RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-06


tome govoru Sc grdi danasnja adn1inistra-
CHA osudjuju SCI pejedinci koji su sada ma
vladi. On kaze da je sadasnja administracija
ostarela ola radi toga ne moze resltl posto-
jece drustvene probleme; da smo imali oko
deset miliona besposlenih pred pocetak rata;
da je danasnja administracija mogla reslti
pitanje uposlenja samo sa ratom. IL ovoga
sleduje, da bi Dewey sa svojom administra'
cijom ako bi bio izabran, mogao resiti pitanje
uposlenja bez rata Pregledavajuci njegov
govor nisno tako Sta nasli. Ali smo ipak ne
kako namirisali da on namerava "resltl" to
pitanje sa "punom proizvodnjom", sto je ta-
kodjer, dokaz da i on nema resenJa drugog
osim resenje putem rata.
Mislili smo da on 'planira", bar praz-
MIN obecanjima, da resi- besposlcu iii da je
bar ublazi putem povisivanja radnickog udela
u proizvodu, jer ie ovo jedini nacin ma koli
Sc besposlica noze ublaziti. Ali nj toga nema.
On nebi smeo tako sta obecatl, Ill ako bi
obecao nebi mogao dati cato sto bi to po-
godilo ekonomske interese onih koji su ga
nomnirali = kapitalsti njihovi lakeji koji
su u kontroli Republikanske partije.
$40 JG u dZulllC DC IL poitiSe1l ohS
vestine) mnogo puta pomenuo "Boga"
"Boziu volju" i nakon sto je dao "obecanja'
da bi i njegova administracija produzila Sd
raton sve do pobede samo "mnogo uspe5ni
ie" nego sadaSnja, i nakon sto je ma sve ma
cine sitnicario frazirao, med ju ostallm rekao
je i sledece koie ie dosta da vidimo kakva
resenia on ina "a drustvene probleme:
'SadaSnia administracija jos nije resila
oval osnovni problem posova prilike Ona
nikad i ne moze reSiti oval problem. Ona
cak nije nkada NJ razumela Sta stvara p0sao.
Ona nikada ni5e bila "a punu proizvodniu.
Ona ie zivela II potresnon7 strahu od.izoblia,
Ona Sc ogranicavala ma zabrane ograniCa-
vania
On osudiuie administraciju da ona niie
razumeIa sta stvara posao' a sam on le
rokazao da or uije isto tako "razumeo' kada
je kazao implikaciii u gore nanedeninn re-
Gina da posao stvara puma proizvodnja'
Puma proizvodnia styara Jos vete krize bes-
poslca pod kaptalizmom Fraziranje 'pu-
nom uposle0iu ella lovenju radni6kih gla-
sova nema nai.alzva drugog znadaja. Puma
proizyodnja' Di dala "puno uposlenje" kad b
postoiale piiace ia progutaju sve sto to "puno
uposlenie" puma proizvodnja" mogu izba
citi Ali toca ne1lia, pa prena tome nena NJ
uposlenia nj proizyadiania,
Ako bi republkanska administraciia
r9oela. Sto znanao da ne n1oze. dah to uposle-
nie proizvodniu radnici Jos nj tada nebi
imah interesa da izaberu takvu adrninistra-
ciiu "Puno uposlenje" znaci sarno puno ro-
bovanje Ono Sto radniku treba jeste uziva-
ME svega Sto or proizvede, a ne da trazi Sto
wise robovania, wise uposlenia "punog pro-
izvadlania koiim de Sc kapitalsti bogate,
on ola uvek "a nih robuie.
Dewey lie. pored toga fraziranja ''upos-
lenju" posvetio da!eko vecu paznju domacim
stranim piiacan7a narcotic posledniim. Ovo
je dokaz da MEGA wise interesuje to kako &c
kapitalist prodavati Cd radnika ukradeno
bogatstvo Buduti tallo "trgovacki" mako
MEN, niegova bi administraciia povela isto
tako ozbilino brce kao sadaSnja admins
taaciia da Sc nadiu te strane pijace. Ako bi in
bilo nenaoguca naci putem konkurisanja sa
jeftinijom robom on bi niih potrazio kao Sto
sadasnia adm nistracija cini sada. sa puS-
kom Il. sa raton Prema tome, niegova bi
adfninistraciia resavala probleme "uposliva-
MIA probIeIae piJace ma isti na6in - sa
ratoVrna
Kaptahzam nerna drugih resenia "a owe
proble1ne da Ii Sc niegov izvrsni odbor -
drzara II sastoiaIa cd republikanskih Ill de-
n1okratsklh admlnistraciia Stvarno, Dewey
ne obecava "a radniI<e niSta nlti bi on mogao
iSta dat alzo bi obecao. "a radnIke je 20
trebna osnovna pronena u drustvu koiu re-
pubhilanci III demokrah nece. Ovaku prone
nu zagovara san2o SocijahstiGka Radnicka
Partija.