davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1944-06-01
47 Men From District
Report for Induction

Forty-seven District men have
been ordered by their draft boards
to report for induction into the
armed forces. Among the men re-
porting are n for the Army and 20
for the Navy. The list follows: s'
Army.
Froehlich. Lloyd E. Rose RAYMOND r.
Milstead, Ralph w. Bush, Maurice A.
Stader, August M Brooks Louis r.
WolkonSky. d. N. Easterling e. l..
Bailey, Clyde N. Farrell, Mercyle r.
Darcy, Edward H. Pough. Haywood ].
De Atley. Alvin E. Richardson, S. R.
Di Pietro, Enrico Shamley, James H.
Doss Oscar E. Hargroye. William E.
Edwards. Robert L. Harris. Eddie L.
Fellabaum. G. r. Sims, David
Hepburn. Charles j. Finley, James E.
King, william E. Mitchell, Walter L.
McClear, Betram d.
Navy.
Ashburn, William e. Tupler Louis
French. Frank S., jr. Week, Frank A.
Jones, Henry B. Copeland, William W.
Oakley, Lawrence c. Curry, Willie e
Law, Arch r. Harley, Jesse F.
ShalowitZ, Erwin E. Neclos William T.
Stamatakis, c. e. Pierce, Eugene r.
Spinner, Sam Lewis, BENJAMIN F.
Stalfort, F. II. Walker. Columbus c.
Ihompson Henry H Volt. Thomas G.
Evening star., 1944-06-01
~ DC. WOMEN -
= /" UNIFORM S

ENGLAND.--Miss Edith A. Glen
non of New York, former attorney
for the Justice Department Anti
trust division in Washington, has
Evening star., 1944-06-01

avenue NE, Women's Army Corps,
has been promoted to first lieu-
tenant.
APPOINTMENTS - Miss Eleanor
E. Miktnis, 59lo Fourteenth street
NV, has been appointed q second
lieutenant In the Army Nurse Corps.
Evening star., 1944-06-01

Torture Tojo with another bond.
He will feel the squeeze more than
you do.
Evening star., 1944-06-01

Remnant Day Merchandise is
not returnobIe or exchange
able; not sent c. O. D. or on
approval; phone or mail orders
not accepted. Some items are
soiled, morred or damaged.
Remnant Day merchandise may
be identified by green tickets
and green signs.
Evening star., 1944-06-01


familiar
torn
rFnhro
Evening star., 1944-06-01
Ger, s., ). $. SO

coots and Suits Of famous American
woolens! Coots of Stroock camel hor,
Forstmonn conel hair, wool crepes.
Suits of Forstnonn wooIs and Poetic
wool crepes Styles include mon-toi-
lored and dressmoker types One and
two-of-o-kind Misses, sizes.
#9ra af3s II
a2od Aanoa l~
SG 1rtsaEF7eg rWE 2#s -
$ZZ.75 to $35 Short Topper coots, $18
Just coots in this group Wonderful for
oil summer; you can wear them over every-
thing In postes and high eoIors, misses sizes
Evening star., 1944-06-01


Misses Sportsweor, Dresses
Misses TaiIored Suits, coots
! Fourth Floor:
Junior Misses Apparel
The Boys Store
Evening star., 1944-06-01

First Floor:
Notions, Aisle Il
Third Floor:
Women's Doytime Dresses
Women's Formal Fashions
Misses Doytime Dresses
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Obecanjima nema
granica

| kandidati kapitalistiekih parti-
| ia i niihove skutonose. nadmecu
sc u obecanjima II swim pravci-
ma. Posto obecania nista ne kos
taju, nit III sc mora izvrSiti. owl
politicari trude Sc da u tim obe-
canjima preface jedni druge.
| Svi oni nnanje-vise obecavahu
mir, "prosperitet, "veliku pro-
lzvodnju'', ''visoku najannicu
it'd. Jedni obecavaiu posleratnu
proizvodniu cd sto milijardi do
lara godisnje, poslove "a cetrde
set miliona, drugi obecavahu
proizvodnju Cd sto dvadeset i
pet iii wise milijardi, a poslove
cd cetrdeset pet do pedeset mi
Iona it'd. Ali Roosevelt je ma %.
oktobra u Chicago u svom 90
voru pred 100000 ma Chicago
Soldiers Field" nadmasio sviiu
u obecanjima. On ie obecao pos
love "a 60,0000O0 radnika. Ia
kodjer je obecao "posleratni pro-
gram sigurnosti koji &c drzati
Sjedinjene Drzave zemlju viso-
ke plate dovoljnog dohotka cd
farmerskog j tvornickog produk-
ta''.
Dale je on optuzivao republi-
kance da su mu pokrali program
= Program i politiku Demo-
kratske Administracije'.
Sto Roosevelt cini takva obe-
canja to nije nikakvo cudo. j
njemu ne mogu naskoditi, posto
III ne mora dati. Ali je cudo to
kako on moze da ulovi radnicke
glasove ma takva obecania. Rad
nici nebi trebali da sc vesele po-
slovima. Poslovi SUI ropstvo. Oni
trebaju ciljati ma zauzimanie in
dustrija i unistenje ropstva. Sa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Veselite Sc radnici
1914. Godini.

