davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-10-28
Public Sights
By "THe Siglstseer''

Hello everyone! Here L am
once again, your old roaming
reporter trying to gather up a
little of the latest gossip from
the neighborhood dances. Still
the favorite dance hall this year
lis SWH on Waterloo Rd. Sum-,
mite, Oct. II music was fur
nished by that ever-popular
.Vadnaps orchestra, so I'll let
you in on little of what
heard and saw.
Back home again after two
years out of the States with the
u. S. Army is a jolly friend
"Jitterbug Bill" It was good
to see you dancing again, Bill!
"Tattler" still her old self
by trying to make everyone hap
py. Keep up the good work, vi!
z. The incest couple in this
part of town, Ann Polls and
Bob Sporcic keeping to them
selves most of the evening .
Who is the girl that is making
mysterious phone calls to Bill
.Brencic, or do we know al
ready? Mary Lou McGrew
having all of her time taken up
with Al Tscherne. Do I see a
romance blooming? "Snoo-
py" still raving about the Won
derful time she had. All, what
made it that way, "Snoopy"?
D. P. O. Bob Somrak escorting
a pretty miss from down Eu-
cid way namely, Tillie Bolek.
1t was nice seeing you two!
Why is it that sax player Frank
Jensen is trying to- find out who
our popular colmnist Snoopy
is? Drummer Boy" John
ny Tirabasso now taking over
in the orchestra for Johnny
"Scat" Davis. Wen be looking
forward to your appearance in
Cleveland, Johnny, so the "best
of luck" in your new endeavor
S &c Jake Miller making
up for all the dances he missed
by dancing to every song
played. It was nice having you
back home again, Jake! .
Dottie Wassil and Frank Jer-
nejcic making it quite an eve
ming by taking up each others
time.
A certain girl has informed
me that she would like to thank
Johnny Vadnal and orchestra
for playing her song each week.
Thanks, boys! Kay Matuck
having a good time but really
concentrating on a certain Air
Cadet Maxine Meyer, Ag-
nes Hochevar and Mildred
Knight making the opposite sex
look twice. Did you finally
learn to do the polka, girls?
Dorothy Baloh bringing her
favorite friend Mike "Scutch"
Cannavino to the affair. We
didn't know that football play
ers were such good dancers,
"Scutch"! Returning to
Waterloo after a long absence
were Alice Somrak and Vida
Kozel, but they both exclaim
that they'd rather go to 65th.
Now, girls is that the attitude
to take? Dob Skufca claim
ing that he could walk any
straight line. Well, anyhow it
wasn't the one we were watch
ing you walk, huh, Bob?
Pretty Helen Medved making
some certain people happy with
her appearance at the dance.
It's nice of you to keep up their
morale, Helen! >. Rose Rance
Itch coming all the way from
65th. What attracts your atten-
tion on Waterloo, Rose?
Richie Skufca trying to have
the best time he can before leav-
ing for the Army. You have this
weekend yet, Rich, so make it
good What was the reason
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-10-28
Collillwood
NewsbOx No. /
By Snoopy"

