davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02
Byrel Demands Curb
een :. S.-fbWTredR Firms

nit "a report 10 Congress il rec
commended that thc controller
general be- am as officIo auditor
and controller of every corpora
ton owned by tho QolCrnmrag.l
In SuGgcs ting that some of the
corporations he liquldalcd mmc-
diatcly the report named spccili-
-rafffiy tfrr--IIeH4e- QARerA- Loan
Corp
Some Of the corporations, the
fr-i1t7f-i f.a%-pl
and influence greater than DO de
partmCBts and establishments
and IN this classification II named
The Reconstruction, Finance Corp
= l4.As....-l!-l.-=lcLLLa OF Commerce
Jesse Jones. and the Comm0difI
Credit Corp headed by j =. Hus-
ton
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02
Faces Court
n.Wdr Fraud

Facing a siX-comt federal war
/. fraud indictment. Norman r. Mil
Der, "A, of ST Lakepointc. Crosse
FPointe Park, prcSttierrt-tf Norman
+. Miller and Associates, design
ing engineers, was TO bc arralgned
in federal court today.
Indicted with Miller. after a
six-month FIJI investigation into
alleged juggling Of time slips that
aSSefedly cost TIE g0VeFnmcnT
from SIS. 1000 10 SIS 600. was Mar
garet Eckncr former Dctroitcr
now head Of the company Los
Angeles office
Miller started his company from
scratch in 1871 and did a $780,
, 900 business i'm 1913.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02
Adm. Cecil Killed
In Pacific Air Crash

WASHINGTON Aur . GESl
Rear Admiral Charles FUCGT
Cecil, 20 .-af-Lal!l@lllll.- Xas. killed.
in the crackup ot a plane taking
off from Pacific base, a naEE
announcement sud iOddN
Adm. CeCIl was In command oi
the USS Helena when that
cruiser was sunk during tho bat.
lie of kula gull after taking
heavy toll Of Janannsn MaI.u-ne
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02

Norman T.. Miller, -, Of
81 Lakepointe, Crosse
Pointe Park, president OF
Norman T.. Miller and Assoc
ciatrS. designing engineers.
who has been indicted for
-drlEaudlnr the government
on war contracts. The
charges, NilIer claims, were
brought by eN-empl0Ars.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02

Your own Horoscope" by
Frances Drake, ~ one of many
iamou, features IN The Detroit
Time.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02

in their coloring. but plenty of Summer
wear in their cool, witless fabric Delightful
tailoring. sweet detailing; contrasting piping on
some; others boast fresh white baby frills One
and two piecers; buttonupthe-front coat. l2to 20
-pRE NEUTRALITY-SUSPICIOUS. observation-disclosures
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02
Boys Summer
CLEARANCES!
Striped SPORTS SHIRTS

Striped SPORTS SHIFTS I'D
Barber-pole stripes. Also solid colors. Two
way collars, short sleeves. Cotton to l8.
RAYON SPORTS SHIRTS .EE
SECONDS RaYon crepe in white Convert
IDLE collar. Sizes from to To-.
KNIT POLO SHIRTS 7ssc
Two-tone stripes Of cotton-and-rayon knit.
Need no ironing. Small, medium and large.
Boy>. SLACK SUITS :s.9:5
Solid color eettens- assorted shades.
Broken Sizes TO ID. At clearance savings!
BOYS -HUDsoNs-FIRsT BAsEMENT-FARMER
Prices Subject to 80 Sales
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-08-02

Here's the superior method of joining the uppers
to the soes Uppers are stitched to the welt,
which in turn is staunchy stitched to the sole.
That's the way "CHILD-FLEX" shoes made.
Extra sturdy! Childrens sizes 81 to II, l21a to
Government regulations forbid accept loose ration
stamps These be detached from the book
m the PfeSenee OF the ss1esperson.
CHEDRENs OBSERVATION-DISCLOSURES AsE-FARMER
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10

