davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24
voted on and adopted.

voted on and adopted.
A report was heard from Mrs.
A. L. Painter, of the by-laws COM
mittee In which ii was learned
that the recently compiled by
laws had been sent TO the state
department of the Mississippi
Parent : Teacher Congress in
scheduled time.
Mrs. j. c. Dye, chairman of
War Service, reported that the
paper salvage drive is still in ef-
feet and urged cooperation Of
members until the end Of the
month.
It was reported by the music
chairman, that il will be possible
to buy a monograph after the
first Of the year.
BY request, Mrs. Homer Mccoy
followed her report on Cub Scouts
with an outline Of such work. Mrs.
Terreson then appointed her
as chairman of the Cub commit
tee and also as chairman Of the
committee having the furnishing
and decorating Of the lounge in
charge.
An interesting program was
then given on the stage which
had been beautifully decorated by
children OF the sixth grade. II
was led by Mrs. II. Scott, program
chairman and was on Education
Week"
The reading OF a paper from
the Mississippi Parent Teachers
Bulletin by Mrs. Terreson marked
the opening and this was fol
lowed by the reading of the presi-
dents monthly message.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24

Before her departure last Satur-
day for Pensacola, Mrs. Stark
weather was visited by a number
of close relatives among whom
were Mr.. and Mrs. Boyd Petty, of
New Orleans, and Mr.. and Mrs.
FINS Williams, and son, of Jack
son. Mrs. Starkweather was ac-
companied by Mr.. Foster and his
daughter, Anne, who came to take
her back to Pensacola.
Besides Mrs. StarkWeather and
Mrs. Heiderhoff surviving rela-
tives of Pvt. Heiderhof are his
sisters, Mrs. w. G.. Foster and
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24
Monthly Meeting
OF Central PTA
Held AT School

H
The monthly meeting Of the
Elementary school Parent Teach
er Association in the Central
school auditorium was an import
ant and well-attended session.
II was opened by the president,
Mrs X H. Terreson, who extended
a cordial invitation 10 mothers
present who are not members TO
Join the organization. Mrs. Ter
reson also spoke about projects
now under consideration. the fur
nishing of a lounge for the teach
ers, and the sponsorship of the
Cub Scouts. Both OF these were
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24

Misses Edith and Evelyn Heider-
hoff of Pensacola, and a num-
Der of relatives in Pascagoula and
other cities.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24
Cpl. James Byrd Returns
To Duty

Cpl. James Byrd, better known
as Hubby has returned to his
post after a Is day furlough
which he spent with his parents,
Mr.. and Mrs. j. A. Byrd at Es
catawpa.
Cpl. Byrd was one of the first
boys from Jackson County t.
enter the service as he dates hi
entry from March 20, 1871.
The young soldier has won thu
good conduct medal Of honor.
He is stationed on Bermuda.
William Dennis Scheffler Now
A Corporal
News comes from the Army
Airport at Gulfport that William
Dennis Seheffler has been pro-
NOTED from private first class to
corporal.
Selected for an intensive train
ing course as a tail gunner. Cor
poral Scheffler is attached to
Squadron S of the 328th Army
Air Force base unit.
The Gulfport Field is a bomber
base maintained for the training
Of 10 man crews for Bit Fly
ing F~ortresses.
Before entering the Army Cpl.
Seheffler was an employee of the
Massey and Ransome Flying
Service, Inc, Fl. Collins, Colo.
His wife, Mrs. Betty 10 Schef-
fler, resides in Paseagoula as does
his mother, Mrs. Agnes Scheffler
Corporal Byrd Returns To Duty
Cpl. James Byrd, better known
as Hubby has returned to his
post after a 15-day furlough
which he spent with his parent
Mr.. and Mrs. J. A. Byrd o. =
catawpa.
Cpl. Byrd was one O. the first
men from Jackson County To Ga
ter the service, which he d.
March 20, 1912.
He has now returned to Eei
muda wearing the mccall o. hara
OF which he is very proud.
Calvin Brady Graduates From
Training Sekssl
The Eighth Naval Distrie
Headquarters office II New Or
leans announces that Calvin Jer.
ONE B1Siy son of Mrs. Ann J.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24

