davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
KATKA ZUPANCIc:
Nv T. Is I

"odbranih" crescent: ma vrhu
lep, svez, sladek sad, pod MIN
pa kisla drobnjad.
Ali visa ia angleska bodi-de-
mokracija mas ne hi bogve kako
brigala, &c bi bila vsaj brez i'm
te-
zenj. Povsod Sc Sc bijejo krvavi
boji in kdozna, kdaj jih DO ko-
nee Anglia, XII je podpisala
in seveda pomagala sestaviti
program stirih svobodScin, re
kaze svoje dodge nevarne prste
V dezelah, XII so Sc jedva izvile
IL nazifasisticnih klesc.
Lahko 81 mislimo, kako lie
marsikateremu grskemu hri-
bovcu zledenelo veselje ma obra-
>zu. Tri, stir leta Sc je ma XIV
ljenje in smrt tepel "a mir in
svobodo, prebijal Sc je skozi pc
kel, da 81 zagotovi boljso, svet-
lejso bodocnost. Pa ii pridejo
"~resitelji" in vezejo davno pre-
trgane niti ma stare streno. "Ta-
ko, dobro 81 Sc izkazal! In zdai
odlozi pusko! &c ne? Pripeljali
smo seboj s~trojnice in topove in
tanke =. Kajti nam gre "a red
in mir " dezeli!'
"Ampak svoboda? Kje je svo-
boda?" Kaj so hribovcu mar
kaksne "sfere"! Tepel Sc je "a
svobodo- Tu pa SO Anglezi pori-
Mill ma cello Wade nazadnjaka.
kolesce stare, osovrazene kra-
ljeve masine Nj cudno, da
Sc mu roka Sc tesneje oklene
puske, rajsi, nego bi Sc zadovo-
Jill z medlim upanjem, da Sc
morda, morda nj boril povsem
zastonj.
In veeraj SO ista usta, XII SO ga
Sc pred letom hvalila kot ga
lantnega ljudskega vojscaka.
ista usta SO ga vceraj razkricala
V svet kot uporniki in prevrat-
nika
His Majesty's government je
spregovoril -. Grofu Sforzi oci-
ia dvoobraznost -. Sal tudi
sova sow glavana pravi -.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Starr privilesiji vedno
IA prOfiiudske refine

Kakor pc pretSnji svetovni voini tako ie reakciie tudi sedaj
strah pred socialninni preobrai. Skupno S kajzerjevo avtokra-
clio so oteli Nemcijo "a privatne interese in Madzarsko "a fevda-
Gzem. z intervencijo v Rusiji so zavezniske cee skusale strmo-
glaviti boljSeviSki rezim me cato, ker nj bill demokratcen, tenn
vc zaraditega, kr je odpravil privatno svojino in zaplenil imetja
tujih kapitalistov, XII SO jim V prejsnji Rusji prinasala sijajne
dobieke.
v ItaHji je mednarodna reakcfja podprla Mussolinija in
Churchill ga je ma svojem obisku " Rimu naval "a resitelja TIA
lie pred "barbarskim komunizmom".
V Bolgarii je pomagala starim privilegiiem vreci ljudsko
Waldo in spletkarila je V Grcji "a odpravo republic in povratek
izgnanega kraja, kar il je uspelo.
Nevtralnost Anglije, Francije in Zed. draw v Spanish civIni
vojni je povzro6ila poraz republke, ker so jo pustle osamljeno
v vojni z domaco reakcijo in z Mussolinijevo ter Hitlerjevo in
tervencijo. Rekla sta, da reSujeta Spanio pred "komunznom"
in "a "krscanstvo". KlerikaGzem pc vsem svetu je odobraval
mum napad ma demokratcno Spanijo in pomagal v propaganda
proti Mi. Vzrok, da repubikanska Spanija nj dobila v demokra-
tlcnih dezelah nobene opore, razen nekaj v Franciji, je, ker so Sc
privilegiji v njih bali socializacije v Spaniji. Il istega vzroka Sc
je katoliska cerkev pognala V boj proti Spanish repubhki. So Sc
il je "a cerkvena posestva V Spaniji in "a obvarovanje izkorisce-
valnega sistema. Il 18TH vzrokov podpira veleposestniske interese
V Mehiki in sploh v vseh dezelah.
Ocvidno je, da bodo toriji igrali prav tako :vIogo v tel voini.
Oziroma 10 re vrSe. AngleSka politika v Belgiji, v Grciii in v
italiji je dokaz, da Sc demokraciji V Evropi Cd angleskega orozja
ne obeta mic dobrega. Politika torijev ne stremi odpraviti fast
zem, kr je pred par meseci potrdil tudi Churchill, ko lie v parla-
mentu pohvail S~panskega krvnika diktatorja Franco in S tenn dial
spanskim republikancem migljaj, da nimajo pricakovati. cd An
gije V boju "a strnoglavljenje Franco nobene podpore. Ampak
fasizma V Spaniji vseeno ne DO mogel reSiti.
Obljube, dane malim dezelam, da 81 bodo 100 osvoboditvi
lahko same dolocale oblko Wade, Sc glase lepo ma papirju, a "
praksi jh znagovite Wade MISC izvajale v prejsnji vojni in liz do
godkov ma GrSkem, V Belgiji in V Itaiji, ter pref v Alziru, je raz-
vidno, da tudi v sedanji ne obeta biti bolSe.
Nesmiselno in protidemokraticno je usiljevati kraje onim
dezelam, XII Jill ne marajo. Protidemokratieno je pomagati rezi-
MON, o katerih je V naprej jasno, da bodo vadai S pomocjo oro-
zja, ne pa pc ljudski wolff.
Ampak ljudske wolfe ne DO mogoce vedno tiScati k tom.
Europa je zrela "a socialni preobrat. &c ga il DO zaveznisko orozje
zadusilo, DO posledica nov fasizern, ne pa demokracija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Kaj storiti z Nemcijo, ko DO porazena!