no sadasnjoj potcinj jenesti hae pos
ledice rata.
Fantazija "slobodnih psedszeGa."
Noble i jecanja "slobeaaih PIC
duzeca" jesu narcotic o.Ivsaaaa,
posto su one dvolicne. Oai. znadu
Ga ne postoji takva stvaG- hao Isto
je "slobodno preduzece" izuzev "a
ralu manjinu koia poseduje sred-
!stva "a proizvodnju sve. ono sto
ide sa tim posedstvorn. sOai, ose-
vidno govore kapitalizsu Sio-
bodnog preduzeca ne Me4e. biti
gde ogromna vecina ieste rstpauno
razvencana sa alatinna IA proiz-
vodnju, do kojih oni nGcYu doei
samo ako prodadu sebe u ,ajanano
ropstvo. Ia ogromnu vetnRB. ne
ma, niti moze biti, III sIsbeae iii
pojedinacnih preduzeca u taAvoj
situaciji. Kada plltokT atija ME
nj sayeznici govore ia su pfava
privatne svojine sveta, hsstaa Oni
kazu da gde nena "priyatse 'svO-
iine" (kako je oni ra2uaesja) da
ne nloze biti slobode, ori lazs,, lii
brbljaju kao budale Nj zjyHee~ped
drustvenim sistennorl g.se~-prnike
"a posedovanje svojine T., ia ne
govorim eetkama "a z1Le iii MIS-
tavnim komadicima zeraHeh ne
postoje niti moga postojati. Ia VII
Sc cd s5 posto naseg naIsAa.
U eri pre- kapitalizu.a, radnik
ie pesedovao svoje soastsenes ala
te. on je bio ekoBorasfir -slebo-
dan Sovek. Sada "alati "a pse.sa7ed-.
nju' (ogromne tvornace) jeso u
posedu male plutokrat atsss esraSaj jsoe
koia ina moe da zabTani tiezabEa-
njuie kada to sluzi njetsEy., esnte-
resima) radnicima pristup~, tam
sredstiva, izuzev pod ,Asie&snaa
ropstva. To je sisten1 "slaksfinOg
preduzeea," to je orc ste~ nara
oni dnevno ponavijaju zas4e.ase
naSi nomci bore na sed.yt6. aaasasA, /,
pet kontinenata, ca sacuyaJa = To
ie sto oni zovu slebe-last mas a.
mericki nacin.
Preyeo j. pisi&Ein.-
(Svrsiee se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10

nekolicina, izrabljivaci njihovi
dobrih stvari zivota - dobrh
prirepci, produziti sa uzivanjem
stvari koje stvara sanlo rad, ali ko-
je Sc kradu Cd Rada. To su pita-
MIA, to SD alternativni izgledi, O
kojima svi moramo.obmisljati. Pos
leratnim planiraGima, takozvanim,
nera kraja. Svaki dan proizvodi
novu zetvu, ali svi su tako tupo
jednaki da imadu uspavljajuci efe-
kat ma UNI. Mozda je to deo njiho-
viii planova, da Sc cvrsce stegnu
lanci ropstva oko radnika - da Sc
neprimetno opase njihovo potpu-
no ropstvo. PopreGno, ii planovi
spadaju u dve grune: Odurni plu-
tokrati, koji vekovno pevaju pes
mu 0 sacuvanju "slobodnih predu-
zeta," avezdo-okati reformist ii
koji naporno zagovaraju drzavno
vlasnistvo i drzavnu regulaciju
sredstava "a proizvodnju.
Tesko je odoleti napasti da Sc
uzme pretres raZne planove ko-
il dolaze cd obe grupe, ali, razune
sc, vreme ne dozvoljava, niti to
pravilno spada okvir naseg sa-
dasnjeg predmeta, izuzev holi-
ko te spletke i "planovi' pruzaju
kontrast De Leonistickom inter
nacionalizmu. Ma kraju krajeva,
te Sc grupe stapaju jednu, posto
ODE grupe gledaju ma politicAu dr.
zavu kao bitni elemenat II njiho-
vim planovima. Posto je, razume
sc, ma kraju krajeva, sporedno da
Ii Sc polazi sa tacke (kao SO cine
reforniisti) koja ina "a svrhu da
Sc osvoii drzava j da Sc Moi pre-
da vlasnistvo operisanje indus
trija (predpostavljajuei da ie pos
lednje moguce), iii da Ii sc polazi
sa tacke kao sto cine "slobodni
preduzetnici," da sc upotrebi dr.
Java kao grudobran, kao garantor
privatne svojine preduzeca, kao
izvor subvencija, kada genie "slo-
tbodnih preduzetnika" promasi! !!
PoSto jednom iii drugom slu1:a ia
radnici bi bill drzani IL potcinje-
rosti cd strane drzave, vrlo slis-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10

