davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
'B.17 FORTRESS
 HEROINE, 10TH
 CENTURY FILM

Made with the cooperation of the United States Air Corps, "Air Force" which opened yesterday at the 20th Century Theatre is one of the most exciting dramas of hero- ism that the screen has yet given us.
 The story begins when Mary Ann and its crew of nine take off on a peace-time mission to Hono- lulu just before December 2. Un- armed and unaware of it's fate, it soon makes the bitter discovery of the attack on Pearl Harbor. The bomber goes from Maui where it is attacked from ambush to Hickam Field, in spite of warnings; then heads for Manila by way of Wake Island. After perilous flight through a bank of storm clouds, it makes a hazardous landing at Clark Field only to learn that it is being evacuated.
 Although their Captain is killed and another member of the crew shot by Jap gunners, the brave ship is brought down safely, patched up with loving care and feverish haste, and taken up again to play an ac. tive part in the Battle of the Coral Sea.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
CARD OF THANKS

I wish to thank the voters of Ju- neau for the fine vote of confidence given me at the recent election. As a member of the School Board I shall do my best to assist in the administration of Juneau's most inn portant institution.
 (Signed) JOSEPH O. RUDE.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
RED CROSS DRIVE

Mrs. E. E. Engstrom announced this morning that a total of $382 .25 was collected in Douglas for the 1944 Red Cross drive. In addition many local persons contributed in Juneau, especially Alaska Juneau and government office employees.
 Individual collections were as fol- lows: Mrs. Edith Barras, St. Ann's Avenue, $64.50; Miss Eleanor War ren, school, $50; s. M. Dore, Buck ingham Apartments, $l0; Mrs. Nor man Rustad, Fourth Street, $31.50;
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
U50 FOR
 THE U5A
PROGRAM


 THURSDAY, April 6, goo pm.- Regular Thursday night dance in USO.
 FRIDAY, April ', TOO p.m.-Meet- ing of Servicemens Council in USO; TOO pm.-Roller skating party at AB.. Hall deaving USO at 2 o'clock; 7:30 p.m.-Movies in USO lobby; 9:15 p.m.-Game party; 10:15 p.m.-Presenting of GSO Service Bars. SATURDAY, April 8, 8:30 pm- Movies in USO; 1000 p.m.-Dance to USO juke box. SUNDAY, April g, 80 pm. Cor la ter at convenience of servicemen) Trip to Mendenhall Glacier; 500 pm. = Coffee and cookies, with music; 9:30 pm. Easter Vesper Service in USO; 1000 pm. Singing around piano. MONDAY, April 10, 800 pm. = Forum Club meeting at private home; 8:30 p.m.-Movies in USO lobby.
 TUESDAY, April II, 8:30 p.m.- Quiz Contest, broadcast over KINY; 9:30 pm. = Customary Tuesday night games in USO. April 12, 7:15 p.m.- Movies in USO lobby; 8:30 p.m.- Card party on second floor of Club; 800 pm.-Old-fashioned dances in USO lobby.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
pAA PLANE LEAVES
 TODAY, WHITEH0RSE

Passengers flying to Whitehorse today via Pan American were Fred erick M. Tyvoll of the War Man power Commission; Edward R.. Berges, Engineer Architect on the Canol project; E. H. Snider, Super intendent of Road Construction; Flora Tumlinson, and Louise E. Carnahan.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
BILL BRESLIN EXECUTE

Mir. and Mrs. Henry Staiger vis- ited Westbound steamer yesterday on which their son-in-law, Bill Breslin, was passenger enroute to employment at Cordova. Mrs Bres- lin, who remained at their home in Seattle, is the daughter of MT. and Mrs. Straiger, the former Julia Straiger.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
SERVICES FOR GOOD
 FRIDAY TO BE HELD,
 HOLY TRINITY GATH.

