Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-10-11
DONALD BELL:
POLITIkA VELESIL
IN NOVA FRANCIJA

Ma konferenci Dumbarton Oaks Sc je pokazalo, da
DO lahko priti do sporazuma reh veles po-
gledu organzacije ge narodov. Dobro znano e t
d. da pogavtni problem bodocega mlu in mirovne po
godbe vprasanje, kaj Nemcijo tel konferenci
nj bo reseno. Premier Churchill je namignil svojem
zadnem govoru da b bio dobro, da sestanejQ
predsednikom Rooseveltom in marSaom Stalnom in sc
Gogovore glede naboj perecih probemoV Temel] Vse-
ga tega e, da plit do nobene zadovolJlVe re-
sitve mednarodnih vprasan dokler Sc til vellke se nj
zedinile.
Teh osnovnih dejsev smemo nlkdar pozabatl,
kadar razpravljamo stascu nasega dlzavnega depart
menta napram Franc Popolno priznane francoske Via
de b skoro avtomaticno prltegnlo FranclJO ko noVO
veesilo zbor veesil XII zdaj odlocao vseh Vprasa-
njh - Amerika, Velika Britain ia in Sovjeska RusJa
Pri tenn pa seveda odpto vprasanje dali b ba
pogajana tenn olajsana ali ne.
Oni XII obsojajo amei isko zunanjo poitiko poudar-
jao da so Francozi naS zaveznki, ter da PRIMAL
cello Bonomijevo vlado Italiji fol1nalnem pogledu
ie ia ocitek popolnoma upravcen odgoVora nanJ
spoh nj Toda realni poltki e sVar cisto drugacna
Bonomi bi bill seveda nasrecnesl coVek ma sVetu ako
bi mogel men, jat de Gaue-om. Raven tega pa tudl
ne smemo pozablja da je vellka lazlka med zaheVa-
mi prejsn ega francoskega osVoOodnega komeJa k Je
incl svoj sedez Alzu, in seanjo francosko proVizo-
licno vado XII Sc nahaa Parzu De Gaulleov najvecJ
problem Azilu je b kako pritl do tega ola bl samo
Flancoz odlocali notlanjih zadeVah Eranc1Je MOI
most da bi utegnii zVeZnki uVesti FlancOskem ta
kozvano zaveznisko voJasko Waldo, mu nj bla po godu
Priznat lie treba ola incl plaV. francosk narod Je
pokaza da je brez nadajnega sposoben vzetl upIaVo
Francije svoje lastne roke - tud b splosnlh Vol
tev aijanska vlada e sicer priznana cd zaveznikov
toda Sc dogo nj dosegla tega de anskega stusa lta
anska vada e Sc veno odvsna cd pogoev premirJa, in
resnicna vladna oblast e ud Sc danes rokah zavezn
ske kontrolne komislje
Ma njegovih donacih tleh je suverenost de Gaule-
owe Fancije priznana in neoklnje ena Dali ga sn1a-
ira de facto ali de jue vadal ia, vazno tenn poge-
u kaiti nikdo kraft pravice, da preVzame toVal-
ne Renau da zapra in kaznuje kolabolaorJe, ali Ga
eosnuje vse narodno gospodalstvo France In Vendar
ne isce e il presznh vzlokov tistega poponega prl-
znanja "a katero Francoz potegu ejo oliko Vnemo
De Gaulle hoce prvesti Flancijo zbor Veliklh sll
Gin preje mogoce, Vsak nacn pred zaklJuckom
milu Vprasanja oglomne vaznosti tn kockl, visa
evopska vprasanja vkljucno Nemcije, in Vhu tega Sc
kojonijana vprasanja naVecjega pomena Tu e re dr-
ga velika razka med Itaijo ozroma memo cd zavezn-
kov prznano vlado in Franco. Itaianska vlada nina
takih namenov nit bi h moga izvesti Deansko sta
ME bi sc dao zraziti Sc nekoliko drugace mogll b
rec a e bilo kaj lahko prznat taijansko vlado kel
to pznanje ostalo brez vsakh pracnh posledlc, do
cim je stvar slucaju Francije drugacna.
Nasemu d;zavnemu departmental je seveda dobro
znano da bo nezogibno prise dan ko DO treba hoces
noces pizna vlado rance Toda ako uspe, zavlecl ia
trenotek Sc "a leto dni to bi bila veka stvar ten
slueau bi bill temel ge narodov do taTat ze po
stavljen Poleg tega je eba tud upostevatl da nkde
ne more vedet kaksna bo zunana politika Franclle