Hashhish a drug derived from
hemp, was used as an anesthetic
by Hut, a Chinese physician, as
early as 200 BIC.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24
of Christmas packages

The club invites any vie of
any serviceman To become af-
filiated with tire organization
Meetings are hello each Wednes-
day at 7:l5 p. NJ. at the use
Club on Magnolia street,
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24

} War Bonds should mean
/ something more to you than
Just "a good sound invest
ment." Figure 1t cut yourself.
The Chronicle-star combined with the Moss Point advertiser., 1944-11-24

I. S. GRAHAM. l7-year-old
seaman. End class. USNR. who
has concluded a seven-daY Wis
it with his parents. Mr.. and
Mrs. Mack Rouse. Krebs Lane.
Pascagoula. following compile
ton of his boot training at San
Diego. Before his induction.
the young blueiacket was a
first class burner at ingalls,. He
has an older brother. Dewey.
who is stationed at a naval base
at San Pedro. Calf.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
Skida krivicu "a rat sa
kapitalista

Sudac Charles J. McNamee O.
drzao je govor u Clevelandu ne
XII dan, pred Knights of ST John
u Statler Hotelu, u kojem je po-
kusao da opravda kapitaliste de
strpa krivicu "a rat ma "ateiste".
e.. . odbacivanje apsolutnog STAN
darda morala," rekao je on "jes-
te neposredni uzrok sadaSnieg
svetskog konflikta''. Takodjer je
osudjivao "fasizam, nacizam i
komunizam".
Kao pravilo svi oni koii SUI do
veil do ovog globalnog pokolja
jesu "religijozni'' ljudi. 1stina je
da oni bas ne veruju u biblijska
Gudesa, u zagrobni raj iii pakao,
ali oni ipak najvise finansiraju
religijozne ustanove i podupiru
crkve ma sve strane posto i'm one
dobro dolaze kao opium koji
omogucuje lakse izrabljivanje i
odrzavanje radnika u pokornosti.
Cesto oni idu u crkve da Sc
"pomole Bogu" da bi izgledali
sto wise "religijozni' cak vecina
istaknutih slugana kapitalisticke
klase po celom svetu, koji SUI ma
celu politicke drzave, pretvaralu
Sc da SUI "religijozni'' pominju
"Boga' i mole mu Sc u svojim
politickim govorima raznim IL
iavama.
u ostalom rat ne dolazi IL me
poboznosti' niti il ''poboznosti''.
On dolazi il sukoba ekonomskih
interesa medjunarodnih kapita-
lista. A sudci, popovi, professor,
novinari, politicari svi drugi
osim jedino revolucionarnih So
cijalista, pomazu da regrutuju
vojsku, da blagosove oruzie, da
napadaju i grde "neprijatelje" i
da raspire sto wise mrznju medju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
&c rudara bice proglase-
nj mrtvim