Hello folks, this is station
ENAKO broadcasting to you
the latest news which was
picked. up on Sunday, Oct. 15
the SWH on Waterloo Rd.,
where a very friendly and
cheerful crowd made it's ap-
pearance Frances Intihar
trying to enjoy herself while
hubby" Vic is a member Of
the u. S: Army. Keep your chin
up Fran, for he'll be home soon
;. Wonder who the smile was
for that our handsome lad, Nick
Perne was flashing. Would be
telling, eh Nick? The cute
little black tie Tony Kramer
was wearing sure is becoming.
(No fooling, Tony. Dorothy
Bailo being escorted to the
dance by b. f. Mike Cannavino.
Quite a man he is, folks. Bring
him around more often, Dottie
Josephine Simenc looking
all worn-out. What was the
trouble, too much the night be-
fore? Right? Frank Jensen
being slightly shocked when he
found out who the "Enako" re-
porters are. Hope you have re-
covered by now Sailor boy
Jake Miller coming down after
spending, ten weeks at boot
training Our star of the
night was "Jitterbug Bill' who
did splendid job of cutting
the rug with a. few Of the gals.
Thanks for coming down Bill
1t was mighty nice to have
you with us Say Esther
Nagode, what's the main reason
for having Does Your Heart
Beat For Me-" played? o.. Ell
sic Pirnat seen spending ma
jority of the evening with Ed
die Habat Flashing a smile
and the twinkle of eyes was
what we noticed when our eyes
glanced over and spotted Annie
Raplenovic. What called for
that or were you just enjoying
yourself? Making. quite a
big hit with The opposite sex
was frankie Celin. How do you
do it Frank, or is that a So
called military secret? :.
Johnny Rozel spending majori-
ty of the evening on the side
lines. What was the trouble,
my fair lad?
Military Flashes!
Jitterbug Bill is home on a
80 day furlough after spending
two years in Iceland. Inciden-
tally folks he will be getting
married to Ann Krall from
Holmes Ave. Congratulations
and good luck to both of you!
Enjoying nine day leave
with family and friends is our
blue jacket Jake Miller =. An
other sailor seen around town
lately is our football star, Ray
Raker T.. Richard Skufca and
Joe Godec will become proud
members of Uncle Sans armed
forces within the coming week.
Good luck and smooth sailing
boys! :: A CHEEKY hello to
all Clevelanders comes from
Joe Kravos S &c who is sta
toned in Illinois. "fwas nice
hearing from you, sailor! :.
Doing his part with Uncle
Sans Army in the South Pa
cific is Pfc. Drake Batch /. =.
Sgt. Johnny Kristoff still beat
ing out those drums at camp in
New Mexico y. So M &c Ed
Barach is home on a 80 day
leave after spending two years
on the high seas. Nice having
you home again, Ed!
Good Luck!
Good luck is extended to
Johnny Terry (Tirabasso) who
left last week for Chicago in
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-10-28

National Home, room l on No
vember II, where we can ex-
tend our we'll wishes to him be
fore his departure to the State
Capital.
4 john Wenzel Jr.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
STRAH OD DUMPOVANJA

U poslednjih par godina, stalno je diana
larma "a sve vecu vecu proizvodnju istica-
ma opasnost cd nedostatka ovih iii onih, ratnih
iii civilnih potrepstina U korst toga vodila Sc
kampanja kroz stampu, kroz razne drzavne od-
bore, kao mnoge gradske organizacije izvrs
ma tela raznih kompanija. Cak su II toj kam-
panji ucestvovale radnicke junije, poglavito
CIO AFL, sve je to trazilo vecu proizrodnju
l rezultat te kampanje jeste da je proizvodnja
dostigla do $4,000, 100000 "a proslu godinu.
Istina je da je bilo izvesnog nedostatka
nekim proizvodima, kao ma primer, seceru,
kali drugim predmetima. A i kapitalisticka
Sc klasa ne plasi mnogo toga sto ma pijacama
nema dosta espapa (jedino nedostatak ratnih
stvari je izuzetak). Ona Sc wise plasi cd toga
da Sc poplavi pijaca sa raznim espapima. Sva
dosadasnja larma korist vece proizvodnje do
lazila je glavnom da Sc dodje do sto veceg
profita. Uvidjajuci posleratne opasnosti trgo-
vine, kapitalisticka klasa Sc pocela plasiti ta-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
"Plemensko izrabliivanje"

