Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-02-03
PRELOM ARGENTINE
Z DRZAVAMI OSISCA


dvajsetim latnskoameriskim republican doocena vaz
ma voga Smatralo Sc h e plodno pole nacijske
doktrne in izkoriscana in ako bi nastaa potreba tud
"a vrata skozi kaera b bia vojaska nVazja zapadne
hemisfere naaze izvedva Vecina atinsko -ameriskih
drzav Sc e ega zavedala in je podvzea kolake ola Sc
zavauejo pro preteci nevanosti. Po japonskem napa
du ma Zedinjene drzave pobudo programa dobre-
ga sosedstva cd stran admnistrace Wasngtonu sto-
pile tabor demokac Cd tstega casa napravlle va
zne prispevke napram zaVeznlSk zmagl.
Min pomoc je ba -tako politicna kot materij ijana.
Trinajs h e napovedao vo no Zedin enim drzavam Sc
e dalo razpoago Vitane mornarske in zrakopoVske
baze "a operace obeh oceanih Braziija je posala
zapadn terminal skra vazne zavezniske zracne crte
preko iuznega Atantka Latinsko-ameriske momallske
in zracne sile p1idzile boju proti nemskim pod
moncanl zameno so Zedinjene drzave doVoile poso-
lila in pOsiae voasko opremo, del katere ina biti rab
lien cd ekspedcijske sile, XII jo pripravlja Brazja "a
akcijo EVOpi.
Med latinsko- -amerisk drzavami pa je bla ena izje
ma Argentina je ostala ia cas- izyen kloga svoJh
batsih narodov, progasujoc svojo nevranost ki je
praksi pomena da je Buenos Aires postal gnezdo osi
scnih agentov in sredsce zaonsva prot narodom obeh
Amerik, seVerne in JUNE.
p oSli teden je ia vrzel edinstvu zapadne hem
isfere ocvidno zapra ko e Argentina preloila dplo
maticne odnosaje Nemcijo in Japonsko. radijskem
poglasu narod e argentnski pedsednik Pedro Rami
izav da e bila Argentina plisiljena nasopt OBJ
labo sVOe cast in suVerenost potem ko e odkl1a ob-
sirno mrezo Spijonaze' Rekoc da zastopnik ossca
skusali agentinskega teitora izvest cine agresije
proti drugim anerSkn narOdom, je goVoril custVlh
bratske slupnos katere goji Argentina napram svojm
sosedom zjavil da je ba vseameriska solidanost
sle ko pref temelj argentnske zunanje poltke
To, kar je Ramirez povedal g.ede operacij osisca
Argentina nj bio mic noVega Bvsi drzaVni podtanik
Sumner Welles je re oktobu 1912 govou, XII ga je
incl Bostonu, opozoril nacjske aktvnost Argen-
TIM Ko e bill preeklega junija stnoglavlen konseva
tivni rezm predsednka Ramona S. Castillo nekateri
opazovalci upa, da pride do spremembe. Ampak novi
rezim nj bill po osobju mic mani fasisticen kot
negov prednk COMA ploti demokaticnm in liberanim
elementom Argentina Sc e cd tedaj cello poostr:a.
uGi vsega tega so bill pouceni opazovalci pretekli
teden precej skepticni glede nenadnega preokreta
argentnski zunan politid Upravicena sumnja obstoj
da bill vzroki "a prelom osscem povsem drugacni
kot pa h je navedel Ramirez Pc tenn e po asni
10 argentnski preokret iska dejstvu, da zaVez
nska potpezivo Argentine bila skoro pr rau Do
kaz emu je vec svari Ma primer: aretac argentnske
ga konzula Oscarja Hemutha cd stran britsh oblast
Trindadu in obava njegove izpoved kater so bile
prznne naciske spijonazne aktivnosti Argentina Da
lie prhod amerskih bojnih lad in zIacne sile Urug
val ker bile pripravljene neposredn blzni Buenos
Airesa ga vsak slucaj" Dodaten dokaz kako cutijo
uradn krogi Washingtonu in Londonu je bila odklo-
nitev priznanja rezimu Boviji ko je prso
dan da bill nacijski agentje Argentina tesn ski
nasno spremembo tamkasnje vlade Use to so bila