Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-02-09
MOSkva vahi Vafikam
nepOsrednO ma od prtO
pole IDOja med njiI,la

pole hDOla med NINA
Komaj Sc je nekoliko pozabilo ma "iznisljeno" notice v
Pravdi Q tajnem sestanku dveh visokih angleskih osebnosti $ Hit
lerjevim ministrom vnanjih zadev Won Ribbentropom, v tipaniu
"a separatni mir med Angl.o in Nemcijo, re je Moskva prisla ma
dan z drugim delikatnim drezanjem, tokrat z ocitkom Vatikanu,
ola je vseskozi ma strani fasizna in mu pomaga.
Stvar Sc je izvrSila v Izvestji, XII je uradno glasilo sovjetske
Wade. clankar Dimitri Petrov je / omentiral v Mi poro6ilo ameri-
ske Foreign Policy Association, v katerem S, Hayden opisuie poll
tiko Vatkana skozi zadnjih Is let in ugotavlja, da so bile simpa-
tile sedanjega papeza v civilni vojni v Spaniji odkrito ma strani
generala Franco in da je njegov blagoslov Sc vedno z MIN, enako
s Petainorn v Franciji in s Salazarjem ma PortugaIskem. Isto
porocilo ugotavlja, da cetudi Sc bi papezu lahko dokazalo podpi
ranje fasizrna, vendar on v bistvu nj fasst. On Sc ne ogreva "a
noben posamezen vladni sistenn, a pripravljen je bti z vsakim,
ako ugodi vsaj minimalnim zahtevam cerkve. Oh enem Hayden
prerokuje pc tel vojni in re pref prohklerikalni val v Italii
Dimitri Petrov ie sci v Izvestji dale. On imenuie papeza Piia
XII. "profasista". Pravi, da je to sedaj jasno tudi katolicanom v
Angiji, v Ameriki, v spanji, ma Poljskem in v drugih de-
zelah. 'Vatikan je vseskozi drektno udelezen v uvajanju fasizma
IN papezevo zatrdilo OBJ lanskem bozicu, da S mu visa ljudstva
enako juba, ne sogaSa z resnico. Petrov izvaja, da je papez S
Hitlerjem yes cas- v diplomatitnih odnosaUh in mu je pomagal
v Nemciji potlacti katoliske protifasisticne kroge, enako Musso-
iiniju v Itahji in Francu v Spaniji.
Ko je Mussoini zacel S posiljevanjem Etiopiie, papez nj ugo-
varJal, pravi Petrov v Izvestji,niti ne, ko je Italia junja 1910
katolisko Francijo zahrbtno napadla. Frankova spanja mu je
viva prispodoba idealne drzave vzajemnosti cerkve in Wade. Ugo-
tavja, da ne sano ola papez nj bill proti oborozeni agresivnosi
tasistcnlh dezel, ampak jim je dial svojo diplomatcno podporo
in rnoralno pomoc cerkve.
Ia udar v Izvestji ma Vatikan dokazuje, da SO odnosaii med
Moskvo in sveto stolico neprijateljski kot so bill. Prerokovanja,
da pride med NINA V kratkem do sporazuma in ustanovtve di-
plomaticnih stikov, SO bla brez podlage.
Cd vsega zacetka boGseviske Rustic il je bill Vatikan sovrazen
in do postanka 1nacizna je bill v ospredju propaganda proti nil
Potem pa je Hitler prevzel vodstvo.
Vahkan nj pokazal svoje mrznje proti tokom socialnega raz-
voJa see S postankom Sovetske unje, pac pa 10 goii cd nekdai
Sc ko nj bio ne duha ne sluha, ola Sc v Rusiji dogodi tax preobrat,
je Vatikan z vo svojo poiticno in cerkveno mocio bill v borbi
proti mednarodnenu establishment gibanju in hujskal vernike
proti MENU z vehkim uspehom. Grozl Jim je z vecnim pogublie-
MEM, &c Sc hi pustili "preslepiti' sociahstom, XII so "sovrazniki
we're IN Boga in " sluzbi pekla." Neuko maso je cerkev S tenn stra-
Sllom zelo omotlla. VladarjL plemstvo in burzvazna reakciia Sc
je radovala tie pomoci in cerkvi vracala z neStetimi koncesijami.
Napad 1zvestje ma Vatikan je ameriSki in angleski vladi -
posebno amer1sk1, nedvomno Zlo neprijeten. Zvezna administra-
CHA skuSa IL politienih razogov katolicizmu ugaiati. Ker lie tn
pc ustavi cerkev locena cd drzave, cato nimamo poslanika v Va
tlkanu, a Roosevelt ga je vseeno postal v vlogi svoiega osebnega
zaupnika, sveta stolica pa ina re mnogo let svojega nunciia v
Washingtonu. Lansko jesen je Sci tia newyorski nadskof Spell
man pc neuradni misiji "a drzavni department, XII Sc ie vrnil poln
slavospevov "a diktatorja Franka. Vendar pa lahko tudi mas
DRAWN department We, ceprav je v MENU precej k1erikalcev, da
!eVatlkan res podpiral fasisticna stremljenja in agresivnosti, kot
ugotavlja V svojem porocilu, hoces noces, Foreign Policy Asso-
citation.
Podpiral je klerofasisticni puc v Avstriji, napad HitIeria in
Mussolinija ma Spansko r%epubiko, fasistieni rezim Portugalske.
Spanije in Francije, in posredno ali pa neposredno fasisticna giba-
MIA v latinski Ameriki.
visoka hierarhija v zed. drzavah je bla pred japonskim
napadom ma Pearl Harbor v veiki vecini prot Rooseveltovi vna-
Mi politiki in delovala ma vse kriplje, da ne bi pomagai prote-
stantski Anglji in Sc mani Rush,, ko je bia napadena. Podtalno
Je h1erarhlja - pod vplivom visokih dostojanstvenikov irskega
rodu, Sc vedno $ svojini sinpatijami tam, kjer je bla pred
decembrom 1941.
DImltri Petrov 10 je S clankom v Izvestji spet izvabl ma pla-
no. Msgr. Fulton j. Sheen z ameriSke katoliske universe Sc lie
oglasil med prvimi $ tolmacenjen, da hoce sovjetska vlada S tenn
napadom ma Vatikan opraviciti, oziroma zakrivati svoie spletke
prot cerkvi in da kani pc padcu Htlerja sklenii z nemsko armada
Separatni mir in Dotem mod kopm,riyoor, ~ n,o;,oon