Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-30

intrgantje profesionalni imperjasti in kradvc tue
zeme bi tenn svoem tradcijonalnem delu mogoce tu-
di uspeh, ce bi mi Jugoslovan nadajeva bratomorno
IVojno zaradi vprasan ali bo Hrvatska neodvsna
lin ali bo Srbia velika ali bono pc koncan voni imeli
tako ali drugacno notrano upravo katere ljudi bono
ugonobi tel ali oni vasi in kako bono postavlja mee
tam, kjer jh sploh bt SINE in more Marsal Tito
pa sc je pozanimal in to odocno in krepko mno-
go vaznesa vprasanja mndgo vaznejse meje. Zave
dial Sc je da meje postavajo enkrat soleja, med
tenn ko notranjih polcnh vprasanjh in njihovih re-
stvah razpravljamo ahko kadar ko hocemo seveda ko
bono enlrat svoji astni zemli Jasno in glasno e
marsal Tito povedal vsemu svetu kaj misimo Trs1,
Isr Gorci, Zadru in Rek; Celovcu in Beljaku, So-
vench onstran Spilja in nash oh Blatnem ezeru. Po
veda e, ka mislimo mejah, XII tako vazne
Srbe, kakor Hrvate in Slovence in XII
plirasle ter so Prmorcem, Sajercem in Panon-
skim Slovencem vprasanja zvljenja ali snrti
2. Veck1at javnost predr nazor, XII napo-
vedova, da oh koncu te vone bo Sc konec faszma,
pa udi Sc konec reakciona1nh misenosti Mnogi lu
die bodo prelevili demokracne in napredne prpad
nike kultule in civizacje, tako kakor
prpravljao Nemci, da po polomu preevjo anti
nacstcne bojevnke da b vanese organizrali podzem-
sko VoJno in ponovno borbo oblas To je velika
vanost vsako drzavo in covestvo teh nevar
nosh in spekulacijah udi mi veckrat odkrito in
ajbosi vei spregovor. Tisti, ki ustrasil
knkana, zagnal hrusc in trlsc ter azmi in in
trigam blati; ali resnca zva in nepotvoljena je le
udaila dan in marsikoga izmed spekuantov tudi po
zobeh Tako je bo pravci zadosceno, ceprav speku
lantje zaVaja udi postene in skene rojake sumnce
MIA.
Ma1sal Tito je jasno podcrtal znacaj tega vaznega
problema. Neznan komentator ondonskem radiju je
nogoce pono pravico pripomn: cali ma ovome mestu
reba plimett, da Ii Sc tome problemu vod zasta ono
ko racuna koliko bi trebalo kada bi podrobne
motila nasa pitanja; teske hi ma 10 mogao da
pozitivan OdgO ~
g. Y tujini imamo Sc Vedno gotov krog ljudi, XII 81
zakrvaj jo obraz pred stVanos Jugoslaviji. Tudi
TEN re veckrat spregovorili MISC pa to Slbi
pac pa tudi nekatem redki Slovenc XII morejo
nett novh tokov. Verujeno da je tezko ljudi, XII
bill desetleja navajen neke privlege, geda kako
jim te nczasluzene 'pravice kopnijo pod nogami. Am
pak &c drugega ne, bi cd nh esnic ahko pricakova
nekaj vec sVanos in mani utopij. Preteklost bo
vrnila in hvaa bogu, da e tako. Ia nase boevnke
bojisch e vendar e tezka mise nekater stole OBJ
stlan in zato razumemo, da e malsal Tito tud to oko
Scino omen jalV svoj jem znamenitem govoru.
Gotovo je da Sc vsak svobodni drzavi folmirajo
razne skupme raznmi teznjami in raznmi interest Mi
hove aktvnost sct zakon svobode, vendar morajo
skupine uemeljevati svoe tezne stvarnost in
utvarah. Vse ri odlocujoce velese tel voni
pl znale in odobre deovanje N. O. v. ga podpre mo-
ralno in nlaerijalno. Drazo Mhajovicem zaveznik
pretrga zveze, ker prepricaE, da e njegovo
deioVanJe zadnh dVeh leth skodJlVo "a zaVeznlsko
stvar, skod]jivo Jugosavjo in skoAjivo tudi
srbsk 3D. Tisti nekdanji politcni mogocnik ki SO
svoje osebne polozaje kep svojecasno Mihajovcevo
slavo mislijo da morao biti e svoecasne usuge
udi Sc nadae hvalezn Pogres takrat in gresijo tu
di danes.
0 g0voru marsala Tita bi mogli Sc marsika poveda-
IT, ali ze ii trje moment povedo dovol sklep
da marsal Tito obveza prave ugoslovanske rodo
ube posebno pa mas Prmorce zahvalnostjo, ker je
svojim srokim pogledom in hrabrim nastopom zasct
nase sposne Interest," VISA nasa primorska avnos Egp
tn je odlocne besede prd nasi stvari hvalezna.
Il urodo S|ovenskego omeriskego norod"
neoo sveto