Ali zavezniki re inajo kak nacrt, kaj storiti z Nemcijo,
kadar Sc poda? IL dosedanjih porocil je razvidno, da 81 Sc MISC
edini v drugem kot v tenn, da Sc 10 mora porazti. "A kaj potem?
Mnogi priporocajo, da Sc je hi razkosalo v vec draw. Drugi,
da Sc bi v Mi unicilo vo tezko industrio. v tenn slucaju bi mo-
rala Nemcija postati agricultural drzava. Sedaj je poleg Zed.
draw industrialno najbolj razvta dezela.
Prejsnji teden je blo porocano, ola je ameriska vlada pred
lozila angeSki, ruski in francoski vladi "a preuredbo Nemcie
svoj nacrt. Nedvomno SO zavezniski drzavniki 0 bodocnosti Mem
De re vellko razpravljaH, ne ola hi prislo med mimi do soglasa.
Nemcija ina sedaj takozvano planirano gospodarstvo. Ali
il bodo dovolili, da 81 ga ohrani? Ali bi 10 bio sploh mogoce
Vr1nti v start, "svobodni' kapita1izem, kakrsnemu pravijo v Zed.
drzavah sedaj free enterprise? Ne. KapitaHzem stare sorte ie
: Nemclji skrahiral in memo gospodarstvo DO v bodoee "plani-
rano", to je, regulirano cd drzave, kot je sedaj pod Hitlerjem.
Ako Sc njegov sistem pod kako novo oznacbo ohrani, DO privatna
avojina obvarovana. Toda kaj &c DO ljudstvo zahtevalo odpravo
kapitalizma V Nemciji popolnoma in preuredbo drzave v social
stcni red? Ali il bodo kapitahsticne Wade zavezniskih dezel to
dovolile? In ce DO ljudstvo v Nemcji hotelo izvrsiti tax preobrat
S silo, kaj DO V tenn slucaju storilo zaveznisko v~ojaStvo? Ali, DO
skusalo Nemcijo resiti "a privatno svojino z nasim oroziem
" roki?
pravlJa odprto, je to ena moznost razvoja v porazeni Nemciji
S katero morajo racunati. AngleSki toriji so "a obvarovanje ka-
pitalizma kjerkoli. AmeriSko Waldo tvorijo vecinoma bogataSi
XII prav gotovo ne verujejo " socialism. V ameriski vnanji
politiki SO tudi V casu tie vojne to jasno pokazal. Ako angleski,
aneriski in sovjetski diplomat o tenn govore, ali hi jim bill sled
Mi pripravljeni privoliti v zaduStev socalne revolucje v Mem
CHI S s1o? s~s4N
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
SLONENSKI DELAVSKI
CENTER

