RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Konferencija drzave, rada kapitala

did ~. dpTlId JGutld 1HCdJ ui1diuu-
ma konferencija, koju saliva Inter
national Labor Office sa sedistem
u Montreal, Kanada. Prema lives
taju te organizacije, ma konferen-
CHI biee predstavljeno najmanje
cetrdeset drzava. Ma ovoj medju-
narodnoj "radniekoj" konferenci-
il bice predstavljen kapital, pos
lednjega &c da predstavlja Trgo-
vacka Konora. Svrha konterenci-
je je da Sc nadje naeina kako da
sc sto lakse predje IL ratne u mir
nau proizvodnju; ma koji { ! n
da Sc demobilise vojska; kako da
Sc nadje posla "a 13o,0o0.ooo
radnika po svetu; kako da Sc una
rredi radnicko zakonodavstvo it'd.
Ali da bi nam bilo sto jasnije o
: 1emu &c sc sve konferencija ba-
viii. mi cemo navesti nekoliko cd
sest tacaka koje Sc planira pre-
tresati ma njenom zasedanJu..
Prva mas ne interesuje, a druga
ie "Premestanje miliona radnlka
sa iednog posla, indrstriJe, zani-
mania iii predela ma druge; treca
ie. .Razvijanje, reorganizovanje
iziednacivanje sredstava "a trent
ranie mladih, odraslih radnika
prosirenie programa "a nadZof
zanimania." Cetvrta je, "Proslri-
vanie iavnog d [pubic
works. program. !" Peta je,
"Novcana pomoc Ia nezaposlene
osobe.'' I sesta, "Dobro razvi]enu
i sposobnu uposlivacku masinerl-
ju."
Ia mas lie ovoliko dosta. Z OWN
naveden: m tackama lako Sc moze
primatiti da Sc konferenciJa ma
merava baviti, cd prvog do zad-
Meg, cisto kapitalistickim pitan-
lima. Premestanje radnika sa
jednih Ma druge pos}ove nije nj
kakvo radniGko pitanje. Kad ie
posao prestao jednoi tvornici,
radnici 'ee sami otici tamo gde ga
ina, ii. ako ga igde bude bilo.
Tasto da Sc konferencija bavi S
tim stvarima. Trenifanie radnika
"mladih odraslih' jeste tako-
der, posao industrije. Kapitalisti
kojinna trebaju iedne iii druge
vrste izvezbani radnici, neka sa-
mi vode brigu tome, jer &c Sc oni
koristiti tim. bljivajuci tie
radnike. Zasto da jedna "radnic-
ka" konferencija vodi brigu kako
da uveca profit kapitalista, trude-
ci Sc da iii snabde sa gotovim IL
vezbanim radnicima. Sa tom "iZ-
vezbanosti'' nebi sc radnik koris-
ito, on bi samo bio u stanju da
wise proiZvede "a isto vreme ta-
ko bi brze ostao bez posla.
Ia drganizacija predvidja bes-
poslicu. Kaze da &c trebati naci
posla "a 13O,000.O0O radnika po
svetu. Radi toga ona preporucuje
program "javnog rada," ii. ona
namerava da ozivi osnazi neka-
dasnju "WPA" sto je samo drugo
ime "a milostinju. Javni radovi ne
mogu da uposle 13O, 100000 radni-
ka po svetn. Ma prvom mestu, tt
radovis nisu neizbezno drustveno-
potrebni pa nj kapitalisticki-po-
trebni radovi. To je samo cato da
Sc media radnicima milostinja "a
hadava. Drugo, il tih radova ne
ma profita "a kapitaliste. U mesto
da dobivaju profit, oni jos mora
ju u tome razmeru placati veci po-
reg da Sc ii radovi finansiraju.
Posleratna armija besposlenih BIZ
&c po swim znacima tako velika,
da &c mozda pola nacije spasti da
zivi cd jedne iii druge vrste milos-
TIME. Ako javni radovi budu opet
"uposlivacka" tvornica ona ce
zaista morati biti strasno velika.
Ali konferencija &c Sc baviti i
sa pitanjem novcane pomoci oni-
ma koji su nezaposleni. To znaci
"relief." Relief, tesko da je "a
radnike ista bolji cd direktne
smrti, on znaci postepeno umiran-
je. Tai relief je uprcpastio milo
re radnika clanoya njihovih po-
rodica III prosloj krizi. On pretva-