RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

S&filitH S1sleAipii je II 10 pAoEi1 ~ 9A''1~'
eli &c samo jedan rat oval rat - naskoro
dostiti troskove Cd iedan ne million, nit mill
iardu, nego trilion CLARA, to ie million niliona
Iii jednu hiliadu tailiiardi? ma suprot tako
strasaih troskoya @etvrtina milijarde ljudskin
bita skapava Cd gIadi po sVetu dok mnogl
drugi milioni ziye mizeriji, III tex 81 gollm
opstankom. TO &c s. Cd sada Il Rusiji ucit da
je "progfesvni sistenl''
Odhaciyanie tcorije "viska yrednosti", IT,,
neosporive tvrdnie da sye ono sto radnik pro-
izvede ne prim predstavlja kradju mad rad
nixon, moglo bi So protumatiti na oval nacin:
Z RusIn bar "a sada nepostoii prlvatnl Eapl~
talizam, ali postoj drzavni kapitalizam Rad
nike ne izrabljuju privatni kapltallsti, ali ga
izrabljuje drzava budua da je socilalstckl
cilj odbacen Prema tome, sve sto ruski radnlk
ne prinli cd prozvoda syog rada, to je kradja,
ako je to drzavna kradja. Sovjetskoj Sc blro-
kratiji osladile drzavne jasle buducl da le
njihova namera da ostanu ma tim jaslama, NIL
hove &c plate bit svakako povecavane IL onoga
viska koli drzava otima cd radnika to treba
opravdati tim ola visak vrednosti koji radnik
proizvodi ne prima ne predstavlja pljacku
Pa prena tome Sc opravdava pljackanje rad
nika "a vsak vrednosti drugim zemljama
| gde postoji privatni kapitalizam. ostalom nj
| je neverovatno Ga sovjetska birokratiJa ne
planra povracanje privatnog kapitaliznaa
| Rusiji. Same njihove izjave, da Sc sada dozvo-
| lava "akumulacija kaptala'' 'profitabilne
| operaciie", dovolian ie znak da Sc ide tom
/ pravcu
| Odbacivanie materijalistickog shvacanja
+! istorije isto je toiki zlotn izdaja. Celia da-
| nasnja struktura Sovjetske Rusije koiu Sc sve
wise izopacuje okrece stramputicom, jeste
| rezultat studije materijalstickog shvacanla Is
| torje Isto tako revolucija od 1917 godine.
| MaterijaistiGko shvacane istorije ne moze sc
| u celosti odbacti, cak kad bi Sc htelo, jer je
| to jedini kljuc razumevanje dogadJaJa, lsto-
| rije i celog zivota. sama burzoazija praktl-
| kuie tai metod gde god on nanosi stete ME-
| MIN ekonomskim interesima. Sgurno, Stalino-
va birokratija te ga iskoriscavati do istog ste
pena. ii. dok ne nanosi stete ekonomsklm
interesima imperijalstiekim ambcijama ME
! MIN. Samo revolucionarni proletarijat moze Ola
prmenjuje tai metod njegovoj potpunost. A
| cdbacivajuci iiedan deo toga on, revoluclonar-
| nj proletarijat, prestaje biti reyolucionaran,
J ovo je slucaj sa sovjetskom birokratiJom
Ali da bi otklonio svaku sumnju da Je
| Marksizam cak formalno sasvim odbacen,
Stain ie pobacao sve sike, Lenina, Marksa,
| Engelsa, it'd, sa zidova svojeg conference
ureda ma mesto njih zvesao slike caristicklh
razbojnika osvajaea, generala Suvarova hu-
tuzova, Nevskog it'd. Valida ce vec sada Geo
! svet biti uveren da Sc Rusi ne sale, da je Mark
sizam kod njih "stvar gresece prososti'.
Odbacivanje Marksizra Rusiji zapoceto
| je jos cd prvog dana Sovjetske vadavine 1917.
| godine, kad Sc kroz komunisticku partiju
! kasnije kroz Tretu Internacionalu pocelo ma
metati rusku taktiku svetskim partijama; kad
| su pozvali razne reformistieke i anarhisticke
| grupe partije da formraju Trecu Internacio-
| nalu Cd tada, sve sc wise odstupalo cd Mark
sova ucenja Il vezi sa medjunarodnim pokre-
| tom, isto tako IL unutrasnjim pitanjima, kao
| u pitanju drzave. uprave u proizvodnji it'd. Sa
| ovim axiom sovietski su birokrat dovrsili
swim pogledma lkvidaciju Markszma U to
! wise nema sumnje Jedina alternative toj biro-
kratij jeste, nova proleterska revolucija
| Rusji.