davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star., 1944-03-08
A MESSAGE TO MOTHERS AND WIVES OF
FIGHTING MEN HELD PRISONER BY
THE JAPANESE

THE JAPANESE
has suggested that you organize group
demand immediate action bring your
husbands home.
The Wilmington Sar-News is glad act clearing
house the organization of such group
organization will not necessarily be limited to mothers
wives Sisters of held in Jap prison also will
eligible
you feel that such action might help fill out the follow
and mail to Washington Bataan Mothers and
Wives Club Wilmington Star-News, Wilmington N. c.
Please enroll a member of Washington Bataan
Mothers and Wives Club.
NAME OF PRISONER
RELATIONSHIP
The Wilmington morning star., 1944-03-08

Continued on Page Two; Col. 81
The Wilmington morning star., 1944-03-08
FORECAST

NORTH CAROLINA: Partly cloudy and
older Wednesday. Fair to partly cIols-
Nv and considerably colder Wednesday
n;cht. Temperature IS to 20 degrees
in west and central portions, 26 to 80
in extreme east. Light to locally heavy
frost mostly in southern part. Thurs
day fair and moderately cold.
The Wilmington morning star., 1944-03-08

Continued on Page Two; Col. g.
The Wilmington morning star., 1944-03-08

Continued on Page Eight; Col.
The Wilmington morning star., 1944-03-08

Continued on Page Two: Col. s
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Dale objasnjenje ropstva

Rupstvo ie postojalo hiliadama godi-
ma Evrop, dl1lgim predelima sve-
ia, ako ga nije pretekla civilizacija. Zasto
Sc te humanitarne ideje osecaji nlsu
razvih tim hiljadama godina robova-
MIA? Nile Ii bilo ljudi tim vremenima
koji su imali sposobnosti da te poJmoye
razgranaiu iii prosire? Razlog nile Il to-
me, vec ie Il ekonomskoj strani. Ropstvo
ic bilo neizbezno potrebno da bi sc CO.
vecanstvo civilizoyalo.
Ne samo da je tada bilo | II d
ljudi koii su mogl videti tn nemoralnost
iii nehumanitarnost ropstva. vec. su ii
ljudi. IA protiy, opravdavali ropstvo to
sasvim logicno Ma primer, Aristotelo, ie
dan od naibriliatnijih grckih filozofa
starog doba, opravdavao je ropstvo. na
osnoyi toga sto alati "a rad nisu bill raz-
vijeni do steGena gde bi Sc moglo oslobo-
diti robove. razvitak th alata ia rad
lima bas direktm veZu sa umetnos6u. zna-
noSGu it'd Tako su te sve moralne strane
iii humanitarle strane osecaji odredji-
vani sa ekonomskim razvitkom ekonoms-
kim interesima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
0 I.iubayi

Oaklandski Narod februarskom il
daniu, p i s ma druga6ko siroko, u
pravo ma cele dve stranice ljrlbavi, pod
naslovom: "Jeste Ii VI kada ljubili?'
Tu Sc istice kako ljubav nekada nije
postojala, vec Sc razvila ma koji nacin
Sc ia ljubav vod danasnje doba it'd.
Mozda nam Narod nece zameriti, ako
mi stogod kazemo "liubav." Nemano
bas mnogo iskustva toj temi, ali ipak
znamo da je ljubav podvrgrmta ekonoms-
kim okolnostima, kao sva druga moralna,
iii da recemo apstraktna svojstva Judi.
No t k 0 je reci da Sc najbo-
liza ljubav nete poremetiti ako Sc umesa-
ju ekonomski interest jedne iii druge o.
sobe pitanju. Mi vidimo da danas maj
vece prvenstvo u tome imadu bogatasi
clanovi njihovih porodica, to je zbog
toga sto je ekonomska sigtlrnost jaca
skoro cd najbolje ljubavi. Ali to nije lju-
bav, reci &c Narod. Da bone da nije. To
je trgovina Kapitalistick uslovi zivota
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

