davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-06-20
Show Helps
Bond Drive
Stresses Where Army
Spends It's Ccash

/ If you want TO see what your
bond money goes for, take a turn
around the huge Army Air Show
at the City Airport, sponsored by
The Detroit Times IN cooperation
with the Army Air Forces Mate
riel Command and the Aero Club
Of Michigan. There are only a few
days left, as the show will close
at 10 p. m. Sunday.
Already more than a million
residents of the Detroit area and
some from far sections of the
state have seen for themselves
why they must buy extra bonds
In the Fifth War Loan drive. On
the flight line, separated from the
crowds by fence and protected
by MPs day and night, are S25.-
100000 worth of planes all
kinds, fighters. bombers, patrol
planes, gliders.
MILLIONS MORE
And scattered through the ex-
hibits that stretch along the Con-
ner avenue side OF the airport
are millions more in engines,
guns. tanks. jeeps, ducks, "
trucks, gun turrets. bargeS CAM
eras, Link trainers, films or ac-
tual battle scenes and hundreds
of parts and machine tools,
brought 10 the airport specially
TO show the people what they are
Investing in.
Ask Col. A. II. johnson. super
visor OF the central procurement
district of the AAF. which in
cludes Detroit. He will tell you
that the greatest engineering and
production effort in history has
gone into the job OF providing the
Army Air Forces with the stag
gering total of more than 100000
separate items, including planes
and equipment.
STILL SEChEI
"The full story cannot he
told" said Col. johnson. MANY
OF the developments OF the
Materiel Command are still Of
q highly secret nature. But
American parents who have
sons In the thick of the fighting
I'm France and elsewhere can be
assured that the equipment fur
nished them gives them the best
possible chance for victory and
survival"
That's the story the Army Air
Show tells. II has allowed the
public en- masse 10 see these items
for itself for the first time. The
planes on the line. the engines set
up in the tents, the rubber boats.
the clothing, the cannon. the
bombs and the thousands Of other
items that the manufacturers
have brought 10 the airport tell
the story better than the printed
word.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-06-20
81 wAa 1911
Eu4IUj
BUY BoNpS

81 900. which cannot be purchased
by any individual in excess Of 1
total OF 5000 within one year.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-10-29

OFFERING SPIRITUAL comfort and strength on the
spot to American boys in frontne areas. sawsrt chap
.ans are on duty constantly both in and out Of battle
Many Yanks. tough and fierce in eombai e+tend divine
services invoking His support for success Of Allied forces
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09

kroz celu tn burzoastku larmu j lazariju, glas
koii je ytyar,ai izraz oseeanja onih "a koje Sc
to ropstvo p1anira - "a radnckll klasu Sle-
deee reel jednog vojnika nagone laz burzoa-
ziiu koja tvrdi da su vojnici svi istom "a kon-
skripciju radnika, kojeg citira jedan kleve-
landsk pop, Rev. Robert Cowan Grady, II "Plain
Dealer'-u, cd 5. marta, koj rece da in je obe-
lodanio "Steel Labor Is. februara. a i,ne vol
hika stabski narednk John O. Raney Evo tih
reel: ~ nasoj vojnickoi novini the Stars
and Stripes, mi emo pratili raspravu. ia i pro-
tlv, zakoi1u narodne sluzbe, clanovi posade
Letece .1vrdJave Osme Vazdusne SiIe mi ose-
camo da lmamo pravo reel par reel. Mi zelimo
M colidno proitv bila
MI ne volimo da ma ko uzme nase supru-
ge, make, oceve, sestre bracu IL vrlih kusa
"a kole Sc mi borimo da in smeste ma farme,
ranceve iii ma ma koje mesto to blo
mi, smo dosli do razumevanja da ie zakon
upitanJu jednom prouzrokovao gradajnski rat
to Je reseno "a sva yremena.
'Iskreno, gcspodine, mi smo bolesni i iz-
inoreni cd te nekolicine grlatih politicara koii
bi hteli povratiti ropstvo opet IL Sjednjenim
Drzavama
"Ako bi i1o zeleo da vidi kako ie isti tai
zakon inferno promasio u Engelskoj recite i'm
neka dodju ovamo. On je upropastio hiljada-
ma domova.
-. Ako Sc ipak oval bill usvoji, ia sam
svrsio $ letenjem borenjem, jer kad moja
vlada prevail moiu kucu, jedina stvar koja
nam je ostala, onda nema wise nista "a sto da
Sc berime,'
Jamafno da ovakvih gledista ina mnogo i
kod vojnika kod civilnog stanovnistva, ali Sc
ne iznose ma javnost, jer ovakva gledista bi
Stella tim lukavim burzoaskim planovima, a
istnpremeno bi zigosala kapitaliste kao jos i
gore neprijatelje ameritkh radnika od sa-
mih nacista. ostalom, mozda je ovo, II prkos
sve kapitalisticke propaganda i ignorisanja o.
pozicije konskripciji radnika. ipak preovladju-
juci sentimenat kod vojnika, opste. Ia sada ie
eyoliko. dosta.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
AMERICKI KAPITLISTII
'.."s +: ARAPSKO ULJE