IA nina zauvek. Pr. prevodioca.
tiniiom radnom snagom, vecu
kolicinu iste. Gospodin Grzesinski
pise: "Trebalo bi mnogo svezaka
da Sc nabroje postignuta posle-
ratne ere. Dalekosezno drustveno
i radnieko zakonodavstvo postalo
je jedan cd stubova move drzave."
"Stubovi," rece on - "stubovi' -
koji su Sc rasuli kao kreda (chalk)
kada nastupi logicna, neizbezna
reakcija! | on jeca da "nemacki
narod :. nije bio zahvalan "a
dobra koja su dosla cd novog de-
mokratskog uredienja." Mozda
zbog toga sto gladovanie IL "koo-
perativnim apartmentima radnic-
ke klase,, tisti isto toliko koliko II
dascarama mozda zbog toga sto
je pozlacena gajba isto toliko o.
presivna koliko zeljezna gajba !!
Grzesinski peva: "Svugda su gra-
djani bill snabdevani sa poduze-
Gina finih kuca, igralisitima, jaw
MIN perivojima stadi iiumima "a
igranje. Move zgrade koie su bro
'jale 2,652.l65, koje su ponovo oku-
cile wise cd II posto celog nemac-
kog stanovnistva, bile su podig-
mute posleratnci eri. :. Danas,
sve to je prestalo." Prestalo je
zbog izdaie monumentalne glu-
posti Social Demokrata njiho-
viii saveznika; prestalo je, posto,
ma prvom mestu, IL svojoj refor-
mistickoj sleposti oni nisu bill IL
stanju da rezumeju, nisu mogli vi
deti opomenu napisanu sa De Le'.
onovom rukom, sa re:ima kao sto
su owe, naprimer:
"Na sadasnjem stupnju civili-
zacije ne postoji reforma o kojoj
je vredno govoriti -.
"Svaka reforma koja dolazi cd
kapitalizma jeste prikrivena mera
reakcije. ="
''Gde socijalna revolucija pred
stoji i, bilo zbog kojih razloga,
ne izvrsi Sc, reakcija jeste alter
nativa. -"
Tako je govorio Daniel De Leon,
nauGenjak. De Leon, Marksisticxi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10
Nadari zahteugu konskripcUu "a uuek

ko-slicnom prilagodjavanju koie
chi planiraju "a americke radnike,
pre- Prvog Svetskog Rata reel ge-
neral O'Ryan-a u podupiranjt'
trame konskripcije jesu nuzne:
"Prva stvar koja mora biti u
radjena sa konsklipcijom novo
uvedenom u militarnu silu. re-
&c general Organ. kako je citp'
ran po Senatoru Holt-u, "jeste da
unistimo svaku inicijativu, to
sa treniranjem stvara ljude da bu-
du vojnici. -. RECRUIT ne zna ka-
Iko da izvrsuje naredbe. Njegovo
mentalno stanje razlikuje sc cd
onoga kod treniranog vojnika ko-
il Sc mehanicki pokorava. Mi mo-
ramo stvoriti nase ljude tako kao
Ga s,n masine. Mi moramo imati
nase Jude izvezbane tako da uti-
SAX straha bude nadjaean sa boiaz-
n: cd nasey nekompromituj eft
militarnog sistema cesto pcduprt
pistolom Il ruci oficira.'
Ova formula, mora Sc naglas'-
ii. nile bila izradjena "a ratno vre-
NE kada, kao sto je u sadasojoj
upotrebi paljba masinskih pasa-
ka i podmetnutih bombi vezbajuci
kursovi kojima Sc vojaici moraju
pcdvrci. izgovor je stvarno ,oosto-
;anie rata. Formula Sc namerava-
n "a SVA VREMENA "a trenira-
nie II mirno vreme isto tako, kao
! ratno treniranje "a amer;cku mia
dez Ia istu, formula, ako je
zasnovapa na stvarnim metodima
upotrebliivan u vojski imperija-
ialistieke Nemaske, ciliala ena
wise slieno-robotsko prilagodji-
vanie nego sto je ciljala ona ne
naekih militarista pod Hitlercm,
Ter nemacki nlilitaristi, ipak su
naucili sa iS'kustvom, da Sc wise
moze ocekivati od trupa koje ssa
r,kaiu sa intehgencijom nesto
nr;moranom izglednom covecenos-
Gu.
Cak i ratnog vremena regrufOva-
MIA bill pisali su kapitalisti.
Sstf
Predsednika Wilsona tvrdnja o
izvor,r "ekonomske politike u ovoj
zemlii,, neizbezno ukljusuje isto
/ drustrenu politiku. Oeito je, i
podnezenih dokaza drugih doka-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10
Nastavak sa l. strane.)