"Platna lista nacionalnog po-
slovania", kaze Cleveland Plain
Dealer. ma 81. oktobra, "sada
dostize basnoslovnu broiku >koja
cini sveul1upne racune so6ne
1929. oporavne godine, 1887. j
1899. da izgledaju kao obicni
sitnez. Tekuce ratom-uvecav-
JUICE platne liste sad prevazila-
ze iednu stotinu milijardi s'ola-
ra ma godinu. Najamnica plate
Tsalariesl u Sjedinjenim Drza-
wanna u 1943. iznosile su s102,-
100000"
A owe cemo godine, kaze ova
kapitalisticka novina, rabbit sve
do sadasnje rekorde. Ova "oso-
koljavajuca" prorocanstva su IL
racunnata ma osnovi. toga, sto Sc
vec u prvih deset neseci Owe go
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Muss0|inijeva oCena Lenina i Sta|ina

i skrenuo Sovjetski Savez So o.
riginalnog puta, Besklasne Ia
jednice, stvarajuci MOCNU bi-
rokratsku drzavu, po burzoaskoj
krivoj drini. Dakle, kakve su te
ocene? Evo in:
Ma 27. julia, kako javlja Her
bert L. Matthews, u New York
Times" u, Mussolini ie kazao, po
izjavi njegovog doktora, cije ime
Matthews ne pominje, da ie
"Marsal Stain, pored toga sto je
veliki sociolog, on je dobar stra-
teg. ia MEGA osobno ne poznam.
ia sam u Svajcarskoi poznavao
Lenina gde je on uredjivao novi-
nu "Iskra". On ILeninl bese IL
mad svega sentimentolan. Muzika
ga je zanosila." 1spitaimo sada te
dive glavne reci Il oceni koje sno
naglasili.
Sta je "Sentimentalan"?? Sen-
timentalan je onai covek, Iii ze-
ma, kojega pokrecu i privlace Sc
bi, milozvuci razlicita sareni-
la, bez obzira ma sddrSinu sliG
no tome. Ma primer: danas cuje
kako Salvation Army" (vojska
spasa) zalosno svira peva, mo-
leci "a ispomaganje "gladnih i
bednih", "a koje "nije" kriv ka~
pitalizam, nego ''oni" sami; sutra
cuje, recimo, kako demokratski
predstavnik burzoazije orators
kom sposobnoscu obecava kule i
gradove "a svakoga; prekosutra
cuje kako republikanski pred,-
tavnik burzoazije, sa istom spo-
sobnoscu, obecava da &c oni sa-
(Nastavak ma 8. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