Ma 5. julia u Bellaire, Ohio, IL
rudniku PoWhatan vatra je spre-
ella od 40 do IS rudara da izidiu
il rudnika 0stali su unutra gde
su vec verovatno izgoreli Ill di-
nom vrucinom poguSeni. Sada
Sc ustanovilo da III je bio 66
svega koii nisu iziSli van ko-
nacne &c biti proglaSeni ''mrtVi".
Razume Sc da jos nije potpuno
sigurno da su oni mrtvi. Moguc-
nost postoji da Sc ipak do niih
dodje, buseci rupu sd najmoder-
niiim i najbrzim svrdlovima 9
coli Siroku, morale bi Sc buSiti
dubina cd $50 stopa da Sc do
niih dodje. Oko pola noci IA 7.
lula (zaSto su toliko cekali?l oval
rad ma buseniu je zapoceo ito dva
s'safta". jedan cd 9 coli, a drugi
cd 3 cola. Tvrdi Sc da &C to uzeti
nesto oko diva dana dok Sc ii
"saftovi' probuse blizu 400 sto-
pa u pravcu gde Sc drzi da Sc ii
ugljokopaci nalaze.
Najverovatnije je da kada hi
Sc strogo istrazivalo kako je va
ira zapocela (premda Sc vec zna
da je zapotela Cd elektricne zice
koiu je kamen srusio dole kada
Sc prorusio "tavan'), pronaslo bi
Sc da je glavni iii jedini krivac
kompanija. Bio to zbog toga sto
Sc "tavan" nije dobro podbocio
j ucvrstio iii zbog slabe ventila-
CHE it'd, u svakom slucaju po
sredi je bio profit.
U ostalom da je kompanlla J.
mala wise "saftova' nacina "a
spasavanje i sprecavanJe oVaklh
nesreca, do toga nebi doslo:
Drustvo. u kojem bi Sc wise gle
10 ma ljudske zivote sigurnost,
nebi Sc ustezaIo da izgradi sve
moguce pogodnosti spasavajuce
metode bez obzira sto bi to "a
htevalo izvesni ljudski rad. Ia
kav rad bi Sc isplatio. U kapita-
lizmu svaka malenkost profita
preca je Cd ljudskog zivota.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

Ia zverad Sc kaze da je sva O.
drzana pod kontrolom. Sreca je
da ii zveri, kojih je bilo svega
oko 1000. nisu polomili kaveze
cd kojih su 40 lavovi, 80 tigri, 80
lepardi, 20 medvedi 40 slonovi.
Jos Sc niie ustanovilo sta je
bio uzrok vatre. Kazu da je We
rovatno neko, namerno III ne,
bacio cigaretu cd koje je vatra
pocela. "a ovu nesrecu. narav-
no, mora Sc okriviti kapitalistic-
ke interese. Radi tin interesa pod
Big Top" satorom nije bilo do
voljan broj "vrata na koja bi sc
moglo pobeci. Mnogo takvih vra-
ia bi omogucilo osobama s polia
da gledaju predstave bez da pla-
te ulaznice. A to nebi islo Il ko-
rist cirkuskih posednlka. Pored
toga. da bi Sc ustedilo u ljuds-
kom radu. mnogo kojesta Sc os-
tavlia neuspremljeno, pod noga-
ma gde Sc bacaiu cigarete. kao
to da je n1nogi material od ko-
ieg ie cirkus sagradjen cd upa-
live sadrzine, sto bi Sc moglo
zameniti sa neupaljivim materl-
jalom.
Posto sve to zaseca IL interes
posednika cirkusa, oni ce radje
izloziti opasnostin1a 5000 osoba
pa i 100000 iii wise, samo da bi
koii dollar wise dosao NINA II
dzepove. | u ovom slucaju, kao
i u swim druginaa kriv je kapita-
liam. Mega treba unistiti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
McNutt.ovo unovacenie
nasiluje Ustav

bi sc trefilo da SUI oni 'ukanalle-
MI ma poslovima placenim 60
70 cent? ma sat, oni bi III morall
primiti iii ostati nezaposleni. JEST
Ii uhvatio?
Skapajmo III u potcinjenost.
Prisiljavanje ovde nije pretnia
sa zatvorom. To je lukavije od
'toga. Ono Sc ostvaruie u naviknu-
to sredstvo prisiljavanja, indi-
rektno, podmuklo. Radnici su ne
posednici. Niihova je usteda. ako
je imadu, tanka linija odbrane
izmedju njih i oskudice, A strah
cd oskudice je malo mamie pri-
siljavajuci nego sama oskudi-
ca. McNutt-ov sistem "prvens-
tvenih odaSiljanja" sluzi direktno
radnickoj nesigurnosti. Z stvari,
w. M. c. kaze:: mi te imamo gde
te mi hocemo. Mi te poSaljemo
ma posao. Ako ga ii neces uZeti,
ii posedi malo raznisljaj. Ii
ces Sc vratiti opet."
Neprivoljna sluzba je toliko
wise podnukla zato sto je pri-
krivena, zato sto ona dava rad
niku izbor izmedju posla ma koji
ga Sc "uputi'' bez obzira ma
najamnicu, satove uslove rada
- nametnutog bespolicarstva.
McNutt ne por1ce da cut
back"-si neprekidno pocimaju i
da los "cutback"-a dolazi. Rad
nici koji bi mogli biti otpusteni
pod takvim uslovima", kaze on,
"bolno su potrebni IL drugim
tvornicama iii drugim predeli-
ma gde su planovi ratne proiz-
vodnje povecani."
To je iskrivljivanje spora. Sve
cd kada je pocela ratna proH-
vodnja, radnici su bill "bolno po-
trebni u drugirn tvornicama iii
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
Nematka i Pro|eterska Rev0|uCija a