;. Poznato je vee da su neki krupn americ-
III magnati uja uvuki drzayu uljani "busi-
ness" Saudi, Arabia "a uspostavu cevne Ii
niie od.P Persijskog Zaliiva do Sredozemnog Mora
te da &c; kako je ponovo izracunato, tai projekt
kostati oko s2ooOooooo. Tri americke ve-
like kompanije ulja, koje kontrolisu tie izvore
i -dizava, sklopile su sporazum da zajedniciki
izgrade tn hnju tvornice "a procistavanje
ulja' Il tim pokrajn TIE tri kcmpanije jesu:
Standard Oil of California, The Texas kompa-
MIA -i-Gulf Oil korporacija.
Oval plan je stvorio Geo rat medju americ-
kim kapitalistima IL uljanoj industriji. Protest
protiv toga plana uozilo je 55 uljanih kom-
panija vladi, koje su sve tlanovi drzavpog o.
delenja, Petroleum Industry War Concil. Maj
iaci napad ma tai plan ueinio je James Mo
fett, bivsi standben administrator Roosevelt
tovoj administraciji. On kaze ola je to maine
opravdanija avantura birokratije'. Naravno,
on najbolje zna sve tajne planove tih kom-
panija, jer. on rece da je "dao ostavku' 20 fe-
bruara kao predsednik California Texas Oil
Company Ltd, i the Bahrein Petroleum Com
pany Ltd, operisu,;i ma Srednjem Istoku'.
Moffett je tako napao tai plan, da upravo
zahteva otsranjivanje "mozda kaznjavanje''
drzavnog administrators Petroleuma "a Rat.
Harold L.. Ickes-a. Svakako da su drzavnici
privatni uljari, koji su umesan tai uljani
plan, opravdavali to kao "ratnu nuznost'
"posleratnu sigurnost', strogo pazeci da Sc ne
pomene privatno okoriscavanje tih kompaniia
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
OkO Tita i Petra

Hrvatski Svijet donos izvestai Carl
Hartmana IL Washingtona, koji poGinie
sa tvrdjenjem
'Sjedinjene Drzave podupiru nasto-
janja Velike Britanije da pomire marsa-
la Tita i kralja Petra dok ina izgleda da
je Russia spremna da ma to pristane.
Ako ia "nasto5anja" uspeju i ako ii
"izgledi" ne varaju, onda &c Tito morati
da poiede svoju sledecu Mjayu:
"AIonarhiia nije pravi posrednik "a
jacanje bratstva medju narodima Jugo-
slavic Petar je cd samog pocetka pos
tao centar oko koga su Sc okupljali sy
reakcidnarci, koji su uprppas till moi:
zemlju."
Ali ako jugoslavenskim "komunisti-
ma" drugim jugoslavenskim partizani-
ma ovoj zemlji nije bilo tesko da "od
samog pocetka" idu Iii poklonj jenie mia
dom kralju, "oko koga su Sc okupljali svi
reakcionarci, koji su upropastili moju
zemlju''. zasto da bi Titu bilo teSko da
pojede onu iziavu ako to Malay ra-
cuni Washingtona. Londona i Moskve?.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
SOcijalisti&ko Re$eto

