Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
led. drzave upanje
reakcije v
lbOSu Ia star SiSdeHll

AnSleSkl IOTIJl, kl S StrahOm OpaZujeio ZmagOVanie social
Stcnlh IN hDeralnlh kandidatov proti konservativni stranki, Sc OBJ
ene1n radujejo prehajanja ameriskih voilcev Sc boil ma desno.
10 jim navdaJa z vero, da dokler Sc DO kapitalizem v Zed.
drzavah jaeal politicno, ekonomsko in v mednarodni diplomaciii,
ga Jim DO mogoce tudi v AnglUi obvarovati.
Enako Sc nadejajo pomoci ameriSkega kapitalizma PRIVILEGE
ram SloJ1 v ltalJl, v Franciji in povsod drugie.
Docim Sc masa V severni in juzni Itaiji, v Franciii, v spaniii
JugoSlaviJi it'd. ogreva "a preobrat, XII DO pomenil odpravo ike
rlscevalnega razreda, pa Sc reakcija v Zed. drzavah navdusuie Oh
uph ma zmago' kl DO pc njenem prepricanju ponedla z zadnjimi
ostanki new-dealskega programa il kongresa in zvezne admin
straclJe. In &c SO bile razne volitve skozi zadnjih par let zname-
ME, kako bodo izpadle letosnje jesenske voltve, tedai SO upi re-
akcJe v memo popolno zrnago res upraviceni.
Dokaz SO il tudi nedavne voitve V enem kongresnem okraiu
V DenVerJu. PreJsnJi kongresnik je bill demokrat. Demokratska
masina v Denverju, XII kontrohra mestno obeino, 81 ie izbrala "a
spoprlJem z republikanskm najboljsega kandidata, ki ga ie mogla
dobltl lndorsirale so ga tudi unije Go in agitirale zani-
"A klJub Vsemu Je V tenn starem demokratskem okraiu zmagal
repubikanec.
Il raznih poskusnih glasovanj je razvidno, da zele volilci
.~spremembe" in dobiti 81 je ne znajo drugace kot da prehajajo il
demokratSke v republikansko stranko in obratno. kadar Sc sled
ME naVeLlcajo, kakor so Sc je pod Hoovrom.
Repubhkanska stranka nj edna, XII je nevarna socialnim ten
dencam. PRAY tako je proti MIN juznjaska in ostala reakciia de-
mokratske stranke, XII skupno z republikanskimi toriji zavraca
vkongresu vse, kar Sc il zdi, da hi imelo disati pc socializnu. Ma
predsednikove apele Sc vecina kongresnikov demokratske stranke
vec ne ozlra. Raise je proti MENU V opoziciji kot pa da bi mu
pomagala.
Mexico je bla V kongresu precejsnja skupina takozvanih pro-
greslVceV, n katerim so bill prBtevani med drugim senatorii
wheeler, LaFouette, Shipstead, Johnson it'd, XII pa so Sc Sc pred
napadom ma Pearl Harbor spremenili v pacifiste in v neizprosne
nasprotnlke RooseveHove vnanje polhike. Skupine progressively
vstarem pomenu besede V sedanjem kongresu nj vec.
% oNSi V HJeLuu PIeceJ LaKOZVanln delaVSklh" prllate-
lJev, a tudi teh je cezdalje mani.
Mnogi unijski voditelji Sc tega zavedajo in Sc pripraviiaio ma
kampanJo, v kateri upajo izpodbiti stolcek v kongresu mnogim Sc
danjim reakcionarjem.
Enako SO 81 obetali V kongresnih volitvah leta 1912 in v raz-
mn oocinsklh vohtvah, a dogodilo Sc je V vecini slucajev isto
kakor sedaj njihovemu kandidatu v Denverju.
V sosednl kanadi pa opazujeno popolnoma drugacen process.
lam Sc delavci, pa tudi mnogi farmarji zdruzuieio v politicni
stranki, XII je bla pred nekaj lett Sc skoro neznana, a sedai pow
roca kanadSklm toriem veike skrbi. Imenuie Sc Cooperative
commonwealth Federation. Men program je socialisticen. Il
male "tretJe "stranke Sc magic razvja v drugo in pri prihodniih
Vontvah upa v par provincial postati najjacja stranka. Ako Sc b
delavci in njihovi voditelji v Kanadi udelezevali volilnih boiev y
podrocJu star1h dveh konservativnih strank, XII sta ODE "a sedanii
ekonomskl sistem privatnega izkoriscanja, kakor v Zed. drzavah
on Dill polltIcno enako malo pomembni kakor so tukai.
Strokovno je amerisko delavstvo re zelo dobro organizirano
Pohtlcno pa Je n1cla. V unijah zahtevajo odborniki "a delavce IL
holJsanJe zvlJenskih razmer. A poltieno pa pomagaio v image
onlm XXI ovraJo soc1alno zaScito oh vsakem koraku. Tako DO
dokler Sc unijsko gibanje politicno ne spreobrne in pricne posne-
matt delavsko gibanje v Angiji, v Kanadi in v drugih naprednih
dezelah.