Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-28
DONALD BELL:
ZAHODNI biloxi IN VELESILE

Svetovni politicni" "polozaj Sc zdaj spremnja tako
ho da je skoro nemogoce, da b ameriska publika se
da vsaki spremembi Toda posledice vseh nanovejsih
dogodkov SO izredno veke vaznost "a amerisko zu-
nanjo poitiko Tako ma primer nenadn povzdig Fran
ce XII kar naenkrat postaa ponOVreden clan Velesll
in e zavzea mesto Kline Navecje vprasanje vseh med
narodnh krogih je zda ka bo storia Francija ali
DO vso svoje novoro ene se podprla cd obeh
evropskih sill in daa bods AngliJi bodis Rusiji, pre-
ma evropskem kontinentu Francia b moga tudi cd
slucaa do slucaa sed svojim posebnm nteresom, kot
to zdaj delajo Stain, Churchill in Roosevelt.
Britanska ponudba genelalu de Gaullu maj Sc pri-
druzi boku zahodnh sill, je poponoma izpremena pref
dosti prekamo pozico flancoskega generaa Trenotno
Fanca nj velesila. VISA njena armada obsto par di
vizj Memo pref veliko bogastvo Nemc teku let
okupacije unGil ali pa vsaj disoganizira In cello no.
tranja organizaciJa dlzave Sc nj stabilizrana
Nedvomno bo trajalo nekaj let predno DO mogla
Franca razvti svoje latenne sle Tudi tak1at
ko bo to izveda DO Sc vedno daec od ogromne e tre
pogavnih velesil Amelike, Rlsije in Ange. Toda de
Gaulle je danes klub temu najbol zazeen zaveznik
mednarodni politik Churchill ga e Sci obskat Parz
komaj par pozneje e bill re povabjen Moskvo, skl
PAL svojim zunan i'm mnistrOm BidauItom. Pledsed-
mix Roosevelt je ze izav da DO sprejel fIancosko po
vabo da obisce Paliz. On C2s ko e moral de Gaulle
cakati ko kopici zaIitve zaitVe, mlnull.
Francoska cetlta repubika je danes taken poozaju
ola je cd ME odvsno, kako bodo g1upae velese po
tel vojn In ne le to- Cd France e tudi odvisno kak-
sna 30 bodocnost Nemcije
Use to pa nj moIda dosegsa Flancja sama - to je
e posledica zelje Angezev da postanejo zope pogIa
Vitna svetoyna velesa svetu Brtanska politika
esno drz navodil katere j je dial pred pblizno leom
dni predsednik Juzno-afrske unije marsal Smut Bri
tanija je tarat prznala da e sabesa cd novih vodi
nh sill, Sovjetske unije in Zednenh dlzav Kot zdravi-
10 "a to je blo predagano dd ustanov mani
sh zahodno-evropskh draw, k maj bi pliduzile An
giji njenem mpel:ju statusom neodVisnlh domlnl-
jonov, XII pa bi nahajali seveda pod angeskim vod
stvom to zvezo mele bit povabljene Nizozemska,
Belgija Francija Nolveska in morda tudi Danska in
SVedska
L dinjcni narod to politko zelo ostro obsojali.
Mnen lie peVladOvalO da to nj uradna bltanSka poll
tla, !Oda vdet e da je narascaJoca sila Amerke IN
Sovjet:ke unje spreoblnila Chrcha in Edena, da sta
ok emilia tie zape ve idee. Ameka je danes vec-
ia pcmorska sila in e to svojo pozco preVzela cd Brl
tanije taxi mer da e njena pemoc danes cello vecja
kot ba pref angeska Sov etska unia pa nj le posta
Ia najveca voaska sila evropskem in azijskem
kontnenu, temvec je pokazaa tudi zredne zmoznosti
si,jenu svojega politicnega vpiva sosedna ozem-
liza. Btansk zahodni biloxi pa maj bi uravnoves ia raz
g vol prilog Anglije in n jenega imperija
Argument Veke Britane je ia, da b morai Ame-
ika in Rusija pozdraviti to poltcno tvorbo ces,
da bo povecaa varnost obeh Ameriko sct podlagi
svoih pozcij vzhodnh obalah Atantka prot ponov-
MIN napadom Nemcije in tudi - morda Sc boil vazno -
prot moznosti, da b ruski vpv raztegn do konca
evropskega konnenta prot zahodu. Napram Rusiji pa
b ia bok po angleskem zagcoviu skrbel to, da Sc
Nemcja ne bi mogla vec dvgn: ter bi Rusj tako "a