Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-05

DOQ VOJKu pOeCaOlneCaO1n Tao
bod kratkeho 1dob1 setby. A
pax nastal omen zarzak, znamy
v ceI6 Americe jen v teto podi-
vuhodne zemi. Obil1, brambo-
ry, fepa, vse, co malinsky sed-
lax s pomoci strojG a vypGjcene
lidske silly S horecnou rychlosti
vlozil do pozehnane zeme, wy
rostlo jake houby pc desti, ia
ko We sklen1ku, ne%uveritelne
rychle. A nez sc kdo nadal,
nastala prav6 tax chvatna skill
zen, jake byla setba. Vyrob-
nj ddob1 zemedelsk6ho prdmy-
stu V lanov6 pGde kolem jezera
Tu1e je nebezpecne kratke.
KIDD nehnal svou praci plnou
parou, nesklizel. Kdo sazel
vysoko, aniz mel dost trumfG,
prohraval.
Cost mi vrtalo hlavou. "Nez-
ia Sc vam", pravim, "ze tn pf1-
lis mnoho lid touzf pc dola-
rech? Nen1 ten tvrdy zivot,
jfmz sc derou vpTed hlavne tt
mlad1, pr1lis materialni?"
"Nu ano, V jist6m smyslu jis-
t6. Avsak ii, kdoz Sc natahu-
il jen pc dolarech, Sc nekdy pre-
trhnou prave We chvili, kdy 81
mysli, re jejich sen Sc uskutec-
nj. Pohledte vsak ma x, Jsou
tn diva bratfi z teto rodiny. Sta
ry X, zakladatel jejich farem
jiz zemTel. Nell jsme tn S nj
mi rozpravku O tom, IDA jde-
me jen pc dolarech. Tt mi re-
xii toto: "Ano, vyd6lame peni-
re, dreme-li Sc hodne. Ale
mnohem dGlezitejs1 Sc nam IDA
re jsme sc rozhodli dokazat
svetu, re neco dovedeme. A to
isme sv6tu O sobe dokazali =
ci ne?" Takovych tn name me-
ri mladymi v6tsinu = nektere
S universitn1m vZdelanlm."
Osada Malin mohutnela. Br-
zy V Malin bylo ma osmdesat
ceskoslovenskych robin, pax til
sta krajanG. Slovenske vetve,
pomfchane S Americany, rostly
do dalekeho okolf. nekolik Po-
lak6 sc objevilo. Pozdeji Anne
ricane, Ircane, Nemci pronikli
tam, odkud sla pov6st O bajec-
ne zemi, jez rodf svazky dola-
RI, jez krmf bankovnf 1cty. A
lie kazdy to nevydrzel, nebo
"zbastoval''. Cesi a Slovaci
Install odbornfky v novem dru-
hu zemedelske vyroby. Zpra-
covavali zemi plnou sopecneho,
lavoveho prachu a pfsku stale
chytTe.ji a uzitecneji. Naucili
Sc zachazet Sc zavodnovaclmi
kanaly, nakoupili dals1ch mo-
tori a cerpadel, traktord a hos
podaTskych stroll, sami 81 Wy
stroje, jez nikde jinde by
Sc nehodily k praci ma pollch a
jez pracovaly dcinneji ma zvla-
stnf p6de jezera Tule. Z1ska-
vail novou pGdu. Kdyz prisli
ma misto pozd6js1 osady Malin
a postavili prvn1 stany a bou-
dy, stala voda jezera Tule u je-
jich primitivn1ch stanG. Ones
je jezero Tule desetinou toho,
CO bylo, pGdy je habadej, tax
re jest6 zbylo pro ~japonsky in
ternacn1 tabor. Jezero bylo po-
stupne odvodnovano a ma jeho
dine rosie obilf, stoji stodoly,
skladiste, farmaTske tabory
i bohat6 vybaven6 Willy,
jez bratru pfijdou ma ctyficet
tisic dolarG kus. Dive zeleznic-
nj spolecnosti zavodi We snaze
ujmout Sc odlivu zemedelskych
T6zke nakladnf au-
tomobily odvazeji brambory,
obil1, cibuli, rajska jablfcka~a
vsechny ostatnf vyrobky ma ma
drazf, z nichz jedno Sc jmenu-
je "Kalina" ma pocest starosty,
jenz je We SVEN trade jiz .22 let
Takova je osada Malin. A je
neco zvlastn1ho v tonic zazra6
mem 1dol1 ma dine tohoto zlate-
no jezera. V mfst6, kan pTisla
ceStina a slovenstina pred tTi-
ceti p6ti Lefty, kde sc zrodila v
prachu a potu, V drine a v Cd
vazn6 sazce druha a tTeti ge-
nerace C~echoamericanG, mi
cesky a slovensky jazyk prave
tax zvucne a volne, jake v roce
I'll start, ii prdkopnfci,
kteTi prisli ma dino jezera Tule,
nezapomneli mic z toho, CO S Sc
bou pTinesli; a to byla krone
k stare vlasti i rec. Je-
itch maly slovn1k dostal sto 81
=