Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-09-22
AtSiminimai IS 0kupuot0S LietuvOs
Lietuviu Pergyvenimai, Vargai ir Kentejma Lenku
Okupacijoje po 1920 Meu
Raso Kars J.. vAlCKAS.
(Tesinys is pereito nr.)

IR INTELIGENTAf RUPINOSI PAKELIMU
/ LIETUVIU UKIO IR KITAIS REIKALA1S
Greta mokyklu Vilniaus kraste Letuviai
integentai rupinosi kaip nors pakelti If Lletu-
viu ekonominis gyvenimas. 1iesa, Lenkq val
dzia pradejo stegti "Ukio Ratelius", pagelbeJl-
mu ukininkams bet Letuviai matydami kad
nera teisingai traktuojami, Lenku neprlstoJo,
nors Lenka visokiais budais kviete rasytis JQ
Uko Rateius. Lenkai tuos ratelius steigdavo
tk ten kur jiems patikdavo, valdybas Jie
tk visokius Lenkus arba lenkomanus suklsda-
vo kurie masinas uku skolindavo tik savle-
stems arba savo pataikunams, Lietuvlal me-
kuomet negaudavo progos pasinaudos1 tomls
Lenku ukiu ratelio masinomis. Pacios masl-
nos tapgi daznai budavo surudijusios If suge-
dusios, ir tik tuomet Lietuviams paskollndavo,
O pasku suversdavo beda ant Lietuviu buk Lie
tuviai sugadina masinas, ir Lietuviai turedaVo
sumoketi naujas masnas nuprktl atgal
Keliose vietose Lietuviai pabande buvo pri-
sirasyti prie tokiu Lenku ukio rateliu. Nors bu-
vo Lietuviu inteigentu ispeti kad nusivils Len
kas, betgi jie nepaklause, ir kuomet tlkral pa
tyre kad jie likosi prigauti tai atsisake turetl
ka bendra su Lenkais. Tokiu budu Lenku uklo
rateliai neturedami pakankamai nariu tureJo
uzsidaryti, nes valdzia patti uzdare tokius rate
Illus kurle netureJO ganetlnal narlQ
i Lietuviams prisiejo rupintis organizuoti sa-
l vo Letuviskus ukio rateus. Tuo momentu kalp
: tik buvo uzbage agronomijos kursus du gabQs
Lietuviai agronoma kurie buvo Lenku valdzlos
], uztyirtinti: tai buvo Burokas nuo Svenconiu If
: spokas nuo Valkininku siedu agronomai isvy-
ko misijai DO Viniaus krasta, SUI ukio paskaito-
: mis-, supazndinimui Lietuviu ukininku su eko-
: nomine bukle ir naudngumu pakelti ukl, kad
l IL ~ U9ufi
: dziausia nauda. Liethvai ukininka vos po
praeiusio karo nuteriotame kraste turejo daug
U darbo atsstatyti trobesius, isigyt gyvulius, II
ri IT,. ukiai karo laiku dirvonavo, buvo labai ap-
r leisti tat reikejo stiprQ jiegu kad tuos dlrVo-
l. nus isart zeme drvonavus nustOJo savo der
q liaus mes buvo uzzelus piktzoemis, ir tos plkt-
l. zoles buvo labai sunku iSnaikintl. Tx teknls-
a ku budu r talkomis galima buvo lsnalklntl Cha
l. reikalinga buvo plati talka, mes jeigu venas
J, ukininkas iSnaikins usnis is savO laukO, XII
$ tas 10 kaimynas ne tai niekas is to neiseis, mes
& veias kaip patirta, mesa usnlu seklas aple IL
j. kilometru Agronomai turejo daug darbo IL
y vargo Xxi itikino ukinnkus kad reikalinga talka
ir kokia zala ukiui daro netalka. Bet paskaitos
o, ir likdavo paskaitomis Agronomai lrodlnedaVc
j. kad medines zagres reikanga pakesti geleA
a. niais plugais. Daug ukininku issigando kad pa
seti javai neaugs is po plugo.
Reikeio agronomams isteigti kiekviename
valsciuie DO kelis pavyzdinius uklus kad ukl
ninkai galetu sekti if isitikinti jog agronoma
Zinc ka sako Bet is kur gauti ,masinerijos to
kiems ukams? Kur masinos, kur plnlgal ma
snas pirkti? Su siuo labai svarbiu kausiml
susidur6 agronoma: Lenku valdza is Lietuvll
ukininku mokescius sjiesko, bet Lietuvlams IL
tai nieko neduoda Nususus Lenku valdzia dau
giau neko neturejo kaip tk toj vietoj kur pa
sibaigia peciai plaukp. Lenku visi gelezinkeia
buvo ponjos praskonti, kasyklos irgi maza
Lenkams priklause, r viskas ktkas buvo' kl
toms valstybems praskolinta. Paskolos kasQ a
bankeu Lenkijoje buvo labai maza, If tie pa
tvs buvo Lenkijos gilumoje, tat Lietuvis mega
leio pasiskolinti jam reikaingo skatiko kad
labai svarbam tikslui.
Agronoma taip apleistus savo tautiecu
tikrai uzjaute ir dare visa kad kalp pagelbet
Drbant primtiyvais mediniais lrankials, darba
Lietuvio ukininko buvo labai sunkus il reikals
vo labai ilgu valandu prakaituojant dirbti,
nauda uz ia darba buvo maza. Agronomu til
slas bilvo kaip tik pakeisti salygas kad uklnll
kas maziau dirbtu r turetu kuodaugiausla nal
dos O atliekamu aiku kad gaetQ sviestls II a
kti kitus naudingus visuomeninius darbus; III
reio kad Lietuvis turetQ pakankamai alko p
skaityti laikrasti ir knyga, kad ukninkas gal
tn leisti sum- ar dukteri moksus. Sis Liet
viu svesuomenes uzsibrezimas buvo bega
svarbus ir naudngas Vilnaus krasto Llet
vian1s Bet zmones, neapsipazine su toklom
nauienybenis, nelabai noriai tikejo stebu<l
ka items agronomai pasakojo Xxi lsitlklno
isteigtu pavyzdiniu ukiu kad ten smelyje au
1yo;y, ant min