RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-07


Ali, kad fasisticki nacistick kapitalizam nije
wise mogao nj pod takvim uslovima da opstoji jer
su mu manjkale svetske place, koje su vecim
delom njihovi konkurenti pograbii, ma koje ola
izvaza ukradene espape cd svojih najamnih robo-
va; kad su mu manjkali sirovi materijai "a
njegove industrije, te kad je bio prsijen da bira
jedno cd dvoga: ekonomski krah iii da Sc lati
oruzja da nasilno otimlje place i izvore sirovoga
materijala cd svojih konkurenata, tada SUI SUI
koble 'ideologije" Jer SUI Sc sukobili materijalni
interest fassticko- o-nacistickog kapitalizma in
teresima "demokratskog' kapitalizma. Etc, to su
uzroci danasnjeg rata!
Ako je danasnji rat, kako tvrdi DR.. subasic,
'ideoloski" rat onda kakav je rat Jugosaviji,
IT, rat izmedju partizana cetnika? Jer Mhailo-
vic tvrdi da medju NINA postoji rat : gradjanski
rat. sam je Dr. subasc izjavio da PRIMO
kraljeve ponude da obrazuje novu jugoslavensku
vladu, da izmiri ujedini zavadjene burzoaske
frakcije u Jugoslaviji, te ma tai nacin da spreci
gradjank rat Dakle, pren1a tvrdnji Mihailovica,
gradjanski rat vec postoji Jugoslavij; da Ii je
on izbo kao posledica sukobljenih ideja iii zbog
vlasti?
Prema swim dosadasnjm izjavama, Mhailo-
vic nema nikakvih drugih ideja nego sto je pred
ratna Jugoslavija predstavljala, izuzimajuci sto
Sc jednom prilikom on izjavio prilog demo
kratske" vladavine. Znaci, to je njegova ide5a',
to je njegov programa ideja program kapi-
talizma.
Druga frakcija, njegovi protivnic oliceni
Titu niegovim partizanima, nema u osnovne pro-
meme u svome programu "a buducu jugoslavensku
drzavu. Razlikuju Sc tome, sto je Mihailovicev
pokret "a centralisticku monarhiu dok parti-
zani "a feaerativnu Jugosaviju. Ali jedni drugi
SUI "a BURzOASKU DRzAVU, koja Sc zasniva ma
privatnoj svojini mad sredstvina "a proizvodniu,
koioi &c naiamni radnici siromasni seljaci biti
izrabljivani pljackani, kao ma kojoj drugoj
burzoaskoi drzavi Ia ovakav sistem partizani su
potvrdili "zakonskom' deklaracijom ma bihackoj
skupstin 1913. godine. Prema tome, izmedju njih
nema nikakve ideoloske razike. Oni kapi-
talisticki poredak oni izrabljivanje radnika.
Njihova medjusobna borba nije ideoloska, nego
cisto borba oko prevasti = borba jednog della
burzoazije protiv drugog della burzoazije.
Kao sto 'danasnja medjusobna borba u Jugo-
saviji niihovim pristalicama van JugoslavlJe,
nije ideooska, nije nj narodna, II. ona ne po-
tice il naroda. Interest radnog naroda Jugoslavije
nisu sc sukobil, oko kojih da Sc bore, nego ie to
borba niihove burzoazije. Evo Sta 0 tome kaze DR..
Subasic Il svome polnenutom govoru: Ali lpak
slobodno tvrdm, da nikada nesloga u nasoj do
movini nije dolazila sa narodne strane, nj srpske,
nj hrvatske, nj slovenske Nesretna proslost raj
ui$e tudjnski uplir intrge = ucinili su svoje Il
iedne lijepe zeljene drzave ucini su zennlJu
svadje, razdora vjecnih unutrasnjih trzavica. Ovi
nesavjesni ljudi ma swim stranama nesposoonl !
kratkovidni politicar nazovi drzavnici nisu sZo-
70 nikada tumacili osjecanie narodne duse ME
govih interesa. Takvi su element unosiH otrov Il
jedan mran posten napaceni narod zvao Sc
srpski, hrvatski iii slovenski
Nazalost, ako nie narod (radn narod) Juso-
slavic kriv "a danasnju prosu svadju neslogu
borbu, ali skupo plaza tn borbu sa svojim zlvo-
TINA svojim radon On je tai koii strada patti
On je tai koji nece inat nikakve koristi cd te
borbe. Toj borbi, neslozi mrznju nece biti kra1a
ma koliko nastojavao Subasc Sd svojom viadon
sve dotle, dok Sc ne ueini kraj uzrocima, koJ
stvaraiu 'nesposobne i kratkoVidne politicare',
ma koie Subasic svaljuje krivicu "a sadaniu
proslu "svadju', ''neslogu" ''mrzniu" Kapltah-
zam je sye tome kriv! Mega treba uklonit pa &c
TEX onda bti naoguca stinska sloga mir dobr1
odnosi medu radnm narodom Jugoslaviie!
Partzani optuzuju Mihailovica njegov po-
kret. da on predstavlja reakciju - srpske hege-
monase, = koji hoce da obnov prvu JugoslavlJu,
u kojoj da srpska burzoazija ina prevlast mad
ostalom burzoazijom; da on saradiuje sa Nemcirna
da vodi borbu protiv partzana. Ovu partlzansku
optuzbu protV Mihailovica potkrepio je englesk1
premier, sa svoom nedavnom izjavom pred en-
gleskim parlamentom, te ma tai nacin le Ito
dobio takvu moralnu, a moralnom MATERIAL
nu, potporu, kakvoi Sc jamacno nje nadao.
U koiko Sc tce prve optuzbe protiv Mihailo-
vica njegova pokreta II. da on prestavlJa pogla-
vito interese srpske burzoazije, ali ne iskjuciVo
to je tacno. Ako MEGA Tito optuzuje. on optuzuJe
i Tita njegov partizanski pokret. Naprimer, on
optuzuje partizane da hoce pomocu "terora' ma