davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05

piSkava.
Toda X. C. Adams cd unite
premogarjev, XII je bill ma repu-
blikanski konvenciji zaupnik
Johna L. Lewisa, pa je sprejeto
klavzulO o s'delavskem vpraSa-
nju" oznaeil "a najboljso, kar je
Sc kdaj bilo sprejetih. Il tega
sklepajo, da BIO John L. Lewis
tudi letos zastavil YES svoj vpliv
v prid agitacije "a republican
skega kandidata, kakor pred A.
lett. Kot Hutchinson, tako tudi
Lewis v politiki pomeni nekaj lie
cato, ker je glavar velike unije
in k0t tax Sc udelezuje tudi vo-
lilnih Rampant.
To nista edna unijska vodite-
liza, XII lomita kopja "a republi.
kansIo stranko. Imata precej Sc
bi vredne druzbe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05

izgube ma novoustanovljeni
"drugi 'front.'" v Franciji Sc niz-
Ike. toda to je sele zacetek zavez-
niske invazije ma continent.
V Italiji znasajo ameriske IL
CUBE cd lanskega septembra do
letosnjega Is. junija mad 65, 900
MOI, Timed teh 1850 ubitih.
Angleske izgube v Italiji v istem
casu znasajo mad 70, 90 MOI, med
temi 1881 ubitih. Cenijo, da
znasajo nemske izgube v Italiji
do iunija t. |. mad 10000 MOI.
V teh podatkih MISC vstete an
gleske izgube v Franciji cd sept.
1889 pa do zrusenja Francije.
niti ne francoske in belgijske IL
CUBE, ne zavezniske in nemSke
ter italijanske izgube Y Afriki.
Ogromne izgube je utrpela po-
sebno kitajska armada, pa tudi
japonske so velike. Dale poll
ske in jugoslovanske izgube ter
ma raznih drugih bojiscih, n. pr.
ma Finskem.
To je bio v minulih letih "a
res ogromno prelivanja krvi in
borba Sc nadaljuje. Vrh tega je
bilo ubitih stotisoce civilistov.
Klanje, kakorsno je sedanje, nj
ma primere skozi vso zgodovino
SVafa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05
Place deIavcev "a
cenami p~otrebscin
0staIe daIec zadai

CIO je dine Is. junija tidal pc,
rocilo, v katerem dokazuie, da
Sc milijonom nizko placanih de.
lavcev vsled 1zamrznjenjao me.
zde godi velika krivica, ker jih
tepe draginja. Mad mimi Wis
little steel formula, XII Jim ne
dovoljuje zadostno ~zvisanje pla,
&c, a Gene zivljenskih potrebscir
pa SO narasle vzlic obljubam, ds
Sc to ne BIO zgOdilO.
Porocilo 5 statisticnimi podat.
Xxi ~ugotavlja, da SO Gene vsega.
kar clovek potrebuje Ia preziv.
ljanje, cd januarja 1871 pa do
letosniega marca narasle Asa
odstotkov, ne pa Same 23.4 od-
stotkov, kot trdi bro "a statisti-
Ike v delavskem departments.
v porocilu Go Sc oh enem OBJ
d0lzuje vladni delavski vojni cd.
Dor, da S svojim zaviranjem wi
sanja plae krSi Rooseveltov sta
bilizacijski program. To nj v So
glasju z resnico, kajti Roosevelt
je sam odlocno vztrajal, da Sc
place zamrzne in oh enem stabi-
lizira Gene zivljenskih pOtreb-
scin. Ko SO N. pr. zahtevaIi lani
z~visanje place premogarji, je
Roosevelt soglasal z deIavskim
vojnim odborom, da Sc Jim 10
odrece. A premogarji so vztraja-
Ii pri svoji zahtevi, zastavkali in
S casoma SO 81 lie izvojevali ne
kaj priboljska.
Kar pa Sc tice zaostajanja me-
zde "a cenami potrebscin, je bilo
v vsaki draginji tako, da so rasle
yeliko hitreje kot pa zasluzek
vecine delavcev. V ekonOmski
uredbi kakrSna je ne more biti
drugace.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05
Rep. stranka DO
re. sia dezelo
' sega hudeea"
NJENl GROMOVNlN NASULI VOLILCEM MA
SVOJl KONVENCIJl CELE KOSE OBLJUB
HOOVER IN BREZPOSELNOST. - DEWEY
"A KABlNET MLADlH, VESELlH LUDI