Nastavak sa l. strane.)
maka.
Diva predloga su uSla Kongres
"a godisnju prisilnu militarnu
vezbu, kao stalnu sliku americkog
z:vota, "a sve telesno sposobne
muskarce izmedju 18 21 godinu
Il "a namet ponavljaucih harsova
vezbe "a period god;na. Jedan
predlog je izradjen po predstavni-
ku May-u. Drugi po predstavniku
Wadsworth-u ko-autoru Austin
Wadsworth-ova ropskog predloga.
i bivseg senatora Sjedinjenih Dr.
lava, koji kao (bivsi) predsednik
Senatskog Odbora Militarnih Pos
Iowa, podneo je pred Senat bill 1892
koji je propisivao u mirno vreme
prisilnu militarnu vezbu, u godini
1919, posle Pivog Svetskog Rata.
Ril je imao potporu korporacijs-
keg advokata, Henry L. Stimsona,
sadasnjeg Sekretara Rata, gene
rala John F. O'Ryan-a, korpora
cijskog advokata generala Ma
l'edne Garde, koji je pre- Pearl
! Harbor-a, bio placen cd ja2anske
Wade kao propagandist, kroz ia
pansku Ekonomsku Federaciju, j
keii je 3. augusta 1910. bio opsir-
no citiran gde je krivio Kinu "a
hinesko-iapanski rat.
kongreski Zapisnik od 9. okto-
bra 1940., prikupljaniu informa-
cija, militarne konskriocije pod
nesena po senatoru Edwin C. John
son-u. cte!sdje da je podupiranje
Wadsworth-oya bila poteklo 49,
16. godine, kada ie grupa militia
rista, kapitalista, korporacijskih
advokata it'd, sacinjavaia iaci Platts-
burg pokret, sastala Sc da planira
kampanJu "a vecnu konskripcijn.
clanovi prisutni bill su Henry l..
Stimson, Julius Ochs Adler, cd po-
rodice koja poseduje New York
Times, Senator Wadsworth, Cren-
vile Clark, korporaciiski advokat
i 9styarni autor sadasnjeg Austin
Wadsworth-ova bila "a radnicku
sltenskripciju, general O Ryan.
.ReEementacija planirana "a kapi-
stalistitki mir
III
Da bi izneli sliku .umovania O.
viii predstavnika kapitalizma prasr
=
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10

"a koje ne dozvoljava prostor
da iznesemo, plan "a trajnu kons-
kripciju jeste kapitalisticki plan,
a ne ameriskog naroda. Ma slican
nacin, Burke-Wadsworth-ov akt ko-
il je iznudio konskribciju sadas-
Meg rata, nije Sc rodio Ii Kongre-
su. Senator Johnson, clan Senats-
rkog Odbora "a Militarne Poslove,
jeste zapisniku gde izyescuje
(Kongresionalni Zapisnik, q. av-
gusta 1900: "[clanovi Platsburg
grupe] doneli su bill mama. Ia sc
emjenica ne moze osporiti. Oni to
sami priznaja vrlo su ponosni $
time Seti:emo Sc da je Gren-
Vile Clark ponosit "a einjenieu
sto je on imao veliki udeo pri-
prenlanju bila."
/. %. augusta 1940., Senator
Johnson je izvestio u. kongreskoE'
Zapisniku da INA 27. juna odrzan
ie privatni sastanak Wall Street
Klubu da Sc sakupi S275.000 kam-
paniski fond "a kanskricijsku kan1-
paniu (New York Times, %. ju-
na). Ma 5. augusta, pismo je bilo
odaslano svakom clanu New YORK
Stock Exchange, apelujuei "a s10o-
900 "a upotrebu 'da Sc pomopne
usvojiti Burke-Wadsworth-ov bill" +"
Promenite joj ime konskripcija
je uvek kaoskripicija.
Ma %. januara owe godine, New
York Herald Tribune izvestila ie
"Kongres, Administraciia i mill
tarna sluzba obraca ozbilinu paz-
.riu planovima "a sistem pristine
militarne vezbe "a svakog telesno-
1sposobnog momka u posleratnim
gcdinama." Ona je dodala: "Pred-
sednik Roosevelt, rremda nije jos
udario svoi pecat odobrenja ma
.ikakav specifican plan, zna Sc da
je on "a sistem pristine vezbe "a
americku mladez. Pojimajuci. da-
.kako, tradicionalni americki neu-
kus "a prisilnu vezbu II ,mirno vre-
me, .gospodin Roosevelt Sc prika-
zuie kao da veruje da bi Sc moglo
naE ukusnije line Ia tai program.
(Naglasak.nas.)
casno predsednieko nastojanje
izneveri kasnu prirodu klase ko-.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10
PETERSEN:
De Leonova opomena ignorisana.