ishrani, Ia sanitet, narodno zdravlie i
brigu dece. - Lekare zubare. - Exon
me i ekonomske strtGnjake - Osobe
ovim kvalifikacii jana, koie znaju jugd
lavenske jezike, bice potrebne IA sluz
II Jugoslaviji "a nekoliko meseci, a nd
Sc traze da odmah, iii Il skoroj buducnd
ii, preuzmu polozaje u Washingtonu'
Zvanicni agenti ameriGkog imperi]
lizma Sc brinu JGgoslayiji kao svo1
"fabrici" ga nekolko meseci''.
A organizacija jugolovenskih par
zana u ovoj zemlji prima na sc ulogu
pcslivackog ureda americkog in1perijal
ma "a Jugosalviju.
A mi smo mislil da jugoslavens
partizani njihovi "veliki sayeznici" d
de ma tome da Jugoslavija, zajedno
svoJim fabrikama sluzbama, te svoj|
uposlivackim brigama, postane stvar b
ga "samih jugoslavenskih naroda".
kad Sc ii vasingtonski racuni sue
sa slicnim londonskim slicnim mosko
skim raeunima Jugoslaviji, da ne 7
minjemo racune same jugoslavenske pl
tokratije, ala &c da pucaju mehurovi "t
heranske sloge"!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
Simoviceya ''izdaia"!

Zadnjih dana je srpska reakcija
America Ii drugamo) zapenusila cd bel
Ostavio je, prebegao partizanima, ok}
ruo sc protiv ME general Dusan T. SIM
vic.
To je onaj Simovic koji je ma 1
marta 1941. - kad je poznati drzavni
dar u Beogradu oborio vladu Pavla, NJ
eeka i Kreka, koja beSe kapitulirala prl
Hitlerom bez borbe - dosao nacelo noj
'revolucionarne" Wade - koja je tail
djer, uzgred receno, kapitulirala pr]
Hitlerom nakon kratkotrajne borbe.
Ali druga kapitulacija niie sprec|
srpskoj reakciji i ''velikim saveznicinn
da Simo1ica smatraju sve do pre- neko
ko dana "herojem 27 marta - I'd
sad Amerikanski Srbobran uzalud pu
sest svojih stupaca pokusajima da to
'heroja 27. marta, nakon njegova sko
u partizane, prikaze kao "izdajnika SRI
tva''
U ostalom, neka sc srpska reakcl
test cinjenicom da su novi Simovice
drugovi suStastveno isti element sa ko
ma su kroz 20 godina "bratski' ''r
bratski" saradjivali njeni najveci 81
roji': Paste Aleksandar.
Nezgoda je srpske reakcije tor
sto je ona partizane proglasila 'komuni
TINA" - sto oni stvarno nisu pa s.
izgleda kao da je MEN "heroj q. mart
otisao ''komuniste" - sto je budala
tina!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09

u = Hodi, oce, sve ces da saznas,
= Zbogom! = rece oruzar Nikoli poazefi % svoim
simon, ne mamie uzbudjen cd mladica
~ - Jadni otac - pomis start koniusar prateci o.
dellna svoJm ocima - Samo da he de "a kakvim oru-
BIN razocaranjem! Pristupau pisatem sto1 svopa
gospodara da b uverio da Admralova nastionica
pna, Nikolne oci padose ma zemjan pehar prmeti da
je pun do ivice = nedrnut.
. - Gospodin Admiral ne uze nj iedan putal; svoie
cigurske vode! Istnu da recem, kad je IN paniu brga
sebi dragi start hero je nehaan kao dete Ali eyo
MEGA! Nece umaci lekcii pa osovliavaiuc Coligny-
koji Sc sad povrati svou sobu nakon moltve koniu
ser rece glasom famlarnog prebacvania sto ga duge
mu godine suzbe opravdavahu. Sta ie. Gospodine
Admirau, vasom cigurskom vodom! Pehar ie sto ta-
ko pun kao sto ga jutros donesoh
.. - Tako je odgovori Coligny sa osmjehom. - Kri-
e kod tebe. Sprems to pce tako strahovo gorko
! ia ga odgadjam sto wise mogu Gas skapanja
~, 4- To je start razog Gospodine Admiralu Ear nie
has gorcna toga plea to sto daje niegovu vrinu?
Gospodaru Innate da ga pijete sad mesta - pred
amnom!
- Hajd da napravimo kompromis obecavam ii
da &c pehar hit prazan edan sat- Jesu Ii konji osed
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09

