Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-06
Harold Laski Uondon):
o CHURCHILLOVEM GOVORU

Ceprav globoko spostujem in obcudujem Churchla,
vendar nisem preprcan, da e bill negov zadnj govor
eden njegovih velikih naporov, Govoril e grmenJu
artlerije in nash vekih uspehh Ialji; nagovarjal
je sve pncakuoc vsako minute invaziio in osvobodev
Europe. 80
In vendar znacaj njegovega govora spoh nj incl
yzvsenosti njegovega govora XII e dza med bitko "a
Branijo Ceprav je Velikodusno govoril zvanrednih
uspehih Tita in pei slavo Sovjetski % bill to govor
kraljevaskega voditea pa predsednka narodne koa
licie Govoril je svetovn organizac, nuni potreb
da sc preprec agresa in pouara e vaznost podvzeta
korakov, da prepec ponoVno agonlJo zadnJh petlh
let.
njegova glavna tocka govoru je ba hvaa Fran
Spanije in negova nepopustva zahteva, nasprot
Hulovemu prep1icanju da nj nasem Interest," pre-
prec rast faszn1a drzavah, XII MISC bore proti
Cuden in ogaben slavospev posanku Hoaru dal neka
term ljudem misGti da DO pod Churchlom postal ma
slednik zunanjega ministra Edena. Mnsrs predsednk
nj nt besedico omenil da je bla spanija udeezena
pri napadu ma sovetsko Rusijo zgedalo je da bi mi
moral biti il srca hvaezni Flancovi Spaniji da nj
pridruzia nacstcn zvez, in da bi morali obcudovah
HoarevC Vescnos da e to zgodllo. Churchill nj nltl
besedco omen da bi vstop spanije vono najbrze po
menl drzavljansko vojno.
Ponovl e, da Sc Atlantski carter nanasa osi
scne sile Poveda je da slucau, da Poska pristane
ma rske teritorjane zahteve bo ia dobia ozemlje
racun Nemcije Oznan e ustanovo sVeoVnega reda, XII
b sesa a il SILL XII bi bile dovo mocne, da bi preprecile
ponovne udore in pa mednarodn sVet, katerem b bill
reprezenran vs narod Vsekakor pa nj bill stanu jasno
povedati natanCno kaksne bodo te ustanove.
Vsakdo, ki je bia zadnj zVezek Churchiove zgo-
dovine prve svetovne vojne, nikdar pozabiti
ganljivega pisma katerem svar pred "Kartagenskim
mrom" Posebno ganljivo protesra prot ponovtvi sra
Sne porote cesa1ske Nemcie stran zaveznikoV ko je
ia anektiraa Asace Lorraine Deal e da je bill to eden
glavnih pOyodoV prVe svetOvne vOjne. Vendar je pa
Churchlov govor tezko razumjv, ako sto-
riti Nemcijo isto kot Nemci 5tolil dezeam XII
jih okuprali Po njegovem namrec DO nekaj miljonov
Nemcev melo ma izbro tujo nadvlado ali pa emigraco.
&c sledi il tega, da je to samo prenos nacisticnih
strahot stran drugo, teda b JAZZ reke da poll
tka, bazirana ma nacisticnem dvjanju bo vodila
trajnemu miru. MOI s Churchovm globokim razume-
van em zgodovine b moral yedet da edna pot do miru
nj po poti mascevanja ampak poti druzabnega reda
vzdrzimo upadov.
svojem govoru je Churchill uaredil opazko, da ia
vojna postaa mani deooska. dokaz je omenil spre-
n2embe Sovjetski Rush, Titove sirokogrudne nazore,
in pa up boljse odnosaje Grciji pod novo vlado
V2ki dogodki zadnjih letih nedvomno vrisali
veke Gcmembe misenosti vsakega naroda, XII Sc ucl
IL izksn 2z 81 pa upam rec da Sc Churchill globoko
mott &c ms Ia bo ia vojna postala mani ideooska ko
bodo nas sovrazni premagani Nasprotno velike moz-
nosti obsajajo, da zakucvjo skupne borbe proh hit
lefizmu po celem svetu bodo ustavn zakon in dzabni
red dobili zelo ideoloski znacaj.
Zato ker sovjetska armaoa strumno sautira, Sc ne