of the main points they
made consistently in their debates was
that the United States would not under
write any system of power politics in
Europe.
Alive to Pitfalls.
1t was apparent from the recent state
ment by Secretary of State Stettinius
in connection with Washington's Polish
policy that the administration Is aware
of the political pitfalls ahead and is at
tempting to avoid them.
"The United States Government" he
said, continues to adhere to its tradi-
tional policy of declining to give guar
antees for any specific frontiers"
The administration has dedicated itself
to the organization of new League of
Nations" on the foundation laid last
summer at Dumbarton Oaks. 1t is ex-
pected that Mr.. Stettinius will meet soon
with Foreign Secretary Anthony Eden
OF Great Britain and Foreign Secretary
V. M. Molotoff of Russia to work out
details, and he then will be able to ap-
prise them of American reaction to their
policies.
Meanwhile, there is a keen realization
in the Government that the Senate. as
in 1919, is becoming increasingly sus-
plcious OF recent developments in Euro
pean power politics" Diplomatic real
lists know that America cannot again
divorce itself from the problems of the
rest OF the world. They are hopeful that
really democratic regime may be estab-
llshed in world affairs If not, thev are
prepared to play the game in the fashion
dictated by Americas military and COM
nercial power.
Evening star., 1944-12-31
u. S. Part in War Difficult !.
As Allies Interest Divides
British Concern for Empire and Russian Drive in
Balkans Pose Serious Difficulties for
Americans in France
Bv Constantine Bro,yn

There is growing feeling in the
highest Washington quarters that while
our Allies have now become principally
concerned with the establishment of
their new empire or the security of the
lines of communications of the old en-
pire, the American Armies alone are
bearing the brunt of the war on the
Western Europe and Pacific fronts.
In establishing our military plans for
the defeat of the Germans and the
japanese the American strategists did
not rely heavily on the British Since
the meeting between President Roose-
welt and Prime Minister Churchill at
Casablanca in January, 1943, it was
known that the British effort in an in
vasion of Western Europe would be
maintained on a basis of Is per cent;
that Is to say, rs per cent of the in
vasion forces would be American.
When the invasion started last June
6, we had slightly larger force than
our British Allies. But as the scale of
operations increased through our early
sweeping victories the British main
tanned the original number of divisions
sent across the Channel, while we pro-
vided the effectives which are approach
Ing the ratio established at Casablanca.
Had Lost Heavily.
President Roosevelt and his military
advisers who attended the Casablanca
meetings agreed to the smaller British
participation in the offensive against
Germany for several reasons. Britain
has population Of only 44,o00,0O0 in
habitants Consequently, her manpow-
er effort is limited. The British have
been at war since 1889 and lost the
flower of their troops in the French
campaign of 1910.
Mr.. Churchill made it very clear that
he intended to maintain the British EN-
pire intact. Hence, he needed a sub
stantial force in India, where the sit
uation then was and continues to be
very uncertain. He needed large force
in the Middle East for the same "im-
perial reasons"
Finally, the dominions had provided
substantial force earlier in the war
but were not willing to continue their
effort on the same scale. The Austria
hans wanted to 60 home to defend their
own county; most Of the New Zealand
ers wanted to do the same thing: the