Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-14
Bojazen pred amarillo
(Nadaljevanje s /. strani.)

DOJ6LOAk RAC0 0iAuA ifAJO
V Franciji torej zasledujeio
vodilne zavezniske sile slicno
politiko kakor SO 10 OBJ invaziji v
Italijo. Med ljudstvom 81 AMG
5 tenn nj napravil kaj prida sim
patti. Politiko zavezniskih raw
nateljev smatra "a netaktno,
sploh "a vlogo neskusenih MOI,
XII bodo Zed. drzave med zatira-
mimi ljudstvi boil ocrnili kot pa
jim dvignili ugled.
Francozi Sc bojujejo vzlic
zapOstavljanju
Toda borbeni Francozi deluxe
jo vzlic zapostavljanju pc navo-
dilih de Gaullea. v bitkah " TIA
LII in drugje SO Sc de Gaullove
cete v spopadih z Nemci prav
dobro izkazale. Enako v Afriki.
In naravno, da Sc de Gaulle in
njegovi ministri cudijo, cemu Sc
iih tako zapostavlja, docim sire
zemo nekaterim zamejnim Via
dam, ceprav v njihnih dezelah
nj proti Hitlerju nikake organ
ske aktivnosti.
Cetudi je OBJ kapitulaciji Fran
CHE Hitlerju med velik del fran
coskega ljudstva zasinila misel,
da Sc nj vec vredno upirati, je ia
MAJOR kmalu splahnel. Kajti Dor
bena Francija Sc upira vzlic te-
mu, da smo - MANFRED ameriska
vlada ~ precej casa ''flirtali' z
Vichyjem. In ceprav nasa vlada
tudi sedaj vodi politiko, XII jo
francoska osvobodilna vlada v
Alziru smatra "a neprijateljsko,
razni angleSki listi pa jo oznacu-
jejo "a prizadevanje ameriske
reakcije pomagati francoskim
burboncem nazaj v sedlo, name
sto demokraticnim slojem.
Slednji zahtevajo v bodoci
Franciji vec kot pa lie volilno
pravico. Hocejo socializacijo ma
temelju socialisticnega progra-
ma. Tega pa Sc boje vsi, XII nina
jo pred ocmi drugega kakor sve-
tost privatne svojine.
Vendar pa je upati, da Sc DO
nesoglasjam med francosko Via
do Alziru in administraciio
v Washingtonu S pomocjo angle
skegasin sovjetskega posredova-
MIA zadovoljivo resilo.
OdpOrnost v JugosIaviji
Sc cello boil kakor sedai v
Franciji, pa Sc izraza odpornost
proti okupatorjem v Jugoslaviji.
V Mi so Sc zaceli upori Sc v casu,
ko SO hitlerjevci zmagovali ma
vseh koncih in krajih. Nj je pod
jarmljene dezele, v kateri bi bill
BOZ proti hitlerizmu hujsi kot je
V Jugoslaviji.
Ia cudoviti pojav je incl "a
posledico, da sta Sc angleska in
ameriska vlada koncem konca
odlocile, da prenehati podpirati
Petra in njegovo zamejno Waldo,
z njenim voinim ministrom Mi
halloween, in namesto tega "a
cell dajati pomoc Titu.
Menda v nobeni dezeli, razen
v Franciji, MISC bile intrige v "a
vezniSki diplomaciji toliksne kot
v vprasanju Jugoslavije. Steer
so bile razpredene tudi v Grciji
in v Italiji, a v slednji Sc je slo.
kako Sc ma cimlaglji nacin otre-
sti Mussolinija, docim Sc gre v
Jugoslaviji med dvema svetovo-
ma. z Mihajloviceve strani "a
takega, kakor je bill, in s Titove
pa "a ustvaritev federativne So
elaine drzave, v kateri bi zname-
MIA zalostne proSlosti avtomati-
emo splahnela.
V tenn dvoboju Tito zmaguje.
A kaj lahko Sc dogodi, da DO pod
pritiskom vnanjih sill koncni re-
zultat tax, kakor v Italiji: Spo-
razum med uporniki in krone. V
vsakem TAKEN slucaju je ljud-
stvo edino, XII je ma skodi.
Pritiski ma "nevtralce"
Ker Sc vzlic politicnim homa-
tijam vojna "a zaveznike povsod
ugodno ~razvija, sedaj posebno v
Fvropi, sta Sc ameriSka in angle
Ska vlada zavzeli pritisniti ma Ia