davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

izjaye o1pste - podstaknuto je
sa rastecem SUMMON da &c obeea-
MIA koja su ucinjena kada je. rat
ma sreea Velike Britaniie bila MIS-
ka (i kada Sjedinjene Drzave nisu
bile sluzbeno u ratu) znaSiti sada
ista kad,a je militarna pobeda mo-
guea. .Gospodin Hull je rekao da
ia obeeanja jos uvek vaze - ali
"Ali tai zavet ukljuSuje obaveze
"a svaku naciju da pokaSe svoju
sposobnost "a stabilnu progre-
sivnu drzavu, da ispunjava saves
no svoie stanovljene duznosti
drugim nac,iama, da sredi svoja
medjunarodna razilazenja sporo-
We sa nj jednim rego sa mirnim
metodin,a, da ucini svoj puni do
prinos "a oarzanje trajnog mira y
'Raziasnjenja'' u koliko Sc ratna
sreca menia.
Tai "ali" jeste potpunoj sa-
glasnosti sa izjavom gospodina
Churchill-a u House Of Commons,
%. marta, "Oeito ie da Il koliko
menjaimde faze rata slede jedna
drugu neka dalina razjasnjenia
pozicije pod dokumentom biee po-
trebna koji je postao casno 4oz-
nat kao Atlanski carter ovo mo-
ra biti predmet "a ponovna me-
djusavetovanja nedju glavnin Sa-
yeznicima."
Potrebe iduee politiSke kanpa-
ME u Sjedinjenim Drzavama j Vi
Sc opste potrebe Saveznsckih VIA
dajucih klasa da. iskite saaidealiz-
Nom njihov plan Ia njihev posle-
ratni .svet, naravno, da &c usporiti
otyoreno odbacivanje obeeanja ko-
lie izgleda da je jasno. jerk diplo-
matije, dakako,. uyeks jee gotoy> "a
upotrehu. u ne-diplomatskom iezi-
ku .yaSiu9tonskog rubrikasa, nju-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

.interesa sa radniekim izjava ds
Sc "previsoki trgovacki barijeri'
stetna trgovacka praksa moraju IL.
beci, bile su dve stvari izjavi
.strane politike S. D., 2l. marta
"Saradjivanje izmedju nacija L
dahu dobrih suseda zasnivano ma
principu slobode, jednakosti. mo-
ralnosti zakona J" bilo je JOS
iedna stvar. Izraz "cenjene gene
ralizacije' dosao je momentu
ratnog progresa koji je ravan ot-
vorenoj diskusiji nedovolinoi ko-
operaciji izmedju tri velike Savez-
nicke sile nabrzo nakon sto ie
gospodin Roosevelt izbacio novosa
da I:e Russia dobiti deo talijanske
ratne flote, da bi bio osporen cd
gospodina Churchill-a - uskore
nakon sto je Stain dao diplomats
ko priznanje Badoglievoj vladi, bez
da sc posavetovao sa svojim savez-
nicima dok su izrazi neverovanja
u produzavanje primene obecania
Atlanskog Cartera bilo podnoseno
u House of Commons, protiv
Churchill-ove Wade.
Obecanje protiv styarnosti.
Druga stvar izjavi gospodina
HULA. da tn niece wise biti 20
trebe "a sfere uticaja, "a saveze,
"a ravnotezu moci iii kakve druge
narcotic pripravnosti.kroz koje su
u neveselpj proslosti, naeije tezile
da obezbede svoju sigurnost iii da
unapEedee svoje interese.''
1stog dana kada je ova izjava
ueinjena, preporuka "a ekonomsko
prohijanje u BlisH i Srednji Istok
bila.je hranjena cd Seakretara Nor
narices- KnDx=a. Ali. same lTatko
weme prvo, britanski ambassador
q ,Siedinjenim Dx1ayama, Viscount
Halifax, preporutio je .iaEa1 trgo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
(Nastavak sa /. strane) !.