oni su mogli saslusati, poslu-
sati, De Leona ne kao sto to-
boze treba slusati proroke, niti
biti ustrasen cd predvidjanja pro-
pasti koje nagovestava jedan Cas-
sandra, vec kao sto Sc ocekuje da
Sc salusa naucnjaka koji, ako je
on u stvari druStveni naucenjak,
poseduje moe da predvidja i da
predkaze, u ukviru izvesnih grani-
ca. U mesto toga, gospodin Gree
sinski postavlja zalosno pitanje:
"Koje mogao predvideti tim bur-
MIN vremenima da ce doci dan
kada &c nemacki narod slediti jed
nog politiekog ''pied peiper"-a,* j
pokret koji je ciljao da zameni vo-
lju naroda sa voljom Firera?" Od-
govor je da je De Leon mogao
predvideti - jeste predvideo. Ali
"a onoga koji nece da slusa, reel
najveeeg mudraca jesu bezumno
blebetanje budale.
Ne, oni su bill suvise zaposle-
nj sa "prakticnim frazama" da bi
vodili brigu principima logic'
stvari, bilo to sadaSRjosti iii bu-
ducnosti. suvise zaposleni podi-
zuci takozvane radnicko-klasne
kooperativne apartments, palace
"a igranje, "radnicke banke" i
grobarska drustva; suvise zaposle
nj zakonodavaiuci "socijalnu zas-
titu," s.arodobne penzije, bespos-
lenicku zastiti, koje su sve imale
efekta da ucine kapitalizam sigur-
nijim "a nema6ke industrijaliste.
ola iii snabde boljim relativno JEFF
sPied Piper of Iamelin jeste herol
.jetine stare nen,acke legcnde. ~ koga
81 kaze da ie dosao mesto Hamclin
(Prusiia) 1854. codne, fantastiGno obu-
cen, obecavajuti la ce, "a napIatu,
proterati pacove koi su pustosil i'a.
melin. Legenda kaze da ic 50 svojom
svirkom uspeo da otera pocove II pravcu
reke Weser gde sc svi potopise. Posto
mn je nagrada zadrzana, on sc osveti
sa oterivanjem l30 deee toga srada, ko-
je je sa svojom svirkom odvco u jed
nn spilju M brdn, koja Sc zatvorila
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10
(Svrsiee seq