Chicago, Ill. - 1t. Michael
Kumer, podpredsednik SNIP,
XII Sc je povrnil IL Europe v
Ameriko, Sc je porocil. >Njegova
nevesta je Ann Groser, pred
sednica druStva Pioneer st. $50
V Chicago, XII je najvecie V jed
mott in Steje mad tisoc clanov.
Ann in Michael sta clana Dru-
zabnega kluba Slovenskega cen
ira in ona OBJ enem tudi aktivna
elanica, ker pomaga svojemu
ocetu in materi, XII tn opravljata
oskrbniSko delo. Michael je bill
doigo v Angliji in potem v Fran
ciji. Ker mu je zacelo nagajati
zdravje, SO ga poslali v Ashford,
w. Va. Porocencema zele vsi
clani Contra obilo sreee.
Frank Groser, XII je bill ranien
V Franciji, pa je menda spet ma
bojiscu, znan vsem, XII SO clani
Contra, druStva Pioneer in klu-
ba st. / JSZ, posilja v tiskovni
sklad Proletarca So, z zeljo, da
list nadaljuje S svojim delom
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13

pc dolocenih potih. Oh enem
vosci vscm, XII ga poznamo, We
sele praznike. Upamo, da Jill DO
incl tudi on, &c Sc more kaj Ia
kega sploh vosciti onim, XII SO
ma 'front.'. Frankov brat Luka
Groser pa je re dolgo nekje ma
Pacifiku. Svojim sorodnikom
pogostoma pise in pravijo, da Sc
mic ne pritozuje. V Centru oba
pogresamo, posebno, ker sta ra-
da pomagala, pa tudi v klubu
st. l JSZ, kadarkoli je incl pri-
redbo.
Obiskovalci V zadnjih par
tednih so bill: Erna Marie BIZ
ston, Woodward, Ia; Ann Tam
Sc, Enkeng, Ia; Tech. Sgt. Err
nest Reven, USMC. Ernest je
bill ma bojiscih ma Pacifiku in je
prisel sem ma daljsi dopust, XII
81 ga je zasluzil. Prijatelji so mu
v Centru priredili pozdravno "a
bavo. z MIN je bill " Chicago
tudi njegov oce Frank Reven il
Virdna, Ill. Dale Sc je oglasil
pr mas pevec Thomas Cukale,
XII sluzi v vojni mornarici in XII
Sc je v raznih taboriScih v Sre-
dozemlju seznanil z mnogimi
slovenskimi fanti (vecinoma liz
Italije). In pa Leo Wider, XII slu-
Ii V zdravniskem Koru, v preva-
zanjih r%anjencev IL raznih bo-
jiSc bolnice ondot in v Anne
riko. Sedaj Sc je pripeljal IL tia
LIE. Tudi znani kegljac Elwood
Blake je bill tn. On je clan dru-
stva Young Americans, SNPJ,
v Detroitu. Medpotoma pc O.
pravkih v Clevelandu Sc je ogla-
sill pr mas Frank Okoren, 81.
odbornik ABB IL Denveria,
Colo, dale Frank Pechnik il
Puebla, Colo, XII je bill delegat
ma konvenciji CLIO, Leo Tonejc,
XII je uposlen v ameriSki trgov-
ski mornarici donna liz Cleve-
LANDAU, Peter Banich IL De Pue,
Ill, Cpl. Frank Zordani, XII je
bill knjigovodja V 81. uradu
SNIP, sedaj pa je v vojaskem
taboriscu Fannin v Texasu, in
Anton zagar, bivsi upravnik
Proletarca, XII je tn ma obisku IL
Denverja.
Druzabni klub DO incl v Cen
tru ma S~ilvestrov vecer 81. de-
cembra) domaco zabavo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Vprasanje kralja

