davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14

macen ! primenjen ma moderno doba j mo-
derni industrijalni razvitak. Evo tin stavki:
~ Mira ne moze biti sve dotle dok Sc
glad j nuzda nalazi medju milioninna radnog
naroda, a nekolicina, koja sacinjava poslo-
davacku klasu, uziya sve blagodati zivota.
p "Radnicka klasa i kapitalisticka kla-
sa nemadu nista zajednickoga.
81 "Izmedju owe dive klase borba Sc mo-
ra voditi dok Sc svi radnici ne ujedine ma
politickom, kao i ma industrijalnom, polju i
uzmu j drze sve sto svojim radon proizvedu
kroz ekonomsku organizaciju radnicke klase,
a bez prisajedinjenja ikojoj politiekoj par
tiji."
Ovo SUI glavna nacela re-volucionarnog
pokreta. Ona ne samo da vaze j "a evropske
zemlje, nego sve sto je suprotno NINA, nije
revolucionarno sluzi interesima izrablji-
vacke kapitalisticke klase.
Naravno, mi ne p~reporucujemo doslovnu
primenu Deleonizma u Evropi. Detalji Sc
moraju izraditi u saglasnosti sa tamosnjim
prilikama. Pa ipak moramo reel da &c borba
sva biti uzaludna sve dotle dok Sc Deleonizam
ne usvoji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14

TX. behu: ia Gu odmah izdati naredbe da Sc pozatva-
raju kapije Pariza, tako da nike ne izadje il grada,
ubica nece bti u stanju pobeci. Sta wise, ia ovlascujem,
iii radje ia cvrsto potsticem professionalism gospodu,
kojima sam pruzio gostoprimstvo Louvrea "a vreme
vencanih svecanosti mole sestre Margote, da okupe
svoje ~prijatelje oko sebe radi sigurnosti.'
ia prozirem prevaru toga tigra, - upade kape~
tan Mirant. Zatvarajuci kapije Pariza on bi sprecio
beanie Huguenota koje je on namenio. smrti!
Nema sumnje, dodade majstor Barbot, kotlar.
isto kao so je nagovarao PROFESSIONALISM gospodu,
koji behu nastanjeni u Louvreu, da prizovu svoje pri-
~jstelje k sebi, Charles TX. je ciljao da i'll ina jos
bolje gotove pri ruci "a njegove kasape!
- Spor je dokazao da SUI to bill taini planovi
kralja, odgovori Louis Rennepont. Ali brzina jc
bila neophodna. Ako bi novosti o pokusaju ubilstva
Admirala dosle do provincial, Huguenoti bi bill ma
oprezu. Kraljica sazva svoj savet te vrle noci i pre-
sedavala je ma tom sastanku. Owl behu clanovi saveta;
kralj Charles TX; njegov brat, vojvoda cd Anjoua:
bastard cd Angoulemea; vojvoda cd Neversa; Birago
i Gondi, kraljicini zle glasonose. ReSeno je da kasap-
ljenje pocne rano U zoru. Trgovacki n~adleznici, svi
uzorni katolici, pod izlikom sakupljanja opsteg popisa.
izradise imenike svih Huguenota u gradu. Niihova
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14

mesta prebivanja behu tako tacno %oznacena, da bi
ubice potpuno male kuda da idu. Sledece pitanie dodie
da Ii da Sc ubije i Henry cd Bearna, Catherine De
Medeci i MEN sin, kralj, behu cvrsto "a to i potsticahu
nuznost umorstva. Ostali savetnici, dakako, oprezniii
cd svojih monarha, ~protivise Sc jer da bi Geo svet bio
potresen sa smaknucem princa CHE grlo bese prese-
ceno, tako da recemo, pred vrlim ocima matere brata
njegove supruge. cak Sta wise, mladi prime je lakouman,
nepouzdan u svrsi, drzahu oni, bez ikakvog zasadje-
nog religioznog verovanja. Bio hi lako, zakljucise onl,
iii sa sredstvina %obecanja iii pretnji zadobiti ga da Sc
odrece reformisane religije. Smrt princa cd Condo,
bese takodjer dugo diskutovana, Diva puta odluka bese
"a. Ali njegov yet, vojvoda cd Neversa, spasi ga jam
ceci princevo preobracanje. Ia estate, tai covek, je-
DIM oslonac Huguenota i bez osobne hrabrosti, davase
malo straha, narcotic kad ga Sc uporedi sd Colignyem.
Priblzno u jedan sat u jutru, mladi vojvoda cd CHA
bese pozvan u Louvre predstavljen savetu. Glavno
vodstvo pokolja bese ponudjeno MENU p~rimljeno.
Ali dogodi Sc cudna stvar. u zadniem momentu,
Charles TX. bese napadnut nekom omanjom mukom
savesti 0 pomislu umorstva Admirala, toga starog
coveka kojeg je on toga vrlog ULTRA oslovio sa cast
moi dobri oce'. Ali kraljevo oklevanie bese kratkog
zvota. Njegove ~poslednje reel benu: sSa smrcu Bo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14

