Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13

ZlvlJ&n1a, PtlS0cletna ZgouOVlna
oblikujejo razlicne znacaje ma
rodov. Spanci Sc v marsicem raz-
likujejo cd drugih narodov, ker
so tudi ziveli in Five v precej
drugacnih razmerah kakor dru-
ga evropska ljudstva.
V Spaniji sta Sc spopadli AT
rika in Europa in ko so Spanci
koncno lie zmagali mad Maori, je
ia veestoletni BOZ zapustil v Min
globoke sledove. Ali Sc ne bi po-
polnoma drugace razvili, &c bi
bila njihova zibelka v Kopenha-
genu ali v Svici? Ali ne bi bill
tedaj docela danski ali svicarski
smrtniki?
Poglejmo najprej zemljepisno
karto spanije! V Italiji n. pr. gre
g~orovje skoro V ravni crit cd Sc
vera proti jugu in deli dezelo v
dive polovici, omogoca pa, da Sc
z obeh strani grade ceste, XII We
zejo razne predele drzave.
V Spaniji pa Sc razteza vec
gorskih verig cd vzhoda proti
zahodu. Ia gorovja popolnoma
locijo posamezne pokrajine, XII
so cato zivele zelo razlicno xiv
ljenie in 81 ustvarile zelo rail-
emo kulturo. Veckrat neumlji-
We zastoje v drzavljanski vojni,
Xxi jo je vojeval Spanish narod S
fasisti, boste razumeli Sele, ko
dobro pogledate Spanski zemlje-
vid,
Ma severn SO Pireneji. v raw
mini in neprekinjeni crit Sc Vie
cejo 400 KIN cd atlantskega oce-
ana do sredozemskega morja.
MISC tako visoki kakor svicarske
i Alpe in bi cato clovek mislil, da
jih je laze prekoraciti. Je pa
prav narobe. Alpe SO visje, toda
tudi Sirse in Sc cato dajo ma Min
graditi ceste, XII Sc pocasi dviga-
10 in spuscajo. Pireneji so pa
najvec 100 KIN siroki; njih prela-
ri SO cato zelo strmi tako "a clo-
yeka kakor "a osla. Inzenirji, XII
so gradili zelezniSko zvezo Spa
nije S Francijo, SO to dobro opa-
zili in gresta cato ODE progi, XII
vezeta Madrid in Barcelona S
Parizom, oh atlantskem oceanu
in oh sredozemskem morju. Al
pc pa reze polno predorov. Radi
te neprehodnosti gorovja ma Sc
veru SO ohranili svoje posebnosti
cd pradavnih casov do danes
slavni Baski.
Baski imenujejo sami sebi Ev-
skaldunake in svojo dezelo Ev-
skera. Ucenjaki imajo o izvoru
tega svojevrstnega, najstarejse-
ga naroda v Evropi vec teorii;
njihov jerk, XII nj prav nic podo-
ben ne spanskemu, ne francoske-
mu, bi kazal ma to, da je njihova
domovina v Aziji, ker je precej
podoben jeziku cerkezov, XII pre-
bivajo ma Kavkazu. Gotovo je
to, da so Baski trden, odporen
rod izvrstnih ribicev, mornarjev,
in zelezno vztrajnih delavcev.
Njihovo glavno mesto je re v 6.
stoletju postavil neki gotski
kralj.s Baski, XII Jill je okrog 800,-
900, prebivajo ma ozemlju med
biskajskim morskim zalivom ma
severn in med visokim gorov-
jem, XII zapira njihovo dezelo ma
jugu in vzhodu. Baski so polka
zali tudi " civilni vojni proti
mednarodnemu fasizmu iunaSko
zilavost.
Tudi neodvisna republika An
dora S 5000 prebivalci ie ohra-
Mia svojo samostojnost, ker lezi
visoko " gorovju in 10 veze z
drugim svetom samo Okla steza.
Njena glavna vas Andorra steje
500 Judi. Andorra Sc upravlja
sauna re mad 800 let.
Kakor locijo Spanijo ma seve-
~ Pireneji cd Francije, kakor
zapira Observation-Disclosures po-
gorje dezelo Baskov, tako tudi
druge gorske verge proti jugu
kakor Sierra Nevada, Sierra Mo-
rena it'd, dele Spanijo v vee sa-
mostojno zivecih pokrajin. Kajti
Smer gOrovii doloca narayno tu-