Pomenutih Sest radnika bese
otpusteno, kako izjavljuje Mr..
Matthew Smith, generalni sekre-
tar MESA-e, radi toga sto nisu
imali clanske karte UAW-CIO.
Tako Sc ia stvar razviiala sve
dale, dok konacno MESA niie
pozvala u simpatiiu svoje neza-
visne junije i po drugim mesti-
ma, u Detroitu. Clevelandu, it'd.
Tako je u simpatiju ovim 4.5OO
u Toledo, izaslo ma Straik los
10000 u Detroitu ma 6. novem-
bra. A ia MESA preti dale da
ce pozvati jos oko $4,000 okoli-
ci Clevelanda.
Da bi Sc osujetio straik vlada
je vec pocela svoju uobicajenu
"duznost', preuzimanie tvorni-
ca. Preuzela je vec nedeliu
5. novembra trinaest preduzeta
u Toledo. Posle toga ie popreti-
Ia i detroitskim strajkasina da
ce to uciniti i kod niih.
A druge vesti vec stizu da su
junijske vodje resili da opozovu
strajk narediSe radnicima ola
Sc vrate na posao.
=. Ne znanao Ennpgo 9 cell,
ma te nezavisne iunije, ali nam
izgleda da Sc IL osnovi ne razila-
ri Cd ostalih fekerskih iunija.
OVo je borba oko pitanja, koja
ce grupa fekera kontrolisati rad
nike i ubirati clanarinu cd Nth.
u til svrhu fekeri &c vrlo RADIO
lzvadjati potstrekavati straiko-
We. A kada su u pitanju stvarni
radnlcki Zahtevi. onda svi "a
Jedno vicu ma radnike kako tre
ba postovati zavet rajkova-
MA i kako je mas" ratni napor
|. opasnosti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
w. S.

Svako ljudsko bice ma svetu
INA, iii treba da zna, ko je Be-
nito Mussolini. On je tai koji ;e
1921. marsirao ma celu crno-ko-
suljaskih legija, pokvarenlh Off
cira drugih bitangi, ma Rim.
Kao premier Italije, koga su "a
tim blagosiljali potpomagali
pape, kralj talijanski, svetski
kapitalisti razni drzavnici, on
bese tai pod cijom su zapovcscG
crno-kosuliaske legije mazale ka-
tranom, posipale perjem linco-
vale i najmanje napredno-misle-
ce elemente, a narcotic radniCke
prvake" i mnoge obicne radnil1e
i siromasne seljake. On je tai,
koji je prui uspostavio "WPA'
"a ublazavanje konacno, ako je
moguce, ubijanje revolucionar-
nog nagona radnika. On je tai,
"a ciju je fasistieku upravu
Churchill relsao 1927. da bi on,
(ChurchilD, prvi bio fasista, ako
bi ziveo Il Italiji, "jer je fash
zam protu-otrov ruskom boljse-
vizmu'. On je tai, koji je, kada
SUI njegove fasisticke horde ma
pale bosonogu Ethiopiu, uzvik-
nuo: "Talijani liza mora liza
grma: otkucnuo je cas- kada je
potrebno domovinu braniti!"
Mussolini, takodjer, bese tai,
koji je pomocu ''industrijalnih
junija", uspeo da "disciplinuje
naciju", kroz korporativnu dr.
zavu, "a ciju je strukturu Roo
sevelt poslao svoga icnog pred
stavni da ispituje, kao pogodnu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
PoplaSio Sc kolekti-
yiZma

Poznati Eric A. Johnston. pred
sednik Trgovacke Konore Sic
dinjenih Drzava, odrzao ie ie-
dan govor ma National Shoe Fair
u Chicagi, 80. oktobra, II koiem
je opomenuo svoje gospodare, iii
bolje da retemo drugove. kapita-
liste, cipelarske tvornicare o o.
pasnosti ''dizuceg Sc talasa ko-
lektivizma.''
On rece, da ce ''posle rata kon-
flikt izmedju kolektivizna ! in
dividualizma biti pojacan. u Ru-
sill, Engleskoj j Francuskol die
Sc talas kolektivizma."
Prem da zna da je Soeijali-
zam jedini stvarni skolektivi-
!. zatnss On prikaza tai "kolektivi-
! fss1a' kao nesfo So je ravno
ropstvu iii fasiznu. Evo kaso ga
on ocrta:
'Pitanje "a svakog mas koie
mi imamo da resimo jeste, da Ii
da sledimo novo-modnog libe-
rala ciji planted barjak progla-
suje, 'covek pripada drzavi: ME
ga ce- drzava zastititi; drzava &c
ga uposliti "a korist drzave'
Mas veseli da cujemo kako Sc
sluge plutokratije phase 'kolek-
tivizma" A sto on tai "ko1ekti-
vizam" postavi sa glavom dole
a noge u vazduh, to mas nj malo
ne iznenadjuje. Menu nije u in
teresu da istinski prikaze 'ko-
lektivizam", vec da ga rakazi
sto god wise n1oze, tako da bi
oduvracao radnike Cd MEGA.
Ne, gospodine Johnstonu. To
nije 'kolektivizam'. ''kolehtiVi-
zam', ii. Socijalizam, koji ii
stvarno imas na unu, ne prizna-
ie drzavu niti rad "a drzavu On
znaci Zajednicu liudi Il koJoj te
svi jednako uzivati plodove sVo-
ga rada svi raditi "a svoj zivot.
Cak danasnji parazit, kao sto
ie Johnston oni kojima on slu-
Ii. morace raditi "a zivot, sto
oni nisu navikli pod kapitali-
Znnom.
Interesantno je to sto Johns
ton vidi da Sc tai 'talas kolekti-
vizma die.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Grccka

