davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Pad Bretonska znamena konec
ponorkove valky.
Pad. Bretonska, ieho ponol

Pad. Bretonska, jeho ponor-
kovymi pristavy Brest, Lorient,
ST. Nazaire snad poskod1 nepTa
telske ponorky tax tezce, re jiz
nebudou S to udeTiti tezce, re
jiz nebudou S to uderiti s vel
kou silou, jak predpovfdajf ma
mofn1 EXPERT.
Ponorky, ktere jsou dosud ma
mort, must Sc nynf vratiti do
vzdalenejsfch zakladen, ably
nabraly noveho paliva a zbranf
a mnoho spojeneckych aero
plant, ktere dnes strezf Allan
ticky ocean, Dude uvolneno pro
jin6 1koly.
Cena samych pr1stavG je O.
hromna. V prvnf svetove valce
Brest byl pTfstavem, ktereho A
mericane nejv1ce pouzfvati k
doprave vojsk a zasob do Fran
Gle.
Ovsem ocekava Sc, re prfsta-
Wy v Bretonsku budou prave
tax tezce poskozeny jake Cher
bourg, ale spojenci mali jiz dav
no plany ma rychle jejich obno-
vent. Ponorky, jez jsou v Mich,
patrne utrpf tezke ztraty pri
pokusu uniknouti. Nektere z
mich snad jiz byly zniceny.
Vcerejs1mu vstupu americkych
vojsk do Brestu predchazel sill
ny nalet anglickych bombomet-
nych aeroplanG, jez snazily Sc
zameziti 1nik nemeckym po-
norkam.
Jeden spojencky ddstojnik
upozornil, re nemecke ponorky
nejsou dosud zniceny, ale do
dial, re jejich vykonnost byla
znacne sn1zena. Zd1raznil, re
padem Bretonska rovnez Dude
velice sn1zena cinnost nemec-
kych clunG E. Tyto rychle mo-
torove torpedovky must 81 n.y.
nj hledati zakladny daleko ma
jihu cd Bretonska, ackoli jine
cluny v severn1ch pTistavech
dosud tvoTi znacnou hrozbu
spojencGm.
Take americke letectvo zfs-
ka nejmene IL dobrych zakla-
den.
Spojenectf EXPERT zvlaste
vitajf dobyti bretonskych pTi-
stavG, protoze bl1zfcf Sc vichri-
&c pravdepodobne zamezf spo-
jenc6m pouzfvati plazf k vylo-
dovanf vojska a zasob a prfstav
Cherbourg nenl dostatecne vel
ky, ably mohl pojati obrovske
mnozstv1 zasob a POSI-, jez
|jsou dopravovany do Francie.
Breton. pT1stavy umoznily
NemcGm zvysiti tempo bitvy o
Atlanticky ocean, Nyni Sc
IDA, re tato bitva je ukoncena.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Panika pricinou katastrof.