(Nastavak sa /. strane)
pa, jeste Britanska Imperija sa
hienim "otawskim konferencija-
ma j zabranjiva6kim grupisanji-
ma. On je izneo nedavnu odredbu
anstralijskog Ministra -Trgovine
Carina koja glasi da Sc "odobrenje
H moze dati "a uvazanje ikakva
artikla il Sjedinjenih Drzava, ako
= uporedna zamena pristuuacna
Cd lokalnihproizvadjaca iii IL jed
nilt sizvora Britanske Imperije." A,
aarsvno, hritanski trgoyci mogu
izaositis carinske zakone i. druge
barijere uspostayljene cd Wade
HSsainjeuihe DrEava, koji se~megu
x,nAis .'pseAeranis trgovaEleis baEije-
sR britansiihs prodnea=
~ NJ Amssieis /; ake BIZ biosstako
aG1Innniene shuitanslis. Msinisstsar
upeainiltP 1asoasmosa'o biz upore-
dnas ni4ansase. .kapitsaistitls sintes
xsee.s tsxseti d. &c ii ameritki ba-
siisriusnsse ~ odatraae 81 inte-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

Ivinu Britanske Imperiie, politiGki
biloxi kao zamenu iii dopunu Smuts-
ovom planu "a britansko kontro-
lisanje cele politicke sublime "a
padnog della Evrope.
Moe je pravo - u kapitalizmu.
Druge dve stvari Hull-ovol
izjavi strane politike Sjedinjenih
Drzava bile su izjave da "Svaka
nezavisna nacija, velika iii mala,
ieste zakonu ! pod zakonor, raw
ma svakoj drugoj naciji' da 'Sve
naciie. velike, iii male. koje postu-
iu prava drugih, imadu pravo ia
slobodl cd vanjskog mesanja nil
hove unutrasnie poslove."
|. Owe izjave su dosle nakon obe-
lodanjivanja vesti da je vlada Sic
dinienih Drzava zahtevala Cd irske
Wade da prekine diplomatske od-
nose sa Nemackom - j nametanje
stvarne blockade IA Juznu lrsku.
kada ie De Valera-ova vlada Cd
bila da ucini prvi korak rat.
Ovo moze izgledati gospodinu
Hull-u. koii je poslao notu lrsko],
kao priznanje Irske "a "ravnu sva-
koj drugoj naciji' usvajanje pra-
wa svih naciia "a "slobodn cd vanj-
slog mesanja". stvarno, dakako'
on ie postupio sa Irskom kako We
lika Britannia nebi bila smela pos
tup;ti sa. Sjed;njenim Drzavama
nrvo Pearl: Harbor-a = kao sto
sve. velike sile postupaju sa malim
naci;ama kad takva taktika mole
da sluzi velikim silama.
Neuonzdana obecanjas uciRjena JOS
nepeuzdanijim.
|. Gospodin Hull je takodjer po-
postojanje Atlanskog CAR
terra kao. della. amerieke strane po-
iitike. Ponayljanje - Hull-ove
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
VAZNE VESTI:
(Nastavak sa /. strane)

(Nastavak sa /. strane)
kad nailaze ma poljsko zemIiste j
da Sc bore zajedniGki protiv ma
cista.
Poljska burzoazija, kao sve
druge, radje Sc pokori pTimi m:
kakve uslove nego da izgubi sve
jer dok ie ona ma vlasti pod ms
kakvm uslovima, ona &c imati ipal
donehle mogucnost da dere radni-
ke j mace siromaSne mase, Sto 4
obratnom slucaju nebi bifo, iii ne
bar u tolikoj meri.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

jorskcg Daily News"-a John. o.
Donell-a, Avalifikacije "razjas-
njenja" koje Sc moga stayiti Ia
Atlanski Garter cd Roosevelta.
Churchilla Stalina r1ogu Sc pro-
tllnaciti kao: "Momci, kada nj bu-
demo gotovi tim earterom, On &c
Znaeiti potpuno ono sto mi ho-
cemo."
weekly People, 4, l, A.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
Od|uCujuCi faktori U istOriiii

