Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-04-28
Americtf Indiani We vaIce.

V prVnl svetove valce SlOuZilO
V americkem vojsku asi $1,000
lndian1, povetsinou dobrovolc1
Jenom pomerne malo Indian1
tou dobou americkymi OBJ
a vetsina jich proto povin
ne vojenske sluzbe nepodleha-
la.
V prftomn6 globalnf valce
hail vsak zajmy svobody vice
neil $4,000 rudoch1, z Mich
$4,000 Sc zbrani v ruce a 30
600 We valecnem prdmyslu.
Tentokrate bojujf a pracujf
jake plnopravni obcane Spoje-
nych statG, nebot kongres ude-
Iii roku 1924 americke obcan-
stvl vsem rodilym zde potom-
KUN americkym praobyvatel1.
Nekter1 pf1slusnfci cervene-
no plemene jsou dvojnasobn6
vazani ctl bojovati proti fasis-
tum. Je tomu tax v pTfpade
5000 clenG Iroquoisske konfe-
derace sesti narodG, ktere V
cervnu 1912 vyhlasily valku O.
sc ma vlastn1 vrub.
Poole Narodnf zemepisne
spolecnosti bojuji dnes 20 boku
svych bllych bratrf prislusnici
mnoha indianskych kmen1. ia
ko kdysi jejich predci ma pew
nine americke,tak dnes oni pro-
nasleduji nepTftele ma cetnych
bojistlch sveta, v pralesfch a v
dzungl1ch; i oni Sc zmocnujf
posic nepfatele neocekavanym
dtokem, predavajfce 81 pri tom
zpravy V ~dialektech, ma nez je
veskera intelligence neprftele
"kratka."
Domacf frontu pomahajf u
drzovati starsf muzi tim, re OBJ
delavaj1 pGdu reservaci, pracu-
iii v lodenic1ch a v tovarnach
ma letadla, ma zeleznicfch a v
dolech. Hrdf nacelnfci, jejichz
celia zdobily kdysi valecne or
dolby z peri, zm6nili tyto znaky
indianskeho pGvodu ma helmy
svafecG kovu. Jejich zeny
nejsou jiz spokojeny S miro
wynn zamestnavanfm, a zane
nivse sukne Ia kalhoty odcha-
zej1 houfne cd stavu do tova-
rem. S indianskymi zenami set
kavame Sc dnes u volant1 ma
kladn1ch aut a traktorI, ma
pastvist1ch skotu a ovci, We
spravkarnach motorovych vo-
zidel a farmaTskych stroll. Ia
Ike vojenskymi osetfovatelka-
mi a clenkami WACS vidfme
tvafe prvn1ch Americana.
Indian snadno privyka svf-
zeldm vojensk6ho zivota. Je
zvykly zivotu We volne pTfro-
de, jiz Cd d6tstvi byl veden k
tomu, ably spolehal ma svGj dG-
vtip, ably sc naucil c1sti z velk6
knihy pf1rody a teziti re svych
1sudkd. Nikdo Sc mu nevyrov-
ma We stopovani nepTitele, v
davanf signalG, V hlidkovani a
zaskocenf neprltele. Indiani
uzfvali takov6ho zp1sobu val
cent, jaky nynl zavadi Roman
do, jiz davno pred tim, neil S
belosi vymysleli i pouhe jmeno
Iidianske dialekty hodf sc
neobycejne dobfe k predavan.
lrGznych komunikac1. Japonci
kterf rozumf anglictin6, memo.
hou 81 z indianskeho marcel mic
vybrat, protoze zadny klfc ne.
postacl k lusten1 teto samorost.
lie dorozum1vacf Teci.
NekteTf Indiani vsylouzili s
zasluzne citace a vyznamenan.
"a hrdinost v boji. Jeden 2
pich vypracoval Sc az ma bod.
most brigadniho generala. In.
diansky dobrovoln1k nebo cd.
vedeny branec stava Sc stfedem
slavnosti, poTadan6 ma jeho po-
cest rodinou, nebo pT1padne
m1stnimi cleny celeho kmenu
V jistem smyslu Sc tyto oslavy
valne nelis1 cd tech, ktere ma
me moznost spatriti v nejedne
| prHm6rne rodine americke.
ktera je porada ma rozloucenou
Sc synem, otce mnebo bratrem.
odchazejfcfm braniti vlast Sc
zbran1 v ruce. Navy, ktere O.
slavam Indiani davaji, jsou
vsak velmi zajfmave, i kdyz
snad ponekud tajuplne. Nava-
jos zvou je "znamenlm',
Sioux "postoupen1m" a Yaki-
mas oslavami "dlouheho do
mu."
Kdyz 1Tednfci Civilnf obrany
pTisli do Puebla Santa Domin-