A Good Friday service will be held tomorrow night at the Holy Trinity Cathedral at o'clock. The evening service and address will be given, with Dean c. E. Rice con- ducting the service, and the public is extended a cordial invitation to
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
DOUGLAS
 NEWS
SCHOOL VACATION TOMORROW

According to School Superintend- ent Eleanor Warren, tomorrow, Good Friday, will be a school holiday for the students of the Douglas Public School. By observing the one day Instead of the usual longer Easter vacation period, the school will be on schedule with the anticipated May l9 closing date.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
Sante Degan. lower Front St. $l6.

Sante Degan, lower Front St. $l6.
 w. E. Cahill, foundry, $l9.50: Mrs. J. G. Johnson, Second St., $56 Mrs. Marcus Jensen, Third St., $56.50; Leo Young. $5; Sam Opich, $2; Mrs. Engstrom, Fifth St., $9l.
 Shirley Ann Edwards and Patsy Balog assisted with the collections on Third Street. The committee for Douglas, including Mrs. Jensen, Mrs. Rustad and Mrs. Engstrom, thank the corps of workers who collected for the Red Cross and also those who gave to the drive.
 If there are persons who have not yet given, please contact one of the committee and make a donation.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
MRS. KILBURN SURPRISED

Mrs. William Nell" Kilburn was given a real surprise yesterday when the ladies residing in the Kilburn Apartments arranged a surprise party honoring her on her birthdayt Mrs. Kilburn said this morning. Why, it was the biggest birthday cake I have ever seen"
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
MRS. sCHLEGEL IN HOME

Mrs. Ebba Schlegel has removed into her home on Fifth Street. She has been staying with friends in Juneau and Douglas since her ar rival here, until her home could be reoccupied.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06
NOTICE

After April 10. no telephone rentals for the month of April will be accepted at discount. All remittances must bear post mark of not later than discount day. Please be prompt.
 JUNEAU. AND DOUGLAS dv. TELEPHONE co.
The Daily Alaska empire., 1944-04-06

the hundreds of servicemen who have enjoyed them so much, this column extends keen appreciation to these three fellows for their helpfulnesS.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12

tarpininkyste MaskVai gelbetl
sutaikyti Lenku nesusiprati-
mus su Russia pereita meta,
del Sovietu iszudymo $4,000
zymiu Lenku karininku, Mas,
kva sta Amerikos tarpininky-
ste atmete, Lenkai sake. Bet
dabar, kai Stalinas pasikvleta
pas save j Maskva asmenl kurs
nieko neatstovauja, tai Amerl'
kos vyriausybe mielai sutiko
duoti jam leidima is Americas
isvaziuoti:
Amerikos spauda tue tarpu
talpina sensacijas is to kunl-
60 pasikalbejimu su Stalinu,
kuris pareiSkes "esas draugln-
gas kataIiku baznyciai". Kick
tolls Stalino "draugingumas
pasakytas tam komunistui ku-
nigui reiSkia parodo dar nese-
mai paties Stalino agento ne
va Rusu baznycios metropoh-
to Sergejaus pasmerkimas ka-
! taliku popieziaus.
Stalino skelbiamas draugln-
gumas Lenkijai il tikrinlmas
kad jis norris matyti Lenklla
"tvirta, demokratiska ir ne
priklausoma" reiskia taip pat
tusGius zodzius, mes Stallnas
atsisako tariffs su Lenkq tau
tos atstovais, ir reikalauja sat
Iyisos puses Lenkijos, kuria su
Hitleriu buvo pasidalines.,
/ Lenku tautos trokstanclos
nepriklausomybes Lenkijai sic
kunigo tarybos su Stalinu ne
suskaldys, sako Lenkai. TaS
kick sumaisys viesaja oplnlJs
Amerikos spaudoje. Bet rel
likes sunkiau padirbeti lrodyt
Amerikos vjsuomenei ko tlk
rieii Lenkai nori.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12
Latvijos Pasiuntinybe Dirba

Naujos L. Eko ir A. Bilmanio knygos LatvjOs Nepri-
klausomyhes koyos - Musu Kovu Paveikslas Lat
vijos Paramentarine Krze ir Isetis is JOS Tau
tnis Posukis r X. Ulmanis. Latvijos klestemas
Tautines Vienybes Laikotarpiu Bolseviku Antplu-
dis il Sumner Weles Smerkiamie Zodziai. Tel
singumas kaip CviIizacijos Pagrindas, ir Pajovai
is Bolseviku Puses.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12
DR.. S. I. Tamosaicio kalba
.sakyta per Margucio radio
Chicagoje, Balandzio so.