! Us42, ObraZoVan planifama Od Su-
deticnog lanca do Tau1usa, pro
Sirio u redavnu podelu po celoi
Nemackoj.
All, ma ~edrugorn mestu, istorija
Sc stvara na takav nacin da kona-
can rezultat ,uvek izlazi iz sukoba
izredju nlnogih pojedj;naGnih vo-
! lja, cd kojjh je opet svaka uCinje-
ma onin stc jeste mnostyom DO
sebnih uslova ziVota. Tako posto-
je nebrojene ukrstavajuce sile.
beskolacan Iiz paralelograma 81,
IA, koje poradjaju jednu rezul
tantu: istorijski dogadjaj. Ovo s.
opet noze posmatrati kao produ-
kat jedne sile, koja, uzeta kao ce-
lima. radi nesvesno bez volie.
Jer sto svaka pojedina lienost ho-
&c, TO svako drugi orneta, pa lila
ii nesto sto niEp nije hteo. Tako
prosla istorij3 teee ia naGin jed
rog prirodnog procesa takodjer
je Il bitnosti podlozena istfm "a
foninaa kretanja. Ali il Ginjenice
da DojedinaGne volje od.kojih
svaka tezi onome temu je primo
rama da tel svojina telesnim sas-
tavom spoljnin, ma haja kraje-
"a ekonomskim, oko'nostima Obi
10 svojim osobnim okolnestima iii
.ol-ostima drustya II opste) -
re postizu sto hoce, nego Sc sli-
vaju jednu kolehtivna voiju, "a
iedriGku rezultantu, ne SINE Sc
zakliuciti da je njihova vrednost
ravna null. Ma prot;v, svaka do
prinosi rezultanti do toga stepe
na je ukljuSena u njoj.
Zamolio bi vas da ovu teoriju
dale studirate IL njenih izvora,
ne Il druge ruke: to je u stvari
mnoco lahse. Ali narcotic .je 90
saraaesti brunner LULA Bonapar-
.a'' najodlicniji primer, njene pri-
meme. Tu su iste mnoga poziva-
MA ''Kapitalu" Zatim vas mogu
uputiti j na mole spise: "Revo-
lucia Herr E. DneehriRga.u ma
uci'' "L1dwg Feuerhachsi j. kraj
kIasicne nenatke filozofije", u
kojima SEM dao najdetaijniiix opis
istorijskny nlaterijaliznaa. koDau
ko,iko ia mann, postoji
Marx i ia sami snosimo. deli
ri5nn hrivicu Ia Gin jen.cusda Mia
|dji pisci ponekad vise podyfate
Iekonomsku stranu no sto. jei Sc
|duguje. Mi sno morah da nag1a-
sayamo ovaj-glavni pyincip u opo-
fziciji rrema nasim suparnicima,
.Foii 81 ga porieaH, a nismo> uvek
imai yremena, prostora ihsprilike
da dozvolirao drugin~e elementlma
u.1esanim u snedjuradnju da dodju
do svoiih prasa- Ali kah-hese siu-
Gaj prikazivanja della istorije, to-
jest, praktrne primene, stgax.bese
drugaGija j tn ne bese megata MI
kakya pegreshs- Ma nesrseusi j pre-
testo Sc dssaVa da liutli. Taisfe e
81 potpuno razumei jednu-teoTiju
i mogu da je primenjuju;hsz dalje
s.udije elm susavladali njene.g glav,
ne principe, pa njih ne uvak tao.
no. ne mogu iskl jsEiti : izs ovog
p-igovora nnoges cd -nsvilil,.' mark
sista", jer js j IL. veg akrugas pro
izaslo najvelieanstvenije, smeee..
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
Friedrich Engels.
Pismo j. Blochu cd Il. sept. 1890.
IL Marx-EngeIsove kores-
p0ndencije.)