yerovatno da uni ne vole takve stvari obelo-
danjivati, to bi samo otezavalo to nlihovo krl-
yo prikazivanie stvar Ali sudeci prema lives
tajima il proslih godna, kojima je radnicka
naiamnica bila TEX jedna sestina iii najvise.
jedna petina cd celokupnog proizvedenog bo-
gatstva, mozemo slobodno reel da ona nj owe,
ii. prosle godine nije bila VEGA. "Radnici,' ko-
il su Sc stvarno koristili dohotkom prosle godi-
ne, jeste kapitalisticka klasa - neradnici.
Ia dokaz da, radnic nisu tako dobro bill
nagradjeni prose godine iznetemo profile TEX
nekoliko korporacja IL iste godine Owl, profi-
ii TEX su jedan mali deo te pljacke, jer je mno-
go kojesta odracunato, kao drzavni porezi, OBJ
nova proizvodnje ,osiguranje itd ali ipak oni
mogu posluziti kao primer da su proslogodis-
ME 'radnike'' njihove plate naJamnlce ura-
cunat kaptalisti, CHE su "najamnice' daleko
vece cd radnickih najamnica Eyo tih profita
Ia prvih devet meseci 1943., pet Amuse-
ment ko1poracija zaradie su S7,4S9.o0O. tri-
deset cetri Automotve korporacije Sl58,43l.-
900, AZ Hemijske korporacije zaradile su S62,-
50S.00O, 25 Petroleumskih korporacija zaradile
su S153 3,o5200O, a SO zeliezniGkih korporacija
S36, ,653 900 it'd Mogli b da III dalje redjamo,
ina in nanog, ali ovoliko ie dosta da vidi da
je lavovs,si deo bogatstva koie ie prose god
ne proizvedeno otislo neradnidkoj kapitalistiG-
koj klasi.
U prkos te dobro poznate tinjence, da Sc
tako ogromna pjadka vrsi mad radnicima te
burzoaske novnetine imadu obraza da iZnose
takve uvrede radnicima kao sto je ova, imeno
lara bogatstva, ii. sve sto su proizvel prosle
godine Doce vreme "a to kad &c radnici zbi-
liza primiti sve sto proizvedu to svake godine
uprkos svih lazariia izyrtania sto III cine ove
sluge kap;talizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
GILL; OPRAVDAVA SREDSTVA

Citaoci RANICKE BORBE. naseg partijs
kog organa WEEKLY PEOPLE-a. koji ponnno
rrate clanke konskripciji, radnika, znadu d.
Predsednikova preporuka kongresu da Sc
voii zakon prisilnog rada, niie nista novoga.
On znadu da je to bila nanera kapitaistie3,e
klase jos cd 1916. godine, ii. jos prvo proslog
Svetskog Rata, kapitalisti su vrsili tn zaveru
"a robljavanje radnika, isto to je ponavlia-
no 1919. godne, a sad su navalili swim siama
da Sc tai zakon usvoji. Znajuci da bi tai "a
kon bio protu- -ustayan, oni su naiprvo nasto-
jail da, prekrse mstav usvajaniem vojne kons-
kripciie, koja je isto tako protu-ustavna, ratu-
uajuei, kad Sc jednom prekrsi Ustav, onda je
lakse da ga Sc krsi i dalje, iznoseci "argume-
nat da ako su vojnici podvrgnuti prisilnoi
suzbi, zasto da nebi isto tako bill civilni
gradjsn
Znademo mi i to da Sc ii zakonski predlo-
ri nsu prvenstveno stvarali Kongresu, vec
izvan Kongresa, na koiekavim prvatnim sas-
tancima izmedju kapitalista, njihovih korpo-
racijskih advokata miltarista, onda su kroz
aekoje senatore predstavnike bill podnesenl
IL Kongres. Cnjenica je da je to bio cij anne
rckih kapitaista vec blizu trideset godna, q
to je cij i sada. Cinjenica, ola je propaganda
Ii korist toga zakona konskripcije danas tako
svestrana, jeste III tome, sto kaptalisticka kla-
sa vidi sada najpogodnije momente da Sc tai
zakon usvoji. Ne postoj nj jedno sredstvo bez
obzira kako ono bilo dvolicno, koiem danas
ne pribegava, samo ako ono malo ponaze os-
tvarenje toga ilja. Tako mi vidimo kako sc tn
iznosi svakakvi 'argumenti'' korist te kons-
kripcije.
Bivsi ambassador Sjedinjenih Drzava ia
panu, koji je 9. februara izneo svoje gledste
konskripciji pred Senatskim Odborom Mill
tarnih Poslova, Joseph C. Grew, rekao je da je
on "a tai zakon j da &c tai zakon pripomoci Ga
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Sad je i CyetkOv narOdniak

