RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
kTOz PaTtiju / FedeTaciju

- ~ vO$oO~~N~~
izborima odneo je "Pirovu pobe-
du" kapitalizam. ako SUI NE,
govi predstavnici dobili vecln,'
glasova, ovo ne znaci ola Je on
pobedio. Jer ona lama obecan]a
koja su njeni predstavnici clnlli
"a vreme izborne kampanje, po-
mocu kojih SUI dobili glasove ma
ivnih neobavestenih radnika,
nece moci ispuniti. Niece moci is
puniti jer ekonomski uslovi ka-
pitalizma to mcdowell j a v a Y.
Znaci, njegova danasnja "pobe-
da" pretvorice Sc u njegov po-
raz sutra. Zbog ovih razloga, mi
rekosmo da je njegova pobeda,
"Pirova pobeda'!
Kapitalizam nije wise u stanju
zaposliti sve svoje najamne rad
nike bez rata. A ovo bese jedno
cd glavnih pitanja "a vreme ovo-
godisnje izborne kampanje, ko-
je su isticali stalno podvlacili
kandidati kapitalistickih partija,
kako &c oni osigurati potpuno "a
poslenie svih radnika. Predsed-
nix Roosevelt stalno je govorio
kako ce posle rata biti posla "a
so miliona radnika, II. ako on
bude izabran. Njegov "protiv-
Mix. Dewey, takodjer mu bese
to glavno obecanje, ako on bu-
de izabran "a predsednika zem-
lie, da ce biti posla "a sve, a po-
red "potpune zaposlenosti' on &c
dati 'besposlenicku potporu"!
Kome? "Zaposlenim radnicima'!
Ear radnici mogu nesto dru-
go ocekivati cd kapitalistickih
politicara? Ia oni su u stanju
kad je pitanje glasova, obecava-
ii svake besmislice. Ia ovo je
dokaz Dewey-ovo obecanje "za-
poslenosti" "besposlenicka pot
pora"
OvogodiSnia izborna kampanja
bese podeljena ma diva glavna
logora kapitalisticki Socija-
listicki. Prema tome, kampanja
je vodjena u prilog kapitalizma
protiv Socijaliznna, i obratno'
u prilog Sociializma. protiv
kapitalizma. Sve kapitalisticke
partije, ukljucujuci njihove pri-
repke: 'komunisticku' partiju
C. l. O. i MEN P. A. c., A. F. L.
drugi politiGki sitniz, imale su
imaju jedan zajednicki cilj: O
cuvanje kapitalizma. Suprotnc
tome logoru kapitalizma, Soci-
jalisticka Radnicka Partija usls
je u ovogodisnje izbore sa svojin
posebnim ciljem: radi unistenjs
kapitalizma i uspostavljanja So
ciializma Industrijalne Re
publike Rada!
Nikad u zemaIskim izborims
u istoriji owe zemlje nije bils
opredeljenija politicka arena
kao Owe godine. Saw onaj polite
XII Slam, koji je ranijih godins
isao pod radnickim (radikalnin'
i revolucionarnim) imenima, dok
je u stvari pripadao kapitalizmu
"a vreme ovih izbora bese pot
puno asimilovan cd otvorenil
kapitalistickih partija. Samo tre
ba pogledati ma rad stalinista zs
vreme proslih izbora, pa cemt
imati jasnu sliku. Dakle, u pros
linn izborima bila su diva pita.
MIA: kapitalizma iii Socijalizna
Sredine nije bilo,
Socijalisticka Radnicka PART
ia bese skoncentrisala sve svoje
snage, da objasni americkoj rad
nickoj klasi ova pitanja Svs
druga pitanja koja su isticali ka
pitalisticki predstavnici behl
sporedne prirode. | u koliko S,
isticana sa njihove strane, isti
cana su zato da bi Sc zamaglil6
glavno pitanje pitanje kapita
lizma iii Socijalizma.
Kao ranije, kao sto &c u bu
duce. S. L. P. je stalno isticals
podvlacila, te cinjenican,a pot.
krepljivala, da je kapitalizma
osudjena ma propast, jer je or
preziveo drustvenu koristnost
te da je on nemocan da resavs
". I I L