Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-01-26

zvezd, radia, casopisja, filmov,
gledisc, oglasov in silk. To veil
ko stane. Ako Sc bi tie vsote po-
rabilo "a nakup bondov, bi Sc
precej poznalo.
"Hopkinsovo pismo" je pripo-
moglo, da so prisle ma dan v "vi-
soki' ameriski politiki obeh
strank zelo necedne stvari. Pr
smo je imelo namen diskrediti-
rati Wendlla Willkieja, XII je
glavni aspirant "a predsedniske-
ga kandidata republikanske
stranke, pa ga hocejo izolacio-
nisti in "nacionalisti' diskrediti-
rati "a vsako ceno. v ia namen
so izdali posebno knjigo, in v nil
je "Hopkinsovo pismo." Hop
kins, glavni Rooseveltov osebni
zaupnik, je odlocno izjavil, da
takega pisma on nikdar pisal nj.
Tipkano je ma pisalnem papirju,
kakrsnega Sc rabi v Roosevelto-
VEN in v MENU podrejenih ura-
din. In pravijo, da ga je pisal
neki George N. Briggs, XII della,
oziroma je do tega skandala de
lal pri notranjem tajniku Ickesu
in prejemal pc $500 ma leto.
On je "vescak' kampanjskih
zadevah in je sluzil V kampa-
njah re republikanskim kot de-
mokratskim kandidatom. Gre k
tistemu, kdor ga plaza. LIE cemu
take ljudi najemajo v vladne u
rade! &c pa bi bill Briggs libe-
ralec, bi ga kongresnik Dies ia
koj oznacii "a "komunista' in
zahteval njegovo odslovitev!
Sal res, kaj neki DO Dies e
daj pocel S svojim kongresnim
odsekom, ko je Browder izjavil,
da komunisti ne bodo vec uga-
Mali "neameriskih" aktivnosti
temvec Sc popolnoma posvetili v
dobrobit tel dezeli in delovali
vzajemno z drugimi V sistemu
kakrsen je in lojalno kot drugi
lojalnezi glasovali bodisi "a de-
mokratske ali pa republikanske
candidate, kateri re bodo pac
boil p%atrioticni. Ubogi Dies! To-
like ST je prizadeval, da bi ko-
muniste iztrebil IL uradov in &c
mogoce S sveta, pa SO sedaj kar
skupno kot roj cebel prisli di-
rektno v tabor njegove stranke.
La Guardia je bill ma konfe-
renci zupanov v Chicago vpra-
san, &c DO Labor Party v New
Yorku V novemberskih volitvah
kaj veliko pomenila. "Izgleda.
da je sedaj boil zaposlena z bo-
jem med seboj," je odgovoril La
Guardia. Nv tenn je zelo dobra."
Boise je nj mogel oznaciti.
State Department ne 'ronajo"
kaksni reakcionarji, kot Sc je pc
dezeli Sc pred nekaj meseci ma
vso moe trdilo, ampak tujci
(aliens). To je dognal senator
LANCER, republikanec il North
Dakote. Zahteva senatno preis-
kavo, ker Sc mu ne zdi prav, da
hi ia ~najvaznejsi oddelek Eye
zne Wade "ronali" podaniki an
! gleskega kralja in razni drugi
tujci, izmed katerih nekateri Sc
niti "prvega papirja nimajo".
Morda je deloma V pravem. Mi
nistrstva, tajnistva in Komisari-
jati "a vnanje zadeve so locke,
S katerih Sc vidi pc vsem svetu
in gleda z Min v skrivnostne ko-
tickle vseh vlad. V ia namen je
treba imeti V takih uradih tudi
ljudi, XII tuje dezele poznajo, XII
vedo kako skrivnosti v njih IL
vedeti. Velike, bogate dezele w
drzujejo tudi takozvane INTEL
gencne sluzbe", XII stanejo zelo
veliko denarja. Kadar tax inteli-
gencnik kaj vaznega 1--we, je Cd
delek "a vnanje zadeve prvi, ka-
teremu sporoci, kako in kaj, ra-
zen &c doticni poizveduje di-
rektno "a armada. Ako takega
cloveka zalote v sovrazni deze-
Ii, mu ne pravijo vec "uradnik
inteligencne sluzbe", ampak spi-
jon in njegovega zivljenja je ko-
nee. Doticniki, XII Jill ina sena-
tor LANCER v mislih, SO sicer v
nenevarni sluzbi, dokler SO v
Washingtonu, a-so potrebni. Ma
-. 81 -