ZION! Vldecl ola vi mislite da Admirala treba ubiti,
% prlstaJem ~takodjer; ali ia zahtevam da svi Huguenoti
pudu poublJani, svi, do poslednjeg, da ne Dude nj
Jednoga zlvoga koji da mi predbacuje O smrti Ad-
mirala!
An, pravedni Boze! uzviknu Odelinova udo-
vlca, lspuruzaJuci ruke prema nebu. Posto 81 dozvo.
lo, nezapamceni Gin, All, Boze Osvete, Ii moras imati
nekakvu strahovitu kaznu "a MEGA! All, Ii 81 dao
1voJ pr1stanak ma TIL dvorsku zaveru! tome nocnom
savetu! Tamo Charles TX. naoruzan sa vrhovnom moci
! slguran u zvotinjsku pokornost njegovih voinika
EJegoVln lJuolmaca, kao ubica il zasede ma kraju sumo,
podmetnu u mraku zloglasnu kukavicku stupicu u
ko]oJ &c, kada Sc probude, tako mnoga nasa braca, koii
odose spavati sa poverenjem u zakon, u niihova prava
! zakletvu prlnca, uvideti da SUI pail u smrt! Koiko Sc
puta on vc nlJe zakleo u prisustvu Boga i coveka da
&C postovati edikt mira! Jest, II 81 dozvolio owe stra-
hote. Q, Boze Osvete, sa ciljem da bi owl franacki kra-
lJevci i rimska crkva, njihova vecna saucesnica. nasko-
70 pan POD opste prokletstvo da hi kasapljenje cd Sv.
Bartolomeja proizvelo ustanak! Smrt Kralievina, snr+
nJlhovim zloglasnim saueesnicima, plemieima i popo-
vima!
Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
Cvetkov. o "mogucnosti
ekOnOmske kriZe"

Nekadasnji socialist" br. /. u ovoj
= zemlji Teodor Cvetkov, kojf uredjuie
"znanstvenu i poucnu stranu', Stanke-
vicevog kanadskog "Hrvatskog Glasa",
piSe i o ~'mogucnosti ekonomske krize
nakon rata, u broju cd %. novembra.
Doduse, on nije siguran da &c kriza
doci, ali njegova "filozofija" dozvoljava
i tn mogucnost. Sam naslov toga ME
govog "znanstvenog" clanka izrazava
sumnju, ii. nije siguran da &c kriza doci,
a u clanku je razvio opsirnu teoriju O
sigurnom dolasku krize. Ma primer:
"Svako moze shvatiti'', kaze tai "fi-
lozof" Cvetkov, ida Sc sprema golerna
kriza i besposlica, kakove nije mozda
bilo nikad u povijesti zemlje."
Covek ne mora biti has filozof, kao
sto je Cvetkov, da bi pojmio neizbez-
most krize nakon rata. TEX nesto malo
obicnog raeunania osvetlice tn stvar.
America je dostigla stepen p%roizvadja-
MIA bogatstva, koji Geo svet zadivljuie.
Ia ogromna proizvodnja omogucila ie
jos i vecu eksploataciju radnika. Kada
ratno razaranje prestane, nacija &c biti
p~oplavljena suviscima espapa "a koje
nema pijaca. I prema tome, kriza ne da
Je moguca wee je ~neizbezna.
Celia svetska pijaca, oak i prodava-
ME ma veresiju ration porusenim zen1-
llama, nije dosta da zadovolji b~asnoslov-
nu proizvodnju americke industrije. A
| druge zemlje imadu industrije, sto &c
sve skupa bro poplaviti svetsku i do
macu pijacu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
sPrOletarcev" sOciializam

