RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-14
Kapital Rad
Cd Arnold Petersena
la.
i L.
KASANDRA BABSON
weekly People, Is. septembra 1897.

Mogli bi cak reel da ssKako Idle Babson. tako
ide kapitalizam.' Ali to bi bila opticka j. pod
nekm okonostima, kobna iluziia Ia iednu
stvar, parola bi trebala biti, ssKao sto kapital-
zam ide panicki, tako ide Babson panicki.' = II;
drugu, ma kako mudar bio Babson, on bi mogao
nepogoditi blzinu toka tako niegovi klienti.
ako ga scpo slede, mogi bi Sc uhvatiti ..krat-
ko''
Pa pak, ako ie gospodin Babson mudar
covek Il niegovoi generac.ii on poseduie in
stinkt prezeceg kurjaka udruzen sa velikim
deom skustva Il finansiiskim stvarima. On
obicno zna kada da ..prosledi skroz'' i kada da
"Iegne nisko''. 1890, ma primer uzima iu6i
t'daleki dohvat" pogledom II nazad ma razvitak
ameriokog kapitalizma, sa namerom da nsta-
nov uzrok ''depresiie'', gospodin Babson ie
prili6no mudro primetio:
''Nase sadasnie poteskoce poeele su he Il
1920 nego 1910, rodiendan glasovite indus
triialne revolucije. Promena od stvar stvara-
nih kod kuce, sa rukom, do stvari stvarane II
tvornicama, sa pogonskom masineliionl, bla ;e
revoluciia ciklonskog napora. Ona ie zavitlala
svet uze
Masovna proizvodnia ieste bezljudski rad.
Unesto sedan hliada liudi, izvesa posao "a
leva selamdeset liudi kada Sc rlkuie po mo-
dernim metodma. 1'e broke nsu slikovite nego
su stvarne Naizaprepascnjnee proIzvadianie
masineriie jeste nieno izbacivanie liudi. Gde
god vidite parnu lopatu kopainei fnndamente
"a nebodere Vi cete uvek p1imetti da 81 isko-
pne okruzene sa mason neraanlEa posmatra-
iuci masinu poslu - onl su simbollenll L
industriii, talyoi kao nroizvodnia automoblfa, :
razvitc deset godina smaniiN su zahteve "a
radnike "a doticnu proizvodniu cd stolne rad-
nika 10 oko dvadeset pet radnika z raznn
d1ueim ndustrijama proizvodnia Il nosledniih
nekoliko godina po1ignrfa je nedeset posfo, III
jednn stotinu posto, dok Re lsfoyremeno rad
priruhlien dole cko leset posto. "a proizyoslniu
kao celinu, preki ra6un iedini@ne proizvo'nie
ieste kako sledi: Nazad dyadeset-net godna,
ieelna stotina lind; lanas sedamdeset-pet liu'ii;
dvadeset-pet godina od tada, pedeset liufli -
Niie tako hldiavo "a oboiaaisanog-u- -u-ynnu
kapitalstickoe ekonoma sayetnika Wall Street
ulasraGa. Gospodin Bahson ispravno stavlJa syoJ
p,,sf ma izvor poeskoce kapitalizma 4 alo IL ne
imenuie tasno1. memo ZANON VREDN0STI
Marksisti.ki zakon vrednost ukratko, naled}n-
ie da sve vece kolicine espapa mogu biti (do-
tiGnoe konkurent skog kapitalizma) hice pro-
izvadiane 81 sve nlanjim utroseniem drl'stvono
notrahnog radnog vremena Kao srosinost taga
zalona vrednosti (koii tapitalist Gl1ej pro'z
yo(lni i. oDerise sa istom neizbeznom sigurnoscu
fizi<a). moze Sc priinotiTi koncentraciia Eap1-
tala, dalnia ;zbacivanie radnika Oh masineriIe,
noze6ana lzonkurenciia nj svetskoi piiaei Mi
I;farni gr,dar koii1na to neizbezno vodi, kao SO
vi]jno elanas II lo,acma nroSirivatia nacistl6-
Ee Eemaese, fasistiGke Ital ie plnto-teoFfats-
kog Japana.
Zalzon viednosti nc kaze: u Rolso 4 Fise
,adis j toHho tvoi prozqod wise vtedi'. On
kaza. III kolko ii manic radS na naein l<oli le
drnstveno foristan, Il t9liEe tvoi pIoizxod ma
ME vredi.' Iii. obratno, koIko mamie dTus-
tveno noflebnoc fadnog yremena i nlozls
nroizvod, tolil1o ie yo6a vretl1ost On dalle
Laza IL 4 EoliEo ie VEGA p1oduktivnost raea
(to aat. radnlal. Ii teliko j. niza vrednost rad
nika Ter yrednost espapa raefne sna@e 7esth
ob,atnom razn1elu promo kolitiai prozvesienlf
nroizvadiaiu6ih espana. Otuda ako le raEio-
stedeea. Ii radoi iabacivaiu iu6a, nlasinerlia uFe-
dona. yise se espapa pIozvadia wise se Tadnl-
ka l,aci. besposlene, IA 1adnu piiaen. Gaeina
snaoa. espan. naodaie se kupuie 10 RAI1A0j
pIIAcI. I tako nj naazimo ia zaglsenosf
raane riiace prosediuie uperelo sa zagnslya-
= om niiiace orsth esrapa E~papi, opSte goEo-
roe; iesu bezziFotne stvari : III, kada on to
n;s,,. niihovo zivlienie III umiranie ne cni vel-
In razIiku zaista nikakva et.cka naeela nisn
umesaua Il njihoyom zivlieniu Ill umiranjn Ali
sa espapom raane snaee situaeiia ie >diolkf1la.
Ter ratlnik e takodier liudsko blce; teoozl kan
da on ina bezsmrtnu dusn syi Sc saglasavalu
sada da bespesleni radnsk, ma kako on s1ylsan
bio Il kapitalistickom planu stvari. ne moze Sc
otroyati. iii staviti Il gasnu celilu iii poslafl
tvornicn smole. Ma kako bio snyisan sa kaplta-
listckog gledista, niegov status kao liudskog bl-
6a mora Sc nekako priznati tako esrapsh pro-
blem radne snage ostvarnie Sc kenaeno u drus-
4ueni rrablem. uvlaceci prvenstveno nosfoca iii