da SUI Engleska Kina gotove da
''pregovaraju' da Sc ocekuje
da &c i Rusija tako Sta usvojiti,
poSto sc smatra da Sc bas zbog
ovoga ruski Ambassador Andrei
| A. Gromyko povratio u Moskvu
zvanicno Sc ocekuje da ce ives
titi Moskvu O ovdasnjim stvari-
ma. Ali pored svega ovoga, kaze
| izvestaj dale, INA Sc da saveznic-
XII diplomat rade ma sporazumu
"a rukovanje sa porazenom Ne
mackom. / ako ne ocekuju brzu
pobedu mad njom, ipak vest do
dale, 'Budimo pripravni "a sva-
ku eventualnost". Izvestaj dale
kaze doslovno: "Uslovi "a Ne
macku Sc smatraju da SUI "a ME
nu POTPUNU INDUSTRIJAL-
NU DEMOBILIZACIJU,, razva-
ljivanje ratnih tvornica koje Sc
NE MOGU upotrebiti "a mirnu
proizvodnju.' (Krupna slova mo-
ja.) Da Ii je ovako Sta moguce i
kako je moguce, uzecemo u OBJ
zir posle.
Istog datuma, II. juna, Paul
M inning, dopisnik Detroit
News"-a u Londonu, Engleska,
iznasa misljenje engleske diplo-
matte kaze da 'sAdolph Hitler
nije proglem". (Naglasak moj)
Problem je, po misljenju Engles-
ke, kaze on, nemacka industrija
Ii prvenstveno "Krupp"-ova pre-
duzeca, koja su omogucila Ne
mackoj da baci svet, u zadnjih
Is godina, diva puta u krvoproli
&c. Zatim navodi engleskog u
pravnika avijatike, koji je 'iz-
(Nastavak ma 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
Monetarna konferencija

Ovih dana zasedava none
tarna konferencija u Breton
Woods, N. H. ma kojoj su preds-
tavljene "A nacije Konferencija
&c trajati do 20. julia i kako ne
koji tvrde mozda JOS nece resiti
probleme "a koje Sc zauzima da
resi-, razlog je tomu sto JOS rat
niie dovrsen neznadu pravo ka-
ko &c stvari teci u medjunarod-
MIN odnosima, medjunarodnim
granicama it'd.
Svrha je konferencile, kako Sc
izvestava, da Sc uspostavl ledan
medjunarodni fond pomocu ko-
jeg da Sc odrzi svetska novcanica
da Sc svet spase cd inflacije. ka-
zu da tai fond, Il hojem bi sve
pomenute nacije bile ucesmcl'
tNastavaA IA 4. stfanb
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

