Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-23
JOSIP SMODLAKA:
0 RAZMEJITVI MED
JUGOSLAVIJO IN ITALIJO

savemin nam je ostal dobrem spominu Sc IL casa
po prejsnji sveovni vojn kajti je bill edn alijan
ski politik XII e incl pogum, da avno rece, da Italia nj
nobene pravice do Dalmacije nt do Reke. Ali tudi
on e sogasal tedanjo anekso Primorske Sovenije in
Istre Ital ceprav je moral vedeti, da teh krajh
vecno domacega prebvastva tvorijo Juzni Slovan.
Danes je salvemni popravl svoje stalisce tenn OIL
ILL., ali samo delno. On je svoje misjenje poravnavi
spora meah med Itajo in Jugoslavijo podal knjigi
what To Do With Italy, katero je nedavno napisal
skupno George-om La Piana in zdal New Yoiku "
zsloznstvu Duell Sloan and Perce) Ma srani 209 te
knge pravi: "Vsal Italian, XII nj zaslepljen aneksi
sticnim nacionalsticnimi pohoam, XII nimajo ncesar
skupnega nacionalno ZaVestjo mora priznat, da ma
vzhodu cd Gorce in Irsa in vzhodu cd stre (men-
Ga Od lstre OZJem snlsl one stranl Ucke) TO ]e
one strani Trnoyskega gozda in Monti della Vena" (Na
in Ucke?) ziv kompaktno slovansko prebValstvo
cd priblizno 25O,OOO Slovanov. tt mao pravco Cd
cept cd alie in piidruz JugOslaViji to nj italian
ski naconalni ter;toj ampak sIovensi nacionaln teri
torij'
Ceprav nj jasno zacrtana nova mejna crta, katero
Salvemni temi besedani Zamsa b golnje besedilo
sevom 25OOO0 Slovanov morale tolmact tako, da bi
moral JugOslaViji p1pOJltl samo deli kranJske
anekrani po Italiji in nal del Iste onstran Ucke It.
Libunija) Keko, ZaIlrom in Lastoyom, ampak verjet
tudi poOvca sOske dolne, kot tudi vs kvar
nerski otoki Ia Cstai del 'Juske Benedict, (Tako
itaansl redentis, pa mimi suzbena Italia krsti
Slovansko Primole in lsro. 70 tuJem propagands
tiCnem izrazu nas stol inc Juliska krajina, med
tenn bi DO mojem misl enu duhu narodnega jezika in
stvarnosti boljse stalo ime 1IinOlska kla ina "Kra
jina kakor je znano pomer pokrajno oh meji Pli
je pokrajn, ki tako imenuJejo Cd nash drugih
Kran b Sc ia jasno razoCevala prdeVnikom Primor-
ska ~ kier sc nahaja 100000 Juznh Sovanov in prav
toko alijanov. Salvenni plav izrecno ola bi mo-
Ial ostat pod taljansko suveenosto ali je asno vdno
IL celega doticnega pogaa, k objema stran 2O9-2ll
inenoVane knjige Ocividno e da taksna pOcna meJa,
ki b presekala SOco polOVlc ME toka b nkakor ne
bia meja Taxa mej2 b ne ba upravicena nlti
Z enoglafskega gledisca ker ozemlju cd Golice do
Uce, k bi ostao sporno med Jugosavo in ltaijO ina
jo Juzn Sovani vecno prebvalstVa KO Sc nam1ec od-
Ge urlansko nizino okrozju Gradiske katero mi ne
24htevamo Ia Jugosavio in ko odbe stevilo poznej
&h JUNO alijanskih doseljencev (ako menovanh Me-
ldional) Trstu, skupno stevio dOmOrOdceV itajan-
skega ezka koma dosega 30O0O0 napram 400 900 Juz-
MIN Slovanom po Salveminu. Ker vecja poovca ime-
ncvanh 100000 talijanov sanuejo roestu Trsu, to
ozemlu zuna Tsta, prihajao enega talijana skoro
tl SloVan Ko temu prida Sc Trst Sloyan zopet
znatn veCin r,
Zatore oDrav bi vsi Ita an ten krajev bill voljni
ostat pod suve1cnoso Itaije kar e zeo dvomljivo),
vendar ker on iansina prebivalstva, bi demo-
kratskega stasca sanl2opredetve narodov bi-mOga
opraviciti Savemin da bi ia kraj moral pripasi
Italiji.
Pri iskanju zhoda il taksne, "a Italijane zelo