Il razocaranosti Teodor Cvetkov je
kcnacno presao "evolucijom'' u optimizar.
Znamo da je on do sada pisao stano ra-
zotarano prema radncina, narodu, pro-
gresu covecanstva it'd. Ali ne sad, cd iedan
put on Sc trznuo IL te pesimisticke uspa-
vanosti pise kako je spas covecanstva u
slozi naroda.
To njegovo narodnjastvo naskrabano
je u Hrvatskom Svijetu cd Is. februala,
pod naslovom: "U slozi naroda je spas
covjecanstya.' On opominje da nevalja biti
tako seb;Gan samo hvalisati svoj nnarod
Ali glavno je to da ON vidi spas Il "sIozi
naroda.'
L zaNjucnom paragraph on kaze da
su "Bogataski slojevi, bolesno ambiciozni
pciedinci, politicli sarlantani, zasukani
sovinisti .." it'd. g.. protivnici su u
zajamnog upoznavania sloge syih naroda,
koia jedina nosi IL sebi klicu slobode, mi
ra, bratstva. ekonomskog blagostanja
kulturnog napretka "a cijeli syijet.'
Fldl te toga nekdudSuJtG soliJf''I7
titkog fiozofa." On danas vidi ''slobodu'
i "ekonomsko blagostanje" jedinstv1
naroda Nikakvo "jedinstvo naroda" nitl
svih narcda neGe doneti slobodil niti "e-
kenomsko blagostanje' radnicima. Narod
uklju6uie suprotne drustvene klase uJe-
dinjuiuci te klase ogekovecuje Sc izrabljl-
vanie ekonomska nepravda koja poseo-
il Il svakom klasnom dru$tvu. Onaj koJl
zeli "slobodu' "ekonomsko blagostanje',
tai mora da vodi nepomirljivu borbu
tome narodu, III svakom klasnom narodu
A ne ujedinjavati te klase. To Je demago-
gija krajni bezobrazluk kod coveka, koll
ie nekad prolazio kao "Socijalista.' II
ces. gospodine Cvetkov, postati jos wise
odvratan, ako budes tako pisao, mi cemo
tome pripomo6i.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

- Jesam Cak sam sudio krivcima
Zbilja?
Jednom sam bio clan vojnog suda
On to reee ponosito pred zenom koja ga je gledala
razrogaeenim oema cd radozanlos koa je leila ma stah
Pa onda dodade:
Izrekli jednu smrtnu presudu!
Govoreci to on je bio izvukao mali mavarsk noz da
otsece vrh cd cigarette
Devojka opet jake trze ponovi drhtavim glasom:
Smrtnu presudu!
Oficir produzi nirno.
- Da, to je bilo pre-. pet godina Jedan
CUP sa Monmartra. dosta lep mladic cd onih koje
zal jubuju bhdnice. ali pravi razbonik podao,
svirep podmukao. divja zinotinja.
- Mogli bste bar da ga ne vredjate kad ste ga vee
osudili smrt!
On je zacudjeno pogleda. Oc oj plamtele gnevom;
nozdrve su joj drhtale; bila e bleda.
= Sta je? upita oficir iznenadjeno.
i ia sam Monmartra, pa necm da Sc predamnom
ruzpo qovori nasm momcima. sta je ucinio tai
anladic te ste ga ubidi?
= Udario je bajonetom tr1nh jednog podoficira
Niesova je krivica bila sasvim jasna. ). pyesuda
;e brso doaeSsn Dvanaest metaka grudi pa gots-
w etyar . .Pe1eficir js esdkAvio.
zerSeta- j. n bha szela noz bola vrhsn Pc
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
/ ieste i nije komunista