Slova panika ma osudOvy a
zlovestny vyznam. Odvozeno
je cd jmena staroTeckeho boha
hornate Arkadie, jehoz jmeno
bylo Pan. Pro mas nynf panika
ci panika, anglicky panic,
znamena pansky nebo panicky
strach, nahl6 zdesenf, uleknutf,
ktere pri nastalem nebezpecen-
stvf uchvacuje vsechen lid We
verejnych mistnostech, zvlaste
Dwell Sc vykrik "horf!", jak
nam vysvetluje naucny slovnik.
Skoro pTi vsech shromazde-
Mich lid, kde vznikne ohen, do
chazi k panice. Pr rozeb1ra-
nj teto otazky re stanoviska
ztraty zivot1 National Board
of Fire Underwriters prav1, re
panika nem1ze byti odstrane-
na. Proto je dGlezite snlziti
pr1ciny paniky ma nejmensf
moznou m1ru.
Historic zaznamenava kata-
strofy, jez zavinili smrt a pora-
nenf z paniky. Cele armady
vojak1 utekly v nepoTadku,
jestlize i jen nekolik muz1 bylo
zachvaceno panikou, ktera Sc
pax pTenesla ma ostatnf.
Nebezpeci pozarni paniky
existuje ma mnoha mistech, "a
hrnuj1c divadla, nocni kluby,
kabarety, skoly, tovarny, OBJ
chody, kostely, hotely a cinza-
ky.
Dostatecny pocet vychod1
radne umfstenych a oznace-
nych poskytne davu pocit bez-
pecnosti a snlzi nebezpeci pa
Milky. Avsak otravne plyny,
zpGsobene pozarem, mohou u
smrtiti lidi drive, jestlize ply
ny mohou pronikati nahoru O.
tevTenymi schodisti.
K zabraneni nebezpeci z pa
Milky, jak National Board dale
uvad1, je treba "dodati bez.
pecnost mysli jak viditelnymi
znamenfmi, tax i zd1raznenim
pismeny nebo jinak, dokud ia.
to bezpecnost nen1 podvedo.
mou skutecnostf 81 pTesvedce.
MIN, re ono mfsto je dobreho a
ohnivzdorneho typu; dale re v
budove je velice malo hoTlave-
no materialu; a kde nen1 tech
to podminek, re m1sto je chra-
memo automatickymi nadrzka-
mi vody k hasen1; re Tadne or
nacenych vychodd je dosti a ko
necne, re techto vychod1 lie
take opravdu upotfebiti."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Titul dell zazraky.

Uradnfk velke firmy General
Mills pfijel onehdy do Wash
ingtonu ably 81 promluvil s gen.
Somervillem O dodavce potra-
vim pro armada, ale marne Sc
pokousel k nemu dostati. Sc
kretafka mela vzdycky neja-
kou vymluvu, re general nemd-
re nikoho %pTijmouti, re je prf-
lis zamestnan, az posleze Sc mu
to prece podaTilo chytrym L.
skokem. Telefonoval do IRA
dovny a 1secne pravil:
"Jsem general Mills, chci
mluviti S gen. Sommervillem."
Sekretaf hned zmenil ton sve
Teci a pravil:
"Jen okamzik, generate, hned
obdrz1te .spojenf."
Co Tekl Sommervill, kdyz Sc
dovedel, re jeho host nenf ge-
neralem, nybrz zastupcem fir
my General Mills, neni znamo.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Naciste napadajf ceske
Eta1ihisfv"

New York (CTK) = Jakysi
DIR. Paul Florl napsal clanek v
jednom f1ssko-nemeckem liste,
V nemz popisuje a vychvaluje
cinnost tax zvane ceske Ligy
prot bolsevismu. Pry obdrzel
cd rektora Geske hudebn1 kon-
servatoTe (jako vsechny ostat-
nj vysoke skoly jsou take Kon-
servatoTe hubby a dramaticke-
no umen1 V Ceskoslovensku "a
vfeny uz Cd listopadu 1899.
pom. red.) dopis Sc seznamem
68 vyznamnych ceskych hudeb
Mkt a ucitel1 hubby, kteTf pry
vstoupili do protibolsevicke IL
gy. Florl take citoval dopisy
cd lid1 rIznych povolanf a re
vsech tTfd obyvatelstva, kterf
ale neudali sva jmena, kdyz mu
psali. Pochopitelne.
Dale napsal Florl doslova to-
to: "Pres to je dost CechG, KITE
II chtei1 byt obzvlaste chytTi.
Cesky fisk Sc prot MIN obracf a
pfse, re krone drive tax slime
hradby pasivn1ho odporu, vedle
snahy sedet a pockat, jak to do
padne, Sc dnes take objevili
"alibiste" v ceskem narode.
"Alibiste" jsou ii, kterf sc pri-
zpGsobujf kazde situaci tim, re
z6stavaj1 V necinnosti. Cesky
fisk ale zdGraznuje, re prave
tito "alibiste" by byli prvnf wy
hubeni pffpade nepTatelsk6-
no vftezstvf, pres svoje snahy
zfskat 81 necinnostf alibi, Tito
ubozaci tvorf stejne jen nepa-
trnou mensinu postradajicf ia
k6hokoli vyznamu. Prave smy-
slen1 lidu Sc zracf v tvaTfch da-
WI, ktery Sc kupf pred vyklad-
mimi skf1nemi obchodd, jez W.
stavujf ukazky z boje prot boil
sevismu. TvaTe a slova techto
divak6 vyjadTujf ~rostoucf East
prot bolsevikGm."
Potud pan Florl "Danziger
Vorposten". Jeho t1anek "a
sluhuje pozornosti jake ukaz-
ka ~rostouci nemecke a quislin-
govske nervosity. z tvaTf lidu,
ktery Sc zajist6 v6tsinou s Cd
porem odvracf cd vykladn, kan
Gestapo nastrkalo "ukazky bo-
je prot bolsevismu", je bez
pochyby patrna rostoucf nena-
visit ale prot Florl1m a vsem
nacist6m a jejich pomahac1Gm.
Clanky proti "alibist6m' budou
patrne NIT jeden d1sledek: IL
de 81 uvedomuj1, re pouh6 ne
chime pTihlfzenf nestacf.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
1000 evropskych uprchlikIG
do USA.

