Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-29
v vojno Sc je lahko
u%IneSali. IL leZkO lie
upriti IL ME

HSAAaA IL AhyG
Ofenziva zavezniske diplomaciie ma Finsko, Bolgaruo, Mad
zarsko in Rumunijo, da Sc maj umaknejo il vojne dokler je Sc cas-,
nj uspela.
Nti ne pritisk ma kvizlinske drzave, kot SO n. pr. slovaska,
Hrvatska in neposredno razne druge Hitlerjeve trdnjavice v
Evropi.
Finska je bila potegnjena v vojno kmalu po Hitlerjeven ma
padu ma Poljsko zaradi tega, ker il Russia nj zaupala, pa je zahte-
vala Cd ME jamstev "a svojo varnost. TIE zahteve so bile ve ma
racun Finske, katerim Sc bi morda lahko izognila, ako bi Sc hotela
V vnanji politiki osloniti oh Moskvo.
Ko je NemcUa napadla Rusijo, Sc il ie Finska takoi pridruzla
in s tenn napravila najusodnejso zmoto. sa je S Hitlerjem v veri,
ola DO sovjetska Russia razpadla pod nemskimi hordami in mu je
v ia manner pomagala kolkor je mogla.
Helsinkih sedaj vedo, da so Sc zmotii. Mic jim nj vsec, da
Sc je vojni tok zaobrnil drugace kot pa SO oni pricakovali. Oh
enem Sc zavedajo, da je polozaj sedaj tax, ki zanje pomeni "biti
ali ne biti'.
v svoi prvi vojni $ sovjetsko Rustic SO incl Fihci simpauje
vsega sveta, ceprav SO mnogi 'izrned dernokraticnih krogov zatrie-
vail, da Sc gre v Moskvi edino "a varnost Leningrada in Baltika,
ne pa proti Finski. Izkazalo Sc je, da so bill v pravem.
Finska je porazena, nj pa Sc zasedena, razen cd "zaveznikov"
Nencev. V vojni vztraja, dokler BIO Nemcija vztrajala. Finci so
borci, teren jim je ugoden in Ruse sovrazijo ne toiko zaradi Ru-
soy, pac pa vaed carizma, pod katerim SO trpeli in Sc mu izmed
vseh ludstev carjeve drzave najpogumnejse upirali.
Sedaj so imele priloznost, da Sc umakneio il voine. V to so
Sc sami ponudili. Seveda, S povabili ameriske Wade, in z obetanji,
ola bodo sovjetski mirovni pogoji zanje jake zmerni.
Tako je prisel odgovoren bivSi finski drzavnik v Stockholm,
da Sc posvetuje s sovjetsko ambasadorko Kolontajevo, XII ie fin
skega rodu in ma F1nskem vzgojena. ona je osebna stalinova pri-
jateljica, cato il nj tezko govoriti z MIN kakor cuti in misli.
Ko je dala svojemu tovarisu, bivsemu revolutionary v bojih
prot carizmu, pogoje s~ovjetske Wade, so Sc mu zdeli dobri in jih
je finski vladi priporocil v sprejem.
MISC il bill vsec. Predlozila jh je ma tajni Sell parlamentu
in predlagala zavrnitev.
Finsko ljudstvo vsled cenzure nj bio o tenn mic pouceno.
Bralo je edino vladno propaganda, a sovjetski radio pa 81 ua lie
lmalokdo posluSati. In radio aparati SO tam zao redka stvar in OBJ
enenn pod strogo poicijsko kontrolo.
Finski vladi je finska socialistcna stranka lani priporoeila,
maj preneha z vojno. Letos spet. In poten Sc Svedska socialistcna
stranka, nato ameriski drzavni department, in potem pa Sc start
svedski kralj Gustav.
Seveda, priporocati je lahko. Ampak ko Sc udinias gospo-
darju in 81 potem navezan mani, moras ostati z MIN, pa mai pride
karkoli.
rI- = LII u:..I.u A-1.u - -
je, je navezana ma Hitlerjev tretji rajh. v slucaju, da il hi bio "a
mir, bi Sc moraa odlocii zanj ma parlamentaren naein, XII ma Fin
skem teoretlcno Sc prevladeva, to je, morala hi odstopiti, v novo
Waldo pa vstopiti TAXI ljudje, XII bi imeli zaupanje Rustic in bi
dobii cd ME elm ugodnejse pogoje. To, da je dala Moskva Finski
prilicno dobre pogoje, smo re omenni. Ampak pogoji MISC glavno.
NaJvaznejse je, kako DO zmagovita deela ravnala S premagano-
v tenn slucaju Russia S Finsko potem, ko DO ma svetu mir.
Finska je v vojni z RUSTIC. Je zaveznica Hitlerjeve Nemcije.
Men narnen je NemeUi ponagati rabbit Sovjetsko unijo.
Ma drugi strni pa je tako: Anglia je S Finsko v vojni ma pa
pirju. Zed. drzave SO z MO v prijateljstvu. Finski poslanik je pi-
znan v Washingtonu in mas v finskem glavnem mestu.
To stanje ne more ostati. cato je mas drzavni tajnik Hull
priporocil Finski, da Sc maj unakne liz vojne. Pc njegovem mne-
cakovati.
Pogajanja SO bna javno zakljucena, taino Sc Sc nadaliujeio.
Vpadi zavezniske diplomaticne propaganda v Bolgariio Sc
tudi MISC obnesi.
In ne v Rumunijo in Madzarsko. Sc mani v Slovasko. Slednia
klerikalna kot je = edino zeli, da 10 bi zasedle ameriske kato-
llske cete, torej nalasc izbrane v ia namen. Toda slovaskim kviz-
lingim je odzvonilo. Sovjetska armada je tam in cehoslovaska
vlada je sklenila pogodbo z Moskvo, ne z Londonom in Washing
tonom. To je dplomaticna stvar, a nj zagonetka.,
BolgarlJa, Xxi nj v vojni z Rusjo, je pa v vojni z Anglio in
Zed. drzavami, Sc tudi noce "umakniti'. Ko SO Sc zacei v zavez-
nski javnosti cuti GLASGOW 0 umiku Madzarske, jim ie storil konec
Hitler.
"Neodvisna" Hrvatska ne more storiti nit koraka brez Hit