lSkilus antram pasauliniam
karui ir bolsevikams uzemus
Lietdva, musu tevq krastas Ii
ko be vadu ir gyneju: vieni
pasisalino uzsienin, kit = SUI
gaudyti ir nuzudyti arba po
pasibaisetinu kankinimu like
isvezti gilumon Rusijos, kesti
bada ir salti. Apie simtas TUX
stanciu geriausiu Lietuvos su-
nq ir dukteru zusta Sibiro ty-
ruose ir daugumas jq ismirs
nuo nepakeliamu salygu. Lie
tuvos gyventoju burnos uzciau-
ptos; jie savo teisiu ginti ne
galejo po Rusais, negali nei
dabar po Vokieciu okupacija.
Kad ginti Lietuvos reikalus,
Amerikos Lietuviai patriotai
Birzelio 8 d. 1941 metals suOr-
ganizavo Lietuvai Vaduoti Sa-
junga, kurios tikslai ir priemo-
mes yra: "Rupestingai laikyda-
masi Jungtiniu Americas Val
stiju istatymu, gelbeti Lietu-
val atgauti suyerenines teises
ir atkurti nepriklausoma vals-
tybe, dedant pagrindan Attain
to Carterio desnius, ypatingai
isidemejus treciaji to doku-
mento straipsni, skelbianti kad
Jie (J. A. V. Prezidentas ir
Anglijos Minister'S Pirminin-
kas) gerbia visu tautQ teise
pasirinkti tokia valdzios forma
po kokia sios nori gyventi; If
jie geidzia matyti suverenines
teises ir savas valdzias sugra-
zintas toms tautoms is kuriu
buvo prievarta atimtos".
Lietuvai Vaduoti Sajunga
telkdama draugen Amerikie-
cius Lietuvius bendram Lietu-
vos vadavimo darbui, pastry
zus veikti:
Rastu, periodine bel nepe-
riodine spauda, ir gyvu zodziu,
paskaitomis ir praneSimais, per
susirinkimus ir sueigas aiski-
ma Lietuvos atlikta civilizaci-
jos paskirti tarp Europos va
karu ir rytu; desto tautine IL
kulturine nepriklausomos Lie
tuvos pazanga, pasiekta tarp
Primo ir Antro pasaulinio ka-
70, skelbia Lietuviu tautos var
gus, kentetus ir tebekenciamus
per Rusu bel Vokieciu okupa-
cijas, kelia aiksten Lietuviu
dvasios atsparuma, if jQ nora
bel ryzimasi iSsivaduoti is bent
keno verguves.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12