Prve tri dni v zadniem tednu
junija je bila v Chicago silna
vrocina, kar je prepetene politi-
ke republikanske stranke, XII SO
incl tedaj svojo nominaciisko
konvencijo, Sc boil podzigalo k
cimhitrejsemu razsipanju OBJ
ljub, da bi bio zborovania toll
ko pref konec.
Sc pet mesecev do reSitye
Govorov je bio vzlic soparici
v izobilju. Vsi, XII SO imeli pri-
loznost tarnati v mikrofon q
strasni tiraniji, birokraciii, zon-
gllranju S produkcijo in voinimi
napori, in o gazenju pravic, SO
Sc klJub premocenosti razvese-
Iii oh vsaki pomisli ma prihodnji
november, ko vrocina izgine in z
MO vred new deal", Zed. drza-
YAM in njihnemu ljudstvu pa "a
size Pc dvanajstih letih zopet
SvOboda.
Romeo DO zatiranja, XII davi
delavce in farmarje, veleindu-
strijalce in male trgovce. Vsem
DO zasijala sreca, elm Sc izvrsi
,sprememba v Bell Hist.
Stara- igra
Konvencije republikanske
stranke SO v ameriski politiki
stara igra, XII Sc ponavlia vsaka
stir leta, kakor gotove vrste
hroSci.
In pray pc takih cirkuskih to-
kin Sc odigravajo konvenciie de.
mokratske stranke. Par posled-
Nth izmed Nth Sc jjih je sicer
Cd p~rejsnjih nekoliko razlikova-
10, a sedaj prehajajo spet v svo-
Je stare obicaje.
Program, XII je vse in mic
Glavna briga tistih republi-
kanskih politikov, XII so imeli ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05

Ako bi finska vlada posluSala
naSvete ameriSke Wade in prija-
teljska prip orocila svedskih so
cial-demokratov ter mnogih dru-
gin, bi bila pred dobrimi trent
meseci sprejela ponudene So
vjetske mirovne pogoje, XII so
bill v zavezniskem svetu sma-
trani "a zmerne.
Reakcija prevladala
Tisti krogi ma Finskem, XII so
"a sklenitev miru z Rusiio, so
poskrbeli, da je Sch eden bivsih
finskih premierjev, XII je ma gla-
su "a pristasa sprave S Soviet
Sko unijo, ma posvetovanje S So
vjetsko zastopnico Kolontajevo
V Stockholmu, XII SO trajala vec
tednov. Finski pooblaSeenec Pal
iSaviki je Sci potem Sc v Moskvo,
da Sc z uradniki Molotovega ko-
miSarijata vnanjih zadev direkt-
no pomeni, kako bi mogli ii dive
dezeli pc sklenjenem miru live
ii V prijateljstvu.
Opozicija proti sprawl z Rusijo
S ponudenimi pogoji nj bila "a
dovoljna in je stvar z~avlacevala
toliko casa, da SO Sc Moskvi ma
velicali in dali marsalu Govoro-
WI navodilo, maj svojo armada
pripravi ma ofenzivo prot Fin
ski.
Zahteva "a izgon nemskih divizij
Eden izmed glavnih pogojev
sovjetske Wade "a sklenitev mi
ru je bill, da Sc mora nemSke di-
vizije izgnati IL Finske. Nasta-
meme so res cas- vojne ma severn
dezele, cd kjer nemski letalci
napadajo ameriSke in angleske
konvoje ter tovorne ladje, XII vo-
zljo Rusiji potrebscine v luke
Murmansk. Nemska infanterija
pa Je S severne Finske ovirala
kollkor je mogla prevoz liz Muir
manska v notranjost Rustic. Oh
enem Sc je finski armada posre-
clio zasesti precejSen del glavne
ruske zeleznice, XII vodi IL Muir
manska v Leningrad in cd tam v
Moskvo in Odeso.
V sedanji ofenzivi so ruske
cete Fince cd tie proge odgnale,
toda nemSka armada in letalstvo
promet v Murmansk Sc vedno
ovlra. &c hocejo Finci z Rusijo
MIR, je naravno, ola morajo Hit
lerJeve divizije pognati il de-
zele.
Rusija jim je v mirovnih po-
goJlh pri tenn ponudila pomoc
SVole armada. Toda prav to je
reakcija poudarjala "a glavno
Representative toxic. Nemci mai
Sc sami umaknejo, ako hocejo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05
VAzNA SEA- ODBOROV