Mirko Markovit pise IL svojoj rubrl-
ci II Slobodnoj Raci. pod naslovom: "Dis-
kusiia o Jugoslaviji." Da bi sto wise pobr-
kao i.-tako pobrkani mentalitet pseudoko-
munista on kaze toj diskusiji Istina
je da je Tito kon1unista. Ali je istina to,
da on nije marsal Vrhovni Komandat
cato sto izvadia iii hoee da izvede program
socijalizma IL Jugoslaviji; vec cato sto Sc
pokazuje najsposobnijim Il izgradnji
predvodjen narodne osloDodilacke bor-
be na bazi programa tog ujedinjenog fro,l-
ta.'
Dakle, 'Istina ie da e Tito komunis-
ta,' ali je istina i to da on nije komunis-
ta Tia vidite Ii da on neizvadia program
socijalizma II Jugoslaviji." Ko moze biti
komunista, ako ne izvadja program soci-
jalizam.' On ipak izvadia nekakav pro-
gram tamo. Markovic kaze da on ne izva-
dia socijahsticki program, onda valjda. iz-
vadja burzoaski program, jer drugih me-
ma. Samo burzoaski sociialisticki pro-
grani postoje koji su ocito sllprotni je-
dan drugom. Ako je ovo poslednje tadno,
mi Sc sa MarkoWcem slazemo II tome
dato nije "socijalisticki program, onda
b.: Ii nam Markovie mogao objasniti, ka-
kav je Tito komunista, kako to Markovic
tvrdi? Ali bolje da nam ne odgovara, mi
to bez NIGGA znamo. On je burzoaski
komunista, iii esocijalisticki komunista,
pa to je isti vrag.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

zorzeta skide ogrtae, tada pojavi njena snazna
bista mris rasprostre sobi Ona e vole-
la samo jake mirise cist sampanjac.
- Dakle vi ste oficir?
Ona nasloni akat ma sto pogleda coveka pravo oe
- Jesam, odgovori on Afric.
-Ahi
Ona zacuta "a trenutak. On oj bojazljivo pomilova
ruku vrhovima prstiJu
.Devoka zadrhta cd tog dodira trze ruku
On Sc zbun osmehnu Sc re6e TEX da Sc rekne nesto:
- Kako ste nervozni. da nemate kakvog prija-
telja oficra u Afmci? It
- ia! OH nemam .
ona magic zavali glavu nazad, oeima joj blesnu
ern planen Ia negova prepostavka kao da u e uvred
Ia Cudno styorenje!
-Je Ii prijatan zvot tim zemljama? upta oaa.
Veoma je prijatan.
On oslobodi zabunjenosti poce govoriti Pricao joj
e zivot pustinj, slobodi koju tai zvot daje, pr
atnem oseeanu koe ina covek sto je ravi sef nezav
san Cd eudljivh staresina. ~,
ona lie trpea zv njegova odusevljenja, jer je bila
nay;knuta da lusa mustere To jo je davalo osucnos
Ii e "A svojirn msla dogod je trajao njegov govor
Al - ieine oficifoye reGi zadrhta.
gHaaren; sdrssi9 prsaids "a ona. Jssts II vi ke-
snaadey8k koiin s9tUoo4?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
EkOnOmska strana rOpstva

Ma prvoj starnici, u broju cd IL. fe-
bflara, JugOslaylia ina clanak Abra-
ham Lincoln-u. Kad smo ga pregledali,
mi smo zamerili njenom objasnjenju e.
konomske strane crnackog ropstva Il oyoj
zemlji. Jugoslavjja tome clanku mnogo
naglasuie humanitarni ose6aj naroda ia
Ca prema ropstvu, vrlo malo, iii nista,
me govori o ekonomskom Znaeaju Gra-
dJanskog Rata. Ona samo rece to, da
"Mnogi su IL ovih krajeva lsevernlh
drzaval d:gli svoj glas protiv ropstVa sa
humanitarnog j ekonomskcg gledista, tvr
. deci da zivot ma plantazama Juga zaus-
tavlja ekonomsi razyitak cele naclJe.
To je sve sto je ona imala da kaze eko-
nomskoj strani ropstya, Ali to niie dosta.
Ubrzani azv t a indpstrije po-
rodio je veci zalltev "a radnu snagu, pos
lodavc raGunase ma crnaGke roboye kad
Sc oslobode kao ma jeftinu radnu snagu.
Oyo je razvilo kod njih "moralno' iii "hu-
manitarno'' osecanje da je rop9tvo memo
ralno Sama Ginjenica da sc ia "humanI-
tarnost" niie razvila kod roboposednrka
IA Juqu, ieste dokaz da sFl to ekonomsh
interest koji odredjuju "moramost III
"humanitarnost' judi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
THURSDAY. FEBRUARY 18th. 1914.
-BEZOBRAZLUK KAPITA-
LISTICKE STAMPE