suAoba pod kapitaliznessy~elni,ve lni We
liku stoje6u vejs4u nusss=t~, "a
v.asnieke -vladajuce klSse,.aAEaast.
Il Nemaskoj, JapaDr -iste.ta&o,-
kao Sjedjnjenim Dnzasapas,i
Velikoj Britaniji. Ia vrens- ka1is+
talistEkog opstanka,. nj jesaash-Ea-
zurnan covek ne 1neze Ga vitfi. is =
ia drugo vet vecno nilitaxassaFas-,:
two, sa svojesn regenasAtRcl| |0m
daleko wise Arutom psisi9aaa-
jueom, nego sto "naibolJ' hapi-
talistHki propagaferi, ag&k<.la5u-
ci, pripisival,u secijakstisAen=
drustvu.
Ucinimo kraj kapitakz.Aa~t
KapitalistiSxi esBovi Ssa.G~ na1i-
tarnu nuznost legiGneJn. 4spsvi,-
su to da su sva sredstva "a pFoiZ-
vcdnju bogatstva svakee aaei5i
Iosedovana % nlalnn defnHtRnov-
nistva. Oval mali dec, peza;st-:hao%
kapitalistitka klasa, upeArshtiaua
svoie vlasuistyo Ia izr:blyssaaje
veceg della naroaa, TO iest, ..raaaic-,s
ku klasu. Da bi oveaesesahaAetl-'
trolu kapitalisti5ke klases sssf- -.bo-
gatstyon proizvedenim se~sadal-
Gina mad samin, radrH ssyaa~l cd,
utakmice drugin kap%asss4sekab
klasa. j cd borbe radnilsa / ia br do
bivali veGi dec od ceioy ayshAya
proizvoda. kapiialistiSka kissassva-
he naciie prisiljena je ia saaesre-
bl prisiliavanie. Dak pfetHree.
nosti kapitalizmu postaju sve
wise izricite. prisiljavania mora
iu biti upotrebljaVana sse set<re
wise. UOk lt iIcSialih@ oss5SUHa $3.50
liistu, Geo svet je sastaVs's.'- od
naoruzanih logora vojn'absih ma
sa u akciii. j, na naciena)aeH zem-
liistu, dok uslovi postajn sve bsisl,
i. nozda, neugasivi naia1asia-hnae-
ia, kao oni Ii Nenaehej, hetssn OF
voreno sruseni industs t,a lpi. fe-
udalizam.
"a slobodu cd kar+alistitAeg
rata militarizna, radnisi~ mesa-
iu imati sloboGu cd kap,tais4-
kog izrabljivanja. Ra6,isiesnszajn
izgraditi Socijalisticko, tfsa,6txss-
istinki demokratsko -drsstsa%a-2ka< =
;emu ce korisni proizvslslii REi~ ~
matt potpun prcizvsd .snj iAsaeva~sa--
da biti slobodni cd prisi si95axas1a..
klasnog drustva.
Weekly People, S. febnsaFas1S41l.-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10

joi on sluzi. Ia priroda ie bila is
to tako izneverena j cd generala
John J. Pershing-a, podupiru:i
sveopstu konskripciju "a mirno
doba. Rekao je general Pershing:
mi sn1o sada suoeeni sa ozbilj-
MIN socijainim problemina prois-
ticueim IL prisustva veEikih ma
sa glupih stranaca nasoj sre-
DIM, kou su visoko naklonieni a.
narhistiekim iii boljseviekim pre-
porukan1a mnogo-brojnih agitato-
ra ma radu sad. Sveopsts mi
litarna vezba jeste jedno sredst-
vo keje ia vidim ma raspolozeniu
da Sc vaspita tai strani elemenat
u pravo znacenje nase demokrats-
ke drzave j njenih ustanova ux-
ljueuju6i i prilagodiavanje re-
gementaciju preporucenu Do ge-
neralu O,Ryan-u "a sve American
cell, da in Sc razviie u dcbre
gradjane po modi stanovnika ma
eisticke Nema6ke!l pre- nego pad
nu pod uticaj opasnih agita.ora j
postanu stvarna opasnost owe zem-
lie"
kapitaisticka poslujuca
preporuka.
l JOS wise otvoren u kapitalis
ti6koj upotrebi trajne konskripci-
je bio je predsednik Lige Sweeps
te Militarne Vezbe, kapitalistiei.e
organizacije koja ukliutuje svo-
je upravno telo board Of direc-
tors1 Victor F. Lawson-a, polu-
posednika puk. Knox-ove Chicago
Daily News. Prilisno otvoreno.
,ova je organizacija stavila ovo Il
zap;snik: "Sveopsta sluzba &c biti
veliki faktor "a industrijsku mir
no5u'' - to jest, "a prilagodjava-
ME ;zrahljenih radniha da prime
uslove uposlivanja kakve hapita-
Iisti hoce.
Da ponovimo: Militarna kons-
kripcija jeste potreba modernog
kapitalizma, ne menja stvar Sta
jc njegova politicka forma iii ma
rodni dom. / sadasnja kamlpanja
IA posleratnu militarnu konskrip-
ciju jeste priznanje da kapitali-
zam nikako ne moze otkleniti rat.
Rat je neizbezno deo kapitaliz-
ma. Dok .kapitafizam predu9uje da
postoji, mir je snemogut. Rat me-
dju kapitalistSkim naciiama, bor-
ba medju. klasama, neizbeznost
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10
Ritanja. i odgovori
Kvu ulogu je grao Istorjsh Materijazam formranju
86ciialistiCkog ella?