Greta daugelio anksciau is
leistu knygu, paskutinemis
dienomis Latvijos Pasiuntiny-
be savo leidinius praturtino
dar dviem naujom Angliskai
parasytomis knygelemis. Tai
pernai vasara mirusio zymaus
LatviQ diplomatic Liudviko E.
kio 'Latvia" (Struggle for In
dependency ir dabartinio Lat
WHO'S Ministro Washingtone
DR.. Alfredo Bilmanio Facts
About Latvia". Abb knygeles
16-nio formato, skoningais vir-
seliais, iliustruotos (ypac gau-
siai iliustruota antrojD. Pr
moji knygele turi Is puslapiu,
antroji - 62.
Apie Liudvika Eki turejom
progos pakalbeti Dirvoje kai
minejome kita kick anksciau
Latvijos Pasiuntinybes jo is
leista knygele, '"The Truth
About Bolshevik and Nazi
Atrocities in Latvia (ziurek
"Baisiuju IvykiQ Aprasymas",
Dirva, Kovo 10. Tasyk mes
nurodeme kad iis yra ne tik
talentingas publioistas, bet ir
subtelus patriotas. Kas pa
saktta ana karta, tue lablau
tinka Siam sykiui. Nors kny-
gele struggle for Independent
ce" teturi vos Is puslapiQ, bet
ia paskaites zmogus gauni al
sku il pima Latvijos nepri-
klausomybes kovu vaizda. ST.
tai kaip tik ir patyirtina pub
licistinils l.. Ekio sugebeji-
mus. mes be zalos aiskumui til<
tobulas raSytojas gall gausia
medziaga trumpai perduotl.
Visi tvirtinimai pagrysti Saltl-
niais kuriuos autorius tiksliai
nurodo puslapip apacioje. ST.
tie savu ruoztu padidina raSi-
Mo rimtuma ir apsaugo il nuo
nedraugingos prOpagandos uz-
sipuolimu: kai paduotl Saltl-
Mai, niekas negali pasakyti
kad faktai is pirsto iSlauztl.
Knygeles vedamoji mintis
yra kad Latviu tauta, nors ne
priklausomybes kovu metu If
susilauke pagalbos is lvalrlu
pusiu, taCiau, naturallal, pa
grindine kovu nasta il patti pa
kele ant savo peciu. Tuo bu-
du Latvijos nepriklausomybes
kureias pirmoje eileje yra Lat
viu tautos sunu pralietas krau-
las, ne svetimuju pagalba.
Lygiai ta pat galima pasakytl
ir apie musu kovas del neprl-
klausomybes, 0 if ateiciai tas
nat tinka tik mes patyS gall
me sau iskovoti nepriklauso-
mybe, ir bergzdzias butu mu-
SUI pasikliovimas kitais.
Autorius pradeda nuo Lat
WHO'S kariu dalyvavimo Didzia-
jane kare (Rusijos puseJeD
nurodo kaip po didelio nenoro
Rusijos Vyriausybe pagallau
leido Latviams suorganizuotl
specialius Latviu dallniuS u
pulkus), kuriems vadoVaVo pa
tvs Latviai, nors jie visi bu-
vo Rusu karo vadovybes zinio-
je. Is tu daliniQ likuciu vellau
- 1918 metu pabaigoje = bu-
vo sudaryta tautines Latvijos
kariuomenes uzuomazga, kurl
ir isvadavo Latvija nuo boise
viku, Bermontininku if Vokie-
ciu. Autorius, pats nepriklau-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12

! somybes kovu dalyvis, vaiz-
dziai apraso pirmaji Latvijos
kariuomenes parada (Gruodzio
26, 1919, margas kariu uni
formas ir menkus ju ginklus.
Viskas menka ir maza, bet sa-
va, uztat artima ir brangu
kiekvienam savo tevyne my
linciam tevynainiui.
Nuosekliai aprasomos kovos
su bolSevikais, ir jaunutes Lat
viu kariuomenes lainejimai,
(kuriu svarbiausias - Rygos
paemimas, Geguzes 22, 1919.
Taciau bolseviku dar buvo
Latviios Siaureje, 0 cia prizes
Latvius dar atsigryzo Vokie-
ciu kariuomenes likuciai. Bet
ir Sis priesas buvo iveiktas.
Oar liko Bermontininkai, bet
tuos isvaikyti padejo AnglQ If
Prancuzu karo laivai, is Rygos
uosto apsdudydami Bermonti-
ninku kariuomene.
Autorius prisimena dar
pacioje valstybes uzuomazgo-
je Lietuvos suteikta Latvijai
pinigine paskola il ja graziai
ivertina. Gala kad jis neuz-
simena apie karine pagalba,
kuri, tiesa, nebuvo didele, bet
Wis delto ne be reik$mes (prie8
bolSevikus - Daugpilio kauty-
mes, veliau prizes Bermontinin-
kus).
Kai skaitai Latviu kovu ap.
raSymus, savaime prlslmenl
tmusQ paciu kovas. lr kick
sykiu sunkesnes buvo Lietuviu
kovosl Latviams padejo Ang
lai il Prancuzai, jiems prista-
tydami karo medziaga (per
Rygos if Liepojos uostus) II
apSaudydami VokieCius is sa-
vo karo laivu, NUNS gi nepa-
dejo niekas. Be to, mes ture-
biome kovoti ne tik prizes tuos
pacius prieSus prizes kurluoS
kovojo Latviai, bet dar If prizes
Lenkus.
Nera abejones kad L, Ekio
knygele, duodama itikinama
Latviu tautos kovu aprasyma,
Amerikos visuomenei patelks
ne viena idomu if jos Xxi tol
dar nezinota fakta. Kadangl
Latviu nepriklausomybes ko-
vos yra susietos su Lietuvlu II
EstQ tautQ neprlklauSomypes
kovomis, il sitai L. Ekio kny-
geleje yra pazymeta, tai Lat
WHO'S kovu apraSymas tue pa
ciu meta sviesos ploteli il ant
JOS kaimyniu kovQ del nepri-
klausomytes. Ir $itai l.. Ekio
knygele padaro vertinga ne
vien Latvijos bet visu BaltiJos
valstybiu poziuriu,
A. Bilmanio knygele, Facts
About Latvia", skirta visQ plr-
ma Latvijos nepriklausomo gy-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12