V petek 7. julia Sc DO vrsila
v SDC ' Chicago seja upravne-
ga odbora Proletarca, JSZ in
Prosvetne matice. Pricne Sc OBJ
8. zvecer.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

rokazali u poslednjih par godina
wise nego ikada pre- da su oni, sko-
ro svi, krajnji reakcionari. Spre~
cavali su radnicima da sc "koriste'
sa ratnim "nedostatkon' radne
snage i da dobiju nesto vecu ma
jamnicu. I'll su politicari ZabranJl-
vail straikove, lagaH su radnicima
da nj kapitalisti ne prave nikakvih
profita it'd, onda jos povrh Sc
ga svi su sc skoro udruzili da Sc
nametne ropstvo Ma radnike putem
konskripcije.
Nasa je zelja da radnici okrenu
ledja politicarima j radnickim
prevarantima, pa da krenu prav-
Gem proleterske revolucije; da gla-
saju "a S. l.. P. da Sc organizuju
industrijama, "a preuzimanje
operisanje 18TH u svoju korist. Nj
je neverovatno da radnici vec ne
ce okrenuti ovim pravcem.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Nisu sigurni II radnicke
glas0ve

sto Sc tice radnickill prevarana-
ia, ii. juniiskih vodja, oni su vee
sasvim opredeljeni Ia iduce izbo-
re. Oni su u glavnom "a Roose-
velta njegove demokrate. Ali o.
val put politicari nisu sigurni da
Ii &c radnici kao glasaci hteti sle-
diti svoje vodstvo. Joseph A. Lof-
tus Cd Associated Press, kaze da
Sc vasingtonski politicari pobo]a-
vaju da oval put mozda JunlJsko
clanstvo nece glasati kako nJlhove
vodje hoce. Ako Sc tako desl, TO
je dobar znak, znaX da Sc radnici
istrzavaju ispod uticaja tih pre-
varanata.
Vasingtonski politicari Sc ose-
caju krivim nezasluznim da rad
nici opet "a njih glasaju. Oni su
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Stalinisti kapituliraH
pred uludikon1

vladika, "crkveni LICEMER', koji
sluzi karitalu, ako kapitalu, u
jedinjenih Nacija.
Ali, povrh svega gornjeg. odll-
ka Stalinistickog mantijasa ieste
u oyome: Geo njegov clanak odise
duhom da ie vladika pomenutom
clanku napao, ne Marksizam, nego
"ruski komunizam" ii. stalinizam.
Da Sc najblaze izrazimo, to nlJe
istina. Vladika je napao MARK
SIZAM.
Eyo sta kaze vladika: "Da ko-
munizam, iii komunist:cki lcltaJ
stalinistickil sistem u RusiJl trpi
promene "a promenom da Sc Ia
cano cd Observation-Disclosures vraca
syome ruskom nacionalizmu, dokaz
i, i nedayno raspustanje vod]stva
nrece Internecionale, a neke
druge poiave to dokazuju. Q tome
ie prosle godine mitropolit Ser
eiie izdao knjigu: Istlna 0 reil-
giii u Rusiii', sa dosta odabrahlh
clanaka. govora raznih episkopa
svestenika, sa pozivima ma rooo-
liybivu saradnju vlasti j hero]sku
borbu protiv Hitlera sa dosta TO-
tografiia manastira." Ovde Sc
otvoreno jasno vidi da vladlka
govori ne Marksistickom, vec 0
stalinistickom "komunizmu ko]i
odstupa cd internacionalizma ! u
lazi "ruski nacionaliZam". "A ma
cionalizam nikako nikada ne mo-
re biti opasnost "a kapltallzam'
Ali vladika nije ma tom stao, vec
ie posao dale, pa kaze: "Pri SVEN
tom STOJI komunizam lclta1
Marksizaml kao SISTEM kao L
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
(Nastavak sa l. strane)