Prema vestima Cd 4. noveln-
bra, ''vlada premijera Georges
Papandreousa suocava ,mozda
najtezi politicki problem u gre
kom oslobodjenju u nagodbama
sa samo-uspostavljenim autori-
teton u Solunu".
"Solun je skoro potpuno u ru-
kama ekstremnog levog krila
Elasa. Crvene zastave preovla-
djuju cak mad grckim plavinn j
belim. Problem je drukciji cd O
noga u Atini, koji bese podeljen
medju politicke naslednike ken
kurentskih otpornih grupa," jaw
liza New York Times.
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

meru "a ameriGki kapitaliZam.
On je tai, koji je poslao deseti-
ne crno-kosuljaskih divizija ma
ruski front, protiv Crvene Armi-
je sa koiom je "Marsal Stain"
komandovao. On je tai, koji je
vodio, i vodi, sa ostalim visokirn
nacistim rat, protiv 'Ujedinjenih
Nacija" koji podrzava cvrstu
veru, ito pravom, da Sc "a pro-
duzenie kapitalizma mora sagra-
diti JAKA politicka drzava. u
kratko, da ne redjamo dale, on
je prvoklasni FAsISTA. l kao
takav, Sta mislite, kakvu ocenu
lie dao o Leninu, kakvu 0 Sta
]inu? Ne verujemo da iko moze
pogoditi, osim ako je vec citao
tn ocenu.
Saw svet zna, iii treba ola zna,
da ie Lenin primenuo Marksi-
zam ma ruske nazadne uslove;
usvoiio "diktaturu proletaruata"
"a prelazni period, cd kapitali-
zma do .Socijalizma u obliku
"Sovjetske Vlasti'', koja ie imala
da izumre, u toku razvijanja
sredstava "a proizvodnju da
lie sasvim nestane kada sc, dos
tigne stepen koji omogucuje pot
punu upravu INDUSTRIJAL-
NH JUNIJA, koje SUI otkrili i
razradili De Leon S. L. P. -
UPRAVU iii vladavinu buduceg
druStva.
Takodjer, svi Marksisti znaju,
a i oni koji Marksizam bar do
nekle poznaju, priznaju, da je
Stain koliko je poznavao
Marksizam, potpuno ga odbacio
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

svet tn nema nj senke dvojbe da
&c robot staviti nasu sopstvenu
zemlju i kontinent pod dohvat
vatre i smrti.s Misleci Judi i ze-
ne znadu ovo Pitanje 0 dokraj-
cenju rata postalo je, otuda, O.
cajno presno.
Ali kako drzavnici pristupaju
ovom probleIliu? Da Ii oni istra-
zuju uzrok rata? Dali Sc pripre
maju da iskorene uzrok? Ne oni.
Oni ostavljajp uzrok strogo pc
strani kao daE je to sveta stvar,
"a istinu, caki ga Sc i ne pominje
osim u postujucim sapatima. u
mesto ola naradaju uzrok rata,
oni Sc priprenaju da stvore or
ganizaciju da.Sse bavi sa njego-
vim posledicarna.
Socijalisticka Radnicka Parti-
ia drzi, a ia sam pripravan ds
dokazem, da takva organizacija
mora neizbezno promasiti, da O.
ma ne moze spreciti rat nista vi
Sc nego Sto poJicija moze spreciti
zlocin. Konacno ia nameravam
ola dokazem da dok drzavnici
daju usmenu uslugu miru, ostav-
ljajuci uzrok rata nedirnutim,
jedino je u Socijalistickom 10
guru edc je akar kardinalno ma
cello, vera, cilj, iskreno, posteno
i odano sledovan Sd celom inte-
ligencijom ma zapoved rase."
Rat, neodeljiua crta kapitalizna.
Sta je uzrok rata u modernom
svetu? Odgovor ma ovo pitanie
mora Sc traziti, ne u zlim srcima
ljudi, iii u planovima trgovaca
municije, iii u-izglednim ratio
bornim observation-disclosures owe III
one rase iii nacije, wee u eko-
socijalnom sistemu u
kojem mi zivimo, da bi bill JOS
iasniii, uzrok rata u modernom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Nema trajnog mira bez
Sociijalizma