Kaptalisticke novine po nekada iznesu
tako krivo prikazivanje stvar da je to takva
oeita laz koju nj obcno dete nete verovati. Jed
no cd takvih prikazivanja, doneo je Cleveland
Plain Dealer Cd 10. febilara, pod naslovom:
IS. D. plate otsle iznad sto milijardi prosle 60
dine'
Ta burzoaska vulgarnost odlazi tako dale
70 da upotrehljuje rec "radnci' na sve strane
tome clanku, nastoje ubedti citaoca da su oni,
americki, radnici primili Il obliku plate prosle
godine prekp sto miljardi dolara. kapitalis-
TINA nigde nj reel nema. Ona je tako zbrkala.
razume Sc, namerno, celu tn stvar da kaza,
"Radnici koji su dobil S4S,OoO0 100000 wise ne
go 20, drze s20,000,000OoO u cirkulaeij;."
A clanak pocinje sa ovm recima: "Plate anne
ricdih radnka "a prvi put premasle su sto mi
ijardi dolara godini zavrsnoj 81. recembra
1943.' Ta burzoaska vulgarnost produzuje ma
slede6i naen: "Sa ovom velikom svotom nov
ca odazice II dzepove ameriekih radnika. 5. :"
it'd
I ako. kao sto je vec gore reGeno. nj dete
niece verovati ovake oeite lazarije i krivo pri-
ka2ivanie stvari, owl bezobrazni sluge burzoa-
Llle lpdk HdSIOJe ua uDeu9 TauuIke I'D MIN HikO
nije,pokrao prosle gcdine. to All "a iedan cent; !;
da su chi prinid Gee proiizzyod svoga rada> koji
je prema samoj pomenutoj novini, bio $143,
7l7OOO.Oo0. Razumese lopov mora da nastoji
sakriti emo sto je ukrao, jer ako onaj ko je o.
kraden, sazna da je okraden ko ga je pokrao
on bi mogao naneti mnogo neprilike lopovu
mogao bi mu smetati njegovoj buducoJ kra-
dji Otuda to cello krivo prikazivanje. Jasno
lie da Sc u te "radnike' ukljueilo kapitaliste
koii su lavovski dec zadrzal sebi cd toga pros
logodisnjeg proizvoda. A to Sc moze lako prl-
metiti IL recima uzete IL istog clanka, gde Sc
kaze da, "Prema Odelenju Trgovine, plate Isa-
lariesl najamnice dostigle su do $100,603, ,00O.
600 prosle godine, -" Ova nam gospoda MIS-
ia ne kaa1 kolike su te plate (salaries) bile
tih pojedinaca, oni nam samo kazu da su to
sve radnici koji su primil te plate najamni-
ce cd sto lijard dolara. Owe "plate" iii "sa-
laries" dostizu do $500.0O0 ma godinu nekim
pojedincima, takvi pojedinci "a sigurno nisu
radnici slepac bi mogao videt da to kapit-
listi izrabljivaci radnka. sami profit raznih
korporacija ukljuceni su te milijarde koje su
"radnici" primili prosle godine.
Premda strogo pazimo pregedamo tu
burzoasku stampu, jos nigde nismo primetil
ola su izasle broke, koliko radnici = stvar-
nj radnici - primili II obliku najamnice, bez
mesanja te njihove Salaries" sa najamnicom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
stolu. Ona podize glavu.