Grski kralj George je bill YES
ia cas- ma varnem v Londonu,
kjer SO bill tudi njegovi mini
stri. Nemci SO ma GrSkem ropali
in morili in oh enem podpihava-
Ii BOZ med raznimi grskimi ge-
rilci. Ali Nemci MISC imeli raw
no dobre case ma GrSkem. Ma
t1soce Nemcev je bio poklanih
cd grSkih partizanov, kjer so Sc
najbolj odlikovale gerilske sku-
pine E. L. A. S. Ali kot v sosed-
nj Jugoslaviji, Sc je isto dogaia-
10 v Greiji. V borbi "a svobodo
in v borbi prot fasizmu ie ne
mogoce zagovarjati in Sc boriti
"a domac fasizem. Posledica ie
bila, da je ljudstvo trumoma "a
puscalo kraljevaSe in Sc pridru-
lilo republikancem, kateri so
vpraSanje kralja kratkomalo "a
virgil. Isto Sc je dogodilo " At
friki, kjer je bio veliko stevilo
grskih mornarjev, XII so Sc uprli
svojim rojalisticnim oficirjem
in to V odprti revolt, katero so
| zadusili angleski vojaki. To Sc
Je zgodilo zadnje leto, ko je bio
vec mornarjev obsojenih ma
smrt ter vec tisoc poslanih v
koncentracijska taooriSca. An
gleska vojaska cenzura je veci-
no teh dogodkov zakrila. Chur-
chill je obljubil grskemu kra-
lju, da dobi nazaj prestol in to
obljubo skuSa izvrSiti.
Pc vstopu rdece armade ma
Balkan SO Nemci Grsko polago-
ma zapustili, nekaj pa so Jill k
temu prisilile tudi angleske ce-
te in angleski partizani. In ka-
kor v Belgijo, Sc je tudi ma CIR
sko preselila z angleSkimi ceta-
mi ubegla grska vlada = mi
nus kralja Georgia. Prvo, kar je
napravil grski ministerski pred
sednik George Papandreou, je,
da je ukljucil desno gerilsko
skupino E. D. E. S. v regularno
vojsko. Nato je z iste skupine S
pomocjo angleskega poveljstva
organiziral pc nekdanjem sta
rogrskem vzorcu posebno "sve-
to ceto'', katera ie sestoiala V
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Premo9o DO ~monjkoIo

Notranji tajnik Harold L
Ickes meni, da DO to limo zelc
primanjkovalo premoga. Pa tu-
di z drugim kurivom (oljem,
bodo tezave. Marsikje Sc be
premog dobilo laglje kakor ollie.
Steer je obojega zadosti, a teza-
We so s transportacijo in pa tudi
razne regulacije onemogocajo,
da bi civilno prebivalstvo bilo
v stanju dobiti toliElo kuriva
kot ga potrebuje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Koj DO S sudetskimi
Nemci?

Ko SO Sc vrSile ma Cehoslova-
Skem zadnje povsem demokra-
ticne, tajne volitve, je $780, 200
Nemcev glasovalo Ia nacije, in
lie 100000 "a socia4-demokrate
in S tenn "a demokraticno echo
slovasko.
"Kar so Nemci ma Cehoslova-
skem hoteli", to imajo, pravijc
ministri zamejne Wade v Lon
donu in studirajo nacrt "a Use
litev teh Nemcev IL Ceske v po-
razeni rajh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Kriza ma GrSkem

hrIZa ma OrSkem
Y nedeljo tretjega decembra
Sc je V Atenah zgodila tragedija,
katera DO lahko imela slime Ego
dovinske posledice. Da Sc ira
gedijo lazje razume, je potreb-
no V pojasnilo malo ozadja. CIR
ella je pred vojno spadala med
tiste balkanske drzave, kier lie
vladala diktatura. In Sc vec:
Grska kraljeva vlada z mini
strom Metaxom na-krmilu ie
bila sestavljena pc fasisticnem
kroju. Start lisjak Metaxas ie
ljubimkal z Mussoliniiem in
Hitlerjem, ali to ga nj MOTTO,
da 5e obdrzal najtesnejse zveze
z Londonom; Sc posebno, ker ie
bill kralj George bratranec an
gleSkega kralja. Da nj ia grska
fasisticna vlada trpela nobene
opozicije, to je samo posebi
umevno. Pc Musolinijevem vpa-
du ma GrSko je slednja hoces
noceS presla V zavezniSki tabor,
v katerem je bila takrat samo
Anglia. Grsko ljudstvo je v
tenn boju pokazalo, da SO vre-
dni potomci starih Grkov. Pre-
tepli SO Mussolinijeve 'snepre-
magljive" in Jill napodili V Al
banjo. To je bio ponizanje "a
ltalijo. Sramota prve vrste.
Bogve kaj hi Sc Sc dogodilo, da
nj firer priSel ma pomoc svoje-
mu sirokoustnemu kolegu u.
Nemci SO udrli v Grcijo in 10
premagali, kot SO natepli tudi
angleske cete, katere il je po-
slal Churchill ma pomoc. Cd ia
KRAFT naprej je bila Greija v ro-
kah osiSca.
Ali Grki Sc MISC podali. Kma-
III pc vpadu Nemcev SO organi-
zirali gerilske skupine, v kate
rib so bill zelo prominentni ra-
dikalni clement, kateri so ime-
Ii "a casa Metaxove Wade zelo
dobro podzemsko organizacijo,
sllcno kot V Jugoslaviii. TIE sku-
pine SO bile oznaGene pod crka-
mi E. A. NJ. To je bila Nth ma
rodna jednota. In levica tie jed
note Sc je imenovala S crkami:
E. l.. A. S. Ali reakcionarna or
Ska skupina, katera je varovala
kraljeve in veleposestniske in
terese, je imela tudi svojo vol
sko, katera Sc je bila oznacila S
crkami E. D. E. S. S tenn Sc lie
J re "a casa nemske okupacije ma
pravila podlaga "a civilno Vol
no.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13