EA lvluk CtSofe hIEGS-
pondencije.)
Prema materijalistiGkora shva-
canju istorije, odlujujuci elerne-
nat istoriji je ia kraiu krajeya
produlcija reprodukcija stvar-
nom zivotu. Wise cd ovoga nj Marx
nj ia nisno nikad tvrdili. Stoga,
ako neko hoce da ovo' iskriyi u
tvrdjenje ia je ehonomski elen1e-
nat jedini odlu6ujuei elemenat, on
ga pretvara besmislenu, aps-
traktnu j glupu frazu. Ekonomsko
stanje je osnov, ali razni element
nadgradnje - polititki oblici klas-
ne borbe niene posledice, uredje-
MIA uspostavliena cd strane pobe-
donosne klase nakon uspesne b;tke
It'd. - oblici zakona - pa onda
cah i odrazi svih ovih stvarnih
boraba Il mozgoviraa borecih sc
stranaka: politiGke, pravne flo
zofske teorije, verske ideje nil
hov dalji razvitak siste1ne deg
me takodjer upraznjavaju svoj
upliv na tok istorijskii boraba i
mnogim cajevirna pretezuil Il
odred djivanju njihoyog oblika. Tu
je medjuradnja svih ovih elen2e-
nata, Il kojoj Sc, posred svekolikog
beskrainog mnostva slucajeva I'll.
stVari dogadjaia CHA je unutras-
MIA VEGA tako udaljena iii ie tako
nemoguce dokazati da je sn,atranno
kao ctsutnom nlozemo je zane
mariti', ekonomsho kretanje ko-
|na5no ispoljava kao nuzno. Inate
bi'primena teorije ma ma koii peri
|od sto bi ga eovea izabrao bila
laksa cd resenja proste jedraGine
prvog. stepena.
Mi stvaramo svoju sopstvenu
istoriju, ali na prvon Hestu pod
-veoma odredjenim pretpostavka-
ma uslovina. Medju ovin1a su
ekonomski [uslovi pretpostag-
Ike na kraju krajeva odIueuiuti.
Ali politNki it'd. Tuslovi pref
postavke], pa stvarno. tradicije,
-koje muce Iudske umove, take
djer igraju ulogu, j aAo ne odla-4
.eujucu. Pruska Drzava ie pro-
izas,a il ;storijskih, ma kraja kra-
jeva IL ekonomskih uzroka. Ali o.
ma bi Sc tesko nnogla cdrzavati
bez cepidlaearstva: da nedju ma
lin drzavama Severne Nema6ke,
tRrande1burg bese pesebno odre-
dien ekonomskom= .nuznossu da
postane velika sila, koja utelov-
lava ekonomske, jeziSne j, nakon
Reformacije, takodier verske rag
like izrnedju severa j juga, a ne,
isto tako j., drugim elenentima
tpovrh svega njegovim zapletom
sa Poljskon, Tkoji Sc duguje, po-
,sedovanju Pruske, j otuda sa in
ternad;onalnim, politickim odno-
sima - koji stvarno hehu odlucu-
juci u obrazovanju austrijske d.
nastiSke moci). Tesko bi bio, da
Sovek ne 11apravi sebe smesnim,
uspeti objasniti pomocu eAonon-
skin uslova postojanje svake dr.
zavice u Nemackoi, prosle sa-
dasnje, koje je gecgrafski I'D po-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

/
Ali ne treba da "zajednitar" "a
boravlja, da su j hrvat HI politicari
imali ,dela IL "drzavnom kormilu"
/ i ako ne onoliko koliko srpski po-
litieari. te prema tome, oni su
ueesnici IL drzavnoj korupciji. Zar
Sc "Za iedni6ar" ne seca da je
"mucenik' Radit iedno vreme #de-
,io "drzavno kormilo' sa pasi5em
| ! Aleksandrom. Ear Sc ne SEGA
onih Radieevih izjara prilog Pa
siea Aleksandira Pa zar Sc ga
| iednicar' ne SEGA da je "posteni''
DIR. Mack, kome su. rrema njego-
vol tvrdnji, Srbi dali million gla
sova. da ie on delio vlast sa
Cyetkovitem, Cincar-MarkoviGem
princom Pavlom, bas uoci kraha
Jugoslavije?
S ovim mi necemo da branimo
srpske politiGare, kao god nj hr-
vatske politicare, niti politiGare
ma koie druge narodnosti, ier malo
je "postenja", ako ga uopste ina,
medju burzoaskim politicarima. Ne
! zbog toga. sto mozda oni ne bi
hteli biti "poSteni', nego zbog to-
GA sto oni sluze burzoaskom siste-
mu, koji ie ne san1o neposten
korumpiran, nego sto je on lopov-
ski sistem, koji vrsi pljacku mad
radnitkom klasom j radn;m naro-
dem uopste. Sluziti nepostenom j
lopovskom sistemu, biti posten,
| to ie nemoguce. Bas otuda
potice "nepostenje korupcija'
kod polit;cara. isto kao sto Sc mi
krobi kote Il ustajaloj barustini.
Ali "Zajednicar' ne gleda ma
kapitalizam koji je uzros "ncpo-
s.enja' "korupcije". On MENU
gleda idealni' sistem, samo nil
me treba Ga upravljaju "posteni"
ljudi, onda neee biti "korupcije"
j "nepostenia" Nap,imer, on u
partizanskom pokretn vidi "poste-
ne" "nekorupirane' ljude, j kao
takve, treba in postavjti na "dr-
zavno kormilo" move Jdgoslavije,
pa &c sve biti u svome redu, razu-
me Sc, "a interese onog della .iugo-
slavenske hurzoazije, koja u prvoi
jugoslavenskoj drzavi nije imala
onoliko politieke vlasti, koliko su
nieni ekonomski interest zahtevali
To je "vodenica" ma koju "Zajed-
niear" okreee vodu, jer je on hr-
vatska sovnisticka novina, kao sto
ie "Srbobran" srpska sovinisticka
novina. Jedna j druga sluze inte-
resima burzoazile, a protiv intere-
ga radnika j siromasnih seliaka,
dok ma zalost. iedna druga crpe
svoj opstanak Cd onih prot;v cijih
interesa rade - cd najamnih rad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

