Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-14
CECHOSLOVACI
v JIZNfCH MORfCH.
FrantiSek KoSik

JlZ 90 prVenO ZacaCKu, KQy
slavnf plavci Quiros, Tasman,
Cook, de Bougainville a JIM
pri hledanf "velkeho jiznfho
kontinentu" objevili tyto ostro-
w rozsete pc cele Stree Pacifi-
ku, byl lid vsech narodnost1 a
druh6 jakoby n6jakym magne-
tenn tazen do techto dalekych
koncin.
Ackoli trosecnici zili ma ne
kterych jihomorskych ostro-
vech jiz pred tim, prvni us1dle-
nj b6lochG v TichomoTf sc pocf-
ia cd znam6 a dramatick6
vzpoury ma lodi Jeho Britsk6-
no Velicenstva Bounty" v ro-
ce 1889. V prfstfm roce angelic
ka admiralita vyslala LODI "Pan
doru" ably vzbourence pTivez-
la zpet, ale nasla jich jen ma
10 ma ostrov6 Tahiti, kan Sc
prvn6 uchylili, nebot velka je-
jich cast Sc skryla ma ostrove
Pitcairn asi 1900 mil jihovy-
chodne cd Tahiti. V patach OBJ
jevitel1 nasledovali misionafi,
dobrodruznf obchodn1ci, loVci
velryb a deserteri z lodi i z au-
stralske trestanecke kolonie.
I'll, kteTf Sc Ease vratili do CT
vilisace, ohromovali lid bajka-
mi O "rajskych" ostrovech, kde
b9loch byl povazovan "a jake
81 bozstvo a nemusil hnout prs
tenn, nebot domorodci, divosi,
pro nej ud6lali vse a on 81 jen
howell, zatfm co bohatstv1 sc do
kufru hrnulo samo.
Nenf proto divu, re kazdy,
kdo mel p~Tflezitost a mohl Sc
do techto koncin dostat, tax u
Ginil nebo sc o to aspon poku-
sill. V tehdejSf dobe ovSem ne
bylo lehke jet ma druhou stra-
nu zemekoule. I'll, kteTf Sc tam
dostali, zahy vsak poznali, re
skutecnost AMI z daleka neod-
povfdala povidackam, kterymi
Sc dali tax snadno zlakat. A
tax Sc stale, re ku konci minu-
l6ho stoletf, kdy jiz kazdy o.
str1vek byl objeven a vlastnen
n6kterou evropskou mocnostl,
rTist6hovale obyvatelstvo ma
jihopacifickych ostrovech Sc
stavalo skoro re vsech narod-
nosti ma sv6te. Ale jen velmi
male procento techto lidf, a to
hlavn6 obchodnfci, Sc skutecne
obohatilo, a i to jen velmi
skrovn6m m6Tftku. Vetsina z
Mich, pokud nebyli 1fednfky te
ci one moci nebo zamestnanci
vetsfch podnikG, byli bud tez-
ce Sc plahocfcf chudaci nebo
povaleci vykoTistuj1cf domo-
rodce. Poslednich bylo nejvlc.
A proto, t6sne pred prvni
sv6tovou valkou, mocnosti vlad
nouc1 t6mto 1zem1m zacaly
cistku. PTistup omezily a Wy
vezly vsechny nezadouc1 cizin-
ce.
Pokud je znamo, prvnfm &C.
choslovakem v techto konci-
mach byl jisty Makowetz, Glen
posadky nemeck6 valecne lodi
Adler, ktera ztroskotala v
bfeznu 1889 "a strasneho hu-
rikanu v pTfstave Apia v souo-
strovf Samojskem. Cast tohoto
vraku jeste dnes vycnfva z vo-
dy.
General M. R. Stefanik dlel
ma ostrov6 Tahiti v letech 1911
a 1913 a zalozil tam hv6zdar-
nu. Byl tam velmi obllben,
hlavn6 domorodci, kteT1 ma nej
jeste dnes S laskou vzpomfnajf.
Hv6zdarna byla ma kopci "a
pT1stavnfm mestem Papeete a
tTebaze z pGvodnf hvezdarny
nezbylo mic jineho nez nekolik
zakladnich kamenG, zaj1ma
mas proto, re i dnes tam kona
mas krajan sluzbu povetrnostnf
jake dobrovoln1k pc dobu val
ky. Jmenuje Sc Rudolf Klfma
a pochaz1 z Moray.
Ostrov Tahiti, ktery je pova-
zovan "a perlu v Tichomori, je|
samozTejme Mekkou turist1,
s~pisovateld a malfTG. Byli tam
i nasi hide z techto oborI. Tam
je tez nejv6tsf ceskoslovenska
kOlonie v TichomoTi.
V6tsina ostrovG je pod brit
skou spravou, ale ma t6chto O.
strovech, &C zabfraji asi 80
procent celeho TichomoTi, je
sotva jedna desftka nasich lid1,
vesmes jake 1redn1ci ma plan
tazfch. V casti, ktera patti