-. Dok god crkveni LLCEMERI
MNICI rade "a interes pow
laseene KAPITALISTIcKE klase,
a ma stetu maloga coveka najam-
nog radnika], oni gaze j gone sa-
mog spasitelja :" (Krupna slova
moia.) Ovo su najjace reel Stall
nistickog mantijasa, protiv vladl-
Ike Dionisije. Ali one su istovre-
memo najjace reci protiv samog
Drenovca posebice stalinizma u
opste.
Kada, koja crkva nije sluzila
kapitalizmu, iii nekom drugom Via
dajucem sistemu9 Sve svaka. Da
Ii crkva koioj Drenovac "sluzl' ,
slpzi kapitalu iii radu? Ako sluzl
raiu. ii. radnickoj klasi, da Ii Dre-
novac u svojim molitvama zago-
vara OBARANJE kapitala, t.. ka-
pitalizma Da bi jedna institucija
sluzila radnickoj klasi, ona mora
ma prvom mestu priznavati klasnu
borbu, koja proistice IL privatnog
vlasnistva mad sredstvima "a pro-
izvodniu, koje deli drustvo ma kla-
Sc, ma kapitalistieku, posednicku,
drustveno nepotrebnu, jer nista
korisnog ne radi, i radnlcku, ne
posednicku i jedino drustveno po-
trebnu korisnu koja obavlla say
drustveno korisni posao. Posto Sc
Dionisije ne slaze sa "materlla-
listickom filozofijom", sto znacl
Marksizmom, on Sc, prema tome
ne slaze, kao i Stalinizam opste'
nj sa klasnom borbom osioDodJe-
MEM radnicke klase. A ovo pax
znaci, da je Drenovac, isto kao
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
DEJA.' (Krupna slova moja.)

Il gornjeg Sc jasno vidi, da Via
dika vidi opasnost "a kapitalizam
re u stalinizmu, vec Il Marksizmu,
zbog toga je on napao Marks!-
zam. Dok stalinisticki mantljas,
Drenovac hoce da prikaze citaoci-
ma "Slobodne Reci", da je vladika
napao stalinizam. Bas zbog toga
ovo ieste stalinisticka kapitula-
CHA pred vladikom. A kapitulacija
jednih drugih pred Marksistic-
kom logikom Socijalisticke Rad
nicke Partije!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Sa vecerinke
Milwaukee, Wis.

U nedelju 2. aprila mas Ogranak
ie odrzao zajednicki vecerinku sa
Klubom .Radni6ke Borbe. Svrha je
bila, ovogodisnja izborna kampa-
MIA. Poseta je bila dobra. Zabava
lie bila snabdevena sa vrlo leplm
predmetima "a nagrade, a isto ia
ko sa dobrom ukusnom vece-
rom koiu su nase drugarice pri-
premile.
Kad smo Sc nahranili zadovo-
liili drug M. J. Golubic, kao IL
vest;teli ma vecerinki sa nekoliko
reel upozori prisutne ma red it'd,
preda rec drugu N. Popovicu, koji
ie u lsratko objasnio ovogodisnju
izbor9u kampanju i mas zadatak u
tjr, izbor:rna kao i materijalne
troskove. toie partija mora da pod
nese. da bi ishoristila do krajnjih
granica ovu zgodu da Sc upozna
sto veci broj radnika sa nasim pa
trijskim ucenjem.
Pored govora na jugoslavenskom
jeziku. govorila je i drugarica
Gorgia Cozzini ma engleskom je-
ziku, sa istom svrhom. Govori su
jedan drugi bill jasni, logicni
svi SUI bill zadovoljni sa istima.
Kad Sc govori iscrpise, drug Go
lube pozove prisutne da priloze
koliko je kome moguce "a gore po-
menutu svrhu i "a kratko vreme
salupi Sc suma Cd $4,000.
Nakom kolekciie, nastavi Sc SO
harmonikama, igrom. opstim We
seliem do kasno noe uz dobrc
raspolozenje sviju.
Prihod od ve6erinke bio je
$138.O0, a kad Sc tome doda jos
kolekciia Cd 5000. ukupan cisi
prihod je $437.O0. A to sve ide "a
Izborni Fond S. L. P.
Sledeci drugovi drugarice pri.
lozili su u ~raznim predmetima: n
Popovic, M. ]. Golubic, T. Vida.
kovic, F. Brlas, VIM kelenit, S
Munjek, r. Capi6, Tn. Karlovic, F
Brit, A. suprina, F. Djakulovie, n
Dokman, J. Lenz, P. Pacovski, G.
Slavuievic r. B. Klub. U hrani su
prilozili: H. Munjek, NJ. J. Golu-
biz, R. Weber, F. Djakulovic A
Vidakovic A. Suprina $1.00.
Ogranak Sc zahvaljuje svima pri-
lagacima posetiocima opste.
Imena prilagaca ma kolekciii ST
ma sabirnim listama, koie ce sc
poiaviti pod drugom rubrikom !
r. B.
S. Djakulovic, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Nassi dopiisi
Sa vecerinke
Detroit, Mich.