lan i zauzdan?
- Da, gospodaru. Ako ovog jutra podemo ma put.
povescu $ mama Baskanca Juena Dominica da vode
bElgu konJma "a ispregu Usuprot nevol to ga prek
JUICE zades koa mogase da ga skupo stane sroti Do
mimic zamoli da ga izaberem kao ednoga cd pesaka
vasu danasnu pratnu, ako ina da bude kakva angaz
- Dominic je dostojni suga.
= sta bi drugo trebao da bude? Ear nije on, gos-
podaru, othranjen vasoj kuci sin iednoga cd vasih
najstarjh sluga dostojnog sumara Chatlonske sumo?
= O, draga moja Chatilonska kueo mole Invade,
mole sumo, moj vnogradi mole njive, moji stedljvi
tezaci - da cu da ikad opet vidm? primeti Co
ligny melanholcnm uzdahom. - O. seoski zvote! Po-
rodicn zivote! - Ia trenutak Admiral zamisli,
onda donetne:
- Ostavi me samog. Imam nesto da pisem
Konjusar ostavi sobu Gospodar Coligny stupi pola
ko prena stolu prvuSe blzu logorsku solicu sede
nju Pocvajuea celia ruci pusti dugu sanariju,
mslac u sebi:
$500 Zasto da mi ova msao dodje danas, nekog
=sdrugog dana? Ne znam Bog nadahnjava Susajmo
njegove opomene svakom slueau. dobro je da nam
raeuni cis nebom Uz to- duznost mi je da odgovorm
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09

pred Bogom ljudima optuzbe sto podnasail pro|
meme. Duznost mi je da odgoyorim ma glavnu i sran|
presudu sto Sc baca ma meme mole.
Uzlmajuci svitak stola on citase:
"Kao glavni pokreta6 vodja zaveri buni pc,
deno protiv Kralja Drzave, reeeni Gospodar cd Co4
ny~se osudjuje vesanje gusenje ma Grevskom Tr]
zatm da bude izlozen javnosti vesala Monteaucol
Njegovo dobro vraea Kralu koj ga zamenjue Njeg
deca Sc javno lisavau plemicskog i'm osramoc
lisavaju prava da drze zvanja iii poseduju ma kaA
svojnu kraljevin Obeeava pedeset hiljada zlatr
ekusa koji bi predao recenog Gospodara cd
igny, mrtvog iii zvog Takoder degradirau deca nj
govog brata Dandelota"
Coligny baci natrag sto svitak sto sadrzavase
vadak il kraljevskog dekreta registrovan Pariamd
tu Parizu 27. maa 1862 podzusi suzne mu oci p1
nebu, uzvikne glasom duboke tuge:
- Moi jadni idobri brate! Ubise te muek otroVo'
Deca su tvoja sirosad, koja nemaju nikoga sem meme
in pomaze - sad Sc stavlja ucena ma moi zlvot! u
mas. sutra boju iii drugamo, Bog mole da me pozo
Sebi! O. dopusti mi bar da <sobom ponesena atehu ia
moja noga brata siroSad~ statxpoyereaa dostojnm
kama!
- e4astavise se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
THURSDAY, MARCH 9th, 1914.
VOJNICI KOSKRIPCuA