preko owe zemlje. Slobodno sc
predvidja da ce milioni biti OF
pusteni sa povlacenjem ugovora
koji &c sleditis X-Dan, dan ne
macke kapitulacije. Covek koji
oprezno bira svoje reel, Winston
Churchill, predvidja da bi X-Dan
mogao doci pre- kraja leta. Viso-
ko-casni americki vojni oficir ka-
re da &c to doci u novembru. On
je "voljan ola ispruzi svoj vrat
van," on je rekao javno. l to je
ovog momenta, kada su 'cut-
back"-si vec otpoceli, kada ie
War Production Board ovlastio
korporacije da upotrebe strates-
XII material u gradjenju proiz-
vodnih modela, kada masovno OF
pustanje izgleda ola je samo stvar
mesecima udaljeno, da nasi VIA
dari Sc resise da nametnu ma mas
oval prikriveni sistem prisilnog
ropstva.
Plan "a snizausnje nojamnice.
Predlagaci McNutt-ovog rad
nog unovacenja iznose diva raz-
loga. Jedan je da Sc radnicima
spreci napustanje ratnih tvorni-
Ca "a mirnovremene poslove.
"Ostanimo-unutra' Strajk kod
BreWstera jeste dramaticno po-
|ricanje takve opasnosti. Brews-
terovi su radnici odrekli da ma
puste Brewstera. Oni su zahteva-
Ii da uredi dadu njihovom kor-
poracijskom gospodaru move u
govore. Oni su izricito odbili po-
nudu poslova Cd predstavnika Sc
damnaest uposlivaca. Ponude SUI
varirale cd so do 70 cent? ma sat
uporedjene sa prosecnim Sl.O6 ma
sat placano kod BreWstera.
Pod McNutt-ovim sistemom
"prvenstvenih odredaba", owl bi
radnici bill "ukanaljeni", i, ako
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

Ovo je prvi put da Sc toliki
broj zrakoplova upotrebio u jed
nom danu. TEX nazad nekoliko
meseci, cudili smo Sc kada su
saveznici upotrebljivali jednu hi
ljadu zrakoplova napadu ma
naciste jednom danu. Sada je
ia sila povecana "a wise Cd osam
puta, iii prema prvoj vesti ipak
"a pet puta. Hitlerova sila odgc-
vara saveznicima skoro ma isti
nacin, ito sa novim izumom =
robotima. Prema izjavi Churchill
la u Parlamentu 6. julia, nacisti
Salju dnevno cd 100 do $50 tih
robota da bombarduju London
j druga obljiznja mesta. I kaze
Sc da pored ubijanja ozleda ii
robot nanose i ogromnu materi-
jalnu stetu.
Predstavimo sano, koliko Sc
ljudskog rada ulaze da Sc sagradi
$500 zrakoplova i koliko Sc ra-
da troSi kod nacista da Sc sa-
gradi cd 100 do $50 robot-bomba
ma dan, koji Sc. wise ne vracas
ju sa sv5je "misije". Pa jos po-
red toga druge ubojne spra-
We, prevazanja, hrana, Cd e To-,
nastanjivanje, uredjujuci rad i
mnogi drugi razorni rad koji Sc
trosi "a uniStavanje ofVilizacije.
Sa razumnom Socijalistickom
upravom, toliki SLIM ljudski rad
koji Sc "a rat trosi, mogao bi
mozda u par godina, tako da re-
cemo, pretvoriti Geo svet u vi
soko-industrUalnu Socijalisticku
Zajednicu sa izobiljem j blago-
stanjem "a sva ljudska bica ma
zemaljskom saru- Ali, ovo je ka-
pitalizam. "A danasnji kapital-
zam ne moze da postoji bez ra-
tova. Ia to MEGA Sc mora oboriti
i zamenuti sa Socijalizmom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
BROJ %. NO. %
Kroz kapitaisticku Ameriku.
POzar u cirkusu

l Hartford, Conn, de>io pozar na g. lula crk,lsu
Ringing Brothers koi je tex syao Hartford Pozar
pojavo pod Big Top atorom gde ic iz@orelo
Ringing Brothers Banm Bailey nivcci crkus
sveu. Nlegov ator gde pozar poavo dug e 520 soI
poza1a kaze a c blo oko 5000 osob pod
izyan saor prlsunih Pozar ie akvom brznom zavatio
a eet minuta Su>io oave veke posctc koi
okupila aa pomatla prestave divih zvcIadi,
zivonia mace cirkskil unetnka Pozar eso baS rr
kraiu zve1adske predstave
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
S0vjetska Rusija