svetu nalazi Sc u medjunarodnoJ
ekonomskoj utakmici izvadiia-
nom cd kapitalistickog drustva.
u potpuru owe tvrdnle ia vam
iznosim svedocanstvo najistak-
nutijih besednika kapitalistickos
sistema. u zakon je uvedeno da
je najpotpunije svedocanstvo &C.
veka kada svedoci sam protiv
sebe. Ako vi okrivite John Jorc-
sa da je on lopov, vi to norate
dokazati. Ali ako John Jones sed-
ne ma klupu svedoka j zakune
Sc, da mu tako Bog pomogao, da
je on izvrsio kradju, to SUI svi
dokazi koji SUI potrebni. Mi dr.
limo, prema tome, kada odlicni
besednik kapitalizma prizna da
je uzrok rata trgovacka utakml-
ca proizlazeci liz kapitalistickog
sistema, dokaz krivice je iZvan
svake suinnje. Postoje mnogi
takvi besednici koje bi ia mo-
gao staviti ma klupu svedoka.
Svakako, ia Gu izneti samo tri.
Prvi je militant covek, biv5i
Rear-Admiral u mornarici Sic
dinjenih Drzava, Admiral Al
bert P. Niblack. "Niko ne moze
uciniti potpuna nepristrana is
trazivanja % uzrocima rateya !,
Erekao je Adm1ra1 Nib1scE, Esz
da pojmi da njihove zile odlaze
duboko u zemlju trgovacke utak-
mice i ekonomskih aspiraciia."
Drugi svedok je mas Predsed-
mix u prvom svetskom ratu,
Woodrow Wilson. Stoieci, toku
govora Il St. Louisu, Missouri, 5.
septembra 1919, on rece:
''Dakle, moi prijatelji gradja-
nj, imali ovde jednoga coveka,
iii jedne zene - dozvolite mi
da pitan, imali ovde jedno dete
= koji ne znadu da SUI klice rata
(Nastavak ma 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

| t"Nema trajnog mira bez Sociiali
zma, leste govor odrzan cd Erie
liass-a, kandidata S. L. p. ia Senatora
| Sjedinjenih Drzava New Yorku, ma
w QXR 13. oktobra 1944.)
Benjamin Franklin je rekao
jednom da nikada nije bilo do
broga rata niti hrdiavog mira.
To bese wise cd jedno po sto-
lece, Franklinova primedba
izazva diskusiju argumente sve
cd tada. Neki Sc slazu.. neki sc
ne slazu. Ali ovoliko je neos-
porno. Jer nepoimljive strahote
svakog rata postizu jednu koris-
nu stvar. On izazove svest in in
teligenciju covecanstva. On ozivi
u ljudima duboku ocajnu zud-
nju "a mir ne prosto par 60
dina oruzanog nervoznog prj-
mira nego mir koji bi po-
stedio naSu decu naSe dece de-
Gu cd agonije i bolova rata Is
kustyo je pokazalo da, dok SUI
ljudi dobre-volje uvek ceznuli "a
bezratnim svetom, oni sc hrva-
hu sa tim problemom daleko vi
Sc odlucno kada su strahote ra-
ia sveze u njihovim mislima.
Danas wise nego u ijednoi pre-
.siiasI15oj lSrizi, mi smo prfsiljerf'
da Sc hvatamo u kostac sa OWN
problemom. Jedan razlog je pre-
strasavajuca mogucnost "a ma
sovno unistenje koja je sada pus-
tena Cd napretka znanosti. OBJ
mislite o robot -bombi, ma pri-
mer. Kao bombaski avijon
prvom svetskom ratu. njene po-
tencionalnosti su samo pocele da
Sc istrazivaiu. Ali laboratoriie
ma ODE strane bojne ]inije pre-
obracaju znanost, i delatnost ne
povratno da Sc usavrSe ova no.
va i grozna oruzja. Ako mi do
zvolimo da jos jedan rat poplavi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Kiina

