Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-08-25
VPRASANJE MEJE MED
yUGOSLAVIJO IN ITALIJO


Grof Carlo Sforza, minister sedanji itaansl VIA
d. je 20. augusta l. Rmu drzal obsiren govor nov
zunanj politik talije katerem je med drugm govor
bodoch odnosajih med Jugoslavijo in Itaijo.
Sforza s1natra, da Reka postat eden cd sede
zev Zveze narodov T1s b ostal pod alijo tenn, da
sc njegova luka intenacionaizira pod konzorcjem,
katerem hi sodeova]a tud Jugosavja. Ia resitev po
nislenju Sforza bi bila simbol taljansko ugosovan
skega sodeovanja
Sforza XII je kot minister zunanjh zadev pred
fasscnh vladah po prv svetovni voni uvedel potiko
prisnega itaancevana Juznh Slovanov pod Italijo
pozkusa seda da Veke utdi neopravceno oblas Ita
e mad temi kraji IL Sforze govor glas taljanskega
imperijazma pod demCk1atsko masko. Niti eden jugo
sovansk rodo ub DO sDree aksno resiteV. Sforza
skrajn nacOnast starega kOVa in predstavl ia duha
nove demokacne Ialije. Ia potomec stare arstolrat
ske obite nj uspe kot e inozemstvu pricakovalo
ola igra odlocno vogo vad Bonomija. kolikor ina
danes vpliva novi itaansk vladi, je glavnem
zultat pritiska neitaanskh konsevativnh sl Negova
beseda navzlic em1 nj brez gotoVe vaznos ter morao
zato vsi Juzn SloVani tako Iazkrnka to obliko
itajanskega mperijalizma.
V zvez vpraSanjem Istre in Trsta je nedavno izsa
stvarna in zarimva analza Washington Postu izpod
peresa Paula ~Winkerja, XII smatra strokovnaka
evropskih problem Mr.. Winker gavnem trdi sede-
&c:
''Po dvas setih letih fasizma Sc aansk narod po-
casi osvobojUje n;egOvih ucnkov MnogO vec casa bo
treba da Sc zneb njegovi naciOnanih koncepc XII da
tiao IL e6fassticne dobe in kaee je fasizem pre-
wei bas zato ker pregale alijanskemu naciona
lizmu. Prva in najvaznejsa ideja tega nacionazma e
teorija da mora Jadransko more b taljansko ezero:
il nostro
'Italijanski polotok tvori zahodno mejo Jadrana.
Ezhodna obala je ugosovanska Severovzhodni oge ta
ko JUL ska Krana (po jansko Veneza Julia),
i razteza do s'skega polooka, e naseljena mesa
MIN taliianskim in jugoslovanskm prebivastvom. Ma
osnovi tega pemenszega poozaja je bio Itaiji mogo
&C. ola po prv svetovn Vojn te krae zahtevaa in tu
ti doba.
w casu med prvo in drugo svetovno vojno je Jugo-
@}avija anekso teh krajev Italj vedno smatraa "a
veko nepravicnost. Ma jugosloVansko salisce temee
dejstvu da e JUL ski Krain jugosovansko pre-
bvalstvo steyilnese Cd tajanskega Ital JAM odgo
varja, da glavna mesta - Trst Gorca Pull, it'd -
rocno italijanska Toda zel1epsno JUL jska Kraji
smatrati del italij janskega polotoka in
ekonomsko nena glavna uka, rrst, obstoj jat
prometom Iaije ker Jugoslavija tvo1i memo naravno
zaedje.
81 VstOpOm prvO sVetOvno vo mo Zedinjene drzave
MISC priznale zakuckov tainega Londonskega pakta,
glasom kaelega bill kra dan italiji kot nagrada
memo sodelovane zaveznki, ko so bill Hrvati in
Slovenc Sc pod AvstroOgsko. Kar je vec predsednik
Wilson je protiv zakuckom tega pakta, Italia je
vzc temu do&:a ne samo Julijsko Krajino Istro Co
rico Trstom in obiznjmi kra, ampak je D'Annunzi-
evm umetno narejenm prevratom zasedla t17di Reko
Memo izvrsno hko eeptav to mesto nj bio vdjueeno
Londonskem paktu. T.
Danes so Italijani skrbeh ker domnevaio ola po-
goj tajnega itajanskega premirja zaveznki dajejo