Vest il Moskve (AP) cd 5. ju-
la iavlia da su nacisti u Minsku
(nedavno osvojenom po sovjets-
kim trupama) poubijali 10000
osoba "a vreme nacisticke okupa-
CHE. Oval grad kao ostala teri
torija je bila u rukama nacista
sve cd prvih dana nacisticke
provale u Rusiju. A u gradu Zlo-
binu koji je sasvim razoren, kaze
Sc da nj jedan staaovnik nije
ostao. Medju poubijanim u Minis
ku Sc nalazilo nexoliko hiljada
hamburskih Jevreja koje SUI ma
cisti tamo dopremili. U distriktu
Lelchitsy u predelima Ppleseye,
javlja TASS (sovjetska novinska
agencija) da SUI nacisti poubijali
5000 stanovnika, a deportovali
$500 u Nemacku razorili su sve
kuce, osim 80, cd 1862.
: Razume Sc, da ovde moze biti
i preterivanja. Mozda mnoge ra-
zorene kuce kao i poubijane oso-
he treba pripisati i samim Rusi-
ma njihovim vojnim operaci-
lama ako oni to nisu planirali.
u ratu Sc tako desava. Ali ipak
Sc mora ododriti da je tn mnogo
istine. Sto znaci da nacisti "a
ista ostavljaju "a sobom vrlo zlo-
cinacku istoriju u swim predeli-
ma koji su bill owe tri godine
nod niihovom okupacijom. ako
lie svaki kapitalizam danas vec u
mnooo izludeo iii sasvim podiv-
lao, nacistfcki, izgleda da je maj
wise u tom pravcu otisao. Ia Mi
hov kapitalizam 'izgleda da su
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

njenih Nacija, iii da Sc tacnije
izrazimo, velike tri sile - Anne
rika, Britannia Rusija 'nadaiu'
da &c Sc Svrsetkom. Rata i po-
bedom mad Nemackom, majestic
kim agresorom', odstraniti uzrok
buducih ratova.
Kako izgleda, velike saveznic-
Ike sile SUI ma sirokom putu "a
pobedu mad Nemackom. Ali jed
nostavna pobeda nije dovoljna.
Ia onoga koga Sc smatra kriv-
Gem iii uzrokom "a globalni rat,
pored pobede, mora Sc biti i
spremnim da ga Sc ma neki nacin
kontrolise, kad ga Sc pobedi. Ali
kako ma koji nacin da Sc kon-
trolise takva potencionalna sila?
Voc cd poduzeg vremena, a ma
rocito cd nazad nekoliko nede-
liza, burzoaska stampa je puma
planova, preporuka, komentara
it'd, "a porazenu Nemacku. Ali
svi ii planovi, preporuke ko-
mentari, slazu Sc kao rogovi u
vreci, osim samo u tome da Ne
macku treba kontrolisati. Ovo je
najskaklivije pitanje "a sve tri
najvece saveznicke sile.
Jedna vest IL Washingtona cd
II. maja kaze, da sto Sc tice ma
Gina kontrole izradjen cd strane
Amerike Engleske, "a porazenu
Nemacku, potpuno je promasio i
kaze da je potrebno "sporazume-
ii Sc sa Rusijom planu zajed-
nicke okupacije neprijateljske
zemlje". A nakon, tacno mesec
dana, IL. juna, dolazi druga vest
il Washingtona, koja javlja da
ie drzavno odelenje obavesteno
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
w. S..

U Evropi, nemacka predstavlja
najpotencionalniju silu. Takvom
ie cini industrijski razvitak mo-
derna radnicka klasa. Da bi bila
u stanju operisati sa tom silom,
kao moderna zemlja u skladu
sa zakonima kapitalizma, njena
nacionalna granica i oskudica u
kolonijama sprecavalo je potpu-
no njen daljni razvitak. A da bi
izbegla, bar privremeno, revolu-
cionarne posledice koje SUI joj
pretile cd radnicke klase, a koje
je ona privremeno suzbila "su-
per-nacionalizmom', ona je bila
primorana da jurne preko svojih
granica ma sve strane, da bi dala
oduska toj potencionalnoj sill
Ali zemlje protiv kojih je ona
jurnula, u pocetku samo sa ne
mackom silom, posle sa celom
evropskom potencionalnom 81
lom, ne samo da nisu imale od-
wise prostora "a svoje sopstvene
potencionalne sile, nego one SUI
Sc godinama hrvale, ako mozda
ne tako ocajno kao Nemacka,
sprecavajuci iste revolucionarne
posledice radnicke klase kod ku-
ce kolonijalne pobune ma stra-
nj. Neizbezan rezultat je bio -
posto radnicka klasa nije bila
Marksisticki prosvecena orga-
nizovana "a revoluciju - glo-
balni rat. Sama cinjenica da je
oval rat kapitalistickih uskih od-
nosa, koji nisu wise u stanju da
prime bogatstvo proizvedeno cd
radnicke klase, burzoazija Ujedi-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

