RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-20
"a | pROTEV KOTSKRIPCIJE

e syoiem goyoru II. januara. Predsednik
Roosevelt ie preporu6o koneresu da usvoji
zakon "a konskripciiu radnika. Ova preporu-
ka ie pokrenula raspTavu tom pitaniu po ce-
loi nacji.
Mi, Cd sociialisti3ke Radnicke Partiie smo
iznel nase elediste toj konskripciji vet mno-
90 puta pryo Predsednikova eovora zigosa-
Ii smo tai nameravaiuti zakon da bi on 2naclo
orobljayanje radnicke klase uvadianje ma
cstekog nadina vladayine II ovoj zemlji.
sto ie sasvim prirodno, mi smo otisli mnogo
dublje dalie tuma6enju tie propozicije, tAus-
tin-Wadsworth-ov BiD nego iedna druga
grupa, iii pojednac. Mi smo crozreli u dubinu
njegove sadrzine j ustanovili da je to povraea-
ME ropstva Il ovoj zemlji Niko orugi ne b
htee, kad bi mogao da tn meru pravilno pro-
tumaci osim mas, jer niko drugi ne zastupa IS
tinski interese radntke klase osim s. L. P.
Burzoaska stampa sva je, manje-vise. "a tai
zakon. Men reakcionarniji dec Sc zauzeo
"a, dok Sc druge 'liberalnije'' novine TEX drze
pasivno ne daju nikakva otpora. Stalinisti su
zauzeli reakcionarnije glediste nego A. F. Of L.
i C. l. O. Oni su "a tn ropsku propoziciJu. I
Narcdnom Glasniku GA januara) oni rekose:
''Uprkos svih sumnja straha koji moguce
pcstoii sobzrom ma zakonski predlog "a ratnu
m6bilizaciju, radnistvo treba pristupiti predlo-
gu predsjednika sa razumj jevanjem, da on ina
namjeru da skrsi urotu protiv naseg ratnog na-
pora da unapredi jednstvo radnika. farmera.
srednje klase patriotskih kapitalista....' Bee
ikakve narcotic vestine u citanju, II gornjim
recima Sc lako moze primetiti da su oni "a tai
reakcionarni predlog svestrano urgiraju rad
nike da stole uz Predsednika, ali samo s naro-
ctim pseudokomunistickim "razumevanjem, da
on ina mamjeru da skrsi urotu protiv naseg
ratnog napora" it'd. Ia njih ova propozicija ne
predstavlja nkakvu opasnost bez da pomi-
memo uvadjanje ropstva, koje je Il Moi ute
lovljeno.
Junijske vodje Murray cd CIO Green cd
AFL, pak su podigli izvesnu galamu protiv
Predsednikove preporuke, premda j oni nece
dati nkakva stvarnog otpora. Oni samo hoce
da Sc javnosti rekorduje da su oni bill pro-
tiv te propozicije kad je podnesena nsta Vi
Sc. Oni su Sc isto tako izjavil protiv kon-
skripcije "a vojsku kad je bla podnesena, a
posle su sasvim "a nju zaboravili. Oni ne vi
de toj propozicji ono sto S. L. P. vidi u
vadjanje ropstva "a radnjke, = oni samo tvr--
de- da ia mera ne bi resila problem ljudske
snage i da to ne bi povecalo proizvodnju, vet
da bi je snizilo. Drugi njihov argumenat jeste
da ia mera ne bi nj strajkove zaustavila niti
bi i'll smanjila. "a primer navadjaju Veliku
Rritaniju, gde vec godinama tai zakon postoji.
On kazu da je Britannia imala wise strajkova
prosle godine nego jedne druge godine j da
in je bilo wise devet meseci 1943. nego ce-
loj 1912 godini.
Nekoje su Sc junije izjavile vec korist
toga zakona. U svom radio govoru Q3 JAM
predsednik National Maritime junije, Joseph
Curran, rece da je "a tai zakon da me pos
toji terror u national service aktu" da je to
formula $ kojom Sc moze postici nacionalno
ujedinjenje".
vJunijske vodje tvrde da imadu ma mlione
canova. Prema tome, kad bi Sc te junije or
biljno zauzele da Sc porazi ia mera konskrip-
cjje, one bi zaista predstavljale jaku opoziciju
tom predlogu zadale bi washingtonskoj gos-