RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Pitanja i odgovori
su nesavisne junije koe caendzuju A. F. Of L. c. O.

Nisu nezavsne me koje calendzuju A. F. Of L. G. O.
korak ispravnom pravcu?
Mnog mse On bar smatrau jamie
prpoene veike ederac vrse
nje cd of L. [American Federation Laborl /. O.
congress Industrial organzaonl Pobuna rotv podn
nezavsnjacma" nekoiko znacanh pobeda media vnm
izboxima National Labor Relations Board
Svarno junie ism naceima kao
duga prokaptaistcka radnickogovaka preduzaa
zgledaju wise sto
organzovanja seca ba je akoder borbena
ok e glavnom osanjaju odvratnu
zadnost drzania usancenih radnickih prevaranata.
opisuuc unie nepametno povu nepouzdane
dokaa proazne borbenost Iskuvo e pokazao da
junama bazlranm bravu lzmedJu
ra kapitala nhove vode dobu monopo pos
eba ueni onda este da pregeda nhov c
Aao sgurno posa iii naamnica posten
rad nh nhovih A. r of L. c. O. konkurenata
jeste da brate izmedju truth abuka
cah ako clj nezavnih unija' bio "radnieko
unje nezbezno bile orak ispravnom
pueu Mnoge A. F. of L. june madu uvod
svoem koji evoucionarno Da bi una ba
sa pravnom pravcu clanstvo bti uednjeno
tome cilu svak akt b sagsnos cjem Takva
rn e kasne borbe oduenos da e dokonea
sz ase kao klase Oco nezavsne june
hoe su sada egzstenci odgovaraju opisivanju
= sna da je Mussolnijeva fasisticka repubka naco
.arsovala industrije dala radnicima udeo draw?
takozvana Repubka donela e avu
sdou nije kada sprovs deo lzdane od
IL European Digest razdejen uredncma po o. '" l.
[fiee Information navod zvesta Mana ko) ope
IN ku kao dobij popora radnkih kasa
r. raspadauee fasstieko orude Htlerovog rata prme da
radnika wise preteea ne oze Sc
uu;riti poicijom prvatnm poedincma Ill cak arzaVhm
ezonomski Digest jos citira Dagens Nyheter tso
homy loja ukaue tendenca komprms moze Sc obasn
N nastoianem novog dobie smpa radnka bz da Sc
neizbezno uvredi burzoazija."
Drue izrestaj oznacuu radnc dz oduku sumnjvom
1ni hoee socijalzam sobodu kao demagoska
.retstva da Sc prisie radnc u suzbu stranog rata
p savesnic apitalsti imadu iakve zakonske dodre
0Doafhskim kapitalistima?
adu zgodna udesenost posto kooj btansk amerie
fraucus predavnici visokh fnanca sastau
Bzeu svacarsko diskutuiu nhove uzajamne probeme
ratom nepkvareno ba Banka Medunarodno
Nasadjan ustanovena febuaru 1880 koa posaka
lkvidaeu nemacke dugovine ratnih reperacija.
Reperacske opate prestale dugo all anKa
e nodla kao pogodnos medunarodn kaptaizam
opse Pertinax izjavo maa 1913 New YORK Times H I'd
ie uloznih Banci raznm centraah"
drzavama godnama, pozamlJvan nemacRoJ eAoho
Ia ie "iznad banknog kaptaa oa e
poozaju da prsi banku ma koJem
d zatvo svoa Ali nacistieka vlada nJe pokazaa
xene a to un Pacane dolazo omoguco
ie bsnki da do ovog naplaeuje svoe dionieare"
Bank of England je Bazelu britanski saadn
Federal Reserve jeste nen agent SedlnJe
MIN Drzayaa Thomas Mckittrlck Amer
z ie godne dobo putnicu dobrog ponasana oo
ueeist da puue en Generan Upravte ese Francuz
pomocnk ieste nenh drekora jeste Karl
Fesse Schroeder jedan cd gavnh pokeaca naclscke
,.er6<e yeiki hamburski Observation-Disclosures.
Banka Medunarodnh Nagadjana e pouka "a adnke
PouAa je grupisana u MarAssticku krlaticu:
Radnici svih zemaa ujednie Sc!
weekly People, 18 marta 1944)