U broju cd 6. decembra, pod naslo-
vom ma engleski, What kind of So
cialism?", "Proletarec" camera danas-
MEM raznovrsnom uvadjanju "~socija-
LIMA" u Evropi. clancic je prestam-
pan il Reading Labor Advocate, We
ro~vatno, neke vrste glasilo americkih
socijal-reformista.
"Socijalizacija ne mora biti s~ocija-
lizam", kaze Sc u tome clanku. Tai me
mora biti" znaci, ola hi to ona i mogla
biti u nekim slucajevima. Ma primer o.
vako: Kada bi Socialist, "Proletar-
ceva" kova j druge socijal-reformisticke
bagre bill u kontroli drzave, onda bi
"socijalizacija" bila "~socijalizam", prem
da bi imali ne-Socijalisticku politicku
drzavu, kao izrabljivaca radnika, umesto
privatnih kapitalista. A posto social
reformisti nisu ma drzavnoj kontroli,
"socijalizacija" nebi bila "socijalizam".
"Socijalizacija', dakako, ne znaci
Socijalizam, ali ona nebi znacila Soci-
jalizam nj tada, kada bi bila izvadja-
ma "kao sto ga demokratski Socialist
sveta planiraju". l tada bi to bila klasna
~tiranija, izrabljivanje i nepravda. Raj
lika bi Same bila pc obliku. Umesto po-
jedinih tirana imali hi socijal-demo-
kratskog drzavnog tirana. Sustina hi
ostala ista.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
Dxepna Biblija.
ILL.,
KRISTTJAN ETAMrAR.

Sedemnaestd knjiga romano Eugene. Sue-a: "Tajne
naroda" III "~Istorija jedne proleterske porodice
kroz vekove." Prica o Sesnaestona Stolecu.
U doe knige. - Knjiga II.
Sa originalnog francuskog ma engleski: Daniel De Leon.
81.
Onda 81 ii MEGA video, Louise, toga tigra sa
ljudskim licem? zapitala je Cornelia sa ~znatizelj-
noscu proistcucom il ~zgrazanja strahote. Kako
ia grdosja izgleda?
- Bled i zalostan u lieu, sa tupim staklastim ocima,
j pospanim izgledom kao da tai zapaljeni katolik /
krunisana ubica, neprekidno SANTA o zlocinstvu, 80
odgovori Louis Rennepont. Sada pazite pokvarenost
toga Machiavelliovog pitomca, kojem nj zakletva nj
zavet ne znaci nista osim u~speSniji nacin prevare. Ri Ii
vi verovali, da nakon sto je izrazio simpatiju "a rane
svoga idobrog oca', nakon so je dao njegovu kTa-
Jevsku rec da &c osigurati pravdu, prve reel Charlesa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
"Industrijalna demokratija"