stou. Ona podize glavu.
- Ali je Ii bez sumnje hrabro umro.
= Veoma hrabro: to mu Sc mora prznati Kad smo
nu procltah presudu nije nj trepnuo nije tak nj
vredjao; e slegao ramenima Nemam sta da kazem
zasluzio sam To je bilo e rekao Pre- poguble
MIA, trazio je da govori ednim d1gom koi e bio
kodje sa Monmartra razbojnik kao on, il dr
cog odreda.
Pa?
= Pazgovara dosta dugo Strazar su in slusali
Neverovatna svar Tai mladi6 ko je hladno ubao
nj krve nj DUNE ude bio je zaublien Ljubavnica
zvala Leonija. Najmane deset puta je preporucio
drugu da ode Moi da je test drug mu je odgo
vorio: "Hldi bez brige Pjerote moi zaklinjem ii
budi bez brige. Ali Sta je wanna?
zorzeta je bila magic skocia stolice dok u je
jos gledao oc nena naga ruka digle spusta kao
munja, mali mavarsld nos blesnuo je carlo ofciru
medju peca Samo e drska vra il cohe cd sno-
knga.
zorEeta e osvetila negdasaju sLeenu, koja je Moi
mvek tivela.
Kssavo ofieirevo teo sto saksga Sc sru
ii ,Sanspan5ac iasxscs
Diretsr ras6ssaAa naEls shvori vrata vide sseu
ssse 5aG Nns MA SeRa bsss. .-Dila je peladeia.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
MAKSIM FORMON:
u xaseb1loj sobi

zena je sla napred njen sesir njena halna ispunja
vail spiralu stepenca. sirok ogrtae jedva je
skrivao lnije krupnog gpkog tela siroka bedra Oua
okrene Pod velikim sesirom koga e niz eda pa
dalo dugacko pero videa dvna gava zapovednckm
oema, iepi obl obrazi ujna, kovreasta kosa Prroda
ie aa to devoc sa Monmartra lubicaste uvoke joins
Ike device oko marmornog cisog lica Ali joj je zivot
lario svoj Zig: lieu joj videa odvratnost
drugima prema samoj sebi.
Devcjka reee nekoliko reel coveku koj e sao njom
covek ko e bio veGeri nen sucajn drug bio je jos
vis cd nemrsav posed hadnog pogleda vjniSog drza-
MIA opaljene koze. Bee sumnje odsustvu Parizu.
Izadjose ma vrh stepenca. Divna zorzeta podje slo
bono roz splet hodnika kao da prolazi kroz svou
kucu Mo4nc koi hteli da sluze goste zastaali su
prbija su Sc zd IL postovanja cuvenoj koke
u tai nah naidje direltor nocnog restorana.
Madam Sc da ste mi zadrzai moi solo1, reSe zor-
zeta gords.
-Razume Sc, gospsdjo.
On 4nrno otvori vrata jedaox skabineta, asssko Sc
rok,oni ! zastade ma pragu, dok udje efsirsn
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17
Socijalisti&l<o Re$eto

pretyara ljubav trgoyinu. Samo ce So
ciJallzam mo6i ostvariti ljubav, kapita-
liam je samo ubija.
The Chapel Hill weekly., 1944-10-12
Miss Balm Is Here on Visit

Miss Elizabeth BAN is here visiting
Miss Alice Noble.
The Chapel Hill weekly., 1944-10-12
At the Churches This Sunday

Baptist: Sunday school at 9:45,
Service at II.
Methodist: Sunday school, all depart
ments, at 9:45 Am. Student class at
10 in the church dining room. Morning
worship at II o'clock. Student supper
program at 6, with discussion program
following.
Episcopal: Holy Communion at s,
Litany and sermon at II. Canterbury
Club for students at $50. Organ re-
cItal at 8.
Catholic: Mass and sermon at 6:15
Am. in Gerard hall; 10 o'clock mass
in Hill Music Hall. Weekday mass at
8 O'Clock every morning at the Cath
olic rectory at 7l9 Gimghoul road.
Rev. f. j. Morrissey, pastor; Rev. d,
f. Sullivan, assistant pastor.
Presbyterian: Morning worship at
II o'clock. Sunday school with classes
lbi tHIIultl lIOHl W ~ StdIS Olu
at 9:15. Student supper and Bible
study at G:30 every Friday
Friends (Quakers): A period of
meditation and devotion at II in the
Grail room in the Graham Memorial.
Congregational Christian: Sunday
school at 10 O'Clock. Morning worship
at II o'clock with sermon by Rev
W. j. Mckee. Young peoples Pill
grim Fellowship at $50 PM.
Navy Pre-Flight School: Interde-
nominational Protestant service (pre-
cedcd by parade) is held at 10 o'clock
every Sunday morning in Memorial
hall, with sermon by Chaplain George
w. Cummins. Singing by the cadet
choir, The public is invited.
Jewish: Service at 10 Am. conduct.
ed by Rabbi Maurice II. Schatz ir
Gerard hall
Christian Science: Services at 10:4f
AN. in Gerard hall.
Lutheran: Service at 1890 AM. ir
the Graham Memorial, second floor.
The Chapel Hill weekly., 1944-10-12
ghbOrhOOd Notes

