Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-31
V Mehiki. (Nadaljevanje.)

Glavni namen mole poti je bill
ozji' upogled u mehiske delavske
in politicne razmere. v Mexico
Cityju sem govoril . raznimi
ljudmi, kateri so imeli in imajo
upogled v ME. Udelezil sem Sc
shoda v Bellies Aries, kjer je po-.
roeal Lombardo Toledano o svo-
jem potu in policemen polozaju
v Juzni Ameriki. SIEVE, razumel
nisem vsake besede, ali prijatelj,
kateri je bill z menoj, mi je po-
jasnil, kar mi je bio nerazum-
ljivega. Pozneje smo odSli 2
druzino v OaYaco, v. dezelo, ka-
terra Sc nahaja dalec v juznem
kotu Mehike, Use to in pa poto-
vanje 3 ayto-busi drugega in ire
tjega razreda, kjer v resnici sre-
cas- mehiskega navadnega Glove
ka, ii da zares priliko "a opazo-
vanje.
Politicni pregled in delavske
razmere .sgat IN
Ne trdim, da je mole mnenje
merodajno, kajti nemogoce je.
da bi clovek mogel v malo vec
kot treh tednih pregledati in
prestudirati veliko dezelo kot je
Mehika, XII je v bistvu Sc danes
v glavnem indijanska dezela.
Mehika ina mad sest milijonov
cistokrvnih indijancev, kateri
govore priblizno sto razlicnih je-
zikov. Vecina izmed Min Span
Seine sploh ne obvlada. So kraji
in plemena v Mehiki, kateri so
Sc nepoznani. Mehika je dezela
S silnimi kontrasti, cd najboli
primitivnega pa do najbolj IL.
popolnjenega zivljenja, Glavno
mesto Mehike ina cudovito lepe
ceste, bulevarde in moderna po-
.slopja, katera Sc lahko primer
jajo najlepsim tn ali pa v Evro-
pi. Start automobile, kakrsnih je
dovolj v Chicago, v Mexico CT
tyju ne smejo ma cesto. A par ur
stran cd glavnega mesta, v kak-
sni mali vasici pa srecaS voz v
katerega je %vprezenih par volov,
XII Sc pc svoji primitivnosti in
formi MISC prav mic spremenili.
So Sc vedno TAXI kot liza Corte-
zovih casov. Kadar gledaS v IL
Iozbah glavnega mesta lepe, z
roko izrezljane p~ostelje z mehki-
mi claimant, Sc spomniS ma il
palmovega perja spletene "pe-
tate'', neke vrste preproge, ka-
tere SO boil podobne podnozni-
kom "a ciscenje cevljev pred
vratmi, samo v vecjem obsegu,
ma katerih spi vec kot sedem mi
lijonov mehiSkih prebivalcev.
Cd modernih plugov in traktor-
jew ma par drzavnih klnetijah,
pa do kljukastega lesa. kateri
sluzi mehiSkemu kmetu Sc danes
kot je sluzil pred tisoci lett -
to SO paradokse, katere vidis v
Mehiki. Isto je v druzabnih slo-
Jill.
Mehika je Sc vedno, sal tako
trdijo njeni vodilni politiki =
V revolucionarnem razvoju. Res
je, da Sc zemlja Sc danes poma-
lem deli med takozvane peone
ter da Sc je v gotovih smernicah
Sc ohranil revolucionarni karak-
ter. Alvarez del Vayo, Spanec,
ina v magazinu Nation z dine 13.
maja zelo interesanten clanek
pod imenom: Mexico left and
right. Vsakemu, kateri sc zani-
ma "a to dezelo, ga topic pripo-
roeam. Ali v zadnjih stirih letih
Sc ie nihalo obrnilo zelo ma de-
sno. Resnica je, kar omenja del
Vayo, da skuSa reakcija ma vse
nacine dokazati svetu, da je
predsednik Camacho njihov clio
vek, to Sc rece, da je njegov re-
zim veliko lboljsi in katoliski,
kot je pa bill Lazaro Cardena-
SOW. Koliko je ma ten resnice ne
VEN. Veliko je pretiranega, ali
~resnica je, da Sc je klerikalizem
V Mehiki pod Camachovim rezi-
NOM zelo opomogel ter izrablja
popustljivost Wade v svojo ko-
rist, katera ne obeta Mehiki mic
dobrega. Res je, da sta predsed-
nix Camacho in Cardenas, kate
ri je vojni minister, Sc vedno do
bra prijatelja, in to kljub vsem
SD1atkarStVOm dnSnica TOda no