Ministr vnitra Harold L.
Ickes oznamil, re 1Iad pro va
leone pfesuny obyvatelstva
WAR Relocation Authority
skoncil prfpravy pro prijeti asi
1000 evropskych uprchlikaG v
taboTe We Fort Ontario-O swe-
go, N. Y. Tito bezenci budou
vpusteni do Spojenych Stat1 pc
die planu, ohlaseneho presiden-
tenn Roosevltem 9. cervna toho-
to roku. Uprchlfci budou uni
stem V dvouposchodovych dom
cfch, jez byly pTestaveny ma
domky. V domech je
tekoucf voda, ldzka, stoly, lid
lie a skT1ne. Pro svobodne jsou
pTipraveny zvlastnl loznice.
Uprchlfk6m Sc dostane pri-
stresf, potravy a lekafskou po-
moe. Budou take dostavat ka-
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Nehodil by Sc Ia
mlstopresidenta.

Glen vrchnfho soudu Spoje-
nych Statd William O.. Douglas
O nemz Roosevelt pravil, re by
Sc hodil "a mfstopresidenta, pa
trne sam uznal, re nema dost
proziravosti pro takovy trad.
V case, kdy Sc v Chicago kona-
la demokraticka konvence, ma
lezal Sc Douglas v pralesfch sta
tn Oregon We spolecnosti Alfre-
da Hobsona, sekretaTe Rekon-
strukcnl financnf korporace. u
minili 81, re budou taboriti v le-
SIGH a pfipravili Sc ma to jake
pravl zalesaci. Nesli 81 tedy
deky a dostatek jidla a teprv
kdyz w byli mnoho mil cd lid
skeho obydli, shledali, re neco
nepomneli. Jfdla 81 Size prime
sli dost, ale zadne kuchynske
nadobf, ably 81 NELL ma Gem 81
jidlo uvafiti. Nahodou nalezli
v opustene chysi nejak6ho pro-
spektora starou lopatu, ma KITE
re 81 upekli maso a v. plechovce
cd rajskych jablieek 81 uvaTili
polevku a kavu. Bylo pry by
Jim to chutnalo, ale nahodou
take zapomneli ma sill a pepf a
soudce Douglas Sc musel pri-
znati, re takova zapom6tlivost
by byla spatnym vysvedcenfm
pro mlstopresidenta.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11

slysel re vsech taborI v obou
techto eminentne realistickych
zemich o zfejme neschopnosti
britske francouzske .vlady, po-
rozumeti totiz, re jedinou po-
litikou, ktera mohla zabraniti
oioupeni ceskoslovenska, byla
okamzita hrozba pouzfti moci
prot1 moci." Stejne pTfsny je
Welles, kdyz lfcf vyvoj vztah1
zapadnich velmocf k Sovetske-
mu svazu a odkryte vysvetluje
dGvody, jez vedly nutne k uza-
vrenl smlouvy sovetsko-nemec-
Ike.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11

