RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-14

shvacanie Marksizna evropskih socijal-de-.
mokrata, ostavilo velike ~btazgotine ma moz-
govima mnogih vodja ruske Komunistcke
partije, a partija nije dovoljno prociscavana
cd toga elementa. cak Sta wise tai Sc eleme-
nat sve wise u partiju uvlacio. Mnogi pobrka-
nj reformisti IL svih kapitalistickih zemalJa
zavukose Sc u Rusiju i u tusku Komunisticku
menat oportunisti. Tai elemenat nije We
rovao u prosvecivanje masa, nego je verovao
samo u pr~edvodjenje masa. Otuda Sc sasvim
zanemarila ova strana i mase kao pravilo
ostase Marksisticki n~eprosvecene i nemocne.
Vodje ispoGetka, dok su bill dobrim delom
poSteni, predvodiSe mase prilicno dobro, posle
hrdjavo i najposle izdajnicki. Mase, buduci
Marksisticki nj prosvecene, nit p~ravilno in
dustrijalno organizovane, pokazase Sc nespo-
sobnim da sprece owe pro-kapitalisticke, inn
perijalisticke, nacionalne i panslavisticke
tendencije svojih vladara.
Ovo je tacka koju je De Leon uvek ma
glasavao. On je verovao u mogucnost prosve-
cenja masa, a ne u vodstvo. On je verovao da
uprava u revolucionarnom pokretu mora do
4dZlL OQOLOO, VI C1dIlotVd, d IC w RldVC, Ill
vodstva. Pored toga, on je ocistio americki
revolucionarni pokret cd reformista i "a uvek
i'm sprecio dolazak u tai pokret. Ma ovoj
tacci - prosvecivanje masa i proganjanje re-
formista - promasuju, ne samo ruski, nego
i svi pokreti u Eyropi koji smatraju sebe re-
volucionarnim' pokretima. De Leon je cd
bacio sva nakaradna tumacenja Marksizma
%evropskih socijal-demokrata i protumacio i
primenuo Marksizam ma industrijski najna-
prednije uslove ma svetu. Drugim recima, De
Leon je izradio celu REVOLUTIONARY filozo-
flu iznova, ma osnovima Marksove %teorije.
Nazadne industrijske prilike u Evropi, a
narcotic u Rusiji, prvih dvadeset godina SOW
jetske vlasti, bez sumnje, doprinele SUI jedan
veliki dec toj konfuziji u Rusiji i ~ostaloj
Evropi.
Ignorisanje De Leonovog Industrijalnog
Junionizma jedan je cd najvaznijih faktora,
"a evropske promasaje. Radne mase SUI ne
income, cak i u Rusiji, da ista ucine
i protiv samih svojih vladara. Isto tako je
i u kapitalistickim zemljama. Bee ekonomske
organizacije industrijalnih junija radni-
ci nemaju fizicke sile u rukama koja da mad
bile oruzanu silu kapitalisticke klase. Vojska
fpoliefja te, jaka ssamo zbog toga sto ina u
svojimj rukama n~ajmodernija i obilna ubilac-
ka sredstva, hrann, odelo, nastanjenost it'd.
Zauzinajuci izvore ovih sredstava radnici bi
lisili kapitalisticku klasu te sile, tako da re-
cemo sa jednim udarcem. A sebe bi pretvorili
iZvore Zivota u svojim rukama.
Tako, mi danas vidimo konfuziju pc
celoj Evropi; vidimo radne mase gde Sc bore
sa naoruzanim silama kapitalisticke klase, ne
u tvornicama, nego ma ulicama, gde SUI una
pred ~osudjene ma poraz.
Danasnje saradjivanje "komunistickih"
partija celog sveta sa radnickim smrtnim me-
prijateljima, kapitalistickom klasom, nije mis-
ia novoga. Cd takvih pokreta, pokreta koji
SUI i've verovali u kompromise i reforme, ne
moze Sc nista bolje ocekivati. Njihova borba
"a burzoasku - izrabljivacku = "demokra-
tiju" j potpuno odbacivanje i samog preten-
dovanja borbe u korist revolucije, ieste plod
njihovog socijal-demokratskog shvacan MIA
Marksizma.
U sledece tri stavke il "Socijalisticka
OUIHOVd O1uStVd Sd hOJlIId Jc LIE Leon OF
poceo svoj glasoviti govor u Minneapolis,
Mimi, 1905. godine, dovoljno &c biti da kon-
trastujemo osnovna nacela Deleonizma sa
svim praksama, borbama i teorijama svih
%evropskih "~komunista" "socijalista". citaoc
&c lake primetiti ola evropske borbe koie rad
nici vode, nemadu skoro nista zajednickog sa
OWN revolucionarnim nacelima. TIE tri stavke
oIrzo c~1 To1n1~-:~o> =: NH~~1~~..~zz ...>4..