"Zaiednicar" svome broju od l9.
ianuara, donosi jedan clanak od nekog
Eusibio Ruita, pod naslovom "Otac move
Jugosavije', kome opisuje "legendarna'
svojstva Tita Kaze da je on (Tito) "otac
move Jugoslavije", te dalje risa buducnost
move Jugoslavije" Slede6i paragraf IL
njegova elanka najvise mas interesuje,
koji glasi:
"U danasnjoj privremenoj vladi ii Ju-
goslaviji, zastupane su sve Were sve
narodne stranke. Sva tri narodna pleme-
ma imaju svoje predstavnike novoj Via
di. Svako pleme uzivati &c jednaka prava
i pogodnosti. Nj jedno pleme nece izrab-
ljivati drugo, kao sto je bilo prize. Svi su
brata Svi &c jednako uzivati plodove svo-
ga mukotrpnog rada borbe."
Prema tvrdnji g. Ruica, bivsoj Ju-
goslaviji jedno je pleme izrabljivalo dru-
90 pleme, sto bi znacilo da je ona bila po-
deljena ma plemena, ne ma klase. Ovo
nije tacno. Kao svaka druga kapitalisticka
III lava, tdhO JC eukoSAoNiJ PoNaS"
LENA ma klase klasne suprotnosti Kapi-
talisticka klasa je posedovala G danas po-
seduje) sredstva "a proizvodnju pomocu
njih izrabljivala G sada izrabljuje) jugo-
slavenske radnike.
Dale sc kaze da &c "svi jednako u
zivati plodove svoga mukotrpnog rada
borbe." Ovo bi znacilo da ''novoj' Ju-
goslavij nece biti kapitalista i najamnih
radnika = nece biti klasa, - posto ee svi
prmiti plod svoga rada. Ali tako program
"oca move Jugoslavije" nepredvidja, nego
obratno. U MENU Sc kaze da &c Sc posto
vati prava privatne svojine mad sredstvi-
ma "a proizvodnju. ovo ukljueuje izrab-
ljivanje, a gde postoji izrabljivanje, tamo
ne moze biti nj reci "jednakom uzivanju
plodova mukotrpnog rada borbe."
Samo Socijalistickom drustvu mo-
guce &c biti uzivati potpupnu drustvenu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
"DemOkratija"

Burzoaska demokratija postala je ras-
tegljiva kao sinteticna guma primenlji-
va "a sve. Kao sto je primenljiva borbi
"protiv" fasizma, tako je ona primenljiva
"a uvadjanje fasistickih mera. Naprimer,
danasnji Sc rat vodi ''protiv' fasizma od
strane "demokratija", a same one poste-
peno primenjuju fasisticke metode prisi-
ljavanja okivanja u repske lance svoju
radnicku klasu.
Ma Is. januara, sekretar mornarice
S. D., Frank Knox, odrzao je govor Gle
velandu, programu pristine militarne
vezbe "a mladice Cd II do IS godina.
Izmedju ostaog, g. Knox je rekao:
Program prisilnog militarnog trent
rania jeste potpunom skladu sa demo-
kratskm idealima owe nacije.'
Demokrtija znaci vladavina vecine -
yladavina sa pristankom vecine; prisilnost
znaGi obratno, nabacivanje wolfe manji-
ne protiy wolfe vecine. A ovo znaci da de-
molratija iskljucuje prisilnost, i obratno,
prisilnost iskljucuje demokratiju Owe Sc
dve suprotnosti ne mogu izmiriti. Svako
nastojanje da Sc izmire, bilo bi nasilova-
ME logike Sta kapitalizam mari "a Iogiku,
kada su u pitanju njegovi materijalni in
teresi, njegoyi nlaterijalni interest nala-
zu da sc usvajaju pristine mere.
Dok ie burzoaziii sluzila takozvana
demokratija, dotle sc ona ME, bar privid-
no, prdrzavala, a kada joj ona postaje
smetnja, njome ma buniiste. Primer slu-
ii nemacki itlijanski lapitalizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

trovaGicu edja "a ledja ma lomaci
Hugenoti glas dreknu: Ma spaliste S kaluderom
trovaccom!
Um Anne Bell poce da bludi. Modra drhGuca,
Sc scucuri zem gas joj zasane grlu vec ukoce-
nom cd straha izlazec jaucma. Osvetnici L.
ralja pohitau da nabacau COLO grane okolo visokog
hrasta posadjenog pred tremom kapele. Franc-Taupn
stup prema kordeljercu, koji mrmljase mucna gasa:
"Miserere mel Domino - miserere!"
Opet sve6anost ordensanja kaludjera "a Kardnaa
b magic prekinuta Do Osvetnika Iraa dodje glas pri
micuce mnogobrojne povorke casak docnije, ma ceu
konjicke cete poav Knee Franz cd Gerolsteina.
Osoba koja sad stup pozorncu bejase unuk Kara
cd Gerostena ko godine 1884 ucestvovase ma saboru
kalvnista kamenolomu Montmartre-a zajedno sa stam
parom Kristijanom Madom Knezu bese dvadeset-jedna
xodina Kratka krinka kapaka pokazvase crte Mi
hova pravilnos simetrija behu savrseni one st NAH
izrazavahu dobrodusnost odlucnost Visoka i zilava
sroa MEGA kao da predstavljahu nikakav teret
tesk crn grudobran, nosen po germanskom ebicaju
debeli gvozden rukavc Stroke caksire napravljene
cd grmiznog somota skoro prekrivahu duge mu cizme
cd bivoljske koze nasruzane srebrnm mamuzama Ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

