Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-08
S~umnicenja med
zavezniki MISC prava
pot v araien mir

NS1Du NJ saJSA
Mnogi drzavniki, ki vedo, da je laglje vzbuditi sumnicenja,
kakor ustvariti zaupnost, in da je treba mani truda in prevdnosti
"a zanetitev sovrastva, kot pa "a zgraditev trdnega prijateljstva
med dezeami, SO svar1i Sc ko smo vojno ma vseh boIscih izgub-
ljali, ola maj Sc zavezniki o svojih nacrtih "a bodoci mir cimprej
pogovore.
Drugi so odgovarjali, da bi bill TAXI sestanki mrzel curek ma
vojne napore zdruzenih narodov, ker hi Sc zaceli zanimati boil "a
mir in "a bodoce meje, kakor pa "a zmaganje V vojni.
Do sestankov je priSlo vseeno.
NNajvaznejSi Timed vseh Sc zdi, je bill V Teheranu. Podrob-
nosti o MENU Sc nj, razen kolikor Jill je izpustil IL vrece v svojem
zadnjem govoru V paramentu Winston Churchill. Il njegovih
izvajanj hi bio razvidno, da SO Sc predstavniki treh zavezniskih
velesil precej donenii in sporazuneli, toda med vrsticami je vi
deti, da jim atlantski carter nj bill teneljna podlaga.
Cd kar sta Sc shajala skupaj Churchill in Roosevelt sauna, Sc
je vojni polozaj silno spremeniI. Prvo leto Hitlerjevega napada ma
Sovjetsko unJo SO cello nekateri odlicni ameriski in angleski vo-
jaski vescaki bill uverjeni, da pod silnim pritiskom ne DO vzdrzala.
In res Sc je borila ma zivljenje in smrt, kot Sc bori clovek ali
pa EVER, XII Sc zaveda, da mu je bti ali ne Bit.
V prvh mesecih ~nemskega prodiranja v Ukraine in dale v
ruske stepe mi Sc nismo bill v voni. Anglia pa re dive lett. In
vzlc temu, da smo tn in v Angiji poudarjali neugnano zeljo pc
porazenju nacizma in Hitlerja, so mnogi v obeh dezelah Sc imeli
cas- izrazati svojo drugo zeljo, XII je MISC mogli krotiti. Izrazali so
nado, da hi bila tudi Russia porazena.
Teh Ruiji neugodnih leila tam MISC pozabili.
Nti ne tistih izrekov, da kadar opravimo z Nemci, Sc bono
z RUSTIC udarii. Verjetno je, da je Sc sedaj precej takih, XII tie
zele ali rakane Sc MISC opustili, vzic prizadevanju predsednika
Roosevelta, da hi utrdil zaupnost med zavezniki.
10 je Pravda V Moskvi re pc teheranski konferenci objavila
"govorico v Kairu' o pogajanju dveh angleskih zaupnikov S Hit
lerjevini "a separator mir, je v Angiji zavrsaIo, in v Ameriki.
Poteza Moskve, S kakrsnim kdi namenom je bila izvrsena, je po-
vzrocila sumnjo v iskrenost sovjetskih izjav. Rusiii sovrazen anne
riski tsk pa je Intel sklepati, da je bila tista notca lie pretveza
Rustic "a sklenitev separatnega miru S Hitlerjem, cS, da il nj
kazalo drugega kakor Anglijo prehiteti.
Moskva je objavo notice obzalovala in izjavila, da je prisla v
tik brez Meme vednosti. v Angliji so Sc potolazli. toda sumnja
lie ostala.
Ma vzhodni 'front.' pa Sc je vojna nadaljevala neczi.aie Sc ma
jerenijade in napade ameriSkih casnikariev, XII SO izrazali strah,
da rdeca armada odlozi orozje Sc predno bi mogla angleska in
dmeriSka armada invadirati Evropo.
Drugim Sc je zdelo nepojmljivo, kako bi Rusija mogla storiti
kj takega v dneh, ko zmaguje, a je njena rdeca armada vendar
Sc daec cd Nemcije,
Mic tistega prerokovanja o separatnem miru med Stalinom
in Hitlerjem Sc nj mesnicilo, pac pa obratno. Moskva vztraja pi
svoji besedi, da DO v vojni do image in Sc bori.
AneriSki protisovjetski tsk pa Moskvo vendarle drazi. v
enem svoJ1h hstov so priobcHi namig arneriSki vladi, maj kaj
stori prot tako sovraznim listom, kakor je Chicago Tribune.
Tribuna je last enc najbogatejsih familij v Ameriki. Izmed
dnevnikov regularnega formata je tudi najbolj razsirjen ameriski
list. Dale je pod memo ekononnsko kontrolo, in tudi pod polite
MIN vpivom, New York Daily News, XII izhaja v tabloid for
matu. Ia dnevnik v New Yorku je najbolj razsirjen v Ameriki.
lzhaja v okrog diva miijona izvodov OBJ delavnikih, nedeljska IL
daa pa v 3,850,000 izvodih. Tretii list teh ekonomskih roialistov
Times Herald v Washingtonu je eden izmed vseh v glavnem
mestu najbolj razSirjen. K Rusiji sovraznim listom je treba pri-
steti Sc YES Hearstov tik in stohne drugih dnevnikov ter revii.
Rusko mnenje, da Jill nasa vlada lahko ustavi, je zmotno.
Ona lahko zatre lie casopise, XII nimajo bogastva, in pa kongresni
kov ter senatorjev "a sabo. cato bodo bogataSki liSti izhaiali dale
IN sejai nezaupnost naprarn Sovjetski uniji, il octali naSe lend
leasne dajatve in pozivali amerisko Waldo, mai Sc zavzame "a ogro-
zeno Poljsko in da maj atantski carter velja tudi "a baltiske
dezele.
To hujskanje nj naslo kaj prida odmeva, dokler Sc nj pricela
nova propaganda, XII 10 je zacel Berlin in tn SO il priivali. "Ako
DO Nemcija porazena, kaj bodo Zed. drzave in Anglia boljse ma
tenn" "Ce Sc to dogodi, DO pogazena ena najkulturnejSih dezel v
Evropi in ma vsern svetuh VISA Europa postane plen ruskega komu-
nizma"
I'll klici il Berlina SO nasli v mnogih krogih ugohen odmev.