Policejnf serzant Baker v La
fayette, Ind, obdrzel st1znost,
re CHI pes vlezl do AUTOMOBILE
jisteho obcana a nechce ven.
nahodou znal majitele
PISA a uvedomil jej telefonem,
ably 81 pro nej prisel. Toho vsak
nebylo zapotrebl, stacilo, kdyz
serzant postavil PISA k telefonu
a zaslechl tato slova: eco tam
delas, Pat? Hned pojd domGi"
Pat poznal HAS a utikal k do
movu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Nema vyuzitkovat chybu
iineho.

Do 1Tadovny vojenskeho ka-
plana prisel vojak a tazal Sc
Mystic, re je to ~spravne, ably
nekdo mel uzitek z chyby dru-
heho?" "To by rozhodne ne
bylo spravne," odpovedel pa
plan. "To jsem rad, re to u
znavate a kdyz je to takove,
mohl byste mi vratiti ten dollar
ktery jsem VAN v cervnu dial "a
oddavky."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11

pesne a ma drobne vydaje. Vet
sina uprchlfkd jsou Eide, jsou
mezi mimi vsak take katolici,
pravoslavni a protestant. Pod
lie narodnosti jsou zastoupeni
Jugoslavci, Polaci, Rusove, &C.
81. Rakusane a Nemci. Upr-
chlici sc ocekavajl brzy pc 1.
srpnu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
cervnove dodavky potravin
menS1.

Cervnove dodavky potravin
poole zakona O Lend-Lease a
jinych valecnych plant byly
8O6,942,7 TAG liber, O "a procent
meme nez v kvetnu. z toho do
staly zeme Britske Rise $50 ,
Rusko 32%, ostatn1 staty,, me-
ri mimi Recko a Francie, "a
stupovana Vyborem Narodnfho
Osvobozeni, d~ohromady 1919.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Kdo zraniI Rommela?

Nemecka ornament, re mar
sal Rommel byl zranen, kdyz
We voze jel pc francouzske sill
nici a letadlo bylo ostrelovano
britskym letadlem, vyvolala v
Raj shon pc hrdinovi, ktery to
proved. Dosud Sc nepodarilo
zjistit, KIDD Rommela tezce IRA
nil.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Zapocnou S palenim "Scotch"

Britsky ministr zasobovani
John T. Lewellin oznamil, re
pf1Stf rok sc zapocne v Britanii
S palen1m Scotch whisky, a.
vSak jen v omezenem meT1tku.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Pridsl novych aut zkracen
O polovinu.

Cenovy trad ohlasuje novou
redukci prfdelu novych aut,
ktere je dovoleno prodat v me-
sfci srpnu. V srpnu Sc jich smi
prodat 5000 = to jest padesat
procent kvoty kvetnove a II
procent kvoty cervnove.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
kNIHA 0 CASU VELIKYCH
DR.. Jan ~Lowenbach:
lThe Time For Decision. By
Sumner Welles. Harper and
Brothers, New York, 1914 -
431 str. $4,000

