RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-23

sprogresivnog kapitalizma' Ova Sc tendef-
CHA vec odrazava Francuskoj, ltallJl Jugo-
slaviji it'd U nekim slucajevima bi Sc mogle
uvesti takve vladavine, kao sto Je rlska,
iii Sovjetska vlast Owe ideje uspostavi Via
davine, 'progresivnog kapitalizma' u Evropl
n1ogu Sc primetiti govorima pisanJinla
mnogih "obrazovanih" osoba
The "Nation" cd 18 novennbra donosi
jedan govor kojeg je odrzao Charles Davils,
ma nedavnoj konferenciji 'Nations Associ-
ates'. Ne znamo ko je tai DR.. Davila, ali, IL
njegova govora jasno Sc vidi da je on neke
vrste liberal" Govor Sc pojavio pod naslo-
vom: Toward Socialist Europe. Davlla
bas opisuje tai sistem iii vladavinu "progrc-
svnog kapitalizma", svom govoru. To on
naziva 'socijalizam" pravcu kojeg Europa
ide. Tri stvari u njegovu govoru jasno doka-
zuju da DR.. Davila gradi kucu ma pesku. Te
tri stvari su: y da je takva kombinacija
kompromis izmedju Socijalizma kapitallzma
- moguca; y da je ratove ne samo moguce
unistiti pod takvim sistemom, nego ola je cak
uzroke ratova moguce otkloniti; y ola bi to
bio "Socijalizam". Sve tri owe stvari su
netacne >nemoguce. On zasniva tn "moguc-
most ma utopijskoj iluziji. Evo te iluzije
"Da bi Sc istorija sada ponovila Ev-
ropi, mi moramo dobiti move polutanske us
tanove vezuci kapitalisticku zakonitost sa
socijalistickom realnoscu. 'Sa milosti kapita-
lista voljom socijalista' nebi zvucilo wise
protivrecno cd formule ustavne monarhje."
Posto je feudalni oblik vladavine, monarhije
uclnila kompromis nekoliko slucajeva, sa
burzoaskim oblikom, demokratijon, isto ta-
ko, po umovanju Davila-e, moze danasnji
kapitaizam da kompromiSe sa Socijalzmom
Davila zaboravlja da SUI feudalizam i ka-
pitalizam imali jedan osnovni zajednicki in
teres - potcinjenost izrabljivanje masa
Radnici - nosioc Socijalizma nemadu MIS-
ia zajednickog sa kapitalistima. Izmedju njih
je kompromis nemoguc, da Sc ne izneveri
Socijalizam u potpunosti. Utopijska 'milost
kapitalista i VOLTA sociialista" ne bi nj malo
pomogle. Interest radnika kapitalista, smrt-
no su neprijateljski suprotni jedni drugma
Dakle, niti bi takva kombinacija bila mogu-
ca. Niti bi to bio Socijalizam, ako bi sc
uspostavila takva nakarada
Ali posto "milost kapitalista" "volja So
cijalista" igraju glavnu ulogu, to bi onda ia
..milost.. i ia wolfe. bile glayni faktor u
pitaniu ratova, pa samih uzroka rata Sve
sto nam treba jeste to- da imamo "milost''
"voliu' ratova ce. hokus-pokus, nestati
Posto bi rasprava ratu uzrocima ratova
odvela mnogo dalje nego sto je to ovde mo-
guce, to sc moramo zadovoljiti da reeemo
samo toliko, da &c ratova biti sve dotle dok
postoji ikakvi, "progresivni" iii reakconarni
iii "polu-socijalisticki' kapitalizam.
Ali kako izgleda situacija Evropi ide II
pravcu uspostave toga "progresivnog" kapl-
taIizma. Mozda ce kapitalisticka k1asa mo-
rati popustiti (ne il 'nilosti kapitaiista')
pred pritiskom masa "a povlastice, ola bl spa
sila nien izrabljivacki sistem, cd pravog So
ciializn1a, daiuci neke vrste "demokratsku
upravu, pa cak ekonolnske poboljsice, ola bl
ugasila momentalno danasnji plamen revo-
iucije. Odmah nakon toga, kapitalstieki IN
teresi dali bi Sc ma posao i uprava b okre-
nula reakcionarnim pravcem, tako daleko ola
bi naiverovatnije II kratko vreme zagazila
Ii sam fasizam. "Progresivni" kapitahzam bi
ostao tex kao san IL proslosti. Radnci bi opet
bill prisljeni da suspenduju tn svoju "volju
socijalista" da svoie "nlilestive" kapitaliste
pograbe "a guse ola zahtevaju, nakon svih
tih eksperin1enata prevara, potpuno uniste-
ME kapitalizma uspostavu pravog Soci-
jalizma.
Treceg sistema nema. IZbor je kapitali
zam iii Socijalzam