Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-19
Cermu Rush, zameriii,
ker 81 zeli Obj meiah
DriialeIiSke drZave?

V tistem amerBkem tsku, kateremu bi sovjetska vlada ne
ustregla neglede kj hi storila, je poslednje case zeo veliko KAN
panic proti njenim stremljenjem "a preprecenje ustanovitve no.
vega "sanitarnega kordona" OBJ njenih mejah.
Politka zmagovitih zavezniskih drzavnikov ma mirovni kon-
ferenci V Versaillesu pc prejSnji svetovni vojni je imela "a cMj
zajeziti boljSev1sko poplavo cimbolj dalec proti vzhodu. S tega
staliSca je Pojska smela posebno S pomocjo Francije, postati
"Velika Pojska", Waldo v Warsaw, Xxi je bila Sovjetski uniji YES
cas- sovrazna, neglede katere izmed poIskih strank SO jo domi-
nirale.
VISA poljska notranja poitika je bla YES cas- prezeta z idejo
zagojzde, XII 10 maj tvori Poljska med USSR in zapadno Evropo.
Ma podlagi nacela samoodlocevanja narodov SO postale sano-
STONE poleg Poljske tudi baltiske dezele Estonska, Latva in Lit
vinska, XII so sicer majhne, toda V "sanitarnem kordonu" proti
Rusiji so bile velevaznega strategicnega pomona. Pa tudi eko-
nomsko je odrezanost. teh dezel cd Sovjetske unije slednji veliko
Skodovala.
Enako, kakor V teh dezelah, Sc je tudi Finska razvila Rusiji
"a neprjazno sosedo.
Polska in vse druge omenjene dezele so imele vzrok mrziti
RUSTIC, XII jh je zatirala, toda mic boil kot svoje lastno (rusko)
kmecko prebivalstvo in industrialni proletariat.
Clemenceau in njegovi tovarisi, XII SO kovali versaillski mir,
so imeli S carjevo Waldo tajne pogodbe "a Sc vecje podjarmljenje
ondotnih ljudstev kakor pa so bia V Min do leta 1914, ko Sc je
pricela prva svetovna vojna. Ker pa je carjeva vlada padla, SO
tajne pogodbe z MO izgubile vrednost in Clemenceau ter drugi
reakcionarji SO p%reudarjal lie Sc, kako bolseviski preobrat V Ru-
sill uniciti. In ako tega ne bi zmogli, kako ga ogradti, da ne hi
mogel s svojim slabim vzgledom dale pc Evropi.
Pohtika francoske in angleSke Wade vseskozi je bna Poljsko,
baltiske drzavice in Finsko podpirati S staisca neprijateljstva do
Sovjetske unje.
Kakor v vzhodni Evropi, tako SO vodile Rusii neprUazno po-
litiko vseskozi do tie vojne tudi Wade V Beogradu, Sofiji, Atenah,
Bukaresti in Budapest Ma Ogrskem SO imeli sicer nekaj casa
takozvani komunisticni prevrat, XII pa Sc je koncal z novo zmago
reakcije, XII Sc je S pomocjo prijateljskih odnosajev S Francijo in
Anglijo, in z Italijo pod Mussoliniiem ter Nemcijo pod Hitlerjem
spet utrdila V sedlu in vzdrzala svoj fevdalni sistem.
Edna vlada V tenn delu Europe, XII je bla Sovjetski unji pri-
jana, je bia cehoslovaska. Pa tudi ia ne cd kraja. Kajti ceski
oddelki V Rusiji, posebno V Sibiriji, SO pc boljSeviski revoluciji
prizadevali Leninu veliko tezav. Yes demokraticni in kapitali-
sti6ni svet jh je hvalil vsed njihovega junastva v boju proti
boljSevikom.
A nj vzelo posebno dolgo, ko sta Sc takratni predsednik ceho-
sovaSke republic Tomaz Masaryk in njegov prvi sodeavec
Edward Benes, sedanji predsednik CehoslovaSke, zavzela usmeriti
njuno poitiko v prjateljstvo S Kremlinom.
Jugoslovanska vlada je see v zadnjh momentih pred nem-
Eo ;~-a1Io ;eLoJo ct;Loy1 Pr%;oI o+oro a1o~;oc 1oL -; oI,;c+;
rala skozi do leta 1941. In je set lani poskusala skleniti z Mo
skvo prijateljski pakt, v namenu, da &c bi Moskva ponudbo spre-
jela, bi S tenn zadala moralni udarec partizanom, oziroma osvo-
bodini akciji. Mootov je ponudbo Petrove Wade v Kairu "a
vrnl
Kirk V kapitalisticnem, V reakcionarnem in nekaj tudi v de-
lavsken tisku proti novernu ruskemu inperialiZnu je torej mo-
goce pravicno presojati lie IL pref navedenih dejstev.
Use Wade, Xxi SO bile tn navedene "a sovrazne, ali sal "a me
prijatelske" Sovjetski uniji, SO Sc prizadevale prav do praga
V to vojno ohraniti sisten izkoriScanja mase pc posedujocih so-
Jill. Moskva je S pomoejo svojega najjacjega orodja komin-
terne = podzgala v teh dezelah nezadovoljstvo izkoriScanih in
tlacenih, in netila je prepire tudi med konservativnimi stran-
kami, n. pr. V Jugoslaviji med srbskimi proti hrvatskim in
obratno.
Sedaj, ko 81 je Russia S svojimi zmagami priborila vlogo
glavne evropske in svetovne velesile, Sc je ie burzvazni svet
znova ustrasn. In kakor V easu prejsnje vone, il skusa tudi sedaj
zastaviti pot.
Kdor pazno zasleduje najreakcionarnejsi, najmogocnejsi
kapitalsticni fisk tn in v Evropi, 81 DO kmalu ma cistem, da sma-
ira Y resnlci Stahna "a "svetovno nevarnost", ne pa Hiterja.
Gre Sc torej, kar tn znova in znova poudarjamo, sedaj, kakor
pc prejSnji vojni, prav tako "a imperiaisticne ambicije poedinih
velesil in prav kot tedaj, Sc vrSe svetovna trenja v znamenju
varovanja stare svetostl privatne svojine in scitenja privilegranih
slojev, XII 81 hocejo obvarovati pravico izkoriscati neposedujoce.
Vlada v Moskvi morda nj ideal bodocnosti s~vobodnega co~
veka. Ampak kaptahzem, hieararhija in ostala reakcija ne DELUXE
proti Mi zastran tega, pac pa edino cato, ker je nevarna staremu