Miss Alice Jones is going to New
York next week
Lieutenant John Manning, U. s.
Navy, went back to his station in
Charleston last Saturday after a two
days visit here
Miss Audrey Sims of Monroe, n Y,
is in the village for a visit She is
staying at Mrs, Umstead's.
Warren MengeI of the Army Air
Forces was in the village on leave a
few days ago. Now back at his sta
tion in Oklahoma, he expects to be
sent overseas soon.
Mrs. Marjorie A. Campbell has ac-
cepted teaching position in a private
school in Lenox, Mass.
Faison Seasons left last Friday for
Camp Peary, and Alex Seasons stop
ped over on his way from South Caro-
lima to Portsmouth.
Miss Ethel McGalliard of Danville,
after a visit Of several days to her
parents here, left last Thursday for
Miami. where she has a position as a
child welfare worker.
Noel Houston is in New York for a
few days,
Miss Sally Foard MacNider has re-
turned from a visit to Fairmont.
Mrs Drew Patterson and her daugh-
ter, hrs. Sam Fisher of Asheville, are
at the Carolina Inn
Mr.. and Mrs Paul Schenck of
Greensboro spent one night in the vii
lage last week
Mrs. Charles S. Mangum left Mon
day to visit Mrs. Leonard Horner at
Clifton, near Warrenton, Va.
DR.. William deb. MacNider accom-
panied his sister-in-law, Miss Laura
Foard, to Charlotte this week.
Dr. and Mrs. W. p. Richardson re-
turned Friday from a visit to New
York
Mrs. J. F. Goodman of Asheville
visited Mr. and Mrs. John Hocutt and
her daughter, Miss Mary Goodman, at
the last weekend. She returned to
AshevlIlc Tuesday
Mrs. Loren MacKmney's brother,
Guy Greenwood, is here with her.
Pembroke Rees, who recently com
pleted the prep-fight course of train
ing at the Navy school at Natchi-
toches, La, is here ON leave before
reporting to the Navy Pre- Flight
School at the University of Georgia
on the 10th.
Mrs J. Minor Gwynn, Mrs. j A.
Warren, and Mrs. w NJ, Pugh accom-
panied Mr.. Pugh Tuesday to Rocky
| Mount, Williamson and Plymouth
1t (jg) and Mrs Julian Raney and
their son came in last week from
Florida on their way to Washington
where 1t. Raney is stationed. Mrs. 7.
The Chapel Hill weekly., 1944-10-12
AIRED Cross Course

A training course for Red
Cross staff assistants will be
given on the five days October
II, Is, 20, "A, and 25. from 2::30
to 4;30 PM, in the Horace Will
liams lounge on the second floor
Of the Graham Memorial. The
purpose is to create a Well-in-
formed group of volunteers who
can serve intelligently by typing,
by giving secretarial assistance,
and in an administrative capaci-
ty. Persons who attend incur no
obligation.
The course will present an
overall picture of Red Cross ac-
tivities QD on the battlefronts
and on the high seas, (2) in dis
aster areas, (3). in camps and
hospitals, (4) in prisoner-of-War
camps in enemy countries, (5)
in providing nurses for the home
front, and (6) in services of
many kinds on the home front.
The instruction will be given
by persons experienced in the
various Red Cross services.
The Red Cross chapter here
invites to the course everybody
interested in knowing more
about the larger activities of the
Red Cross and in knowing how
money contributed to the Red
Cross is spent.