RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-07


govori jugoslavenskim "komunistima", ma oval
nacin:
"Josip Vidmar govori natanko ulozi ko-
munista Sloveniji Jugoslaviji Ia uloga je hsto-
rijska Ona ie istovetna ulozi komunista u kato-
lickoi Francuskoj kao u pravosavnoj RuslJl:
iedinstvo naroda u otporu borbi protiv nacl.
fasizma. Narod je ostao sam bezhrabljen. ko-
munisticko vodjstvo dalo mu je tehnicke moguc-
nosti pronaslo mu je mogucnosti da ostvari svoJu
demokratsku suverinost"
Tako govore "levicari" jugoslavenske burzoa-
zije uloz jugoslavenskih "komunista". Sagasno
MENU bez njihova ("komunistickogo vodJstva Je-
dan deo iugoslavenske burzoazije ne bi mogao oku-
pitt onoliko jugoslavenskih radnika seljaka koli-
ko je okupio, da Sc bore protv okupatora drugog
della jugoslavenske burzoazije Ovo je dokaz da su
"komunisti" stvorili "ujednjeni 'front.' sa svoJom
- "demokratskom" = burzoazom, kako in Je ucl-
la pokojna "Kominterna" da spasavaju ostatke
burzoaske "denokratije".
A Tito, vodja partizanskog pokreta Jugosla-
viii, govori jos pohvalnje nego Radica Evo sta on
veil svom govoru, odrzanom ma drugom Ease
danju Antifasistickog VEGA Narodnog Oslobodje-
MIA Jugoslavije cd %. noven1bra l943; ~ toJ
teskoi sa sigurnoscu mogu reel najtezoj situaclJl
u poviiesti nasih naroda nasla Sc jedna organiza-
CHA nasoj zemlji, koja Sc dvadeset godina nala-
zla tako reel izvan zakona i bila proganjana cd
svih vlastodrzaca Jugoslaviji, koja je sve svoje
iskustvo organizatorske sposobnosti, sve svoJe
prokusane borce, stava u sluzbu svog poroblje-
nog naroda Jedino je Komunsticka Partija bila
ta koja je povela narod oruzani ustanak, koJa
niie klonula dulom vec je visoko digla zastavu
oslobodilacke borbe koja je do danas toj borbi
zajedno sa svojim narodom, ustrajala"
Dakle sam Tito priznaje odaje zasluge
"Komunistiekoj' partiji Jugosavije, da je ona vo-
deca sila narodnog ustanka. A ovo znaci da Sc svl
u tome slazu partzani njihovi protivnici =
da su "komunisti" kcma partizanskog pokreta
Jugoslavij
Ako .su .'konunisti" Jugoslavije zaista imai
tol;ko upliva kod narodnih nasa koliko i'm Sc
pripsuie onda zasto ne povedose radni narod
kako protiv stranih, tako protiv domacih "okupa-
tora" izrabljivaca, pre- nego sto Hitlerove
Mussolinijeve horde okupirale Jugoslaviju? Zasto
in bar ne povedose protiv kraljevske diktature,
koia je ugnietavala mrcvarla radni narod Ju
goslavije? Da ali ca su oni tako postupii, tada b
oni rlorali vodit radni narod bez svoh demo
kratskih' saveznika sto bi znacilo II klasnu borbu
u klasni rat A naSi starokrajski 'komunisti' ne
veruiu u klasnu borbu Oni veruju klasnu sa-
radniu Ia ovo je dokaz danasnia njihova koope-
raciia sa "proCresivnom' burzoazijon Jer cim su
nihovi "den1okratski" saveznici trebali niihovu
pon1oc niihovu saradnju, oni Sc svesrdno
odazvase tome pozvu stavliajuci 'sve svoje IS
k,lstvo organzovane sposobnosti, sve svole pro-
kusane borce", na cello pobunjenih radnih n7asa
de osobodiavaiu burzoasku Jugoslavilu.
Mozda mi prebrzavano oceni zasuga staro-
kraiskih 'komunsta". Mozda ie TO niihova taktlAa
strategija, ela bi pridob radne nlase Jugoslavi-
ie uzase pa kad III pridobiju "a sebe tada &c ON
sprovoditi svoj program Il delo, Huspostavllajul
kon1unzam'. Ali niihov Tito govori obratno. Il
niegova vec ponenutog govora cltlrano sieoece:
"Nas su keveta JOS kleve6u sa svih strana,
ali DO iedinstvenon planu, Svi okupatorl, nlhoVl
kvislinzi - prodane izdajice. ustase, nedlceVcl,
catnici Draze Mihailovica zemlii niihovl gospo-
'dari u inostranstvu govorili su i govore da le
rasa narodno-oslobodilack borba JugoslavlJl
c;sto kon1unistitka stvar; bolisevizaciia zemlJe'
,ol-,1xaii konounista da uzmu vlast ukidanle prl-
vatne svoiine unistenje crkve Were, unlstenJe
I-,,lture it'd. it'd Ovo su klevete stare otrcane
Al-o ia ovo tatno sto Tito kaze ''konllnlstl-
ma" a svi dosadanj zvestaji NINA to pofVfd]u-
III Ter kad ne bi bio tacno, otkuda h Sc onl lnogll
na6 ma iednon1 ze1nljistu sa burzoazllom? Ako OIL
oni imal druga6j program Il. ako bl ON DIN I'd
unistene kapitalisticlzog pocetka, tada ne p plia
nooruca saradnja iznledju niih demokratske
b,,rzoaziie San1a cinjenica da oni sa ourzoazlJon
r1oau saradiivat jeste dovolan dokaz da oia liiis
iu iedan cilj = burzoask poredak. Jer nkao Dur
zoaziia neee saradjivat sa onna, ko1l lnaa]a "a
cili unistenie njihova sistema Ear b jedan Raoca
noogao onako pohvalno govoriti 'ken1,lnlshma
kaho govori Ear b Hrvatska Bratska Zaleohlca
Moi sli6ne organizacije. moralno rnatefilalho
poia1agala partizanski pokret - pokret ma c1Jelh
celu stole "komunisti', = kad bi on olo prouv
kapitalizma? Ear bi Churchill 'odbacivao Mifiai-
o1>rof n