Ali da mas nebi "Proletarec" pre-
dusreo i doveo u "protivrecnost" izno-
seci zakljucni paragraf pomenutog clan
cica u kojem Sc "~zagovara" industrijalna
demokratija. mi cemo ga sami %citirati
i pokazati da je to lama industrijalna
demokratija.
"Socijalizam", glasi tai p~aragraf,
"koji dokoncava eksploataciju radnika,
koji s~tavlja vlasnistvo i upravu bogats-
tva-proizvadjajucih izvora u ruke ma
roda = jeste INDUSTRIJALNA DEMO-
KRATIJA."
Ko nebi znao prozreti lukavstvo CT
tiranih reel, rekao bi da oni zagovaraju
isto to sto S. L. P. zagovara. "Dokon-
c~avanje ~eksploatacije", "vlasnistvo" j
"upravu' mad "izvorima bogatstva" sta
viii u "ruke naroda" i konacno indus
t~rijalnu demokratiju". Pa Sta ces wise?
To je potpun Socijalizam, rekao bi ne
pronicljivi citaoc. Ali nije tako. Ovo je
tex jedna mudra prevara, izmisljena cd
raznih intelektualaca, advokata i aspi-
ranata "a drzavne jasle socijal-refor-
mista celog sveta.
Njihova "industrijalna demokrati-
ia" bi dolazila kroz drzavu. Pod "narod-
MIN vlasnistvom" oni has misle ma dr.
zavno vlasnistvo. Niti oni igde zagovara-
ju unistenje politicke drzave.
A da bi dokazali da je njihova SIN
dustrijalna d~emokratija" lama, Ia pri-
mer nam moze p~osluziti to da ii social
reformisti pc celom svetu, ne samo da
ne grade organe industrijalne demo-
kratije - Socijalisticke Industrijalne
Junije = nego Sc jos i protive svakom
pokusaju toga i ometaju tai rad gde god
i'm Sc pruzi prilika.
Otkuda je moguca industrijalna de-
mokratija bez Industrijalnih Junija? O.
cito je, da je ovo TEX jedna cd dobro IL
racunatih prevara.
Dovoljno ie Same da p~ogledamo rad,
ovde u America, espista i "komunista"
te njihovih ~otpadaka, jednih i drugih, pa
cemo Sc uveriti da tn nema nikakve
agitacije u korist te ideje vec podupiru
reakcionarne junije, AFL i CIO, gde
imadu nadu da bi mogli doci ma jasle
tin %junija.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
kONFUZNI MENTALITET
STALINISTA

Nakon dogadjaja u Grckoj, gde je po-
ginulo wise osoba i ma stotine ~ranjeno, kri-
vicom grckih ~reakcionara, koji ~nastoje da Sc
silom nametnu ma vlast, a koje Britannia po-
dupire, cak i sa oruzjem, CHI SUI tenkovi i
paljbu otvorili ma masu, neki dan u Atini,
"Slobodna Rec" kuka uvodnicki cd 7. de-
cembra i osudjuje saveznicku politiku, a
narcotic drzanje Britanije.
"Poslednje=vesti', kaze ia "demokratska"
gospodja, "Slobodna Rec" u uvodniku: DO
gadjaji Y Grckoj i politisa saveznika", "jav-
ljaju da u ovom gusenju [u Grckojl narodnog
pokreta ucestvuje. i Engleska vojska cak i
sa tenkovima." l kaze da Sc slicno tome obi
grava i III Belgiji, Francuskoj I~taliji."
Nakon sto mas je tai pobrkani mentalitet
stalinista ubedjivao skoro pune eetiri godine,
da Sc Ergleska, Amerika i Russia, kao svi
saveznici: bore "a slobodu malih nacija i da
&c VOLTA naroda odlucivati o vladavini u
"oslobodjenim" zemljama, sada potvrdjuju
da SUI lagali sve sto SUI ranije govorili.
Sva izdanja IS. r., a tako i "Narodnog
Glasnika" u toku ovih ratnih godina klepe-
tahu . 'slobodoljubivosti" i "m%iroljubivosti'
saveznickih sila, "naseg velikog predsedni-
ka", "premijera Churchilla', marsha Sta
lima" it'd. Oni nisu hteli, prem da SUI mogli
razumeti, da ekonomski interest kapitalistic-
Ike klaset svih kapitalistickih sila, odredjuju
njihovu rdomacu i stranu politiku, a ne ne
kakve ideje, ACKNOWLEDGMENT" i "mirolju-
bivosti'.
Naravno da Britannia podupire reakcio-
narne sile u Grckoj, %Italiji, Belgiji, Fran
cuskoj it'd. To cine i druge saveznicke sile,.
ukljuculuci i Rusiju. Razlika je samo u tomu,
koja reakcionarna grupa sluzi Britaniji, koja
America, a koja Rusiji. A svi skupa SUI reak-
%cionari, cak i oni koje vi smatrate "a pro-
gresivce", Tita, De Gaullea, Tagliottia it'd,
samo owl SUI, sa mogucim izuzetkom De
Gaullea, stalinisticki reakcionari Svi elemen-
ii, sve grippe j svi pokreti koji Sc danas "a
uzimaju "a .%ocuvanje kapitalizma, reakcio-
narni su. A vi koji i'll stalno podupiraste, sto
i sada cinite, isto ste tako ~ucesnici u swim
aktovima koje ii "veliki'' saveznici vrse u
1taliji, Grckoj it'd.
Nismo Ii mi wanna stalno govorili, da sa-
veznicke sile sluze, izrabljivacima radnicke
klase isto tako, i ako izgledno pod drugom
"demokratskom" firmom, a vi ste neprekid-
no poricali. Sada bi vi trebali da prestanete
plsatl sasvim i da Sc stidite vaseg dosadas-
Meg pisanja i propaganda. vi, mentalno zbr-
kane l ko~rumpirane kapitalisticke ulizice.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
Sve sto je reakcionarno, dobro
lie "a "SrbObran"