Mezi knihami, ktere rozebf-
rail- mezinarodnf udalosti SOU
visejfcf s nynejsf konflagracf a
doporucuj1c1 to neb ono uspo-
radiant povalecne, zaujme kni-
ha byvaleho statnfho podtajem
nika Spojenych Stat1 iiste mi
sto trvale dIlezitosti. Nenf tax
hned muze, ktery by byl do te
mlry duv6rne zasvecen do "a
hranicni politiky sve zeme a
soucasne znal z vlastnfho nazo-
ru politicke problemy evropske
asijske a latinsko-americke.
Svou d~iplomatickou karieru "a
cal roku 1915 v Tokiu. byl
cinny ma nekolika vyslanec-
tvfch Latinske Ameriky a v le-
tech 1887 az 1913 spoluurco-
val zahranicnf politiku statnfho
Department.. Jeho kniha ma
tudiz. vyznam a cenu pTede-
vslm proto, re vychazf z auto
rova vlastnfho nazoru, z kritic-
keho ocenenf mezinarodnfch
sill a cinitelG a re dokumentar-
ne podava dcet re zahranicnf
politiky Spojenych Stat1 "a do
by Rooseveltova presidentstvf.
Bylo by ovsem pTflis 1zkym hle
diskem domnfvati Sc, re jde jen
o jakousi predvolebnf obhajo-
bu presidentovy zahranicnf po-
litiky nebo o obhajobu autoro-
vych nazorG jake byvaleho
statniho podsekretaTe. Gle kni-
ny jsou daleko sirsi, nebof z po-
znani a chyb minulosti od1vod-
nuje a vytycuje zakladnf smer-
nice pro veskerou budoucf "a
hranicnf politiku Spojenych
|StatG. Nebude nikoho, kdo by
81 knihu neprecetl s uzitkem, i
kdyby s tim neb onfm hledis-
KEN nebo doporucenim nesou-
hlasil.
Sumner Welles touto knihou
dokazuje, re byl pc leta nejen
pozornym professionalism diplo
matem, jenz stale Sc horlive u
Gil poznavat a nebal Sc zmenit
svdj 1sudek, kdyz poznal, re
okolnosti 81 zm6ny vyzadujf;
jeho kniha dokazuje tez, re je-
j autor je znamenity znalec Ii
df a vyborny spisovatel. Je psa-
ma vecne a pTece poutave, 1--WE
a zajfmave. Jejf karakteristi-
ky hlaynfch akterI svetoveho
deni, pTedevsim ovsem Roose-
velta, pax Litvinova, Hoovera,
Mussoliniho a jinych jsou mi
strovske kusy literarne psyche
logickych podobizen. Mnoho z
toho by sc melo citovat, jake
ma pffklad vtipne ironicke por-
trety Ciana a Ribbentropa. Pro
mas je zaj1mavo, re i osoby au-
toru vzdalenejsf, nam vsak biz
81, isou nekolika slovy vystizn6
zachyceny. Vylfciv moudry
patriotism a politicky smer I.
C. Masaryka, jasnou visi a stat
nictvf Benesovo, pravf Welles
o Masarykovi: "Byl mfrny, ale
odvazny; smfrlivy, ale pevny,
kdykoliv sirsf zajmy noveho sta
tn byly dotceny. DR.. Benes,
ne1navny a prekypujfcf ener-
gil, mel tax dGvernou znalost
evropske politiky, jake nikdo z
jeho soucastnfkG. Masaryk a
on NELL Size velmi sc rGznicf O.
sobnosti a kvalifikace pro 1ko-
ly, ktere podnikali, avsak Vast
nosti jednoho podivuhodne do
plnovaly vlastnosti druheho."
Titul knihy jest i jejfm pro-
| n1No M 01oo AYr%Am on0~ - M
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11