10 ne poznaje vestnu i lukavstvo kapita-
Istlcke propakande u opste i korist kons
krlpciJe posebice, vec samo uzima "a gotovo
s'e $40 nu "a propaganda pruza, rekao bi ne
samo ola Je konskripcija dobra stvar. nego los i
Ga Je skoro celia nacija akonskripciju. Iznosi
Sc stotinama "razloga", izmislia Sc sve sto Sc
noze lzmlsliti svaku maenkost koja je izne-
sena II korist, nastoj sc uvecati ulepsati
tako da Sc prikaze da je konskripcija, pored to-
ga sto je ona "neophodno nuzna", takodjer i
vrlo "lepa i plemenita stvar''
Sve burzoaske novine vrlo RADIO iznose sta
je rekao oval iii onaj politicar oval iii onaj
: "narodni'' prvak, vojni oficir iii vojnik II o.
pravdavanju zagovaranju te preporuke, ali
te novine sa istom takvom vestinom lukavs-
tvom izbegavaju da iznesu arugumente i GLE
dista druge, protiyme, strane Ova strana st
potpuno ignorise. Kapitalsticki zagovaraci
ropstva neee da Sc pustaju nj II raspravu sa
protivnicma te preporuke, posto oni znadu da
bi takva rasprava samo oslabila njihove pla-
move. Kapitalisti njihovi politcari, najvise
su iznosil argumente da ratne "potrebe' nala-
zu tn meru da SUI vojnici skoro svi "a nju, da
bi i'm Sc osiguralo neprekidni dolazak oruzia,
municije, hrane, odela it'd, da bi Sc rat priveo
sto pre- kraju da Sc isti dobije sa sto mamie
2rtava.> !,
erer Mi ne ryumnjanno da nema vojnika "a naro-
cito oficira, koji su misljenja da je konskripci-
ia rada potrebna, "a koje Sc velikim delom,
mozda celosti, moze zahvaliti kapitalistc-
koj propaganda tamo medju vojnim sluzbeni-
Gina. Ia Sc propaganda siri kroz burzoaske
novine koje, ako neredovno, lpak dopiru do
vojnika, isto tako agituje sc cd strane ofici-
ia, narcotic wish oficira kapitalstckih M
ltarsta, pa jos uz to vojne jedinice izdaju svo-
je novine, koje mani je-vise, sve agituju "a kons-
de, i u vojsci ma frontovima, kod kute ma
lazi Sc u ruesama pod kontrolom onih koji bi
Sc direktno iii indrektno, koristili tim "a
konom. tako Sc die ia celia bura propaganda
- protiv te preporuke. cinjenica, da Sc glas
opozicije ignorise strogo je ustanovljena,
skoro jednodusnom ignorisanju radijskog go
vora SIP predstavnika preko CHS, pref
proslu subotu vecer konskripciji. Mi ovde pri-
mamo, pored mnogih jugoslavenskih novina,
nekoliko engelskih novina easopisa, ali nit;
jedna cd njih da -je ma ijedan nacin iznela jed
nu rec tome govoru, racunajuci da je bolje
precutati nego upustiti sc u raspravu sa SIP.
konskripcij radnika, pa jos imajuci vidu
kakvu jakost sadrze SIP argument
Pa ipak ponekada prodre glas protesta
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
s'SlOvenskO" beZumlje!

Partizanske "slovenske" novine
vol zemlji obelodenjuju "Proglas SlovelI
sa zbora slovenskih ratnika u Moskvi|
upravljen "slovenskim narodima'', X
me Sc kroz tri po stupca "slovenuje" d
bljutavnosti, suStina svega toga "sloy\
novania" Sc grupise usklicima:
"zivelo borbeno jedinstvo slovenskF
naroda!
sziveli hrabri slovenski vojnici!
"ziveo veliki ruski narod koji je ns
dahnuo sve slovenske narode ma same
pozrtvovanje u borbi "a cast, slobodu
nezavisnost svih naroda!
'zivela junaeka Crvena Armija, spa
soc slovenskih naroda!
"ziveo Marsal Staljin, veliki stratei
(Nastavak ma 4, strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09