Ogranak Detroit odrzao je svo-
iu vecerinku Il svrhu izborne kam-
panic, ma 2. aprila, u svom lokalu,
Poseta je bila kao obicno, -
|srednja. Oval put smo imali govor-
nika ma engleskom jeziku, druga
James Sim-a, kojega je predstavio
mas stoloravnatelj, drug John Gu
rulic. TsiF'a
Drug Sim ie u kratko jasno
ocrtao svrhu owe vecerinke, koJa
je da Sc skupi sto god je moguce
wise "a mas partijski Izborni Fond
1914. Pored toga. drug Sim je IL
neo ulogu koju &c S. L. P. igrati
II ovim izborima, kao i ekonomske
okolnosti koje je danas stvorio ka-
pitalizam, kakav nacin zivota,, O.
cekuje radnicku klasu Il buduce pod
kapitalizmom. Ali izborne kampa-
ME danas kostaju mnogo novaca,
Ia tn svrhu drug je ucinio lax
apel na prisutne da finansijski
priskoce romoc izbornoj kampa-
nil S. L. P, cemu Sc svi RADIO odaz-
vase.
Kolekcija je kako sledi: Po $500:
J. Crkvenac, S. Begovic, P. Cotic,
T. Martinovic. j. Anna Sekulic
J. stepovic i B. Roksandic. Po
$500: M. Kovac L. Anna Kape-
tanovic. Po $500: P. Bogdanovic
iJ. Curulic. 3. Curul;6. Kruzea Mi
linkov, NJ. Charles, n .simendic,
c. scepovic, Osterstock, Mary slep-
cevic, P. VraGerevic i Anna ku-
lusi:. Po s1.0o: I. Gramaticoff
James Sim, P. Stojanoff, Penteff
Fradel, Todoroff, A. Laf'uer. c
Mirosavljevic. Mary Sauer, simen
die. F. Troha, Anna Charles, J
Mesic, I. Stan3eff, H. K. Sulluyed
S. Gonceff. Walbridge, 7. Stefa
noff, S. Todoroff, Stankoff N
Kuzoff. Ukupno $4,000.
Sledece drugarice drugovi 20
klonili su u hrani: Margaret GU
rulic, Bara cotic, Mary saner, Ma
~ kovac. Z nagradama: Mar;
Kovac jednu, Giro Miroslaylje
iednu, Mary csruli5 dve, P. Cotit
jednu, B. Roksandic jednu, P. Vra
tarevic jednu Margaret Curulit
jcdnu.
Kad Sc izracuna Geo prihod OF
owe vecerinke, bite preko $4,000
Ogranak/se svima zahvaliuie.
/ B. Curuiic, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
KROZ AMERIKU

(Nastavak sa /. strane)
klase protiv klase obori Sc klasni
sistem, koji je uzrok klasne mrznje
i klasne nepravde.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
r. S.

borba njihovih neprijatelja, izrab~
liivaca radnicke klase, pa da IA
pocnu svoiu nezavisnu borbu s.
ciliem "ekspropriacija ekspropri
atora."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
IL zIVOTA FEDERACIJE.
Skupstina vecerinka u Chicago. iii.