jednoj srani bi prvezan poas cd belle tafete pro-
testanski saborski znak.
Gin stupi u kapelu Knez oslovi Franc-Taupina:
- Drugovi bas sad cub da vase izvdnice uhvatise
jednu cd Kraljicinih dvorskh DANA
Pre- no sto Franc-Taupin imadjase vremena da od-
govori Knezu Anna Bell skoei noge potrci Knezu
bac pod noge krGuci: Milosti rad gospodine,
izvolite da sasusate!
Franc cd Gerolstena odmah prepozna mladu, de-
vojku. Pruz joj ruku dade znak da ustane govorec:
Secam se gospodjce, da vas prosle godine sretoh
francuskom dvoru Umrite Mora da postoj kakav
sretan nesporazum obzirom ma vas.
Sa svoje strane, Anna Bell zgrabi Kneza "a ruke
pokri iii poljupcima suzama. "Ja nevna groznem
zlocinu "a koj me optuzuju!' - uzvikne ona.
-Kneze, upade Franc-Taupin - ia zena mora da
umre Ia adnca je trovacica je zasanca Katarine
De Medic vi ste odabrani kao njena zrtva Mi spre
mamo IA izvrsimo pravdu ovom slucaju.
- Nikakve mosti "a budncu Italijanke! Nikakxu
"a meme glasnice smrti! povikau nekoko Hugenoa.
(Nastavi6e ss.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

goga zapanjeno. Opet zavlada tajac slusajte pismo
sto ga netom zvadste il dzepa zene:
"Mezimce MOLE il Parza dode glasnik moga sina
Karla, prmoravajuci da odmah imam konferenciju
Kardinalom Ne mogu te vdet pre- polaska ii. Zbogom
- odvaznost Ii ces da Sc docepas svoga Princa Ia
boravih jednu vaznu preporuku te Napitak do
Sc popje brzo nakon sto Sc fasica otvori."
Pismo nosi potpis "KM." Katarna De Medci!
Tu ga mamo! Kraca saje jednu cd svojh bludnica da
otruje Franza cd Gerosteina!
Jos potreseni kukavickim umorstvom Conde-a ne
davnim otrovanem Vojvode cd DeuxPonta Admiralovog
brata Hugenoti Sc bace kletve.s njihovim c$ma,
mladost lepota dvorske dame cinjahu njene zo-
cinacke jos gnusnijim. Trenutak bese krtiean
Anna Bell ucini nadljudsh napor - posednji pokusaj
da izbegne sudbnu sto jo precsse Usprav koena
sklopljenih ruku krikne:
Milost! Posusajte ne! Sve Gu da priznam!
O, Heno, -.uzvkne Franc -Taupin divljacka "a
= adna 1ucenice tvou smrt Gu da osvetim
besramnom stvorenju - krasnom kao tt - mladom kao
til Pacite gomilu kapele grane kojeg nas kon
pojedose see Drvo je zelsno polako &c da gore CHM
kaudjera ordenisem Kardnala, svezacemo MEGA
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
Lenin i Teheran

