Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-14
JOsKO OVEN:

IlTdJO ZaStaVe ZaVeZnlSKln narO-
dov. Kot je rekel predsednik
Roosevelt v svojem govoru pc
radiu, je Rim prvo glavno mesto
osisca, XII je pablo v roke zavez-
nixon.
z vojaskega stalisca je bill
Rim izmed osiscnih glavnih NEST
najslabotnejsi. Porusil bi Sc re
davno sam cd sebe, kakor Sc ie
njegov slamnati GEAR Mussoli-
nj, ako hi ga ne bill podprl ME
gov bivSi ucenec nemski "der
fuehrer".
Da, izmed vseh narodov, kar
je zapletenih V to vojno, so igra-
Ii in Sc igrajo Italijani najzalost-
nejSo vlogo. Cd vloge "condot-
tierov', kateri so Francijo "a
hrbno napadli v dneh ko je biIa
v smrtnem boju z Nemci, pa do
prejsnjih njenih dejanj v Spa
nil in Ab~esiniji, kjer SO Sc tall
JAM odlikovali klanju zensk in
otrok, so danes prezirani ne sa-
mo cd svojih fasisticnih prijate-
LEV Nemcev, ampak tudi Cd
vseh postenih ljudi pc svetu.
Seveda, S tenn ne mislim tia
lijanskega malega cloveka, XII nj
Sc nikoli incl vplivne besede pr
vladanju svoje dezele, in tudi ne
italijanskega delavca, XII je re pc
svoji naravi revolucionaren. Kar
imam v mislih, je tisto oholo So
vinisticno italijansko aristokra-
clio in burzvazijo, katera je v
svojih sanjah obnovitve rimske-
ga cesarstva pognala Italijo in
vso Evropo v propast.
Jugoslavija
V Jugoslaviji Sc vrse straSni
boji. To je Re osmi nemski poiz-
kus uniciti ljudsko osvobodilno
armada.
Kako nevaren je Tito Mem
Gem, pove njihen zadnji naval
ma Titov glavni stan, kjer je bio
ujetih nekaj ameriskih in angle
Skin casnikarjev. Porocali so, da
sta bila izmed Min ujeta tudi
John Talboth in Stojan Pribice-
vic. 0 slednjem.s SO potem pisali.
da Sc je izmuznil IL nacijskih
klesc. Tisti napad je baje vodil
sam marsal Rommel, ceprav je
takrat incl re dovolj opraviti z
nemSkimi utrdbami ma zapadni
'front.'. Ia svojo oborozeno silo v
tenn napadu ma p%artizane je
incl, kot SO porocali verodostoj-
nj viri, kakih 10000 MOI mem
ske armada.
Vesti IL onih dni pravijo, da
sta Sc Tito ter mladi Churchill
izmuznila IL zasede, a ubitih pa
je bio veliko ameriSkih in an
gleskih castnikov. Kako vazna
in resna je ia borba v Jugosla-
viii pove Stevilo MOI nemSke ar
made V Mi. Cd eetrt milijona do
100000 Jill je v Jugoslaviji. To
je ve6 kot pa jih je incl nemski
Kesserling v Italiji proti skupni
zavezniski armada, predno je
vzela Rim.
Kdor Sc zeli S to neenako Dor
DO v Jugoslaviji podrobneje Sc
znaniti, maj precita clanek v jul
nijski stevilki revije Gree
World, XII ga je priredil marsal
Tito pod naslovom sThe Yugo-
slav People Fight to Live. Re
via stane 40c. Dobite 10 lahko V
vsaki vecji knjigarni ali pa v
prodajalni magazinov. Kdor be
ia clanek precital, ga ne DO zlepa
pozabil.
Tukaj pride tudi vprasanje na
mas, XII smo bill rojeni krajih
kjer Sc bore ljudje toliko, da nil
hove bitke prekasajo borbenost
starih Grkov. Al bono stall OF
strani brezbrizno, neglede kaj Sc
godi nasim bratom in sestram '
domovini? In to v teh zgodovin
sko najvaznejsih cash?
Med nami Sc dobe ljudje, XII Sc
tel borbi posmehujejo in io oma.
lovazujejo. Oci so jim zamrezil
predsodki in zgodovina, XII brz
mimo mas, jim je lie senca-brez
pomona.
So ljudje, katerim SO malen-
kosti vec kakor pa resnica. Sled
ME nocejo videti, ne spoznati
To, kar Sc danes v starem kra-
i'll oOdi. nj deIO DOSamnznik0v