Cd kada Sc general Joseph w
.Stilwell povratio il Kline, ras-
prave Sc vode u politickim kru-
govima o uzroku njegova povla-
cenja, il toga ratnog teatora
Napokon, doznaje Sc da medju
saveznicima stvari baS ne idu
tako glatko, kako Sc obicno ka-
ze da idu.
PredStavnik Walter Fl. Judd
republikanac liz Minnesota, re-
kao je, da je '.Stillwell zamenut
kao americki komandant ma Da-
1ekom Istoku cato sto je gene
rallissimo Chang Kai-Shek od-
bio da primi ultimatum Belle
Kuce, podnesen cd generala Still
wella zahtevajuci da general
Stilwell bude ucinjen komandi-
rom cele kineske armije."
Stilwell je popretio Kai-She-
ku, da &c pomoc KIM biti od-
NAH obustavljena, ako Sc Kai-
Shek ne pokori ovom ultimatu-
mu. Ma to je Kai-Shek explodi-
rao i rekao je u sustini: ''Onda
Sjedinjene Drzave moraju obus-
taviti njihovu potporu'.
Kao posledica svega toga
Washington je ma brzu ruku i
menovao Donald M. Nelsona, da
ide u Kinu i da organizuje ta-
mo sWPB" WAR Production
Board].
Posto je kineska situacija pri-
licno ozbiljna, u koliko Sc tice
borbe izmedju skomunista' i
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

''Komunisti'' Sc dale protive
nameravanim izborimal u idu-
Gem februaru koji Sc planiraju
cd De Gaulleove Wade. Istovre-
memo sc kaze da sadas ina u
Francuskoj jedan million bespos-
lenih. A kada Sc zarobljenici vra-
te koji Sc sada nalaze u Nemac-
koj, dale kazu vesti, u Francus-
koj ce biti wise cd cetiri miliona
besposlenih, sto je jako veliki
broj "a sFrancuslxu.
Pored toga zemlja je jake os-
tecena i industrija unistena. E.
konomska situacija je tako or
biljna da je tesko reel Sta Sc sve
moze izleci il ME.
Naziruci sve owe okolnosti, ko-
munisti verovatno planifaju da
kontrola vlasti padne potpuno
NINA u ruke. Zato oni nasto-
je da ocuvaju tn, gorepomenutu
Gardu u celini i naoruzanu, ko-
ia da i'm pomogne doci do vlasti.
Kada pi oni bill wise obaves-
teni Q sill koja da in podupre j
kada bi oni stvarno nameravali
da izyrse reuoluciju liz osnnva,-
U korist oslebodjenja radnicke
klase ispod kapitalizma, oni h
davali glavni naglasak organize
vanju u industrijama, koje da
in podupre, radje nego toj oru-
zanoj Gardi. Njihovo drzanje i
planiranje bi moglo dovesti do
sveopsteg medjusobnog klanja
stanovnistvu opet do pobede
reakcije, ako budu ignorisali vaz-
most ekonomske organizacije.
Ali, nece Ii francuski "komu-
nisti" doci u sukob sa gospoda-
rima u Moskvi, koji SUI vec, ma
vrat-na-nos, PRIMAL De Gaulle-
ovu vladu, zajedno sa ostalim
saveznicima. Izgleda da Rusi i
ostali saveznici, zure da predu-
sretnu gore opisanu situaciju i
da spasu Francusku baS cd ono
ga, cemu izgleda da francuski
"komunisti" naginju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

10000 radnika ma Straiku

Ma a. okobra zaslo $50 radnka Toledo straE kod
Electric Auoe Co., koji ppadau Mechanics Educational
clety OF America ezavna unja proest prov opustanja
nhovih est rugova unonaSa sinpatu tim straka
sima broj je do 4.5OO
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

D,0o0.000 poslova, radnici bs pro-
izveli oko $3.50, ,0O00.0oO.OO0 bo-
gatstva, cd kojeg bi oni primili
tex jednu sestinu, a kapitalisti
koji ne rade, primili bi pei ses-
tina. To zlo = izrabljivanie =
treba uniStiti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Vazne medjunarodne vesti.
Francuska