ke.
Hlavnf vaha knihy lei v ka-
pitolach, kter6 Lei udalosti,
jichz byl autor pffmym osob-
MIN 1castnlkem a spolutvorite-
lem. V prvnf cast je to zejme-
ma kapitola o ceste Wholesome
jake osobniho posla presiden-
tova do hlavnfch NEST evrop-
skych z jara 1910. Je to napf-
navy dramaticky document o
tom, jak tehdy skutecne vypa-
dala situace v ~diplomatickem
zakulis1. Autorovy rozmluvy s
Cianem, Mussolinim, Ribben-
tropem, Hitlerem, Daladierem,
Churchillem a S celou fadou
dals1ch vedoucfch statnfkn, wy
llcen1 prostredi a okolnostf, "a
kterych Sc konaly, to vse Sc cite
jake odhalujfc1 kapitola z ro-
manu-, jehoz sami jsme byli ne
vedomymi a ELECTROMAGNETIC
sv6dky.
Cteme-li, S jakou otevrenostf,
ba nenavist1 Sc Ciano vyjadril
O Hitlerovi a Ribbentropovi a
jejich politickych metodach,
rozum1me nynf daleko fepe,
proc Nemci no zastrelili,
Navsteva u Ribbentropa sc
cite jake historical komedie, je-
j1z komickou figurkou We vsf
sve "pompesnosti a absurdno-
sti" je ovsem nemecky zahra-
nicnf ministr. Jeho expose or
nacuje autor Ia "'hromadu IA
lesnych informaci a vedomych
lzf". Odstavec O ceskosloven-
sku je pTi teto prfiezitosti velmi
pffznacny pro farisejsfy cynism
nemecky: "jak mohlo Nemecko
garantovati hranice naroda,
ktery v6dome Sc staval hroz-
bou pro srdce Nemecka?" To
bylo jedine Ribbentropovo w.
svetleni vuci Wellesovi O nedo-
drzen1 mnichovskych dohod.
Vzdy znovu zdIraznuje au-
Tor, re jeho poslanim roku 1910
bylo pouze vysetriti 1mysly jed
notlivych vlad, ably president
Roosevelt mohl rozhodnout, IDA
Ije pro neho v1bec jeste nejaka
moznost prostredkovati sprave-
dlivy a trvaly mir. Byl dalek
optimismu, kdyz odjfzdel. Ale
rozmluvy S vladci Nemecka no
vylecili dokonale. Vracel sc s
pfesvedcenim, re Mussolini ne
ma nejmensfho vlivu ma n6mec-
kou politiku, re nemecke W.
klady o vine Angle jsou lzivou
fraskou a re jedine vstup Spo-
jenych stat1 do valky We Vast
MIN jejich zajmu NIUE zasta-
viii Hitlera a jeho sbeT. Kdyz
cd Hitlera odchazel : rozmluva
a JEFF thetralnf rezie jsou lice
ny velmi podrobne bylo mt
"jen prflis tragicky jasno, Re
vsechna rozhOdnut1 jiz Sc sta
Ia"
Hlavnf pracf pc tom vsem bylo
pfesvedciti i verejn6 mfnenf a.
americke o prave situaci, nebot
zde stale Sc melo "a to, re to,
co Sc dele v Europe, je pouze
valka ma oko "a phoney war;.
Welles l1c1 tento obrat v anne
ricke zahranicnf politice "od
defensivy k severoafricke inva-
81, vsecko live, d~ramaticky a s
vymluvnostf, ktera i kdyz
vzdycky zcela nepresvedcf, ne
nechava pochybnosti o ryzosti
presvedcenf pisatelova.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Namornici obchodniho lod'stva
mohou VOLT.

Vsichni prfslusnfci obchodni-
no lodstva mohou hlasovat v le-
tosnlch volbach, pokud to dovo-
Ii valecna situace. Mezi ma
mornlky Dude rozdeleno AGO.
900 hlasovacfch listk11. Manor
n1ci, kterf vyhovujf zakonnym
podmlnkam poole federalnich
a statnich zakon1, budou sc
moci 1castnit voleb presidenta.
vicepresidenta, clenG poslanec-
Ike snemovny a senatu. Hlaso-
vani zapocne pc 1. T1jnu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Ami kapka benzinu nesmi pFijit
ma Zmaf.

