RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-08
(Nastavak sa 1. strane)

AoNAAASi ~ r. A~~eoAA u EA0VAJotl oVO-
ie umerene zahteve kroz ulizic-,
ke vodje ma w. L. B. usvojili bi
mirno jezik-za-zube negativnu
istrazbu toga tela. I, nitko ne INA
kakve bi posledice radniGke kam-
panic "a najamnicu, i moguce po-
bune protiv njihovih junijskih
zavodjaca, bile. Ali, ovoliko je
ocito: Da Sc kapitalisti phase toga
i kapitalisticka drzava je odluc-
ma da to spreci po svaku cenu.
Administracija je bila nerada
da preuzme Montgomery Ward
tvornicu. Ona je bila wise ne
rada da upotrebi vojne trupe "a
ostvarenie preuzimanja. Ona je
znala da ce posledice biti oteri-
vanie raskomadanih administra-
cijskih podupiraca u Kongresu u
zagrljaj an -administracijske
kabale Ona je znala da &c ia ak
CHA potpaliti ozlojedjenje j strah
medju poslodavcima u opste. Ali
Wardov prestup joj nije ostavio
drugog izbora. Otuda, u saglas-
nosti sa izrekom da, sto ne moze
lei u maslo, mora lei u sir, admi-
nistracija je pokusala da iskoris-
ii menu akciju "a okupljanje
radnicke potpore "a novembars-
ke izbore.
Naginjanje kapitaliznaa u pravca
drzavniStDa.
U njegovim opsirnim inphka-
cijama, preuzimanje Warda OF
kriva veliku udaljenost koju ova
naciia ina preputovati do drzav-
nistva, iii koje Sc po nekad ma
ziva Rooseveltov "demokratski
~ korporatizam'. Posto je, dok
Sc ratno vremena nuznost istice
kao izgovor, pravi razlog, kao sto
sno pokazali, jeste klasni sukob,
Isto tako kao sto je drzava bila
prisiliena da zauzima sve wise i
wise moci sredjivanjima nacio-,
nalnog ekonomskog zivota - u
interesu ocuvanja kapitalizma =
tako je takodjer bila prisiljena
da sredjuje drustvene odnose.
cineci to, ona Sc pretvara kao
radnicki "zastitnik" ali u stvar-
nosti svaki je zakonodavni i Il
vrsni akt upravljen u praycu O.
cuvanja sri klasne vladayine, Il
pravcu drzanja radnicke klase u
potcinjenosti kapitalu.
Nacin "a ostvarenje preuzima-
MIA, sicusni zakonski argumenat
Generalnog Odvetnika, iskrivlji-
vanie do koiega je sdministraci-
ia bila prisilena da Sc pogne -
sve ovo odrazava neunitnu pri-
rodu ovoga naginjanja prema dr.
zavnistvu. Nj tradicije, niti bur-
zoaska lozinka da je privatno
| vlasnistvo "sveto", niti cak Ustav
ne sprecava drzavu u njenon "a
uzimanju moci mad radnicin1a iii
mad pojedinim kapitalistinla, u
interesu tota1nog kapitalista. O.
ma je, iznad svega, upravljana po
klasnim naloznostima, sto znaci.
po politickim / ekonomslcim na-
! losnostinoa KAPITALISTICKE
klase.
u apelovanju "a "opsirno tu-
macenie" predsednikove moci
pred sudcom Holly-em, u cd
stupanju cd svoje (Holly-eve)
presude, Il korist rasudiivanla
vrhovnog izvrsioca, Generalni
Odvetnik ie podneo izvestaje u
iziednacenosti, Il niihovim iznlr-
cvarenim tvrdniama, sa onima
cd bivseg Generalnog Odvetnika
(sadasnjeg Sudca Vrhovnog SUI
da), Jacksona u nagodbi oko ba-
"a "a razarace. PredstaVnik
Scott, il Pennsylvania, neprija-
tell adn1inistracije, nije nepri-
kladno izjednaGio Biddle-ovu
p,ocedjenu definiciju Q "proiz-
vodnji" it'd, da bi obuhvatio
Wardovo poslovanje postanskih
porudzbina, kao "Coke-s ap-
proach" TCoke-ov pristupl. "u7-
viseni odlicni Lord Coke u IL
nasanju zakonskog shvacanja ma
kon deklamovanja latinskih IL