81cjaistckog ella?
njegovom znamenitom govoru,
"socazam nije andjela
socijalizam kreee prvrseen
zenu, neizgubljenom gavom
uku ke o da predvodi de udgod upueu
nauku uku sovoreei joj ia lei kraa puta
dopadne' Ne! On joj:
gsd ii vodis SAM obavezan iei."
prkadnji naSin, da sociialzam
materijalo ko nalazi pr ruc da e njegov c od
den proizvojno ekonomskm poickm istorjskim
ji preovladjuu dano zi cil Socjalizma OBJ
Iii admnacie nsu rezultat uopijskog sananja
studanja maeranih uslova odredjvanem,
usova, moguce. Marks aknu
1adu "Vrednost profit:
.postojeci ssem. stvara maeriane usl0ve
tveassobike ekonomsku preuredbu drustva."
primer u America imamo punoaokruzenu socijalizovanu
pzozvodnju proizvodnja vekm
1eratiyno menova jedan
jeni proizvod radna savljaju protvpooznos pre-
sstemu zanatsk rednovekovnh kada
rd dovravao edan predmet Nase veikoprosrene
industrije geografske oznake
pck dzave beznaeanm One aeinavau dustven kalup ko
il drustvo biti saliveno.
prepoznanje
uora drzave da zascava nerese ekonoms povladuie k
se otuda unsena ga je da trail
trkoj sruku punozaokuzenog kapazma ob socaistieke
Rezutat bio njegovo otkrce Adm
nistraca Sociackog Industranog Junonma Industrana
Repaba Rada ko iudustre zamnjuu geografse tertore
kao sastavke.
Da e De Leon zveo naadnoj zeml
negaoe un otkrica materalscko shvacanie ore
prineneno zeu bi drugm zakjucma
Materijaln usov oducujut oki materiaam ueeei
sociasiekog pokea prcvrscene zem, njegovu
gisvu nezgubljenu II obacima.
Kaaaz~ odnos lima Materijalstcko shvacanje Istore
peszaa taktci?
socijalist c odreden materijalnim usovma
bi takka To jest taktka
odre prozvolno takika koa e pcgodna jednu
stupnu ekononskog polickog razvHa ba
zem kao sto b ODE
iii obratno jednom pr
Tazio ovim recima Ia
teorje uslov svih razumnh pris
da bi ore tatke trebamo
teorie poeke uslove dane
z@ljeH
primer: America kapastick ekononski razvitak
sansexso spove ndusi da proizvodnju
podee nhova prozvoda radnici
nagensi uedine oe njhovu koekvnu moe
juia NeSocjalistu zadaak unionzma je samo
pobos.u radni6e prke kapitalmu ali Socialism
przvodna jos to
nasx unje zna6i industrjan unio-
ekonomsku radnika
heusaoektiviEovanjas industrija.-
Ali 4radcs demolnatska kapitalscke
h Dbekavsju ste+ mrno savanje drustvenog
pu sobodnn diskusi5a politician akciu nuznu
sosazs kaptaza radnke cine naloznm
dssee suEni
RsYoucionarna akca poduprta moci Indusjanog
takka Socjalistieke Radnicke Par
tiei e rezuta proi1nog resena prmene sto
rsksg materama amritke ekenomkei poticke uslove
(Weekly januara 1944.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-10
internacionalista.

lnternacionalista.
Observation-Disclosures refof-
misti maskirani kao Socialist,
boreei sc ogorceno protiv De Le-
ona kada je napadao njihov pro-
vincijalni reformizam, nesvesno
dokazase da nema reforme o ko-
joj je vredno govoriti.
Posleratna Social Demokratska
Nema6ka dokazala je da reforme
jesu prikrivene mere reakcije.
Reformisti svuda, ali poslerat-
ra Social Demokratska Nemacka
narcotic, gde god je socijalna re-
vclucija predstojala, dokazali su,
gde Sc takva revolucija Mi eizvrsi-
La, da reakcija, kruta krvava re-
akcija, jeste neizbezna alternative.
Nadajmo sc da &c te lekcijeje nau-
citi sada, nadajmo Sc da cemo svi
cd sada unapred poslusati otoome-
Iii velikog De Leona!