"Narodni Glasnik' Cd 21 januara,
svome uvodniku pod naslovom "Bez Lenji-
ma Teheran bi bio nemogut'. medju os-
talin1, kaze Sc oyo:
"Bez Lenjinove nauke odgoja ruko-
vodstva, Teheran bi bio nemogue. Sled
drugom Leniina velikim Staljinom -
su izravno odgovorni "a cinjenicu, da je
Teheran danas stvarnost, ca je on postao
svojina milijuna da je on naibolja ga
rancija "a skoro unistenje fasisticke zvje-
ri posljeratnu saradnju svih naroda
zemalja."
Sta je postignuto Teheranu, ko-
me je rec gornjem citatu, "a koje Sta
linisti odaju kredit Leninu? U Teheranu
ma konferenciji izmedju "demokratskih"
predstavnika Stalina postignut je stabil-
niji sporazum; uspostavljene tesnje veze
"prijateljski" odnosi, "a koje je odgovo-
ran Stain = Stalinisticka birokratija, -
ne Lenin. Ovakvi sporazumi idu ma stetu
svetskom proletarijatu, prilog svetske
haJduclJe.
Kada je Lenin odrzavao takve konfe-
rencije sa predstavnicima svetske pluto
kratije, kada je on zagovarao kolabora-
ciju sa izrabljivacima svetskog proletari-
jata, kao sto cini vas "veliki Staljin," neka
nam jednim primerom dokazu Stalinisti
cd "Narodnog Glasnika"; neka navedu je-
dan jedini citat IL Leninovih della, pa ce
Cd mas dobiti baksis! Nece! Ne mogu!
Jer je Lenin bio najveci protivnik (kao
S.L.P.) ma kakve saradnje izmedju izrab-
ljivaca izrabljenih. On je bio jedan cd
najodlucnijih zagovaraca (kao S.L.PD me-
pomirljive klasne borbe.
Ne skrnavite svetlo ime najveceg rus
kog Marksiste Lenina -Stalinisticka
gamadi P.S.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
''k0munisti'' "a kapitalizam

Neki Stalinista, James S. Allen, ina
clanak u "Narodnom Glasniku' u broju cd
20. januara, pod naslovom "Fasizam So
cijalizma", u kome pokusava opravdati
"novu'' lniju "Komunisticke" partije. Me-
dju ostalim, on kaze ovo:
"Jedan cd glavnih problema komunis-
ia bio je da uspostavi ispravni pristup
odnosoiima izmedju njihovih socijalistic-
kin ciljeva borbe protiv fasizma. U CLAW
nom, oval problem je bio rijesen kada su
komunisti istupili prilog sirokog fronta
j nacionalnog fronta narodnog fronta,
demokratskog fronta nacionalnog jedins-
tva, NE PROTIV KAPITALIZMA nego
protiv faszma" (Nasa krupna slova).
Kad Stalinisti kazu da su protiv fa-
sizma. nisu protiv kaptalizma, prena
njihovoj "logici'', to bi znaeilo da fasizam
nema nista zajednickog sa kapltallzmom,
i obratno, kapitalizma sa fasizmom; da
Sc pod faSizmom neproizvodi "a prodajn i
kupovinu; da Sc pod mime radnici neiz-
rabliuje it'd Ovo je ekouomska laz. L ia
Sstickim zemljama postoii fasistieki ka-
pitaliza, a u "demokratskim" zemjama
postoji "demokratski' kapitalizam. L jed
MIN drugi alati "a proizvodnju pripa-
daiu privatnim vlasnicima j. sledstveno,
vrsi Sc izrabljivanje mad radnicima. To ie
osnova kapitalizma.
A sto Sc tice tvrdnie da "komunistI
nisu protiv kapitaliznla, mi Sc S NINA
slazemo Mi smo to tvrdili mnogo ranlje,
nego su oni sami PRIMAL. Odkuda pseu-
dokomunisti mogu biti protiv kaptalizma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

Glavni uslov "a opstanak burzoaske klase
jeste nagomilavanje bogatstva u ruke pojedl-
naca, stvaranje i umnozavanje kapitala Uslov
"a opstanak kapitala jeste najamni rad. Ma
jamni pax rad pociva ma medjusobnoj konku-
renciji izmedju radnika. Napredak industrije,
ciji je prirodni nosilac burzoazija, zanenjuje
usamljenost koju konkurencija medju radnici-
ma stvara, udruzenjem. Sa razvtkom krupne
ndustrije izmice Sc dakle sama podloga ma ko-
joj burzoazija proizvodi proizvode sebi pri-
svaja. Pre- svega ona proizvodi svoje sopstve-
ne grobare. Njena propast pobeda proleta-
rijata neizbezni su
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
NEPRIVOLNA SLUZBA /
LJUDSKI ZIVOTI

