Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-09-08
KAIP LIETUVIAI DIRBO VlLNIAUS KRAS-
TIE PIRM LENKQ SUVARzYMQ IR
PERSEKIOJIMO

PERSEKIOJIMO
A TGAVUS Lietuvai Neprikausomybe, prisi-
n ejo dar su kaimynais priesais kovoti del
savo teritorjos sienu atgavimo sulyg sutarciu
kurias Lenkai tuoj sulauze, po pasirasymo Su-
valkuose Spaliu 9, 1920 metals.
Lietuvos siena su Vokietija buvo kick tvar-
kingesne, tik Klaipedos Krasto padetis buvo
pradzioje kick neaiski Su Latvija siena buvo
nustatyta pastoviai. Bet kas kita su Vllnlaus
krastu, kur Lenkai buvo besiverzia Lietuvos te-
ritorion Wis giyn ir gilyn Vienok 1921 me-
tas siek-tiek nusistovejo ir SUI Lenkais siena
Tx uz tulo lako Lenka Varenos-V Valkininku ba-
re pradejo daryti puolima, ypac ValklnlnkQ
bare kur Lietuviai lake Valkininku geleznke-
lio stoti savo rankose, ir Observation-Disclosures tie
siogns susisiekimas nebuvo galimas. Lletu-
viu zinioje ten buvo apie kllometral gelezln-
kelio su Valkininku stotimi. Kovose Lenkai ne
ksz kick laimejo teritorijos, apart Bieksu, Ia
merkiu, Barteliu, Kukliu ir Valkininku stoties,
bet tas dave galimybe Lenkams atidaryti gee-
zinkeio linija Varsava-Vinius.
Sena tarp Lenku ir Lietuviu nebuvo nu-
statyta Xxi Siam pasauliniam karui, egzistavo
tap vadinama "Demarkacine Linija".
Demarkacine Linija Lietuvos ir okupuotos
dalies zmonems buvo tikras pes po kaku
mes tu kurie gyveno prie jos, dalis lauko buvo
vienoje ir kitoje puseje Demarkacijos Linijos
Kartais stsi kaimai palei linijos gyveno Len
ku puseje, bet visa zeme, net darzai buvo lais-
vos Lietuvos puseje; taipgi aisvos Lletuvos pu-
seje kartais budavo kaimo tik trobesiai, pa
tvs laukai Lenku puseje. Mokesciai valdzial
kaip Letuvos taip ir Lenkijos eikedavo moke-
tt uz tick zemes kick dokumentai rode, bet SUI
sisiekmo okio nebudavo ir daug grazu lauku
drvonuodavo neariami. Palinijo gyventojai tai
labai atjausdavo, tiesiog ubagauti jiems leng-
viau budavo, nes jie negaledami naudoti visos
savo zemes, mokescius turedami moket uz visa
ir todel negaedavo issiversti. Jokis Saliamo
mas negaletu issiversti sitikiose aplinkybese.
Bet tokia padetis tesesi nelabai igai: pir
mutiniai Demarkacine Lnija berods perzenge
! zydai tai buvo Svencioniu kraste Linkmenyse
kur regnu zydams klausimu buvo zydu ka
pines prize pat lnijos, bet Lietuvos puseje zy-
dai kazkaip gavo ledimus, tat karta metus
jie susirinkdavo tose kapinese melstis. IS Lie
tuvos valdzios puses ledmai galima buvo gau-
ii bent kada, bet leidimu reikala kaz kodel del
Sc Lenka Kuonet leidimai jau buvo isduoda-
mi ir zmones pradejo per lnija peredineti au-
ku darbams, pasenyje pagyvejo viskas, is Len
KY puses Lietuviai pereje linija lauku darbams
gaudavo uztektina Lietuviskos literaturos il
ia skatydavo niekeno nekliudomi, mes tai bu-
vo Iaisva Lietuva. Taipgi galejo steheti kyan-
| tt Lietuvos uki bel apsvieta, tas daug reiske
Tautini Lietuviu stiprejima okupuotoje Lietu-
vote kele tie ''palinijo Lietuviai".
Oar einant musiams Lietuviu su Lenkais
! jau Vilniuje klestejo judrus gyvenimas. Len
kai dar nebuvo uztektinai isistiprine r neskait
| lingi Vilniaus kraste. Kick Lenkai turejo save
moksleivjos If svesuomenes okupuotoje Lietu
Evojc, il tuomet, tik pradedant kurtis Lenkiskan
valstybes aparatui buvo reikalinga valdzios is
taigoms, Vi kulturos atzvigu ir mokykloms mo-
kytoju dayimu, proporciniai Lenkai stovejo la
bal zemai, todel tai jie pirmomis Vilniaus kras
to okupavmo dienonls nesugebejo taip greta
vardyt lenkinimo darba, nes kiekvienas kick
praSilavines Lenku Sviesuois tureJO pakanka
mai darbo kur nOrs savo "Krolewszczyznoj'.
Lietuvia jau Vokieciu laikais Lietuvojt
tureio savo SioEias-to tokias mokykas, ir atsida
rius Vilniuje Vytauto Didziojo Gimnazija, jal
1923 metals isejo Lietuviu abiturientu burel
j kaino sanlanotas bakuzees nesti Lietuvisk;
apsvieta Tiesa, tie abiturientai buvo nedide
mokslo, vos keturiu klasiu gimnazijos, bet kac
reikaavimas mokytoju kaime buvo net perdi
delis kit gimnazistai neturejo lesu testi mok
sla toau, tat jie gmnazijoje buvo paruosti kai
20 busmej nlokytojai. Taip vienur-kitur pra
dejo atsidarineti Lietuviu mokykos. IS Lenk
puses tuo laiku jokiu kliuciu galima sakyti vel
nebuvo. I.etuviSkos mokyklos didziumoe ne
buvo reikalauiamos Lenku valdzioje registruc
IT, kas kur sumane ir jei tik gavo mokytojQ ta
ir steige mokykla. Letuvai, tiesa, tu prog
if nepraziopsojo, tik ir jiems tas laikais stok
buvo inteigentiJos ir mokytoju. "Daraktorkos
tada bllvo labai madoje, bet vistiek kad ir "di
raktorkos' ar "daraktoriai", ie visgi mokn