etnci" Govonik Djqlt Il
dvoani Be domate
Odbor
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
krOz Partiju i FederaCiju

Ono sto stalno isticemo u DO
gledu nase agitacije i prosvete. ii
ma koji nacin da sto uspesniie
vrsimo agitaciju prosvecuiemo
jugoslavenske radnike, jeste nasa
stampa. Jer nasa stampa Sc bavi
syakodnevnim dogadiaima k 0 e
objasanjava sa Marksisticke tao
ke kledista, a koje neminovno ide
u prilog nase stvari. Osobito pod
danaSnjim okolnostima svakodnev-
no Sc pojavljuju razni dogadjaji,
o kojima radnici trebaju da su O.
bavesteni, ne kao 0 svakodnevnim
novostima, koje i'm burzoaska stam-
pa dostavlja, nego, kao Sto smo
rekli intepretaciju tih dogadjaja
sa materijalisticke tacke gledista.
Takvu intepretaciju radnici ne6e ]
ne mogu dobiti IL burzoaske stam-
pc. Jer burzoaska stampa uvek
takve dogadjaje tumaci sa kapita-
listicke tacke gledista - kako Mi
howl material interest diktuju
- ovo ZnaGi da burzoaska stam-
pa tumaci svakodnevne pojave L
drustvu, koie sc kosi sa interest.
ma radnicke klase.
| M ne zameramo burzoasko.
stampi sto tako cini, jer cd ME Sc
ne moze drukce ocekivati. Ona je
| iavno glasilo kapitalisticke klase
| i kao takva, ora ina da pise in
| ltepreti5e druStvene poiaVe, koje
| i d prilog kanitalizma. Dol
obratno, sociialisticka 5tamra, inns
da intepretise sve drustrene DO
/ iave, koje ide prilog radnickt
klase. Dakle. ovde Sc owe dve WIS
te stampe sukobljavaiu.
All kapitali5tiGka stampa he sa
mo da mora tunatiti sve drustve
ne poiave sa kapitalisticke taGkt
gledista, nego ona jo prisiliena d;
te pojave izvrte i lazno tumaci
posto druk6e ne noze raditi, ak
hoce da to ide Il prilog kapitaliz
ma: dok nasa Stampa to ne NOR;
| da cini. Moi niie potrebno Ga IL
| IoraGuje date dogadjaje, nego d.
ii icdnostavno obiasni, posto sv
oni osudiuiu kapitaiisticki naGi1
vladaviae. Samo iedan primer.
10 noze dokazati da danasnj
ntje prouzrokovan kapitalisttd
/ kim naGinom vladavine? | ko mo
1zo d3fazati da on nije ma stet1
iradafckc klase, progresa, kulture
ctyil'zaciie uopste? Niko. All ka
nitalstitka Stampa, da bi "opraV
dala" danasnii rat, buduei on id
II prilcg kapitalizma. ora mora d
izopaeuie 6injenice nasiluie logi
l,,. Radnickoj stampi - socijalis
tiSkoi stampi - to nije potrebnt
lev ona iednostavno konstatuje {,
inienice, koie niko ne moze opovre
Init. Ali nije to dovolino, posto ks
.pitalisticka stampa ina Ia urec
rike, saradnike reportere marc
tito izyesbane "a tu svrhu, koji s
II staniu. neobavestenog coyeka 1
bediti da je belo crno, crno belt
| Ctuda nasa stamra ina neprekiG
| no da otkriva te burzoaske lazi
izopativania, te da in ufi da or
sami mogu raspoZnati laZ Cd list
ne. A ovo znati treba radnike pre-
svecivati.
Etc, to je zadatak nase Stamp
Pored toga nasa stampa uci radn
ke da su oni tvorci uz pomo
prirode - sveea bogatstva ma zen
Iii. prenna tome, oni trebaju d
uzivaju to bogatstvo. Saglasno tt
logici, ovo ne moze niko opovrl
mutt, radnicka klasa treba da p'
scduie alate "a proizvodnju - two
nice, rudnike, zeljeznice, zemlju =
ukratko citavi proizvodni apara
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Lecture in Detroit, Mich.

