RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-19

ne naga tvrdnja, trebao 81 primetiti da su te
reel pod znacima navoda. Pa lpak mi smo tu
vest uzei "a tacnu, posto Russia ma slidan
naein rnenavrise po drugim zemljama.
A da SUI uslovi zaista blagi to dokazuje
samo uporedjivanje 18TH sa nedavnlm fins
kim uslovina. Otsteta. koju Run1unija ina
da plat u novcu jeste $300,0O0OO0 dolara,
dok ie otsteta ma Finsku nametnuta lsto tako
100000 dolara prenda je Flnska pet
ruta mania broju stanovistva cd Rumuni-
je isto tako u prirodnim izvorma.
Ali mi napokon saznasn1o cemu je
nasa sprotivreGnost'' III kazes: "po vasem
misljenju; sto VEGA otsteta, to VEGA opasnost
cd rad. revoluciie", "osudii sn1o velike OF
stete vezi sa Finskom posto one znaee veci
rritisak ma zivot radncke klase Drugim re-
Gina mi tvrdimo da ce ma kraju kraleva ne
podnosljivo stanje radnicke klase - krajnia
nizerija - proizvesti revoluciju. istovre-
memo Sc protivimo pogorsavanju radni6kog
stanja To je "protiyrecnost' koju svi re-
volucionari padaju. Ali kada Sc dublje po-
gleda ovu "protivrecnost'' ona takodjer is
cezava Mizerija je relativan pojam kao
i sve drugo Ia kineskog "kulija" nije
nista VEGA mizerija kada on zivi cd dvadeset
cent? vrednosti pirinea ma dan, nego sto bi
bila mizerija "a americkog radnika ako bi
en- morao ziveti ma iedan dollar vrednost Ii
votnih namirnica ma dan. Poslednii pored
mnogovrsnog povrca, ako ogranieenoj
lolicini; mogao bi bar vrenena ma vreme
doci do komadica mesa. Pa ipak "a MEGA
je to strahovita mizerija.
Svi vehki autoriteti tvrdih su da revo-
lucije dolaze TEX tada kada TIL postoje IL
vesne jake potrebe, koje postojeci poredak
re moze zadovoljiti Dakle. IL ekonomskog
nezadovoljstva. Pa ipak svi ii velki autorite-
ii Sociializma trazili su borih Sc "a sve
noguce poboljsice, pod sanlim kapitalizmon,
Kao, poviscu najannice krace radno vreme-
zdravije cistije uslove ma radu, radnicka Ia
konodavstva it'd. Ostvaruiuei owe zahteve. ne
znaci neizbezno da Sc odlaze revolucija. Sa-
mo Sc u toliko menja shvacanje materllalne
nuznosti opste mizerije Mizerija ie sada
prenesena sa nizeg ma visi stupani. Kada sc
radnieka klasa navikne visem stupniu zivo-
ia, koji danasnja proizvodnia omogucuje, ta-
Ola je "a nju mizerija ono sto bi bilo kralnjl
lukusuz "a radnika ma nizem stllpnlu zivota
- ma primer "a kineskog 'kulija' bio bi
luksuz standard zivota. americkog radnika
Radnil meri svoju mizeriju uporedje-
nju sa sveopstim okolnosti1na, obilnom pro-
izvodnjom, kapitalistickim profitin'a, stepe-
nom drustvenog progresa it'd. Poboljsice ko-
je radnici mogu dobiti, iii koie su bar
proslosti bill u stanju dobiti, dobro su dosle
"a san1o njihovo pripremanje "a revoluci-
ju. Kod wise boljih zivotnih namirnica, kra-
ceg radnog vremena lakseg zdravijeg ra-
Ga it'd, radnci SUI mentalno wise naklonjeni
studiji drustvenih pitanja, inaadu wise vre-
nena raspolozenja konacno Sc grupisu u
organizacije. Materijalna mizerija ostaje
dale, premda ma viSem stepenu, mereci je Sd
n1izerijom proslosti Mereci ie sa danasnjin
vremenom ona ie isto takva kakva je bila
u proSlosti
sto Sc tice tvojeg neslaganja sa nasim
tumacenjem raznih dogadjaja po svetu, ma
roCito, Il agrikulturnim zeml jana, stvarno II
nisi nasao nista pogresnoga u tome tunace-
niu Izgleda da 81 ii sentimentalno naklonjen
Rusiji, mozda ii Sc ne dopada mas napad
IA izdajnike radnicke klase po razni1n zen1-
llama, koji su prolaziH pod imenom "komu-
nisti' a sada Sc vecinon nazivaju partizani.
Ii nisi stanju pokazati jedan primer ola
sno mi negde falsikovali njihove "teorije"
iii krivo prikazivali niihove postupke A
sam znas da SUI ii postupci ma sve strane
kod ruskih birokrata 'komunista" u osta-
lin zemljama protu-radnieki da Sc ma
skoro swim pitanjima iii bar swim naigla-