Ve il Parza cd novebra javljaju da e razazene IL
medu De Gaueove Wade kooj diva
polozae sada jos wise prosreno Posen edan
manifest kojem pozivau svoe sedbenike opste prsace
aozvanog Opornog VEGA protve raspuanu
Miciiske Patriotske Gafde
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Poljska

vest IL MOSkVe Od s. nOVem-
bra javlja ola je specijalni sud
uspostavljen cd Poljskog Odbo-
ra "a Narodno Oslobodjenje. u
Lublinu, osudio ma smrt polls
kog 'izdajicu hitlerovca', pc
imenu ,louselsky. Vest kaze da
je Mouselsky "a vreme nemac-
ke okupacije zakleo Sc da ie on
Nemac i da je sluzio kao SET
Maidanek logora u Lublinu'u u ko-
jeTn Sc racuna da je smaknuto
100000 osoba.
Drugi Sc nalazi pred sudom,
po imenu Mitserkaya, koji je O.
krivljen da je bio agent gesta-
po u Lublinu. Verovatno da &c
i oval dobiti smrtnu kaznu. A
posle MEGA ce slediti sudjenje
mnogim drugima.
Kaze Sc da je Mouselsky bio
"nagnan u cosak" ma sudu da
je priznao" njegove prljave zlo-
cine i zverska bezzakonja protiv
zena j dece u logoru.y
Poljska je, kako izgleda, mai
wise patila cd nacistickog zlo-
cinstva. U poljskoj SUI nacisti u
zimali ljudska bica kao kakve
muhe ubijali III ma sve moguce
nacine. Najposle su pribegli
'snajmodernijim" 'znanstve-
MIN" sredstima smaknuca. Pali-
Ii SUI III u pecima, koje SUI bile
narcotic "a tn svrhu izgradjene
i u gasnim sobama su i'll ubiiali
sa gasom. Nakon sto su in spa
lii njihov pepeo SUI vozili u po
lie ma kojem Sc odgajao kupus,
koje SUI djubriH sa tim pepelom.
Dakle, sada je doslo vreme
"a zlocince da placaju Ia svcja
della.
Mi bi tex mogli toliko dodati
da bi poljske radne mase treba-
le poci jos i mnogo dalje cd
obicne osvete. Morale hi oboriti
onaj drustveni sistem, kapitali-
zam, koji stvara zlocince zlo-
cinstva. Inace je sigurno da &C
covecanstvo u naskoroj buduc-
nosti zagaziti ponovo u takvu,
iii slienu anarhiju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

Kai-Sheka, izgledi su da Sjedi-
meme Drzave dolaze do zakljuc-
ka da Kai-Shek nije u stanju da
sam rukuje sa tom situacijom.
Stvari bi Sc mogle razviti, bar
| pri svrsetku rata, ako' ne pre-,
do stepena, gde bi Sc Kina "a
palila proleterskom revoluci-
JON. A mozda Sc Amerika plaSi
i ruskog uticaja u KIM i zato
odluci da preuzme kinesku si-
tuaciju u svoje ruke.
Stvari ne idu baS tako glatko
medju "demokratskim" savezni-
Gina.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

NAsA SREDSTvA: Prosve-
ciyanje radnicke kIase u duhu
Marksizma: da su rad j kapi-
tai nepomirljiyi neprijateii;
OrganizOyanje radnicke klase
u jednu Revolucionarnu Poll
ticku Partiju "a osva jamie
razaranje POlitickc Drzavc ka-
pitalizma; organizovanje rad
nika u jcdnu reyolucionarysu
Industrijalnu Juniiu "a uzi-
mamie, drzanje j kretanie svih
zemaljskih industrija.
The Wilmington morning star., 1944-02-27
M'CAIC TO HEAD
CHEST COMMITTEE

The appointment of w. D. Nc
Caig as chairman of the Budget
committee was announced Satur-
day by Storer P. Ware, president
of the Community War Chest. As
sisting will be Fred B. Graham,
E. A. Laney, L. D. Latta and
Mrs. Albert Perry. McCaig and
Laney both served on this COM
mittee last year.
According to Mr.. Ware, the Bud
get committee, one of the most
important groups of the Commu-
nifty War Chest, has two functions,
namely, budgeting and hudgetary
control The budgeting process
comes during the month of Sep
TENDER when the committee, in
consultation with representatives
of the member agencies, exam
ines the estimates submitted and
determines the tentative allot-
ments to be included in the No
vember campaign goal. These ap-
preparations are figured to make
up the difference between the es-