Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-01-05

Il INAOSnNO, v hdLCA Eli OtQ ol 1dL-
della Poljsko. Pritisk Poljakov
V Ameriki ma Washington je We
Xix, vendar pa Sc zdi, da Zed. dr.
zave ne bodo Sic v spor z RUSTIC
radi ~poljskega vprasanja, pac pa
ga skusajo resiti S posredova-
MEM "a sporazum med poljsko
zamejno Waldo in Moskvo. Uspe-
ha v teh prizadevanjih Sc nj vi
deti.
c. L. Sulzberger, XII je poroce-
valec newyorskega dnevnika
Times v Kairu, ina v izdaji z
dine %. dec. opis Titove armada
in pa v kako tezkih okolScinah
Sc bori z nemskimi divizijami.
New York Herald Tribune z dine
%. dec. ina uredniSki clanek v
prilog Titovega gibanja in prav
simpaticno pise o MENU dnev-
mix P. M. in pa New York Post.
To je gibanju "a preobnovo in
demokratiziranje Jugoslavije
dobra pomoc. A treba mu ie tudi
income materialne opore, kajti
brez ME je ia borba proved ne
enaka.
V Argentina je fasisticna Via
da razpustila vse stranke in W.
traja pr svoji politiki v prid O
sisca vzlic veliki nejevolji anne
riske Wade. Mas drzavni depart
ment je storil napako, ker je Ra-
mirezov rezim sploh primal.
Prejsnjega, XII je bill v v~nanji po-
litiki tudi V prid osisca, je seda-
MIA klika strmoglavila in v
Washingtonu SO mislili, da Sc
jpolitika Argentine obrne ma Ia
veznisko stran. Zato SO tako hi
tell S priznanjem. A dogodilo Sc
je, da je sedanja vlada v Buenos
Airesu Sc boil neprijazna ameri-
Ski vladi kakor prejsnja.
Tudi Bolivia ie dobila novo
Waldo. Nastala je z revolto Off
cirske klike kakor V Argentina,
ali kot Sc navadno menjajo Via
de V vsi ostali latinski Ameriki.
PrejSnja bolivijske vlada ie sle-
dila vnanji poiitiki drzavnega
oddelka Zed. draw, O sedanji pa
gre glas, da je naklonjena osi-
Sou, ceprav je i~zjavila, da osta-
nejo njeni odnoSaji napram I'VE
ri ameriskih republik nespreme-
njeni. Ia Zed. drzave je Bolivia
wanna zaradi kositra. Sedanje
meme Wade Sc nj %priznala, ker
Sc hoce pref uveriti, kakSne ten
dence zastopa. Delavcem v ko-
siternih rudnikih je obljubila
zboljsati njihen mizerni polozai
in socialne reforme obeta tudi
ostalemu ljudstvu. Nekateri v
Washingtonu menijo, da je to
lahko lie fasisticni jerk. Sal sta
tudi Hitler in Mussolini obliub-
ljala vse mogoce, da sta dobila
zaslombo med ljudstvom. Ven
dar pa je re cas-, da Sc bi rudar-
je V Boliviji res otelo, ker delajo
kot sunni in SO skrajno izkori-
scani. Ko SO Sc zadnjic uprli, so
mnogi casopisi V tel dezeli pisa
Ii, da SO jih zavedli v stavko in
izgrede nacijski propagandisti,
drugi pa SO pc pravici pojasnili,
kaj Jill je privedlo v upor.
Rdeca armada uspeva tudi v
svoji zimski ofenzivi, kakor je v
poletni. Cd II. julia lansko leto
zdrzema napada. Hitler ie po-
skusil Memo prodiranje ustaviti
zapadno cd Kijeva S protiofen-
zivo in 10 je res potisnil nekaj
mill nazaj. Toda svojega uspeha
Sc nj dolgo veselil, ker SO soviet
ske divizije znova zavzele vse
izgubljene locke in potem prodi-
rale dale.
Viktor Emanuel je gluh "a "a
pele, da maj Sc umakne. Ne flo
zof Benedict Croce, ne Sforza,
ne drugi italijanski politiki ga
ne pripravijo v priznanje, da
Italijani ne bodo pomagali "a
veznikom, dokler DO on vladal.
A vlada pa vsled tega, ker ina
oporo V ameriski-angleski oku-
pacijski oblasti.
LIZ Alzira porocajo, ola ne lie da
Sc Emanuel ne misli umakniti,
pac pa je k novoletnim prazni-
kom tidal oklic ma italijansko