Ako so res "a to, da Sc Nemcijo preuredi v demokraticno
orzavo, il bodo morali dovolti tako gospodarstvo, v kakrSnem je
demokracija mogoca. Pod kaptalizmom kot je bill pod kajzerjem
Sc nj obnesla, in v weinarski republiki tudi ne, ker je start pose
duJoci soj ostal gospodar nemske ekonomije. Vsed krize in brez-
poselnosti, ter razdruzenja demokraticnih elementov je dobila
naclzem in pc kapitulaciji DO morala misiti ma nov red, ali pa
81 ohranHi sedanjega pod "demokraticno' firmo ma zavezniski
strani. NajboGsi izhod "a bodocnost Nemcije hi bill socahzern.
Ne samo "a Nemcijo, "a vso Evropo in "a YES svet. Dokler ga bodo
vladai izkoriscevalci, Sc DO razredni boi nadalieval, in imeli
bono krize in vojne kakor doslej. 3sa@
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
His Majesty's Government

Amerisko demokracijo slika-
jo ponavadi kot veliko, debe-
lusno in dobroduSno gospodi-
MO, XII pa navkljub vsej svoji
briznosti nina hiSe nikoli v pra-
VEN redu. Vendar kaze druzina
precejsnjo nero zadovoljstva in
Sc cuti v vsem tenn neredu do
maca in srecna. Seveda, &c bi
hotel tocnejSo sliko, bi morali
tel hist ameriSke demokracije
dodati Sc posebno soho "a de-
narne strice in pa vezo "a ne
bodi-jih-treba nimanice.
Kako slikajo anglesko demo-
kracijo ne VEN. JAZZ n. pr. bi
81 izbrala zanjo tip dodge in SUI
he in stare gospodicne z ironic-
MIN posmeSkom Ma sicer stro-
gem obrazu. Kajti demokracija,
kakor jo pojmujejo in izvajajo
angleski toriji in kakrSno vsi-
ljujejo ubogim "resenim'' deze-
lam, nj dalec Cd ironije.
Demokracijo je tezko defini-
rati has il razloga, ker 10 vsaka
drzava, vsak narod, da, cello
vsak posameznik pc svoje obra-
ca. Zaokviriti Sc je pa sploh ne
da, ker je v neprestanem raz-
voju. Razvoj il je bistven.
Vsak cd mas pa tudi We vsaj
toliko o Mi, da je in mora biti
osnovana ma vecinskem pravu,
pa da il je cilj: omogociti elm
vec in elm SirSo svobodo ne1e
vecini, marvec i manjsinam, XII
Sc morajo vecini prilagoditi. Po-
leg tega ina tendenco siriti in
braniti svobodo tudi izven dr.
zavnih meja in je tenn pog1e-
du has nasprotna imperializmu.
Prave demokracije ne more
biti V nobeni TAXI DRAW, XII ina
svojo privilegirano aristokrat-
sko kasto. Tudi v francoski re-
publiki Sc je ia kasta ohranila.
Imela je svoje manjSinske poll
ticne pravice, a je imela pc svo-
jem spletkarjenju mnogekdaj
tudi vecino ma svojih vajetih,
tako da so nekateri upravieeno
govorili O Franciji kot monar-
hiji brez kralja.
Neupraviceno pa Sc ia ali oni
/ Anglez pobaha, ces, Ola je An
glija demokraticna republika-
S kraljem. Res 'je Anglia matt
parlamentov, toda v njenem
parlamentu sedi aristokraciia Sc
danes skoro "in corpore", in to
pobija demokratizem z republi-
ko vred.
Je pa torijska pretkanost os-
krbela svoji odbrani druzbi ne
ko posebno upravicenost do
zborniskih stolcev. Kakor hitro
namrec doseze ia ali oni draw
liam izreden uspeh in Stoves ma
znanstvenem, ali drugem TAKEN
polju, ga brz porinejo v ospre-
die, da ga kralj dvigne v plemi-
ski stan. Steer SO redki TAXI cd
licniki, vendar pa Jill je zmerom
nekaj, da dobi, oziroma, 81 ohra-
nj lordska zbornica nekakSnc
kulturno krinko, tako da Sc la
hko sopiri, ceS, ola povspesuie
in zastopa kulturno stran v dr.
zavl. Tako je ia plemenita dru-
zba Sc najbolj sliena skatljici
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
Finsko Sc DO sprijo zniIo
z Rusijo