Zastupce spravce 1Tadu pro
rozdelovanf nafty Ralph K.
Davies prohlasil, re je obtfzno
udrzovat d~ostatecne zasoby
benzinu pro civilnf spotfebu ma
vychodnfm pobrezf, a proto ami
kapka benzinu, petroleje nebo
pohonne sm6si nesmf byt zma-
Tena. Cisternove vozy byly Cd
naty civilnfmu uzfvanf, take
je stale test denne doplnovat
zasoby urcene pro civilnf pro-
voz, prohlasil u. Davies.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
DOMACf FRONTA.
Office Of War Information
Washington, D. G.
Srpnove pridely mleka stejns
iako " Servenci.

jake " cervenci.
Pr1dely tekuteho mleka bu-
dou v srpnu stejne jake v Ger
venci, jen prfd6l smetany Dude
ponekud zkracen. V srpnu Sc
smf prodavat tolik mleka jake
v cervnu 1913, 80 procent "a
kladnf kvoty mlecnych vyrob-
ku (podmasl1, tvarohu atd.)
a rs procent zakladn1 kvoty
smetany { v cervenci to bylo go
procent.)
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11

Nova ustanoveni o pridelu ben
zinu vojakHGm ma dovolenou.
Spravce cennoveho uradu
Chester Bowles vyhlasil nova u
stanovenf O pT1delu benzinu
pT1slusnfkIm branne moci ma
dovoleno. Cd Is. cervence bu-
dou tito pr1slusn1ci dostavat
Pa Ion gasolir:I ma kazdy der,
dovolene, ne vsak vice nez 80
gallonG ma celou dovolenou.
Dosavad dostavali dovolenci
celkem 5 gallonG bez ohledu ma
delku dovolenou.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Zajem O ustanoveni zakona
o pomoci vojakIGm rosie.

o pomoci vojakGm rosie.
Brigadnf general Frank T.
Homes, SET 1radu pro peel o
valecne v~yslouzilce oznamue,
re rosie zajem o ustanoveni "a
kona o peel o pr1slusnfky bran
ne moci, tax zvane CT. Bill of
Rights. Formulate zadosti O
podporu ma studifch byly rozde-
leny pc celych Spojenych. Pra-
vo ma studijnf podpory a pod
pory V nezamestnanf mali
vsichni pfislusnfci branne moci,
kter1 slouzili aspon 90 dni cd
16. zaf1 1910. Trad pro peel
o valecne vyslouzilce platf skol-
ne a jine naklady vychovu az
do vyse $500 mesfcne a krone
toho mes1cnf podporu $50 pro
vyslouzilce bez rodinnych pfi-
slusnikd a $75 pro vyslouzilce
s rodinnymi pTfslusniky.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11

Titul knihy jest i jejfm pro-
gramem. Autor pravi, re il ma
psal proto, ably americky lid
pine porozumel tragickym u
dalostem svetovym a jejich w
znamu; jest hluboce pTesved-
cen, re jen poucenfm z minulo-
sti pouzitym pri utvarenf zahra
nicni politiky m1ze byti zabra-
memo move valce. A jest pre-
sweden, re vsecka hlavnf roz-
hodnuti Sc must staff Timed, bez
odkladu, acli ma nektera nenl
uz pozde. Toto jest vedoucim
motivem cele knihy a autor o.
pet a opet sc nalehave k nemu
vracl.
Vahavost a nerozhodnost vel
mocenske politiky vIci nemec-
Ike agresivnosti a nemeckemu
zbrojenf pc prvni valce svetove
nasla We Wellesovi soudce mad
jine otevreneho a pffsneho.
SleduJe vSechny faze teto dl-
plomacie a hromadf rejstflk
hf1chG k obzalobe tehdejsfm
vlad, zejmena cd roku 1881.
Mnoha novymi detaily osvetlu-
je j fakta odjinud znama, ale
dosud nevysvetlena. Je uprim-
ne a odm1tave rozhorlen proti
Baldwinovi i Chamberlainovi.
Oznacuje pravym jmenem cab
surdn1 misi" Lorda Runcimana
a nepochopitelny nedostatek
realismu tehdejsfch vlad: I'll
clov6k z ulice videl jasneji. Byl
jsem tehdy nahodou v Holland
sku a We Svycarech a vzpomf-
nam 81 ma nazory, ktere jsemI
Evening star., 1944-10-26