Alliance will NOW
CirceEd Birmingham
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
May Day Celebration in Milwaukee, Wis.

t with
of the
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Vecerinka u Akron, O.

U
irazono
p0as
pisn
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

Detroit May Day Entes tainment and Dance
p m
Thoe A. will Mspeak
Supper W be we'd from p n.
ellen of aand dvocan rs
Dancing til of
1miag tInnha irefe esmers Will served
the will AXE n
d the F
o
3 dofle be
lCanpagn
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Vecheriaka in 10 angeles, Calf.

The Bulgarian Socialist Fedaton IN
vEcHERNKA Sunday, 1874 Engineers Hair 1888
Venice Blyd)
Dance and Bulgarian Horo.
Roast Turkey dinner sandwiches Of refreshments
A shortsp by Nicholas stanch.
the hall at Dancing till late IN the night
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Chicago May Day Celebration

Section Cook will hold May Day meeting Sunday April 80 al
Speaker Louis Fisher
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
Indiana May Day Celebration

Fede Branches o
hComra Kanyonf from waukaes S
be social e
W bno
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20

S. Diakulovic, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-20
VeSerinkn II Lachcwarra. n. Y.

u. y
Oaprlas County
Potak
aNacona bni
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-06-18
Stocks Hold
Early Gains
Absorb Profit Taking
and Move Fractions

} NEW YORK. June II (INS)--
The stock market after an active
ard moderately higher openinsHr
today's short session ran
profit taking. but most issues
managed to hold above their pre-
vious close.
In the first Is minutes Of trad
ing. large blocks appeared on the
tape. particularly in steels, low
priced motors and rails. In the
first hour, 361. 800 shares changed
hands.
u. S. Steel's breaking through
It's supply levels of the last 10
months was the signal for the
increased activity in this section.
Republic. American Rolling.
Jones & Laughlin were in de-
mand at fractionally higher
prices. ". S. Steel. up fraction
ally. held at its peak. established
yesterday.
Packard. Hupp and WHY'S were
turned over In blocks running 10
more than 5000 shares, but the
price changes were small.
Ayiations were strong, with
Douglas up 2k at one time. and
others gaining fractions. The mer-
chandising issues were steady and
quiet. and the oils were inclined
10 ease.
Rails were featured by big
blocks Of Canadian Pacific and
Southern Pacific. both up frac-
tons. Utilities were active around
the previous close. Electrical
equipments were higher.
Curb stocks met profit taking,
and in bonds. rail liens were un-
changed 10 fractions lower.
Army Air show IL FREE
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-06-18
Grace & Bement,
In New Quarters
Facilities Broadened
in penobsco+ Offices

In announcing the removal OF
the Offices OF Grace a. Bement,
Inc. from the New Center Bldg,
Ia new and larger quarters In the
Penobscot Building, Edward r.
Grace, president, pointed out that
Industry in the postwar period
will have a need for market re-
search. advertising creation and
public relations 10 greater de-
gree than ever before.
american business Ia faced
with n gigantic task OF educa-
ton in order TO prepare the
public for new products In ex-
banded markets." Grace said.
"Our new quarters will enable
us 10 better supply the services
necessary 10 do such n job"
The firm. established originally
in 1922 as Grace & Holiday and
changed in March. 1885 to Grace
e. Bement, Inc. has been promi-
nently identified with the auto
motive, building, food IN d
appliance industries. serving many
of the leading national institutions
in these fields. In the new head
quarters office. complete depart
mentalized facilities have been
designed.
--Eyery Day IL D-Dsy Ia FAetaries--
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-06-18


Inc. is second vice president; c.
Leroy Austin. controller OF the
Ernst Kern Co.. Is treasurer and
Robert. A. McInnis, production
manager Of Maxon. Inc, Is secre-
tary to the board. Harold M. Has
tings was reappointed secretary
manager. a post which he has held
for Is years.
Thomas F. Gessner, advertising
manager of the Detroit Edison
Co.; John d. Greene, advertising
and sales promotion manager OF
Berry Brothers, Inc. and Owen/F F.
Uridge. assistant general manager
OF WJR, were elected TO All vacan-
cies on the board. The retiring
president. Jesse w. F1eck. adver-
Using director Of The Detroit
Times, becomes director, ex-of-
ficio.