Ma Finskem zmaguje struja,
XII zeli popolnega pobotanja in
sprijaznjenja z Rusijo- Prejsnje-
ga premierja Erhu Castrena, XII
je veljal "a neprijatelja Rustic,
je nasledil Julio Paasikivi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13

vecini IL samih rojalistov. Nato
je pa tidal povelje, ola Sc mora
leva partizanska skupina E. L.
A. S. razoroziti. Predno Sc je to
zgodilo, so zastopniki vseh gr-
Skin oborozenih skupin pristali
ma skupno razorozenie, da Sc S
tenn prepreci nevarnost civilne
vojne. Ali ko je postalo razpi-
dino, da Use to velja samo "a n
skupino, je teh Sest zastopnikov
levice resigniralo ter sklica1e
ljudsko demonstracijo. Papan-
dreou 10 je S prua dovolil, ali ma
izredni ministrski seji, katere
Sc je udelezil tudi povelinik an
gleske vojske, Gen. Robert SEQ
bic, je bila prepovedana. Kljub
temu Sc je vrsila. Kot piseio
ameriski porocevalci, med nil
mi Fodor, je bila ia demonstra-
tivna mnozica mirna, nosec "a
vezniSke zastaVe in med mimi
je bio veliko zensk in otrok. Po-
licija je brez Vzroka zaeela sire
ljati V mnozico. Poslediea
stotine r%anjencev in sestnaist
mrtVih. In S to bedasto potezo
grske Wade, katera nina nebe-
mega stika z ljudstvom, XII je kr-
vaVelo V triletnem boju, ter z
intervencijo angleSke Wade ma
strani tistih, katere lie nared W.
gel, Sc je boz v Grciji Sc lie zacel.
Pri mas.
Prvo delo novega .drzavnega
tajniStva je bila izjava, katera
je priSla ravno oh pravem casu,
da Sc mi ne bono umeSavali V
notranje probleme dezel, XII Sc
ticejo ljudstev V Min. (Stvar Sc
tice v tenn slucaju vladne krize
V Itafiji.) To je pray in posteno.
Bill je re skrajni cas- angleskim
torijem povedati, da to nj vojna
"a ohranitev gnilih kraljevskih
prestolov, ter Sc boil gnile ari-
Stokratske mentalitete. Proved
Sc je re prelilo evropske in tudi
ameriske krvi, da hi postavili
Evropo nazaj v leto 1889.
Jugoslovanski reiif
Odgovor ma relifni APPEL je bill
dober. Nabralo Sc je veliko de-
maria ia Sc vec obleke. Najvecja
zahvala gre seve naSim zen
skam, katere so tako pridno 81
vale in pripravljale zavoje. Tu-
di mas Clarendon Hill S Sc ie do
bro obnesel. Vsi sosedje v moi
blizini so darovali zavoje oblek.
Sc posebno pa moran omeniti
sodruzico Mary Aucin, katera
je nabrala veliko obleke in tudi
pomagala S sivanjem, ter Mrs.
Mary Kosak, soproga Jozeta
KoSaka, kateri postavlja Probe
tarca. Pomagala je S Sivanjem
ter naoiranjem obleke.
s. -
Ia tiste, kateri hi radi vedeli
kaj pomenijo tiste okrajSane "a
cetne crke raznih grskih geril-
skit enot, je til pojasnilo Levi
carske grupe) E.. A. M. je Ethni-
kon Apeleutherotikon Metopon.
Narodna osvobodilna frontal;
E. L. A. S. - Ellinikos Lacks
Apeleutheratikos Stratos (Gr-
Ska osvobodilna armada); desni-
carji: E. d. E.. S. - Ellinikos
Dimokratikos Ethnikos Stratos
(GrSka nacionalna demokratic-
ma armada).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13
JOSKO OVEN:
RAZGOVORl
JOSKO OVEN:

Topovi ma bojiscih Sc MISC
%utihnili, ali re prihaja tisto, kar
Sc je zanikalo cd vsega zacetka
to je, samoodlocevanje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13

Pravijo, da jel predsednik
Roosevelt zmagal S pomocjo po-
liticne takcije Clio in pa onih
odbornilsov uni AFL, XII so agi-
trail zanj. LIE kako, da sedaj
imenuje v urade same bivse gla-
varje jeklarskega trusta in dru-
ge miliionarske magnate kor-
poracij, to mi nikakor ne gre
v glavo:'
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-09-06

The DetroH Tine,
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1944-09-01
Pacifiic

Continued from Page One)
ci,ic war would last at least a year
after Germany is defeated.
So far the heaviest bombed Jap
anese base is by.psssed Rabaul In
the Southwest Pacific. II has been
blasted by some 10000 tons OF
bombs. More than 10 vessels have
been sunk in its harbor and ten
times as many japanese planes shot
down defending the fortress. Amer.
lean commanders acknowledged the
loss OF 2i4 planes, probably only
about half the actual losses.
Perhaps in preparation for the ex.
pected American invasion OF the
continent. Tokyo announced the sp.
pointment OF Gen. Naosaburo Okabe
as supreme commander in North
China, replacing Gen. Neiji Okla.
mura.
In Southwest China. American
made flame throwers, rifles and
machine guns aided Chinese In
knocking out a half dozen enemy
strong points in the Burma Road
sector.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1944-09-01
Milan Man Dies
At Son s Home

Thomas J. Frankforther died sud
denly Thursday at the home OF his
son, GOT North ST., Wayne.
He was the son Of Mr. and Mrs.
Henry Frankforther, and was born
in Defiance County. o.. in 1865. He
was married to the late Alma Lind
ley at Napoleon, O., in 1887. In
1910 they moved to a farm near
Milan where they lived until taxi
ing up residence in the village In
1925. Until his retirement -
years ago Mr.. Frankforther was
employed at the American Furnace
Co. in Milan.
Four sons, Wayne. OF Wayne,
Mich. Ray. Toledo, O.. Lewis. Hot
Springs. Ark. and Paul Frankfort.
err, Ann Arbor; three daughters,
Mrs. Mamie Modrell Toledo, Mrs.
Myrth Searfoss, Milan. and Mrs.
Delda Scaroen, Celine; and IL
grandchildren survive him.
Funeral services will be at 3
o'clock Sunday at the Stevens and
Bush Funeral Home In Milan, with
Rev. william Johnson of the Meth
odist Church offlciating. Burial at
the London Cemetery will follow.
Friends may call at the funeral
home.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1944-09-01
Europe

Continued from Page One)
man lines into Bucharest, already
virtually cleared OF Nazis by the
capitals own population, and struck
on toward Serbia for a junction
with the tough partisans OF Marshal
Tito: Soviet armored units were
within 100 miles of the Yugoslav
Romanian boundary. Bucharest was
the third European capital to be
freed. To the north in Poland, the
Soyiets were less than IL miles
from Warsaw.
Closes Frontier
Bulgaria closed off her Turkish
frontier, indicating new impending
developments in that satellite now
so eagerly asking peace. What was
purported to be German under
ground radio appealed to Germans
within the Reich and Czechoslova-
kia TO rise against the Nazis.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1944-09-01
Willow Run

Continued from Page One)
accomplished without interfering
with the war effort or other pro.
duction schedules"
The agency will send Howard C..
Porter. chairman OF production exc
cutives committee. military sub.
committee. to Wright Field. Day.
ton, o.. to confer with militai Y
authorities there on the possibilities
Of moving other aircraft work to
Willow Run.
This comes on the heels OF the
announcement by Ford officials that
the Willow Run plant will operate
on a nine.hour. fve-dsy work week
schedule. effective Immediately.
Officials OF Local 80, UAW.CIO ex.
pressed today the general dissatis-
faction OF the workers who do not
wish TO see cut the hours that have
been securing for them extra over
time pay.