CHICAG O.-GREETINGS-
Gov, Dewey raises an arm in
acknowledgment OF cheers
which greeted him as he ap-
peared for his address at the
stadium here last night. An
overfowing crowd heard the
Republican presidential NOM
inee. "A. P. Wirephoto.
Evening star., 1944-10-26
Archbishop Unique Figure,
Bishop Dun Soys in Tribute

Death Of the Archbishop of Can
terbury today was characterized by
the Right Rev. Angus Dun, Bishop
OF Washington, as a great loss
not only TO the Anglican Com
munion, but to the whole Christian
cause"
Not only in his ofYicial position,
but in his personal gifts Bishop
Dun said. "the archbishop was a
unique figure"
He brought to his ONCE a rare
combination OF intellectual power
and courageous social vision as well
as . most winning and strong per-
sonal character. It is rare that a
man is able to~combine such high
administrative cap6Aities with gifts
as thinker Ana spiritual leader.
He was recoenized not only As
head of the Anglican Communion,
but as president Of the World Coun-
ell of Churches, in process Of for
nation.
Il had the personal privilege Of
Evening star., 1944-10-26
Dewey
Continued From First Page.)

straight years. Listen to this brazen
piece of business"
Turns to Letter.
Gov. Dewey then turned to the
letter he said had been written on
a Democratic headquarters letter.
head. and continued:
1T begins: This is an invitation
to you to join the One Thousand
Club. -
The idea of such a club, the
letter continues, originated at a re-
cent conference at the White House
between the President, Robert E
Hannegan, chairman of the Demo-
cratic National Committee, and Ed
win w. Pauley. treasurer of the COM
mittee. At this meeting the Presi-
dent commented: .zs..sz.se
-. :. 7 think it would be good idea
to have a list:of l 1000 persons banded
together from all over the United
States to act as liaison to see that
facts relating to the public interest
are presented .factually to the Presi-
dent and members of Congress =
The letter explains the, idea be.
hind this plan Of my opponent
This is what 1t says, and I quote:
Members of this organization
undoubtedly will be granted special
privileges and prestige by party
leaders. These members will be
called into conference from time to
time to discuss matters of national
Importance and to assist in the
formulation of administration poll
cies.
To be eligible for membership
in the One Thousand Club will re-
quire contribution of $1,000 to
the national Democratic campaign
fund"
There, in crude, unblushing words
Evening star., 1944-10-26

fourth term the bosses OF the cor.
rupt city machines. Sidney Hill
mans Political Action Committee
and Earl Browder and his Commu-
mist party"
This statement brought q chorus
of "boos" from the audience.
The Republican standard bearer
also accused the administration OF
claiming credit In this campaign for
Federal insurance bank deposits al
though 1t was sponsored by Repub-
lican Senator Vandenberg of Michi-
gan. and opposed in the beginning
by President Roosevelt, he said
Gov. Dewey said the President op-
posed the vandenberg amendment
in letter to Senator Glass OF Vir-
ginia on June 2, 1888.
From morning until night Gov
Dewey's campaigning yesterday came
nearer to the fast-movins Willkie
campaign than at any previous time
The New York Governor made three
speeches at different points In WIS
consin before entering Chicago
And. warmed up by the enthusiasm
Of the huge turnout in the stadium
last night, he. took up for the first
time m old Willkie custom Of con-
tinuing to speak extemporaneously
for q minute or two after he had
gone of the radio. ..-~--..
After brief pause in Albany, Gov
Dewey will 90 to Syracuse, N. Y,
Saturday to deliver his farm speech