zlocinstva razaranja, ne samo
sasvim ravnodusna, nego sana
razonoda. Kad Sc do toga dodje,
tn vec u opste nema razuma. To
je ludost Nemacki &c radnici j.
matt mnogo poteSkoce da Sc o.
tresu ovog 'Frankensteina".
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
Vazne n,edjunarodr,e vesti.
Velika Britannia

PIema vestima il Londona od l. julia Sc posao ako
danas napadma obave strane da je neponivo
neverovano Samo gore pomenutog dana aleznGke siIe
napale atelja 5000 zrakoplova cd koh SUI 900
tesk bombera Prema drugo ves Lonlona (UP) savez
nci napa Hterovu Evropu istog sa $500 zrako
plova, od ko bill 15O0 teskih bombea Seenih Drva
Isovremeno Hterovi letec robot nepreke napade
London koj posednie tr neee poubijai 252 osobe
ozledjeno ie 5000 osoba tom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13
Guatemala.

Vest IL Guatemala City, pres
tonice male republike Guatema-
la u Centralnoj America, cd l.
julia, javlja da je tamo doslo do
promena u drzavnoj upravi. cak
(Nastavak na 4. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13


uposlenje "a nizu najamnicu.
Nedostatak radnika jeste izgo-
cor, ne razlog, "a pruenstuena
odasiljanja; razlog je
kapitalizam.
"Prisilni rad u Sjedinjenim Dr.
zavama? Ii 81 lud."
To je sto bi vi rekli nazad de-
set godina Ma kakva napomena
ola ce Sjedinjene Drzave jednog
dana obratiti Sc sistemu prisilnog
rada, cak prisilnog rada putem
indirekcije, zvucilo bi besmisle-
no. Prisilni rad je neprivoljna
sluzba, a neprivoljna sluzba ie
izricito zabranjena po Ustavu u
njegovu Trinaestom Dodatku! Ii
81 gospodine lud.
Lud iii ne, prisilni rad putem
indirekcije jeste tu' Novi sistem
"odasiljanja prvenstvenog pos
la" "a regementaciju americkih
radnika stupa u krepost |. julia.
Pocimajuci toga datuma, svi pos
la-trazeci muski radnici iznad II
godina bice "ukanaljeni" Ichan-
neledl po Uposlivackoj Sluzbi
Sjedinjenih Drzava iii po agen-
| Iciiama kakve U. S. E. S. United
States Employment Servicel or
nae .~s.
Sta to znaci? Zasto predsednik
War Manpower Commission Paul
V. McNutt bezobrazno to opisuje
kao produzenje "principa dobro-
voljnog regrutovanja" kada je to
DO izumu "radi-gde-ti-mi-recemo
-ili-skapaj" sistem rada? Zasto
prisilni rad u oUo creme?
Senka "c,ltback" besposlice.
Americki radnici mogu sa O.
pravdanjem postavljati ova pita-
MIA. Bleda senka "cutback'-a
[ubice liza ledja] vec Sc pruza
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

masama zaracenih nacija. od ko-
jih je, bez sumnje, iedan sudac
McNamee. Stvarni uZrok ratOVa
ieste izrabljivanje radnicke kla-
Sc svud po svetu. koje sudac ne
zeli da otkloni. To &c najposle
norati radnicka klasa uciniti pu-
TEN proleterske revolucije.