Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-03


som nj dosti spremenilo, Tween
81, da SO Rusi potisnili Hitlerje-
We 'nepremagljive' cez rumun-
ske in ceSke meje, ter jim Cd
well Odeso in Krimejo. Tudi do
ma nisem nasel posebnih spre-
memb. Vrt in travnik pred hiSo
sta bila v istem neobdelanem
stanju kot sem Jill pustil pred
mesecem dni. Lopata, grablje in
motika pa SO Sc slonele zadaj "a
hiso - kot dostojen opomin, da
je priSel cas- - della.
v Mehiki sem bill malo vec kot
tri tedne. Pot nam nj bila nova.
kajti to je re tretjic, ko smo bill
JAZZ in moja druzina v tel dezeli.
je bila lie v tenn, da to
pot nismo imeli automobile.
Incl pa sem priliko 10 ogledati
cd blizje kot kdaj pref in to bonn
skusal opisati cd casa do casa.
Mehika, katero sem videl v
marcu in aprilu 1914, nj Mehika
il leta 1910. Nekaj Sc je spreme-
milo, nekaj, kar clovek sluti in
cuti, ceprav ne mores te izpre-
membe natanko pojasniti. Seve-
da, vojna, to je en- odgovor; ali
ia odgovor ne pojasni vsega. Ne
kaj drugega je, kar DO sele bo-
docnost pokazala.
Vojna je prinesla velike spre-
membe posebno v vecjih mestih
Mehike. Ne, da je naprimer kot
je pri mas v Zed. drzavah, ko te-
sko kje ugledas kaksnega mia
dega fanta med osemnajstimi in
trideSetimi lett - ne, v Mehiki
je polno mladih fantov! Kar Sc
tega tice sploh ne YES, da je Me
hika v vojni. Ali vojna je prime
sla Mehiki spremembe Sc po-
sebno v cenah zivljenjskih po-
trebScin.
Ne samo, da so Sc Gene "a OBJ
leko in obuvalo podvojile - am
pax stvari, katere so absolutno
potrebne "a zivljenje, kot SO me-
so, KORUNA in bella moka ter
kruh SO Sc podrazile do narav-
most nevarne viSine. Ravno tiSti
teden ko smo odSli IL Mehike, je
HEB kruha poskocil cd IS centa-
WOW ma en- peso.
SIEVE, Amerikancu, kateri Sc
slueajno nahaja tam ma pocitni-
cab, to ne pomeni veliko, kajti
on dobi Sc danes "a en- ameriSki
dollar $4.85 v mehiSkem denar-
jul. Ali mehiSkemu delavcu, XII
zasluzi pet do osem pesov ma
dan, to pomeni pet do osem do
larjev - in kadar plaza en- peso
"a HEB kruha - to pomeni zani
en- dollar in ne 20 centov v anne
riskern denarju. In to je prokle-
to viSoka cena "a hlebec kruha.
Kajpada, da je to "a delavstvo
in malomeScanstvo S placami cd
dvesto do stiristo pesov ma me-
sec, kateri imajo druzine ter mo-
rajo biti dostojno obleceni, tezko
vprasanje. Par cevljev stane cd
$35 do $55 v mehiSki valuti. Mo-
Ska obleka $3.50 do $500. Moski
klobuki cd $50 do $500. (Mehi-
Ski peso ina enak znak pred Ste
vilko 50 kot ameriski dollar
Kosilo ali vecerja v boljsem me-
hiskem restavrantu je $3.50. Ia
tujca, kateri nj navajen mehi-
Ske hrane, je dovolj evropskih
in ameriskih restavracij, kier
dobis obed "a 81 do SIS, kar je v
naSi valuti nekako en- dollar. Ia
turista je nekako isto kot pr
mas. Seveda, mehiSki delavci ne
jedo v teh restavracijah. Zanje
je ali par tortillas in &c je Sc IRA
ven par ocvirkov, 81 napravi en-
chiladas, ali pa kakSen cement
restaurant, kjer dobis malo car
ne in JUNE "a en- peso.
Napaka, katera je bila storje-
ma v Mehiki in to takoj v facet
ku vojne je, ker nj nobene kon-
trole mad cenami zivljenjskih
potrebsein. Trgovci SO kot sploh
vsi trgovci ma svetu - lacni "a
dobickom in ker tn nj nobene
omejitve - hocejo velike dobi-
cke. Camachova vlada skuSa
zadnje case vse to omejiti, ali do
sedaj brez uspeha. Sc posebno
je tezko to, ker je toliko mehi-
Skin politikov direktno zainte-
restraint v tie dobicke. Ma pri-