u svo,ne govoru "Stanje Nacije," Predsed-
mix ie rekao da on veruje da mi nasl Savez-
nici mozeno dobiti rat i bez Zakona narodne
sluzbe. On oslanja svoj spor narodne sluzbe
ma apel da &c to "osigurati raniju pobedu
umanjiti gubitke patnjama, zalosti kryl
Ovo odgovara nacnu ranje propaganda.
Jer ie sada potpuno jasno da le to lnsplrlsalo
z,obni ndarac DO radncima koji Sc pripsuje
generalu George c. Marshall-u. Isti je imao "a
syrhu da "umeksa" amerieki narod "a sleds-
tyenu propoziciju narodne sluzbe. Iznad sve-
oa. trebalo ie pripremiti one medju mama koii
imadu rodbine oruzanoj sluzbi, ne samo da
poprrime kruti metod radnog prsiljavanja nego
i da postanu aktivni pobornici Predsednikoye
strahovite propozicije
Smrt na bojnom polju uvek je kruta ira
gedija. Ali tragedija je povezana sa ironijom
kad Sc zivoti CUBE cak i bez militarnog oprav-
danja Oni koji pamte 1918. setice Sc da je
primirje bilo potpisano pre- IL sati podne IL.
novembra Pa ipak izmedju vremena potpisi-
vanja primirja, upravo izmedju casa kad su
komandujuci oficiri primili obavestenje, ca
sa kada je primirje stupilo krepost, slave
zeleei tucani sesri, zapovedise napad kojem
su stotine Amerikanaca bill poubijani osaka
CENT Nije nedovoljni pribor, nj strajkovi bill od-
govorni "a oval zlocinacki pokolj, vec ambiciJe
militarista, Posle rata su podnasane optuzbe,
ali zlocinc nisu dovedeni u zatvor. Stvar je BIZ
la zabasurena
Nj ne mozemo propustiti da prodje ne
calendzovano da je svrha preporucenog Ia
konodavstva narodne sluzbe da Sc skrati rat.
Svakako da kapitalisti mogu da opravdavaJu
svoja gledista, svakako da oni mogu plakati u
javnosti i hvalsati zrtve koje &c poslednji cas-
toga ludila ostvariti, cinjenica je da oni nece
da skrate rat. To je previse da verujemo, ma
primer owl koji odose sa dugim nosom kada Sc
"stock market" ulegnuo proslog novembra, ci-
ia je ulegnutost bila javno pripisana "strahu
cd mira" oni su nista drugo nego hipokriti ka-
da oni sad argumentisu da, da bi Sc skratio rat,
rad Sc mora konskriptovati. Kao sto gospodin
c. Norman Stabler finansijski urednik New
York Herald Tribune, rece: ". :. Ma poliu u
lozaeke place. -. stvari cd militarne, ekonom-
ske finansijske vaznosti mere Sc objektivno
dolarima centima cd svetskih ulagaca. -"
Sada, reee gospodin Stabler, optimizam preo-
vladjuje. "Stock market stupa novu godinu sa
psihologijom kratkog RATA. potpnno od-
stranjenom.' Ko &c poricati to, da su kapita-
listicka srca tamo gde su i njihovi dolari?
Da svrsimo sa podlim licumerstvom! Pro-
pozicija da Sc uveze americke radnike stvore-
ma je po grupi industrijalista, finansijera po-
iticara jos pocetku 1912. godine Oni su or
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27
Dzepna Bib1ija.
ill
KRISTIJAN 6TAMPAR.

Sedamnaesta kniea romana Eugene Suea: "Tajne naro
da" iii Istorja jedne proleerske porodce kroz vekove
Prica sesnaestom Stoletn - U dve knjige Knjga H.
Is.
- zeno, Sta ia flasca sadrzi?
velkim naporom, Anna Bell odgovori: ia -- ne
Znam."
% ii ne znas !-mzvikne Franc-Taupn, prasnuvs
u sardonski grohot Jadno styorenje Izgleda da mas
smelost zocinice.
Polako podje prema mladoj devojc, zgrabi je "a
rame drzeci flasicu kod njenih usana drekne:
- Iskapi e smesta iii Gu da te zakoljen!
Anna Bell, prestravljena gubeci svest, pade ma ko
lena, cue Milos Milost! Molim vas milost! Imajte
saxaljenja! Milost!
- Trovaeica! - uzvikne Franc-Taupn.
Dvorska DANA Sc spnsti jos nize kolena, sakrije
lice rulam gasno zajeca Hugenot gledahu jedan dru-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

