Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-10-27
OBRAZKY
Z RIO DE JANERO.
Jan Duben:
III.


III.
Cinelandia.
We starych prnvodcfch pro
Rio de Janeiro najdete, re nej-
zivejsf cast1 Ria je ctvrt zvana
"Lapa". Tim Sc myslf ona cast
ktera Sc tahne cd Parku Pas
seio Publico k viaduktu, pc kite
rem pred sto Lefty nechtely We
sti vodni potrubf, protoze by Sc
pry "aguaduct" zboril ale dnes
pc mem jedi elektrika jiz pa
desat let a viadukt drzf jake
by byl z cementu. Mona, re
"Lapa" byvala velmi zivou ca
sti mesta, jeste sc tn a tam O
zaslych dnech teto ctvrti Wy
pravi, ale dnes nejzivejsfm
mfstem v celem meste je Cine
landia. Je to ctvrt kinomato-
graft. Zacfna ma Avenide Rio
Branco, poblfze budovy byva-
leho senatu, tahne sc az k Nest
skemu divadlu podel Avenidy
Rio Branco, zabfra pax ulice
smerem k Lape. Vecer celia
ctvrt zar1 a leskne Sc, chodnf-
ky jsou pine lidmi, barevne re-
klamy a kolem pokladen Sc vi
nou nekonecne dlouhe "fily."
Cinelandia je soucasne mis-
tenn promenad. Cariocane Sc
neprochazej1 pc tichych nabfe
zlch, kde tisice lamp hori ma
darmo. Mfsta hluku a ruchu
jsou JIM oblfbena a v Mich Sc
cftf jistejsfmi.
V Cinelandii je take patrno,
re je valka, jednak poole va
lecnych filmG, pax Poole anne
rickych vojak1, namoTn1k1 a
letc6. Valecne filmy pfitahu-
il Cariocany, kterf mali doko-
naly pfehled O vsech frontach,
nebot vidf vsechno, jsou vsu-
de, ved1 jak to vypada ma Pa
cifiku, stejne jake v Africe, v
Anglii, v Normandii, v PaTfzi.
Ma ruskou frontu jaksi pf1stup
nemajf. Proto je snad tolik
laka.
V zaplave valeenych flint
jsou Jim oddychem filmy, KITE
re S valkou nemajf mic spoiled
neho: anglicke a americke de-
tektivy a pax nekolik malo fill
mi, ami ne tax spolecenskych,
jake spise fantastickych. Zvla-
Ste byl oblfben film, ktery be-
ha s portugalskym MAVEN
"Dabel Tekl ne" (Diabo disse
nao), lfc1cf americkeho milen-
ce, ktery vypravf satanovi svIj
zivotnl prfbeh o tom, jake mel
polite Sc zenskymi a nikdy "a
to nemohl.
Filmy o evropskych podze-
mich pritahuj1 podstatou
vzpoury. Ma Mich by sedeli cd
rama do vecera. Filmy z fran
couzskeho, ceskoslovenskeho,
jugoslavskeho podzem1 byly
sensac1, O ktere sc hovof1 me-
S1ce a meSlce.
Brasilskych filmd je malo,
pokud jsou, jsou to zurnaly
drobne poucne filmy, nekolik
celovecern1ch film1, ale jinak
S brasilskym filmem je to do
p1smene tax jake to bylo S fill
mem ceskoslovenskym. Vice
Sc mluvf nez sc niue.
Kreslene filmy, cartoons, ne
jsou jen pro deti, ale i pro do
spele. A ODE slozky tohoto
divactva dovedou radit pTi
Disneykach, re jsme tax nera-
dill ami kdyz jsme byli kluky a
chodili jsme u mas donna ma
"Bycf oko'', "Perlovy nahrdel-
nix" a jine serialy z divokeho
Zapadu.
Avenida Atlantica.
Gin Londynu byla Regent
Street, Parfzf Boulognsky le-
six, Praze Pfikopy, tim dnesni-
mu Rio de Janeiru je Avenida
At~lantica. Tahne Sc v delce
sest kilometrn pod6l cele "a
foxy Copacabana, obracena
primo k siremu mort. Je to tTf-
da, ktera jen pc jedn6 strane
ma domy, kdezto druhou stra-
nu tvoTf promenade a "a nj
plaz, jez Tfkajf zde "praia".
Jeste pred ctyrmi, peti lety A
venida byla pry obycejnou pff-
moTskou ulicf, kde stale neko-
lik osamocenych chalup, tn -
tam villa a jinak mic, krone ne
delnfho koupanf a slunenf "na
praii". Ia nekolik malo let
Cariocane z teto ulice udelali
skvelou avenidu, postavili oby-
the mrakodrapy, ktere Sc tab
nou pc cele jeff delce cd Copa-
cabanske peVnOSti az ma druhV