Jc I'd OTDODTdH
"Srbobran' kao i kakva plutokrats-
ka novina, New York "Times" i Moi
slicne, potpuno Sc opredelio "a trajni i
prisilni militarizam i militarnu vezbu.
Njegovo podupiranje v r~eakiconarne
mere izrazeno je sada otvoreno u uvod-
niku, "Stalna vojnicka vezba' u broju
Cd S. decembra.
Jedino, cemu on camera jeste pred
sednika Roosevelta napomena da ia vez-
ba mozda nebi trebala biti strogo mill
tarna, nego poput n u CCC logorima:
"Srbobrana" to ne z~adovoljava. On "a
hteva cistu i prostu, otvorenu i brutal
nu vojnicku vezbu, covered: mi m
uverenja da bi takve vrste vezbe bile
upola mamie dobre cd redovne vojne
vezbe."
Ali "Srbobran" nije cisto i presto
plutokratska novina j ako on sluzi pluto
kratiji. clanstvo organizacije, CHE je on
glasilo, ~sastoji Sc il ogromne vecine ina
10 da ne potpuno) cd najamnih radni-
ka. Kakva interesa ii najamni radnici j
njihovi sinovi imaju u militarnoj webb?
Sin radnicke porodice morace zrtvo-
vati jednu celu godinu dana iii wise svo-
jeg najboljeg doba i mladosti militar-
nom ropstvu, koje "a MEGA nije potreb-
no kao nj trece oko u CLAW. Kakva ra-
cuna imaju ii radnici da sebe i svoje
sinove z~rtvuju ma oltar militaristicko-
imperijalistickih ambicija americke plu-
~tokratije?
Militarizam nije u Interest," rad
nika. Svrha militarizma jeste rat po-
novni rat a ne mir. Mi bi savetovai
clanstvu Srpskog Narodnog Saveza, da
pozovu urednike "Srbobrana" ma odgo-
vornost "a takav samar koji je on prisio
uz obraz svojih sledbenika, u zagova-
ranju trajnog i prisilnog militarizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14
THURSDAY, DECEMBER Il, 1914.
DELEONIZAM KAO JEDINI.
SAYREMENI MARKSIZAM

