RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

iania FRAME Ferdinanda u Sarajevu. Bal
kansko-Turski rat cd 1912. nije zapoeela Ne
macka, nego same balkanske drzave Iurska
Rusko-Japanski rat cd 1904-5. nije zapocela
Nemacka. nego Toxic Petrograd. Napoleo-
novo osvajanje Evrope pocetku devetnaes-
tog stoleca, nije potstaknuto IL berllna, nego
il Pariza Takodjer, ranija istorlJa covecans-
iva. koia bese puma ratova, ne moie okrivltl
Nemacku "a svoje ratove
IJzrok ratova u dosadasnjem vremenu
bese u glavnom u grabezljivostl osvaJanJu
teritoriia bogatstva drugih naroda od Via
daiucih elemenata jakih naciJa Delimlcno'
owl starinski uzroci ratova j danas lgra]u
vilnu ulogu, dok je danas glavn na]vecl
uzrok ratova osvajanje stranih pijaca. Ma
ravno, pored osvajanja stranih pijaca, osvaja-
iu Sc i sfere uticaja, polticke kontroie nao
raznira narodima, izvori sirovina, puteva It'd.
Dakle uzroci ratova, nisu u nemackoj nacijl,
u nemackoi industriji nemackom "nadcov-
iestyuo i hrdjavom "duhovnom' uzgaJanlu
Nemaca. Ii Sc uzroci nalaze u ekonoml]l.
Moderna industrija svih industrlJskl razvlJe-
nih zemalja, omogucila je ola Sc proizvodi
nekoliko puta toliko bogatstva, kollko le sana
doticna nacija stanju potrositi. Ne mlsllmo
s tim reel, da mase tin naclla 1madu sVega
previse, nego da one, buduci opl]ackane "a
pet sestina. iii wise cd bogatstva koje one pro-
izvadiaiu. nisu stanju kupiti wise nego sto
niihova najamnica dostize. A to je lako
malo. Kapitalisticka klasa, ma kako prozdr-
l;iva ona bila, nije stanlu, posto Je promo
mala. pozderati Geo onaj ogromni deo koJl
nd radnika pokrade. tada imamo zastoj
proizvodnji. Pohlepnost "a dalnje gornolanle
bogatstva kod kapitalisticke klase. opstl ne
red besposlica kod kuce, kao sveopsta
ekonoinska politicka kriza, prisillava kapl-
talisticku klasu ma osvajanje stranlh pilaea,
ola otpaca nagomilano cd radnika opl]acka-
no bogatstvo A posto pijaca nema koJe nisu
okupirane Cd owe iii one naclje, owe Ill one
kapitalisticke grupe, onda ne preostale nlsta
drugo. nego da i'll Sc osvaja sa oruzjem. tako
zapocin1a rat
Ovo su -stvarni uzroci ratova. "Oblasnle-
nie' "H 81. rtije filsakvo objasnienje Ono
ie. iii nerazumevanie pravih uzroka rata, Ill
nastoianie da Sc zabasure uzroci ratova, ski
kapitalsticke klase bacajuci prasinu u ocl
radniekoi klas okrivljujuci kojekalzve apps
trakciie - "nemaclzi nafed', .nemaeku IN
dustriiu, 7" ''nenacko nadtovjestvo' it'd.
Ali. ako mi verujemo da 'Hrvatska Svi-
jet obiluje sa neznanjem pitanju uzroka
rata, izgleda da ie kod NIGGA preteznile ono
drugo = burzoaske tendenciie. y ponenutom
,.,rolx,;ly,, r nzo CO dalia.
"D Uciniti one zefnlie "a kojima tezi
Niemacka koje su Moi potrebne "a rat tako
lake. da &c Sc n1oci oduprijeti svakon1 ME
n1ackon sdrangu :. Ma tai naein Jugosla-
via ma jugo-istoku, sa nienom industriJskom
potencionalnoscu razviienonl, Poljska, sa.
stalnoseu rtske po,noti sIudaju napadalaa,
bile bi u stanju oduprijeti Sc svakom ME
naa6kom pritslu' III S." dopunjava ovu
nisao dale:
"3) Ctkinuti Nien1ackoi stratesi polozaj
preko Rajne Isto6noi Prusiji: osigurati
June granice Ceskoslova6ke uspostavljanjena
nezavisne Austrije j prosiriti zapadne gra-
nice Poliske na takav naein da Sc on1oguci
Poljskoi sto dulie moguce zajecsnicka granica
sa Ceskoslovackom Sto krace moguce sa
Niemaekom" A "a syaku sigurnost "a odrza-
ME mira on preporucuje jos neka sredstva.
Iznecemo njih:
''Druga sredstva "a osigurati mir riiese-
MEM njemachog problenla ukljucuju snize-
ME njenaeke industriie na naimanji stupanj
mogucnosti bez da poraZno djeluje ma pros
peritet Europe ostatak industrile kontrolira-
Ii da Sc spriieei menu uporablr "a ratne
svrhe'