Svrha "ZajedniGarevog" "otkri-
ea' "nepostenju' srpskih poli-
ticara i "postenju" hrvatskih po-
liticara, sastoji sc u tome, da u
badu.Goj jugoslavenskoj drzavi do
diu ma "drzavno kormilo' hrvats-
XII "posteni'' politicar;, nesto srp-
skin "nepostenih' polititara. MOI
da i onih nekoliko srpskih "poste-
nih" politicara, koji Sc mogu IL
broiati ma presto cd jedne ruke.
Ovako bi hrvatska burzoaZija l.
mala nadmoe mad srpskom purzoa-
ziiom. ona bi tada iskoriscavala
"drzavno kormilo" prilog svojih
ekonomskih interesa. Drugim reel
ma, "Zajedni6ar' je po onoj ma
rodnoj: "Ustani ii, da sedem ia"
Ako bi Sc tako j desilo, kakava
hi razlika bila "a hrvatske srp-
ske najanne radnike; "a hrvatske
srpske siromasne seljake? Nika-
kva. Jer pod takyom "postenom'
upravom, oni bi bill izrabljivani,
ugnjetavani isto tako, kao pre-
pod "nepostnon" upravom.
Ali "ZajedniGar" ne pise to radi
hrvatskih j srpskih najamnih rad
nika siromasnih seljaka, nego on
to pise radi hrhvatske burzoazije
poseb;ce, svetske burzoazije u
opste. On nije da sc hrvatski rad
mix oslobodi najamnog ropstva,
kao sto nije da Sc oslobodi na-
jamnog ropstva radnicka klasa u
opste. / zbog ovog razloga on ne
vodi brigu o radnicina, rego On
vodi brigu kag italistira, osobito
u ovor1 sluGajJ, hrvatskim kapita-
l;stima, kako &c da sto delotvorni-
ie izrabljuju kako hrva.ske, tako
j srpske i druge radnike.
S naroeitom svrhon "Zajednl-
sarev" urednik deli "postene' j
"nepostene" burzoaske politNare,
ier prikazivaiuci srpske politNare
"nepostenim", on hoGe da ma tag
nacin sto evrsce drzi hrvatske ma
iamne radnike w "postene" mr.
vatske politicare - az hrVatsku
burzoaziju.
Dole sa "nepostenim" "poste-
MIN" burzoaskim politSarina i
niihovim slugama. kao sto je "Za-
iedniGar''. "Srbobran" j druge So
vinisticLe novine! Dole kaplta-
l;zmom, koii stvara "nepostene'
politicare koji yrsi pljaeku mad
radnickom }lasom! Gore Sociialis-
tiSki poredak, u kome nece biti
nesta "repostenim" j "postenim"
politIarima, niti grobarskim or
ranizacija, kao sto SD HRZ j SINS
j sliGne NINA! p. S.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
Pitanja i odgovori