Amerlkos Lenku dVasiskija,
apie 1900 Lenku kunigu var
du, stoj6 grieztai j kova prizes
Lenka Kun. S. Orlemanski, is
Springfield, Mass, kuris nei
is sio nei is to atsirado Mas
kvoje ir tuoj paskelbta pasau-
Lyle zinia kad jis ten buvo is
kilmingai priimtas Stalino ir
Molotovo, ir taresi Lenkijos ir
tikybos klausimais, kaip koks
svarbus Lenku atstovas.
Kad jis nera Lenku .tautos
atstovas, patvirtina io Heidi
mas ] Russia lir Stalino ir Mo-
lotovo tarimasi su juo. Jei tas
kunigas butu tikras Lenku at
stovas, io nei Americas vyriau-
sybe nebutu leidus is Ameri-
kos isvaziuoti nei Sovietai ne
butu i Russia isileide.
Taigi, Amerikos Lenkai, if
ypac ju dyasiskija, emesi mus
ii pacia ta vieta kur gludi
tikroji katie io j Maskva va
ziuoti isleidimo: Lenkai krei-
pesi Valstybes Sekretoriu
Hull paaiskinimo kodel tam
kunigui tuvo Quota leidimas
is Amerikos j Russia vaziuoti.
Parodoma kad tas kunigas bu-
vo zinomas savo akiplesiSkais
viesais darbais su komunistais
If komunistu naudai, if j kai-
pc komunista Zinc Americas
valdzios lstaigos.
Lenkai kunigai savo pareis-
kimuose State Departmental
sake ir jie reikalaus vizu ke-
lionel j Russia, jeigu tam ku-
: nigui ir Prof. Oscar Lang bu-
, vo toki leidimai duoti.
Lenku komitetas, kuris sa-
kosi kalba sesiu milijonu Len
, ku Amerikieciu vardu, smer-
: kia State DEPARTMENT. pastel
, gima-davima Kun. Orleman-
skiui ir Prof. Lang leidimu jQ
! kelionei j Russia. Lenkai sa-
ko jog tai yra "sulauzymas ge-
J ros valios" ir reikalauja Sex
: retoriu Hull pilnai paaiskinti
: koks buvo jo tikslas sitaip pa
i sielgti. Tas parodo kad Anne.
: rikos valdzia uzgiria visus ko.
i munistu veiksmus sioje sally
ie, tikrina Lenkai, sta, sake
/ gall panaudoti naziai skleidi
: mui propagandos savo uzimto
: sc salyse, irodinedami kad A
j merika pilnai sutinka su So
: vietu tikslais ir budais west
r bolsevikiska agresija.
t Lenku atstovas Kongrese
: John Lesinski, kuris pagelbe
: jo Lenku delegacijai Washing
|. tone, sake Hull vargiai ir 10
$. dziu paaiskins apie ta savo pa
/ sielgima, nes neatsake lais
o ka rasytq prizes penkias die
o mas.
i Toliau, Lenkai tikrina ka'
) leidimas Kun. Orlemansklo |
il Prof. Lang vaziuoti Maskv
ii Lenku tauta skaldyti, bloga
: atsilieps j Amerikos karo pa
S stangas, numus Lenkp up
dirbti ir pirkti karo bonus.
i. Kada. Amerika siule say
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12
LENKAI SMARKIAl SUBRUZDO DEL
KUNiGO lSDAVIl<ISKO ZYGlO
tejimo laikotarpis.