ganizovali kampanju propaganda, ne pod svo-
Jim sopstevnim imenom, nego .kroz dvadesetlne
leakcionarnih grupa ma koje su mogli ucintl
utisak, narcotic one sa smasovnom bazom' kao
sto je Amerieka Legija Oni su davali fondove.
Oni su upotrebili New York Times New York
Herald Tribune da predvode njihov napad. Onl
su imenovali korporacijskog advokata, Gren-
Vile Cark-a. da izradi bill, oni su izabrali Sc
natora Austin-a IL Vermont-a predstavnika
Wadsworth-a IL New York-a, da podnesu bill
pred Kongres Njihova svrha je bila, jeste, da
Sc surva najamnog radnika do stupnja indus
trijskog kmeta.
Kampanja "a ponovnu preporuku neprivol-
ne sluzbe vrsena je vesto. Svaki opsezni izgo-
vor je uzet RADIO iznesen uvodnickim stupci-
ma plutokratske stampe kao opravdanje "a re-
grutovanje rada. Carobnost reci "demokratija'
bila je obilno prizvana sa drskom bezobzir-
noscu ma neospornu cinjenicu da je to bio ma
cisti6ki kapitaizam koj je prednjaeio u ina
rodnoj sluzbi" - do zavisti, dozvolite nam do
dati, celom "demokratskom'' kapitalistickom
svetu l da bi tn meru ucinli sto sladjom, oni
je ocrtase kao "privremenom" kao izum "a
prisljavanie koja ce ostati Il pozadini blce
retko upotrebliavana; kao sve, samo ne ono
sto ona zaista jeste = korak Il industriJalno
ropstvo.
Da putokratska propaganda da sc pono-
70 preporuci neprivolna sluzba "a Amerku.
rukuje Sc vesto, ali sv njeni zagovarati ne
mogu Sc zadrzati da ne govore drzovito. Tako je
hurzoaski ekonomist, Eugene M Hayden, ps-
mu New York Times-u, IS septembra 1943
priznao potrebu "a fasisticku kontrolu rada
'eak posle uspesnog privadjanja kraju sadas-
Meg rata.
-"Ona [takozvana narodna sluzba1, pi
sac je gospodin Hayden, "jeste stvar buducnos
ii, ne san1o pitanje da Sc dobije oval rat Il
sto kra6em vremenu sa sto mamie troskova,
kao. ste sje gospodn [Grenvillel Clark vidi.'
Naravno, to je stvar buducnosti, "a buduc
most sviju radnika, ukljucujuci one koji su
danas u oruzanoj sluzbi. Jer, kad Sc jednom
Ustayna zabrana ropstva odbaci primi sc
prisilna sluzba Il osnovi, mi smo onda to-
talitarijanskim kolima [tobogganl bez koenica
da mas zadrzavaju nazad Ovo. nista drugo,
sgurno ne skraeivanje rata, jeste spor sto ga
ffedSeunlk Roosevelt lznOSl napfeu sa sVoJlm
zagovaranjem pristine sluzbe. l dozvolite nam
dodati da, cak i u obziru ljudskih zivota mu-
ka zalosti, ona pokrece svakog prosveceno9 i
naprednog coveka i zenu da Sc bore protiv ove
stvari kako Sc nikada pre- nisu borili. Jer, ove-
kovecenje kapitalistickog sistema, koga ma
merava ucvrstiti sa 'narodnom stubborn, zna-
ci neizbezne move ratove "a trgovacku ekonom-
sku prevlast, pokolj koji sc "mer objektvino il
dolarma j centima cd svetskih ulagaca. -"
.CWeekly People, 1-22-44.) Preveo sc.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

vrednost rada, jer MENU nece biti izrab-
ljivanja. Ali "a takyu Jugoslaviju nijes
"otac move Jugoslavije" Tito.