-sa1e>--
Je n Harold Ickes arguentise da e alternative
broluatI glasovnica, tako veka da postaie apsurd?
seretar unutrasnjih poova Icke pse njegooj odbani
brokratije:
"Dabome, mogo bolje "a demokratsko preendova
ME pravinu adminstracu dade syakom pasa6n
tako velka gasovnca pokriya ma ko on mao
prku da pbeez voj zbor medju suprotnh kandidaa "a
vheog psara odeenja Unutrasnh Posova nadgednika
Ureda Drzavne stamparje.
"Neki istnska demoratia oni hoee
aa Sc tako zvanenka njh mgu
peruee zene izabere da odgoyorn n a r. kako
b bnje nagodo b Sc
uvela, to mi jos niko nije kazao"
Oval salIvi odgpvor kaj podrzavajue kaptazan
osuduu birokatu kazuje Metue nadgledna
uedu dzavne stampar cd gra-
daashh jete apurd emokatsko prevarane Pod
karitalizmom iii kojem drugom geograke
fetorje kokratiia neizbezna
kolko e s drzavnog opesanja, e
kr.ta koa operise Alternative snzavane apsudnos
istaknuto cd Sekretara Ickes-a.
Ali vadavinom baziranom posa
zavog pod sstemom vladavinom
sti cin izbor nadglednka stampar apsurd pod
poem este preovadjujuea
kvakaci kandidata niti prrod
sto 6ini nhev bor zdavog
industralnom predavnistvu nh
naa.ze najboem mogueem poozaju da
duznos koe oni madu da obavau ca pod
inustrjalnog potrebe gasov
veku konjsk porvae Nadgedn stamparje
bi stampai koju &c nadgeda. Pored
lokalnu Industranu unju stamparske
predavnike Generalno lzvsno Teoadmni
produkvn raspodejuuch sia apaa cee
nacije.
M birane mogo nagoditi inteligencom'
taunn obapa iii administrative funkciu
pas gospodna ckea odgovoreno je lndustrijalno Re-
psDc mog, ali Industrijalno Repubici
odgovornost vrsila je posebno ptanje Pod
koje gospodin lckes tako zajuben cd
menosani cd izabranh potieara
hade desetine hiada manjih
ifonkconera jeste sledi inju
broaae Fipojen svojeg neposrednog vlseg
ned anistracijo Jnne odgovornost je data
owl odgovorn onma ko su IN
.; nadgednici radncma stamparie upravn odbor
tvosziekon. .clanstvu, it'd
Csnpisaei, mi da ako prhvati kapialsiek
ev tn neua deovosne birokrati = opasnoj moc
Hahn eopodara brokata ALI ako odoa
Scaseku 1ndustrijafnu RepuDku demo-
hrati;a celia moe naaz edno sigurnom
z.stu jer kojaa hnde, biee mast kornih proz
ysdjaea. 80
unsav trebati policiju da sale robiu
- loii, ,posine nasilne saktove mad drugma? =
Aae iotaso. nece ranGka uprava mah drzaVnu moc
"a podelom drustva ma Nna svrha e bila danas e
"a aS; ncdiarm,ienosti vladanu iii ase Ovo e taeka
bsoj jedan. -
Soeiializam ee svojem poeeku imat1 kr1mnanos ere
enta nasledjenog kapiazma Ovo je taeka broJ dva
oc;ialistka Industrana Repubka ee Dill pr
;ena da oreanizue po da rukuje sa OWN emen1om oSo
je tacka broj tri
, il toga postojane pocije sadrz dza7nu
ee7. Ne ova "polca" bti savl)ena u naustru '. ~
sauxe zajedno indnstrijom cvnog zafa''9a' po1a
<-x,savaiusom it'd neee suzit kasnm neresma SINE qua
- ; naxnoo usloyu "a Ona &c sluzti beskasnom
lsynstv
liz Doonlp a
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

Medal da knjiga tobom gospo
dari nego gospodari ii njom. Ko
NE knjiga gospodari, tai JIG mr.
tav um. - Bulver.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06
Posteni |'nepoSter,i" politician