teJimo laikOtarpis.
Sia proga pravartu patirti
Atstovo A. Bilmanio nuomone
apie Prezidenta K. Ulmani !:
'K. Ulmanis, gimes 1877 M,
Rugsejo 4 d., buvo tas pats
zmogus kurs 1918 metu Lap
kricio Is d. Rygoje paskaite
Latvijos nepriklausomybes pa
skelbimo akta; jis buvo pirmas
Latvijos Ministries Pirminin-
kas ir visu sekanciu seimu ma
rvs. Jis taipgi buvo Latvijos
Ukininku Sajungos kurejas ir
pirmininkas. =. KraSto pade-
tis negalejo butt patiketa tin
kamesniam zmogui' (psl. 28).
Toliau autOrius nupiesia vi
sokiariopa pazanga kurios bu-
vo pasiekta per tautines vie
nybes ir susiklausymo laiko-
tarpi (1934-1940 mm.), ap-
raSo bolseviku ir Vokieciu oku-
pacija ir - pagaliau - parei-
ska Wilt kad tiesiai ir teisin-
gai pritaikintas Atlantic Car
teris atneS visoms tautoms, ju
tarpe ir Latvijai, laisve If ne
priklausomybe.
Dideliu dekingumu autorius
pamini Valstybes Pasekreto-
riaus Sumner Welles Jungtinlu
Valstybiu Vyriausybes vardu
paskelbta deklaracija Uiepos
%, 1940), kuria nusmerkiami
Sovietu okupacija il Baltijos
valstybiu inkorporavimas j So
vietu Russia. Tuo netu Wei
les nurode kad modernioji pa
1 saulio civilizacija negales issi-
laikyti jei visas pasaulis nesl-
vaduos tais principals kurie
padeti 21 Naujojo Pasaulic
valstybes (Siaures ir Pietl
Amerikos) bendradarbiav i m {
pagrindan. Deja, dabar, maz'
daug po ketveriu metu nu(
Welles paskelbtos deklaraclJos
neatrodo kad butu nueita tt
teisingu principu igyvendinl
mo keliu. Kas anuosyk buvt
smerkta - brutal jiega -
Siadien ,jau meginama, pateisln
ii. Taciau nereikia uzmirst
kad, nors principal ir esti lau
zomi, ju reiksme lieka pastov
animal. Ir jei Welles prle'
ketverius metus pasake ka'
modernioji pasaulio civlllzacl
ia tegali islikti jeigu j bus pa
remta teisingumu, tai sta
be abejo yra .teisinga, lr sla
dien. Lankstantis kuJul /
pjautuvui ir tue pazeldzlan
teisinguma terra ruosiaml ka
pal tai civilizacijai kurla pa
saulis kure tukstancius metV
} Bet nereikia nustoti vlltles
Tikekimes kad tie zodzlal ku
: riais A. Bilmanis baigia say
knygele, neliks troskimu,
: virs realybe. Stai jie: 'Baltl
) jos valstybems niekuomet ne
ia buvus svetima kurlamo.
) vidaus ir uzsienio politlka. j
: buvo isorinio smurto nutrauF
: ia; teisingumo ir teises j bu
: sugrazinta".
: julius SnetOns
4
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12

