Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
EnlCHafiVSR IA enOdnOSf
I'm move indernaciOnaIO

V najtragicnejsem casu sodobne zgddovine je delavstvo po
svetu brez pohticne internacionale in tudi ma uniskem polju 10
ina sedaj boj ma paprju kakor V resnici.
Svetla toeka V megli mednarodnega delavstva in v zmedi
ostankov cd fasizrna razbite socialisticne delavske internacionale
pa SO delavske stranke V lmperiju VeEke Britanije. TIE sc yes cas-
vojne n~apredovale in ma svojem skupnem sestanku v septembru
in oktobru t. l., XII je trajal mad td. tedne, sklenile podvzeti inicia-
two "a cinprejsnjo obnovitev socialisticne International in "a
skentev solidarnosti z delavstvom Sovjetske unite bodisi ma de-
lavskem polticnem in posebno ma strokovnem polju.
V ia namen je bha V casu sestanka zastopnikov delavskih
strank in delavskih uni imperija Velike Britanije v Londonu
tudi delegacija zastopnikov sovjetskih delavskh uni, XII il je ma
celjeval Vasilij Kuznecov, predsednik centralnega sveta soviet
skin strokovnih uni.
Ma sestanku delavskih strank britskega imperija so bile "a
stopane angleska delavska stranka, kanadska Cooperative Com
monwealth Federation, in pa delavske stranke AvstraHje, Move
Zelandije in JUNE Afrike. Torej je bna re to preceisnia "inter-
Macdonald, zastopana S stirih delov sveta.
Australasia delavska stranka je ma vladi, enako novozeland-
ska. AngleSka je zastopana v Churchillovem koahciskem kabi-
netu. Kanadska Commonwealth federacija je ' minulih par ledh
pr vsakih volhvah pokazala presenetjiv napredek in Sc nadeja
postati vecinska stranka re v prihodnjih splosnih volitvah v ka-
nadski parliament. V par provincionalnih zbornicah pa re ina
vecino.
Nobena izmed teh strank nj ekstremistcna. Izmed vseh je
kanadska Sc najbolj radikalna, kot Sc med Anglezi razume to be-
sedo. Vsem je clj sociaisticna gospodarska uredba. In vse zele
pc tel vojni prepreciti bratomorni BOZ, kakrsen je trajal med po-
lticno in strokovno organiziranin delavstvom pc p~rejsnji vojni
skozi do casa, ko je prisel ma krmio Hitler, in svojo pretnjo, da
Sc bodo glave marksstov kotljale pc pesku, dejansko izvrsil.
Zastopniki th delavskih strank SO Sc v svojih razpravah "a
vedali, da zmaga mad Hitlerjem in potem mad Japonsko sauna ma
sebi Sc ne DO triumf ali zmaga demokracije. Kajti ia ina veliko
Cuul V eZeld XII SO V VOJnl S f1ILIerJem IN Z MI
kadom. Privilegji Sc boje socializma in socaHsticne demokracije
boil kot cesar koli. Vsled tega je jasno kot dan, da zmaga mad ma
cji in Japonsko sama ma Sebi ne DO pomenla move dobe social
mega sozitja, kajti nasprotujoci 81 ekonomski in imperialsticni
interest bodo ostali in razredni BOZ ter tekma med mimi samimi
Sc DO nadajevala.
Mir pa je "a mednarodno delavstvo zivljensko vprasanje. In
lie &c DO mednarodno organizirano in poiticno ter strokovno to-
like mocno, da DO imelo odlocujoco moe sal V nekaterih najvaz-
nejslh dezelah, in V drugih pa dovolj moci< zavirati reakciio, DO
lahko nastala doba mirnega razvoja IL starega sistema inperiai-
sticnih in kapitaisticnih teknovanj ter izkorscanja v socialist
emo urejevano svetovno gospodarstvo.
Zastopniki delavskih strank britskega obcestva so ma tenn
velevaznem sestanku sklenili, da gredo v ospredje delovanja "a
tie smotre. Zavedajo Sc, da je naloga jake tezka. Posebno Sc je ma
konferenci ornenjalo ponanjkanja income delavske socialsticne
stranke v Zed. drzavah. Zastopniki kanadske Commonwealth
federacije SO poudarjai, da je kar tragicno, ker je njihova mo-
gocna industrialna soseda brez delavske politicne stranke, XII bi
dvojeno, da Sc je bait, kaj DO IL tega, ko DO konec vojne in Sc
bodo razmere obrnile, kar Sc delavskih interesov tce, deloda-
jacem v korist.
Toda neglede ma Zed. drzave svet je velik in prva naloga
konferencnikov V Londonu DO obnovitev socialisticne internacio-
male in zaeno S tenn ustvariti pogoje "a sodelovanje z delavstvom
Sovjetske unije. Vsi so izrazili vero, da ne DO dolgo, ko dobe tudi
Zed. drzave mocno, vpivno socialstcno gibanje, in prepricani
SO, da bodo nastala v osvoboienih evropskih dezelah ne samo
mocnejsa delavska politicna gibanja kakor so bila, ampak tudi
enotnejSa. :
Kajti v soidarnost jh snijo razmere in pa nevarnost pred
novimi naval reakcije. V vecini dezel v Evropi lie VOLTA "a skup-
most med socialist in komunisti odkritosrcno izrazana. Kaiti has
delavci v teh dezelah SO ma svoji lastni koz izkusni, kako silno
tezko kazen SO placali "a bratomorni boj, XII je divial med mimi
cd konca prejsnje pa do tie vone.
Veliko jih je, posebno med socialist, XII Zinovjeva in drugih
tajnikov kominterne ter njenega silnega ruvarenja in vrtanja ne
morejo pozabiti. A v nekaterih dezelah so Sc bivSa medseboina
sovraStva re zlo polegla in &c DO VOLTA ma OBEH straneh "a skup-
most Y skupne namene in "a skupne ellie, DO pc tel vojni nastala
res doba, Xxi Sc je DO lahko oznacevalo "a prehodno dobo il kapi-