"Zajednitar', glavni organ HBZ.
ina jedan elnak svome broiu cd
~. marta, Pod naslovom "Poslie-
dice Pokvarnesti," kome limos;
uzroie' pokvarenosti jugoslaven-
skin, odnosno srpskih, politieara.
OIL su, saglasno "zajednicaru'. do
veil Jugoslaviju do propasti. Pre-
ma "Zajednicaru', svi su hrvatsk;
polltieari "posteni'', izuzimaiufi
Pavelita, dok "a srpske politieare
kaze ovo: -. Korupcija ie bila
tako opcenita da izmedju srpskih
politleara koji su u ruci kroz dva-
deset godina imali drzanu upravu
Jugoslavije da Sc je ma prste iedne
ruke moglo prebroiati one, kojima
sc niJe mogao prebaciti neki ne
posteni Gin. Poznato je, da Sc je
medju Owe bijele vrane narcotic
ubrajalo Ljubu Davidoviea koiega
sc je radi njegove cestitosti opee-
nito nazivalo 'posteni Ljuba,' jer
drugih postenih srpskih politieara
IL to vrijeme kao da nije bilo, pa
je tn razliku trebalo posebno is
taknuti."
Kad bi sovinistieki "Amerikan-
ski Srbobran', davao ocenu "poste-
MIA" "nepostenja" 0 hrvatskim
politicarima, kao sto je to uGnio
soynisticki "Zajedniear", mozda bi
j on tako pronasao medju hrvat-
skim politiearima jednog iii nije 4
nog "postenog". a sve otale 'Ane-
pastene'. A ako bi Sc jedna me
pristrana" novina dala ma ispiti-
yanje "p6stenja' j "nepostenja'
kako srpskih, tako j hrvatskih po-
liticara, mozda ne bi nasao nijed-
nog postenog medju njima.
Zasto "Zaiednicar' gleda srp-
ske vodje kao "nepostene'" politi-
care, nijedne reel da kaze me
postenju" hrvatskih vodja, sa IL
uzetkom Paveli6a? Evo zasto:
e. jer SUI kroz to vrijeme drzav-
no kormilo rukama imali srpski
soviniste, pa su sluzeci Sc nasiIjem
progonstvom svadju j razdor IL
medju Hrvata Srba kroz te 60
dine pojasavali.'
Dakle, tome sc sastoji "nepo-
stenje" "korupcija" srpskih SOW
nista," jer su imai drzavno kormi-
10 u svojim rukama". Mi smo wise
navrata tvrdili, to tvrdimo sa-
da, da uzrok svadje izmedju hr-
vatske srpske burzoazije naiazi
Sc tome, sto je poslednja imala
wise vlasti u svojim rukama, iii
kako "Zajednicar" veil, "drzavno
kormilo", ma tai naGin ona je
imala bolje prilike da unaredju-
je svoje ekonomske interese. Zbog
toga .razloga Sc prva bunila, j zbog
.toga "ZajedniGar" naziva srpske
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

/. Gospodins Hull je takodjer po-
|navljao, postojanje Atlanskog Car
terra kao della. amerieke strane po-
fitike. Ponayliauie - Hull-ove
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

weekly People, 4, l, 44.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

weekly People, 3, 4, 49,
Henderson daily dispatch., 1944-11-24
Reds Renew
Slovak Fight:
After Rest

London. Nov. II. - (.\I) -- The
Russian fourth UNrainjan army was
on the o again today in eastern
CzcchoSloNukia after Il tou weeks
fighting lGll.
Moscow announced las: nigh, the
fresh drive by Marshal Ivan Pet
rows forces already had ground ou,
gains up to IS miles on 4 25-niIe
front west Of UneoVar. city which
fell October p. The threat appar-
entity aimed al tho big highway and
rad hub OF kas>a. has ovcrrun 80
populated places, as we'll as Cas,up,
a rail junction Is miles south of IN
SONar.
KaSsa lies about IS miles nortn-
northwest Of the Hungarian com-
munjCationS center Of MiSkole, itself
threatened from the south and east
by units OF the second CkraiuIdu
army sweeping through Hungary.
While PctroN's troops were reach
ing SoDGrrancc. zen miles northwest
Of UnGoVur, second army ua..s re-
captured Tomdaj at the IoNer ena
OF a 55-,niie active front,
In Yesterdays lighting Soviet
troops also smashed due west l6
miles to Budkovcc. The railway sta
ton OF Bac~<a. seven miles west o..
Cap. also fell.
The Russian communique rcpor..
ed capture Oi orc than 5000 Co
mdn and Hungarian prisoners north
and northwest of Gasp. Moscow sad
the total taken since November s
il Hungary No" stands at 1l,l1p.
Henderson daily dispatch., 1944-11-24
J,aps Claim Huge
|. s. Fleet Losses
Near Philippines
OEy The Associated Press

Japanese hrOadca>tS, unrDr-
firmcd by Allied sources. claiiu-
cd today that two American Mo
marines ANA seven War>hipS and
transports. including an aircraft
carrier, were sunk or damaged
in Philippine waters this week"
IN imperial Communiduc re
corded by the Federal (ommuu-
icatiOnS Commission asserted
japanese places intercepted A
convoy cast of NindanaO island
Tuesday. and in a thrce-daN At
tack sank two transports and ','c
cruiser or destroyer. and dam
aged an aircraft carrier.
The cOmmuniquc also claimed
three more enemy WarShipS OF
unidentified type were damaged
Sunday in the Japanese afriat
counter attack ami tn" attack on
the carrier force" Admiral
\imitz has already reported no
United States ships were dam
aged.