Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-01-29
Donald Bell:
Kako je tolmaciti ''incident'' v
moskovski ''Pravdi'' glede Anglije

Dejstvo, da je Pravda poiskaa Karu novice, XII
je naperena proti Angj, pa proti Zedinjenim dr.
zavam, nikakor nj sluca kajti zredno ahko bi bilo
vzbujati sumnicenja tudi proti Zedinenm drzavam.
Po obisku Mootova Londonu in Washingtonu spo-
mlad leta 1912 in po podpsu anglouskega pakta, Je
blo razmerje med Angjo in Rusijo mnogo boljse kot
med Rusjo in Zedinj jenim drzavam. Eden e bill ponoV
no posredovalec p1iliki nesporazumjenj k po-
javila.
Toda re nekaj mesecev pozneje Sc je polozaj spre-
menil. Predsednik Roosevelt je postal Moskvo amba
sadorja Daviesa in uvedel poltko razumevanja Ru-
sijo. Posedce pokazale priliH moskovske kon-
ference tleh zunanh mnistroV COrdel Hullu je bilo
lazje sporazumeti Rusi kot Edenu V Teheranu je
bill Roosevelt gos sovetske ambasade, in e bilo V
nalepsem redu StvaI je ta da med Zedin enimi drza
vami in USSR nj nobenih deans spornih took, ker Mi
hove ineresne sfere mix er prideo skupaj Angjo
pa je cisto drugace
Churchill je opazoval ia razvoj precejsnj Jim vzne-
mirjenem poleju 1943 je veck1a poskusil dosec
glo sko zvezo in e Sci cello tako dae d. je pred
agal da bi imeli angesk in amerisk dZaVljani skup
potne liste Dozda stvar nj razvia napre in zd
pokopana sucaju take bi bila seveda Anglia
dealnem poozaju ImeIa bi bila obema ma moc-
nejsima slama svetu XII pa med sebo Sc nista
gil spolazumet tenn pogledu Blitania b dobila ia
nacin svoje roke pelmanentno vogo posredovalca.
Mesto tega pa Sc je pojava poagoma in do gotove
meje tekma med obema anglo-saskma silama gede ma
ziran povojnem svetu. Tega tekmovanja vea pre-
tTaVa ke Sc ome]ue ma pole trgOVine in mordl tudi
zadeve pomorsh in zracnh sfer in potov. Poleg te
ga pa e tud pray ahko mogoce da pride do poticnega
sporazuma.
Rusk in blitanski interest povojnih zadevah Ev-
rope seveda mnogo vecji kot amerisl Zedinene dr.
zaVe morejo sp eet mnogo razcnh reSitev - kar An
gezem nj mogoce To e vzrok, da je JUNO afrikansk
premier Smoot tolko skrbjo govorl moznosti da DO
osabjena Britannia bodocnosti obdana cd dveh orja-
Skin drzav, Amerke in Rusije.
Kdor razmsljue poljsko-l uskem mejnem sporu
in napadu Pravdi premisliti ia vprasanja. V
zaceku je ba Britannia popolnoma prpravjena spree-
ii 1ske tentorjalne zahteve, tako da je b odpor
proti MIN Amerik mnogo vecji In da nj eto 1914 le
to Volitev b bila sprememba amerskega staisca tel
zadeVi meja Sc mnogo boil ocividna Edno lie skrb in
blga milone vollcev pojskega pokolenja Ame1iki
e prepreca da nj amerska avnost progasila Cur
zonove nije najboljso in najbolj pravcno poljsko
mejo. Londonu pa je opazat dIVgacno sruo - vloge
so zamenj jane.
Po moskovski in teheransk konferenci je postalo
asno da tri veesie svoh nesporazum enj ne bodo OBJ
ravnavale javnosti temvec da h bodo poskusae IL
ravnati dpomaticnim potion. Ko Rusi prekoraci sta
posko meo - kar je bila cisto yojaska, ne pa poll
ticna zadeva tega MISC omenile. LIE poljska ,vada
izgnansvu e smatrala ola e prise pravi trenotek da
nasane avna debata in je izdala svoo izjavo. Tu je
stvar Sc razumva kajt poska vlada Rusi nina dip
lomacnih odnosajev Seveda je tud da bi Sc bila