RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-24

oni "a nezavisnost i slobodu mailh nafoaa
Oni stvar vode syoiu sopstvenu bltku pro-
tiv isto tako jakog neprjatelja koji nastoji da
ugrozi te interese francpske britanske lmpe-
rije.
Ali dokazano je to da takye male dizaVl-
ce ne mogu da opstoje nezavisno nj kao vazah
velikih zapadnih sla prkos nastolanJu posted
njih da III takve odrze Pred sam poeetak oVog
rata sve te balkanske drzavice vec su bile m
ivci raspada
Otuda- Sc prosiri ideja Balkanske Fedora
CHE. Razume Sc, ova ideja Sc tumae1 Ma razhe
nacine. Neke grupe Jugoslavlu planlfaJu
federaciju, ali ne federaciju ceog BaiAana'
vet samo federaciju raznih provincial same
Jrgoslaviie, ii. da Sc organizuju samcupraVe II
Hrvatskoi, Srbiii slovenaGkoj it'd, i tako da
imademo Jugosavensku Federaciiu. Svakako,
da ovakve federacije nebi predstavl]ale nlkak-
va drzavnu iakost vezi medjuEarodnlh caho-
sa, zbog toga postoii i drugi elemehat u sFlh
balkanskim drzavcama da Sc stVoil neke VFste
Balkanska Federaciia. Raniie Sc mnogo vase go
voro oyoj ideji dok soyjetska Rusija nlle
iziavila da cqla nece trpeti nikakvu federaclju
koja bi bila Gordon sanitaire' oko kusiJe.
cstalom ako bi ia federacija bila po soTJets-
Rom kaGupu i Partizanskom nacinu, RuslJa d
Sc mo2da sagasila.
L vezi sa takvom federacijom, pise Cha'-
lotte L, Braun. februarskom izdanju Current
History clanak "Balkanska FederaclJa = III
Haos," kojem naglasuje nuznost takve 1eae-
raciie kao jedini izlaz "a resenje balkanskog
pitania. Ona kaze da b. oval plan koJl Di u
druzio te balkanske drzavice jednu feaeraci-
/ iu stvorio iednu aku ceina "a otpor naVala-
ma polia it'd, Ona zaboravlja da su sVe owe
| balkanske drzavice indlstrijski nazadne zen1lJe
| da b one cak takvoj iednoj federacIJ'
| cpet bile izlozene napadu polja da ol kao
| celina morale opet biti yazal vetih sila. ! axe
| b u takvoj federaciji broi stanovika bio oko
| sto niliona. to jos ne znaG da bi to bilo nesto
| cvrso stabno Ujedinjayajuti nekollko ma
| ILL industliiski nazadnih zfmalja Il jednu ce-
| lima nebi Ii nixon slu&aiu znatilo stvaranje
! iedne velike nezavisne industrijske sile. To 81
znatilo samo povezat nekoiko mizeriia jedna
! "a drugu ia ceina bisamo predstavljala jed
Du ndustrijsku slabost. Njeni esGapi ne b
mOGll zufZal1 k0ir'sl S1-~tJu SS13ef1@Ia - r 60
zemalia nj njenin1 slomadim granieama' a
! kamo Ii izyan tih granica.
| Socijalni metez klasna borba neb Sc nimalo
umanjili. strani kapitalizam, 6ijeg bi IA fede-
racija bila vazal, uvIa.to ii svoj kapital zem-
! lju iskoriStavao bi priro3ne zvore materi-
! jaIa do poslednjih granica. Izrabljivanje rad
-,ika bilo bi skoro ne,drzivo. Eksploataciia cd
stranog kapitaa, kao kIasna borba iznutra,
onet bi dovelo do sukoba zmedia raznih stru-
ia provincionalnih i industrjskh interesa
tako bi ta federacija opat kao da je nena,
predstavljaIa iednu slabost
sto Sc pax, radnika tice. oni Sc ne bi koris-
till nj ovako nj onako. Njiboya nlizerija ne do
lazi IL toga $40 je nacja broino pa teritorjal-
no mala, ve6 IL tcga sto sc Nth pija5ka -
izrabljuie L toj federaciji izrabljvanja bi os-
talo isto. Prema tome. radnici nemada nikalz-
! viii nteresa da stvaEaju nj male niti veltke
Balkanske Federaciie, jeane druge su bur
zoaska izrabljiyacka vladavina Oni trebaju da
Sc organizuju sa druktiicm syrhom Cd te "a
revolucionaEno zbaciyanie sve balkanske bur
zoazije niihovih zapadnih gospodara. Ia rad
nika ne menja ma stvari da Ii je drzava vellka
ii mala. Kod MEGA je pitanje, da Il Je on iz-
rablien iii niie. Prema tome, on Sc mora fl1
pren2ti da izvrs promenu IL osnova, da uniSt
svaki izrabliivaGki naGin vadavine j da st
n;kako media varati sa tim federacijama Il
s'nezavisnostima' to su sve Sapitalistfcke pre-
ware,