Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-11-03

iii 5
s###H##HH#
TEIGU kas galvazud siuytu gubernatoriaus kuria
kita svarbia veta, mes toki zmogu ltartame esant
nesveiko proto. Bet jegu banditu gauja - Bolsevik
ia - siuoma pokarines tautu bendruomenes viena va
dovaujancu vietu tai daugeis tame nemato nieko ne
paprasto Toka jau ,yra zmogaus prlg1mts kad laoa
daznai jis nazus daykus daug gerau lzvegla negu OIL
delus Ant1a vertus, kap atruistiska nusltelkes be
butu tas as zmogus, savam kailui ]is Jautresnls
negu svetimam
Kadangi Anglia il Amerika ne tik nenukentejo nuo
bolsevik bet dargi is u susiauke tkrai dideles para
prizes Voecius, jos yra linke bosevkams atlelst
ne tk visas ju jau padarytas nuodemes bet II tas k
rias e dar padarys. Sito atlaidumo jausno nesumaz
ne faktas kad visa ne boseviku nuopenas kad J1e
kovoja prizes Voiecus Juk bolsevikai vsaip stenges
to karo isvengt, netgi kusnia sunuodegavo Woke
eiams Bet matyt jau taip buvo kimo lemta kad Vo
kecia bcsevikus prizes W paciu nora padarytQ hero]as
Betgi pastangos bolsevkais remit atetes taka po
truput ina rodytis nereaomis Mat, bolsevikai, kuo
daugau gauna tue daugau nori patenknt jie te
bus tada kada paseks savo tksa - igyvendins pasau
line revoucja. Laikymas gi ju venu pagrlndinlu fax
sia bolseviku tksla susdaro keisa situacija Angla
Amerkiecais yra pasiketne suteikt bolsevikams
dovaujama vaidnleni ateities pasauye hkslu patrin
pasaune taika, bOlsevikai tuO vaidmeniu nori pas
nnaudoti pasaulinei revoiucijai degti.
Bet kai tue istkino Angla r Amerihecia, jie tuoj
suskato auganti Bolsevikos svor kontrbaansuoti. ST.
De Gaulle IL Itaijos VALIDITY prpazinma Lietuva tie
siog sta tarpu dar neko nezada bet vstiek Pran
cuzijos if Itaios pripaznimas yra paziuros bolsev
kus blavejmo rezutatas. TOdel mazu mazlausla j rel
ka laikyti gera pradza.
Itaios il ypac Prancuzijos reiksme Europos sto
riai yra zinoma il buvo begao didele Rekia tiketis
kad mazesne j bus il Europos ateieai 4pac dldeEu
vlcu teika Prancllza. Ne tk del to kad turf aibes
ddeiu nteektualinu pajiegu bet ypatingai deto kad
Generoo De Gaule asnenye j pagaiau susllauke Tx
azvgias bet nekas negali jam uzgincyti jane gudln
clio Prancuzios didybes pautmo ir jo valios a Pran
cuzijos didybe is grilvesiu vel isket pavrsq Pran
cuzu taua tai jauca ir odel spontainnia jam teia
vo parama Todel gama tiketis kad Prancuzija neziu
rint tai kad neispasakyai nukentejo karo begyje
atsigaus greiciau negu kas gall laukti.
Ne tap svesi atrodo Itajos ateitis. Tiesa, Italja
tap pat tui laba daug spru zmoniq bet Wis delto sia
den nei vienas zogus Itaoje nei stolo nera tai kas
De Gaule Prancuziioe. Dabartne vyriausybe anaip
to neturi dideo autoriteo tautoe, be visuotino
toriteto 20 toxic sukretimo koki sgyveno talija
imanoma snauo pastaty valstybes ant kcju. Tat TIA
lijos aeitis didzia dam prikausys tick dabar
eleje to kick sajunginnkai mokes sigyventi TIA
los reikalus, pades ai susida1y tinkama vyrausybe
if iskels jos autorteta Sta yiska betgi tebus gama
pasiekt je bus einama bolseviku protegavimo, bet
ju eiminavmo keliu. Netenka abejot kad dide valid
men bolsevizmo elminavime 1taijoje suvaidns popie
zus. II stai sdalies atstoja talu vadzos auorieto
stoka
giamu faktorium Europos rekonstrukcioje, bus syiu
If naujp komplikacu pradzia. Mat, nei Italia, nei,
yDac, Prancuzija nesutlks p1sllmt to vadmeTs ku1l
Anglai prin1ete ktoms United Nations JOS abb nores
vest savarankska potka, kuri daugeyje atveju gall
butu lnke paversti Anglijos ezeru Toau laba greit
nores atgalti teises Vdurzemo juroe. tai. be
abejo, abai nepatks Anglams, kurie Vidurzemo jura
buu nke raversti Anglijos ezedu Tolau, laba greit
isils ir koloniju klausimas Cia vel galma aukt sus
durimu tarp Anglu il Pra1fcuzu kule tlausia neati
deliodami parekaaus plnos valdzios vsose buvu
sose kolonijose
Visuose stuose klausmuose tick Prancuzija, tick
Italia lures pilna Bosevkos parama, jos intere-
pirmtakunai carniai Rusa nori Slysti didzuosius
vandenis kurie so karo paseknee ypac kick tai lieca
Europa supancus vandenis, atsidure Angu vadzioje.