Sio karo nezinomas kareivis
gull po paprastu kryzium Bou-
gainville saloje, kuria Ameri-
kieciai is Japonu ateme. W.
raso zodziai yra toxic patys ka
teIpa ant Nezinonao Kareivio
kapo ] Pasaulinio karo zuvu-
siu atminciai Arlingtono Ka-
pinese.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-12

jQ zymiuju Latvijos vyru -
Prezidento K. Ulmanio ir Vi
!ce Prezidento Generolo j. Ba-
lodzio fotografijos su ju trum-
pomis biografijomis. Nurody-
ia kad abu Sic didieji Latvijos
patriotai ir kovotojai netrukus
po bolSeviku isibrovimo Lat
via 1910 m. bolseviku buvo
isvezti Rusijos gilumon. Kny-
gele papuosta net Fl labai me-
nisku dailininko Zigmo Vid-
bergo grafiniu braiziniu, kurie
tikrai labai vykusiai pavaiz-
duoja Latvijos gamta, miestus
(Ryga), taip pat kulturlnl
bet ekonomini JOS progresa.
Knygeles pabaigoj (50-62 ppo
prideta chronologine Latvijos
| ivykiu lentele, pradedant bron-
ziniu amzium ir baigiant 1941
metals. Jei gausumas nera
trukumas tai apie ta chronolo-
gine lentele galima atsilieptl
tik is gerosios puses.
Jei L. Ekio knygele pasizy-
mi nuosakumu ir vaizdo pilnu-
mu, tai A. Bilmanis pasizymi
tiesumu il posakiu taiklumu.
Lygi1ldamas, paw, Latvijos IL
Sovietu Rusijos ukine santvar-
ka, Bilmanis nurodo kad Lat
vijoje remiamasi privaciu ukiu,
0 Sovietu Rusijoje kolchozu,
kuri priziuri vyriausyb5. Kas
tas kolchozas, aisku is nuro-
dymo kad "ukininkui neleidzia-
ma tureti arklio". stai tau ir
sovietine sistema.
Cana daug vietos skiriama
Latvijos parliamentarinio krl-
zio ir Latvijos tautinio posukio
(Geguzes Is, 1934) aprasymul
(22-3O pp.). Jau is skyriu pa
vadinimo Parliamentary
Corruption" ir political Hou-
secleaning' aiskeja dalyko
prasme. Latvijai, mat, lygiai
taip kaip ir Lietuvai teko su-
sidurti su tue pat sunkumu:
niekas seine negalejo sudary-
ii pastovios ir darbingos dau-
gumos ir per tai, savitarpyJe
besirungiant, teko daryti zy-
miu nuolaidu mazumoms, ku-
riu Latvijoje buvo net aple
25 nuoS. Lietuvoje apie IL
nuos.). Politikieriu isiaistrinl-
mas prieidavo net Xxi to kad
net buvo siuloma tokios walls
tybe griaunancios priemones
kaip saugumo policijos panal-
kinimas, kariuomenes biudze-
to sumazinimas, ir tt. (pusl.
24). Partitions bemedzloJant
dauguma seine, nazizmui, ska
tinamam Vokieciu mazumos, ir
komunizmui, skiepyjamam La
tviioje kominterno skyrlaus,
susidare ko puikiausios salygos
veikti. Koks buvo Latvijos
susiskaldymas partijomis 1881
metals parodo faktas kad is
simto atstovu susidaranciama
seine buvo net 22 partljos,
kuriu aStuonios turejo po VIE
ma atstava, penkios - po du,
ir tt. AiSkus dalykas kad to-
kiomis salygomis jocks darbas
nebuvo imanomas: mazoslos
grupes, j kurias lsiskverbda-
vo net priesvalstybinlu gaiVa-
lu, mikliai laviruodavo tarE
didziuju, tai prisidedamos
vicna, tai j kita grupe, If me-
ko nekure bet viska GROVE.
Buvo aisku kad ilgai talE
testis negali, ir jei artlmlau'
sioie ateityje nebus padaryta
iokiu reformu, valstybe atsi'
durs pavojuje. sito aklvalz'
dole, seimas buvo palelstas II
visa krasto valdzia patlketa
Ministrui Pirmininkui X. VI
maniui. Visos politines partl.
los buvo panaikintos If suda-
ryta tautine vyriausybe. s.
zvr; vieninpai Dareme visa La