Ma IA. decembra 1914. navrsice Sc 81
godine cd rodjenja velikog Socijalistickog
mislioca i borca Daniela De Leona. De Leon
Sc rodio5 ma otoku Curacao blizu Venecuele,
u Juznoi America IA. decembra 1852. Skolo.
yania ie svrsio u Evropi - u Nemackoj !
Holandiji. Najposle Sc doselio u Sjedinjene
Trzave gde je ostao sve do smrti. Kao pre-
davac ma Columbia sveucilistu u New Yorku,
dosao je bro u sukob sa poglavicama sve-
ucilista, sto bese rezultat ~njegovog upozna-
yania sa Marksizmom i umesto da mu je
data profesorska cast, koja je potpuno bila
zasluzena, De Leon je napustio sveuciliste j
posvetio Sc re~volucionarnom radnickom po-
kretu.
Jos 1886. De Leon je dosao u dodir sa
radnickim pokretom, stupivsi u clanstvo
Viteza Rada knights of Labor. u 1890. stu
pic je u elanstvo Socijalisticke Radnicke Par
tile, gde je ostao celog zivota. A umro je IL.
maja, 1914. Odrzao je mnoge govore, napisao
veliki broj brosura i skoro cello to vreme
urediivao je "Daily People" i weekly Peo-
ple". u tome vremenu on je izradio fiolozfiju
ma adossHioovi Marksisticke z~rarosti poznata pod
imend lzam.
Sc baviti o detaljina De
LeonQYog rady shiografi5e.,Svrh nam je da
ukazemo oskudicu Deleonizma u takozvanim
radnickim pokretima pc svetu.
Kao sto Marksove t~eorije sabre osnov
opste Socijalisti6ke filozofije, "a sve kapita-
listieke zemlje ma svetu, napredne i nazadne,
isto tako i Deleonizam sadrzi osnove "a sve
zemlje ma svetu. Mega Sc moze i mora,
~osnovno, danas primeniti ma sve strane sveta,
mace oslobodjenje radnicke klase, izgledno u
swim zemljama, mora promasiti. Podrzava-
juci silnu nadu u Rusiju, sve do blizu pocetka
rata, mnogima je izgledalo, da je bar u in
dustrijski nazadnim zemljama moguce ostva-
RITZ Socijalisticko drustvo, bez neminovne i
neposredne primene De1eonizma. Sada je to
dokazano obratno.
Imperijalisticke, klasne iii kastne ten
dencije sluzbene Rustic, dokazuju, izvan spo-
ra, da je ostvarenje Socijalizma tamo pro-
masilo. U tom pravcu Sc danas udesava sva
politika, cak Sc i Marksisticka filozofija
"udesava', iii iskrivljuje, u pravcu odbaciva-
MIA Socijalizma - u nastojanju da Sc odrzi
klasna, iii kastna podela i ekonomska ne
jednakost. Pored toga pribegava Sc otrovnom
nacionalizmu, patriotizmu i panslavizmu, sto
je sasvim suprotno revolucionarnom inter-
nacionalizmu Marksa, Engelsa, Lenina i De
Leona.
Nekoliko faktora Sc moe okriviti "a owl
pro-kapitalisticku tendenciju sluzbene Rust
je. Jedan cd tih faktora jeste sto je pobrkano
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14

Tvoja "industrijalna demokratija",
zaglupljivacki "Proletarce" istQ tako je
lama kao i tvoj "socijalizam'.
Evening star., 1944-02-29

violating csrtain tariffs on ale With
the oommission which forbid the
collection Of surchargss.
In a1 answer f1led yesterday, thu
Hotel Association q Warrington,
through Jossph %. NcoarrAShy,
colnsel, cont4ndS that tho TOC
has no jur1Sdiction, that the hoteis
operate under authority ok the Dis.
trict Rsnt Commission, and that the
tafic which the FOG seeks TO en-
force 10 Unreasonable and dis
criminatory against hotels, apart
ment houses and clubs. The hotel
association also fled IN afddavit
In court yesterday setting up In
voluminous detail the systsm Of
operating = telephone exchange sys-
Evening star., 1944-02-29

Corooran Art Gallery, . am. to 4::30
pm. today and tomorrow.
Axalea show, Botanic Gardens, .
am. to 4:30 pm. daily.
FOR SERvICEMEN.
Stage Door Canteen, DelAsoo
Theater, tonight: silver FOX Trio,
Naval Air Station dance band and
acts from Earle and 0ayety Thea.
terS.
Officers leap-year dance, Of1cers'
Service Club, Burlington Hotel, $50
o'clock tonight.
Oncers' leap-year dance, Jewish
Community Center, . O'Clock to.
night.
Seryicemen NAV obtain infcrmA.
Evening star., 1944-02-29
Admiral Van Hook Gets
Legion Of Merit MsdoI

ALLIED HEADQUARTERS IN
SOUTHWEST PACIFIC. Fsb. 2e.-
The Legion Of Merit Medal wAs pre-.
sentsd today to Rear Admiral olif.
ford z. Van Hook Of Warrington,
deputy commander Of Allied naval
forces In the Southwest Pacific.
The citation By secrstary Of the
Navy Knox said Admiral Van Hook
contributed greatly to Successful
fiset operations by exceptionally
msritorious conduct In the perform.
Evening star., 1944-02-29
Phone Surcharge Suit
Slated for HEARING

