RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

Stain, potpuno suprotno ovo-
me, ne samo da podrzava Ia
govara, nego jos prezire osu-
djuje radnicku klasu, kada Sc
ona lati klasne borbe, protiv ma
srtaja kapitala ma MEN svako-
dnevni zivot prema tome spre-
cava menu borbu "a konatno
oslobodjenje ispod najamnog
ropstva.
Trece, Lenin je usvojio, podr-
zavao, objasnjavao i zagovarao
= kao sto su Marks i Engels
celia istorija kapitalizrna, doha-
zali = da zivot radnicke klase
pod kapitalizmonn, mora da ide
So Zla Ma gore;a da bi Sc rnegao
zjvot radnicke klase traine
stvarno poboljsati, kapitalizam
Sc mora oboriti Socijalizam US
postaviti.
Stain, potpuno suprotno to-
mu, podrzava zagovara, da bi
ocuvao kapitalizann. Jer da Sc
pod kapitaliznaom moze radnicki
zivot poboljsati. prenna tome,
protivan je Socijalizmu.
cetvrto, Lenin je usvojio, po-
drzavao, objasnjavao zagova-
rao = kao sto SUI Marks Engeis
dokazali = da Sc pod kapitali-
znaom ne moze uspostaviti 'traj-
nj mir, sto je apsurd prvog
reda, nit ikakav dugotrajni mir,
na danasnjem mu stupnju raz-
vitka. Ma stupnju, gde visak
vrednosti, prosecno po radniku,
iznosi pet sestina, od kojeg, ito ne
mali deo, ne noze Sc NIkAKO
! prodati na domacoj piiaci; i zbcg
kojeg Sc na, i tako maloi, syets-
koj pijaci sukobljavaju razne
kapitalisticke zemlje, sto nelz-
bezno odvede IL RAT. A da Sc
! nlOze mir, ne 'straini' iii "veG.li''
nego relativni, uspostaviti pod
| Socijalizmom, ciju duzinu Jos
! do sada 1aike ne naoze pneelvideti,
posto &c nestati uzroka koji pod
kapitalizmom dovode do ratova.
Da je Stalinovo gIediste sas-
(. vim suprotno ovome, to svccioGi
! ! Teheransli sporazun, koil .5ia-
/ 81 da Sc noze pod kapitaiizmon
uspostaviti, ne samo dugo5rajr1i
vec ''vecni'' mir.
Cinjenice koje smo gore izneli
/ jasno dokazuiu da ie Lenin a
ne Stain, sociolog: Pa zasto je
onda Mussolini, koji je bar do
nekle nekada prolazio kao Mark
sist, nazvao Stalina, a ne Le,3i-
I ma, sociologom? Tome ina raz-
loga. ako je Mussolini potpuno
odbacio Marksizam, Il koliko ga
j je i usvajao j poznavao, on ga
ipak nije potplno zaboravio.
Muss0lini INA, bar nagonslsi, a
! ako ne svesno, da je Stain. ka0
on, odbacio Marksizan, IL ko-
1iko ga je znao, kada je stao ma
zernlj;ste izgradjivanja JAKE
polidcke drzave, sto je potpuno
| SUPROTNO Marksiz1nu, Lenin
je stalno protiv toga upozora-
vac, ''kao opasnost "a radnifku
klasu". Aussolini vtdi Stall
nu, iako su u ratu do zuba iedan
| protiv drugoga, drugoga Bona
partu sa drzavnim krrnilom u
ruci, koii niIako ne moe lei u
prolog radnitke klase. 4 sto god
nije u prilog ME, to je Il prilog
neprijatelia.
| Da bi- sto nudrije predstavio
Stalina radni6koj klasi, Mussoli
nj ga karakteriSe kao drustvenog
nau6enjaka, III ''sociologa". A LIE
nina kao jedno nistavilo, koga
i "zanosi nnuzika" koii je "senti-
mentalista". No neka Sc zna, da
/ je Lenin pred svoju snnrt upo-
zoravao tadasnje mu drugove,
da gledaju da sto pre- skinu Sta
lima sa polozaja sekretarijata Ko-
munisticke partije, dok ne po-
vede zemlju u propast. Ako ovo
slucajno pokusaju (kamo sreea
da pokusaju) stalinisti da porieu,
onda cemo in pliusnuti preko
ociju, sa doslovnim Leninevim
recima, IL njegova sopstvenog