RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-20
SIP. osudjuje konskTipciju radnika

Sporovi, 245 L. S. 3G6, itd); orugo, buduci
da ne postoji nedostatak ljudske snagc nit cd
l.canje na strani radnika da vrse posao IL rat
nm industrijama, iii da vrse ma kakav zada
tax koji i'm Sc dodel drzeci Sc uz tako-zvane
civilizovane zakonskc prakse; trete, ma jvaz
nie radna konskripcija neprlvolna sluzba, je
ocito zabranjena po Ustavu Sjedinjenih Drza
va. Nit Predsednik nj kongres, nemaju zako
nto pravo da opovrgnu, nit sa izvrsnom od-
ukom nti sa zakonodaynim cinom, hi ma ko-
il dec ovog osnovnog Zakona zemlje Ma kakav
akt na str;mi kongresa koj krsi j nasilu c Us
tav, iii ma koji drug deo, bio bi sam po eeb1
[ipso factc nczakonit on bi neCsporivo bio
akt Kongreske uzurpacije. Pa ipah Predsed-
mix, znajufi ,a hi nepriyona sslnzba bila
zakonlta pod tstavom, ina drskosti da kaze
da bi "Narodna Sluzba" - neprivolna snzba
bila "zasnovana ia iednakim pojmll.vo
Z.AKONITIM obavezana y! kao da b J.
koji ''zakon'', drektno zrazito zablanicn
Ustavom, mogao bit iii posati, zakonita pra
valjanost!
L pribelezenom sukoblicniu Predsedniko-
vog ismejavania Jstava vez sa konskrpto-
sanjcm rada jeste njegova vclika zabrinutost
da osigura ubiranje glasova kollko god le wise
mogucc. { zahtcvanju, pravimom zahtcvanln,
da kongresspi onadjc nacln Ia omogncen'e vol
nicma na frontu da datlu svoie glasove do
lazetim izbor;ma gospodin Roosevelt ,cce
svojoj bdsedi: ''Siguino popisivari Jstava nj
sr nameravali doknmenat koii hi makar IL
s,ati BIC protuna5en, sssesc ,,sl..znau :slsss6ka
p,;,va cd onh koji Sc bore ola ocuvaju i sam
Ustav.'!
Tako dirli.va zabrnutost Jstav pi-
taniu @lasoya, takav prezir tstav pita
niu sacuvanja osobnih slol,oda poiednaca
stvar izrazto ohulvacena sa Tstavom
Ova cnienica Gin enlca nell>tavnosti ma
kakve "nacionane sluzbe" zakon koii bi sa,lr-
zao clcmcnte plisiljavania neprivolne sluzbe
ci sve drugc argumentc apele iznosene Il
opravdaraniu radnc korskripcic potpuno ne
vaznim j bczznaca inim. Jer IA Sigurno Pred
sednk zna, kao Kongres, ,a Trnacst Doda-
tax Ustavu Siedinicnh Drzava propsuie:
'.Clan l. Nj ropsvo nj neprivclna sluzba
osim kama IA zlocn koii dotitni mora blti
p,onadjen k,ivim, nece postcjati Sjedinje-
MIN Drzavama iii ma kojem mestu pod NIL
hcvom upravom.
''Clan ,: Kongres &c imati moe la sprove-
de krepost oval clan pravo-val janim zakono-
davstvom''
Opaska: Kongrcs &c imati moe da sprove-
de krepcst moe da unlstl lrlnacstl
Dodatak Nit ma koji druy dco Ustava.
cuvajte Sc "izbornog despotizma'!
! Prcdsednk i Kongres znadu i raZumeju
to- ,la ako istmu postoj problem judske sna-
ge iii ma koj Il II g problem, da Ii Sc on
odnosio na rat iii mace, takav problem mora
naci svoje resenie II ogranicenosti moci
toriteta navestenog IL Ustavu na Egzekutive
Iegislatur, Gak i ako bi veca amerltkog
naroda bila pronadiena voljna da stupi ''nc-
plivonu sluzbu', oni b mogli to ncmltl samo
rrvo sa mcnj njem Ustava = menlanlem ga do
cfekta ponstenja Dodatka kcj sad zabran]u-
je neprvolnu sluzbu usvaiajuc dodatak ta-
ko propisan sadrzeci prisimi rad, IT, neprlvol-
hu sluZbu Svak dlugi tok koji b, sc fcZutl-
rao potcinjavanju americkog naroda, a spe-
cifiGno ra,lnika, prisilnom radu, utelovl avao bl
apsolutni ekonomski despotizam, despotizam
rodien cd Izvrsne Zakonodavne uzurpacije.
Ia uzurpacija Rocinjena od redovno zabranih
sluga naroda zaisa ne bi ublazlla, ona b po-
gorSala zlocn nzurpaciju. K Il godnc
tn dolazi grmeci glas Thomas Jeffersona: L.
borni despotizam nije bila vlada "a koju smo
Sc mi borili.'' Neka Kongres Pre,lsednik paze.
Nikakva kolicna sofizma nikakva kolici-
ma specjalnog apelovalja, nikakvi laskavi a
peli od politieara, lie mogu nt.nni cd radne :
konskripcije dlugo nego prisilni rad
Predse,lnikov preporueen zakon ''narodne
sluzbe" ukliucuje raelnu konskripcju.
Radna konskripcija je prisilni rad.