The oovsrnmsnt's injunction suit
asAinst the American Telegraph
\ TslephonA o.. the Chesapeake
d Potomac TsAphone 90. and ~
hotels here to prohibit surcharges
on lone-distAnce telephone calls
was Scheduled 70 come before jus.
tics r. Alan oojdsborough In Dis
tr1ct Court this afternoon.
The Government, on behalf Of
the Federal Communications Com.
mission, accuses the defsndants Of
Evening star., 1944-02-29

tenn inside . hotel. It claimed many
items Of service conducted by the
hotel through this intramural sys-
tenn were hotel services that the
telephone company forbids its own
employees 70 psrform.
Previously, the hotels attorney
had nled two different suits in
court, challenging The gsnsral ~.
thority Of both the TCO and the
Public Utilities Commission Of the
District. The latter has issued an
order forbidding surcharges on
phone calls within the Warrington
metropolitan exchange area.
Evening star., 1944-02-29
Gen. Roosevelt Shifted

NEW YORK. Feb. - As.-Brie.
Gen. Theodore Roosevelt has lsft
his position u liaison ofacer with
French forces fighting In italy to
"taks over IN important post In
Great Britain" the 1rassaville radio
said In I broadcast recorded by CBe
last night. The nature Of his new
duties was not announced.
Evening star., 1944-02-29

ton on numerous other dances and
activities BY tslsphoning the United
Nations Center. National 500, Or
any Of the following U0o numbers:
Executive 0410, Republic 1877, Ma
tional 0ol4 or, for oolofed service
men. Decatur 60oA.
Evening star., 1944-02-29
THE EVENING STAR, Washington, D. G.
TugsnAY. pRbkUAAY ~, telA

Ance Of outstanding service to the
Government Of the United States ~
eonmandant Of the 18th Navai Dis
trict and commander Of the Panama
- frontier from April -, 1o42. to
October II. 1913.
Evening star., 1944-02-29

Grease makss gunpswasri Save
waste Kitchen fats. Take them -
yosar naat dealor.
Evening star., 1944-02-29
You Are Invited to Meet
MISS ELIZABETH FELL
Instability Expert from Lux

Here in The Heoht Co.'S Street Floor Fobrc Center
all this week, through Friday, to advise you on how
to wash your Luxobes correctly, and to help you
select your patterns.
Evening star., 1944-02-29
BUY MORE AND MORE
u. s. WAR BONDS 4 STAMPS

Back the Attack buy War Bonds ard Stamps
for all you're WORTH It's your share in freedom
it's the orsotsst investment in the world todoy
Viet~y Ctstsy-Strssf Fisn
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-04-27
Pick Youna

The bump should be picked
and eaten When Is not more
than pa inches in diameter.
Past this stage the plant should
be pulled and added 10 tho gar
den refuse on the compost heap.
This vegetable Is on the mar
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-04-27

hCilL1Abl y II O L l. ID he
much more popular than il IS.
The probable reason for lis lack
O use IS Tho SIZE Of the knobs
in market-they are too
Ae--aRa- a+--tit rs-~tser -tfrc,-
are tough and pithy 10 put II
mildly
kohlrabl Is a member OF the
cabbage family, the troubles OF
which were discussed IN this
column yesterday. so need not
be repeated now n does not,
however produce a head. II has
q huIolIKe bump. an enlarge
ment OF the stem. us' above the
surface Of tho soil This and the
leaves are both edible They
may he cooked separately or TO-
gethcr
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-04-27
DRAWER EASIER

TO MAKE drawers move IN
and out easily, rub a candle
piece Of paraffln or soap along
the sliding edges.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-04-27
sHoEsTRINGH

WHEN SHOESTRING tips
come off put glue on the ends.
BeeSwaN parafIn or nail polish
are also good
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-04-27
Sow KohIrabi Seeds
Early in Season
BY ISABEL FUCKER
Detroit Ilmes Gardsn Editor

ket IN white and purple varie-
hrs /, makes little or no diff
ference which YOU grow
Plant tho seed an an inch
deep iurrow dropping one seed
per inch of ION and covering
them with half an inch Of soil
the rest Of the furrow 10 be
filled later Firm seed into the
ground In planting several
rows. allow - inches between.
for best development OF the
plants.