RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
NASE DRzANJE O
JUGOSLAVIJI

Dobili snno neki dan jednu primedbu, iii
zamerku pisanju Radnieke Borbe Jugo-
slaviji, cd jednog naseg simpaticara. Isti kaze
ola je on citaoc Radnicke Borbe vee trinaest
godina da je posvecivao ''1nnogo paznje
njezinom ucenju, to cinim danas", kaze
on, "odnoseci Sc njezinog drzanja ma prilike
u oyoj zenlji. No pisanje j drzanje R. B.
vanjskim prilikama, a narcotic prilikama
u Jugoslaviji ia razumjeti ne mogu. Poni-
zavanje do poslijednjeg stupnja pokret u
Jugoslaviji pod vodstvom Brozovica, sn1a-
tram da r. B. ne sluzi ma ugled cast. Primitl
Sc posla kojega Sc je PRIMO Tito jos tome
pod onakvim prilikama, kakove su u ono
vrelne bile Jugoslaviji, bio le potreoan
covjek, kojenu sn1rt pred ocima nile crna.
Koiim &c pravcem .da krenu prilike Jugo-
saviii.- to &c dokazati vrijeme, moze olti
da sc danas radi tamo toliko koliko to unu-
tranie vanjske prilike dopustaju.
Ma prvom mestu On usvaja stanoVlste
pisanie Radnicke Borbe 0 prilikama oVo]
zemlji, "a to sto r. B. zagovara slrl nauKu
znanstvenog Socijalizma ovde. Ona. lsto
preporue,1je Jugoslaviji. Kako je to mogu-
ce da jedan mas simpatcar, Ill ko, usVala
pisanie R. B. kada ona preporucuje SociJa-
liam i obaranje kapitalizma ovoj zerniJl,
ne usva5a kada ona isto to preporueule "a
Jugoslaviiu? Ear tamo nije potreban Soci-
jalizanl?
Neka sc tanao pojavi stvarni pravi re-
volucionarni radnicki pokret, pa cete videti
kako &c ga r. b uzeti zastitu dati mu sva
nloguca priznanja na svetu. Ia sada tako sta
tanlo ne postoji. Tito nije revolucionar. Nit
ie niegov poiret revoluconaran. Z ostalom
kakvo bi mi. iii nasi sinpatieari Iii ma ko,
inlah pravo da pripisujemo Tit nlegoVoIn
pokretu ono sto on sam kaze, / stalno po-
navlia da nije. Tito njegov pokret su uclnlh
stotinana izjava da Sc oni ne bore "a uspos
tavu ociializma komunizma iii cak ikakve
radnicke vladavine tano; da oni hoce burzo-
aslSu "federativnu republican nlozda ne, nj
republiku. nego kral levinu, zasnovanu ma prl-
vatnom vlasnistvu Ako je Tito revolucionar,
onda je sam kral Petar reVolucionar koji
ie obozavao hvalisao Titu svoien nedav-
nom govoru. nakon ''oslobodjenja" Beograda.
A valida nisnlo tako blesati da bi kralla
Petra smatraH revolucionaren. Ma isti na6in
4
da ie video Ii sstalinu Tit ikakvu opasnost
"a njegovu prestolnicu. iii bar "a njegov ka-
pitalistiGki sisten Jugoslaviji
Tito ie takodjer odrzao govor nalzon
"oslobodjenja" Beograda. L tome govoru on
je apelovao ma stanovnstvo da strastveno
cuvaju ono sto su izvojstih A izvoistili su
has ono zasto su Sc zalagal - kapitalistick
poredak mi moran1o sa6uvati nasu novu
federalnu demokratsku Jugoslavju," rekao
je Oh Il tome govoru. A ne: mi noranao uniS-
It'll svaku burzoasku vlast burzcasli sisten'
On je dodao: 'vaSa je duznost ne san1o po-
raziti prokletog neprijafelja nego da budno
cuvate ono "a sto ie. zrtvovano olzo 100000
nasih najboljih narodnih sinova :" it'd.
Sigurno da svaki, in1alo obavesteni SIM
patiear revolucionarnog pokreta zna ola to
nisu izreke jednog revolucionara. nego bur-
zoaskog apeloga. u mesto da Sc povlaci cd te
burzoasle frazeologiie kako su mnogi oce-
kivali, pa po6ima okretati svoie iziave Ii
pravcu proleterske revolucije, on sada jos
najvise dava naglaske toj "izvojstenoj" bur
(Nastavak ma g. strani)