sa tim arapskim uljem Plan je. kao sto Sc mo-
Is iasgo yideti, ne "a ratnu. kako to oni kazu,
vac "a posleratnu proizvodniu ulja. Prema Mo
ffettll. ne samo da tai projelt ne moze biti sa-
graden dok Jos traje rat, nego nije nj po-
treban ga ratne svrhe ti. da uja ina dosta
bez toga "a vodienje rata. U tome sVoiem ma
rade ma drzavu te kompanije, Moffett re5e:
da ia planrana arapska cevna lnija ''ieste
stropo trpovacka propozicija ne bi bila Cd
nikakve koristi iii pomoti Ii ratu radi vremena
nctrbenog "a izeradnju'. Dake, to je "strogo
tfgovatka propozicija". Drugim recima, to je
pripremanie anerickih uljanih kapitalista "a
posleratnu konkurenciju ma medjunarodnoj pi-
iaci Ka~italisti samo hoce da iskoriste ratne
izgovore dok III imaju na raspoloznJu, ola una
pyede syoieposleratne interese. Oni, dabome,
raGunaiu MA evropsku, azijsku i africku piiacu,
tamo treba ulje prodavati Dovoz:ti amertc-
ko uiie IL tako daleke predele sveta ne bi Sc
tako dobro isplatilo kao kad Sc proizVodi neg
de blizini, pa jos sa jeftinijom radnom sna-
gom IL neiscrpnih izvora. A mazda Sc 30 vre-
menu pokaze uzimajuci u obzir jeftnoCu
cbilnost arapskog ulja, daje ne samo moguta
go jos i poplavit americku i juzno-americku
rijacu nezaboravlajuti nikad da je aneric-
ka radna snaga skuplja, mozda prirodni iz
vori da &c delimicno uman jniti sc u poslednjn
emlanla Tako bi tai ogromni uljani 'okto-
pus". sastavljen od privatnih kapitasta dr.
zave - koja da suzi kao miiitarna zastitnica
- stavio svoje kandze ma uljane place swim
predelima naseg globusa.
Ovih pedeset pet uljanih kompanija, ko-
je su opoziciji tome panu, namrisale su
pravi cili njegov pcplasie Sc tie predvidjene
konkurencije I one SUI vrlo cgrezne svooi
kritici toga projekta. kao god sto pomenute
kompanije umesani drzavnici oblace svoie
namere stvarne planove ruho "patrotizma'
"ratne nuznosti' "posleratnog odrzavanja
mira" DO svetu, tako owl nece da kazu da Sc
oni plase posleretne uliane konkureneije cd to-
ga planiranog preduzeea. Njhovi argument
presto Sc iznose IL obliku sazal javania "porezo-
pla5aoca' da bi to mas doveo Il "medjuna-
rodne spletke" 'militarne sukobe' drugm
narodma, dok su stvarni interest pozadi to-
ga napada ma prve, isto tako "strogo trgovaf-
ka prosozicija", koju oni pripisuju samo svo-
Jim protivncima.
|. II. Takya je celia kaptalistieka klasa. Oni, ka-
-pitalst ne mogu nista planirati, raditi iii GO
vorit da i'm nisu njhovi ekonomski intere-
81 pozadi toga uvek &c oni te interese sakrl-
vati sa "patriotzmom - "lojalnoStu' prema
drzay it'd. Covecanstvo mora da sc oslobodl
toga licemerstva. petljanja pretvaranja,
oto 10 iialp
su uzrok takvom licemerstvu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
Dxepna Bibliia.
ill
KRISTIJAN STAMPAR.

Sedamnaesta knsa romano Eugene Suea: "Tajne naro-
da iii stora edne proleterse porodice kroz yekoye"
Prca sesnaestom Stoletu - dve knjse Knjiea H.
81 orginalnog francusksg ensIssk: Da.ad De Len.
sSa- engleskog ma jugsslavenski l. P,trevi<
80.
-Donesoh natrag kalpak Gospodara Coligny - OBJ:
Jasnl Odeiln = moi sin dodje po Jos
razog njegova uzbudjenja Vid kako u e lice uzrujano
kakva Sc neobicna stvar dogod sinko moi?
-Moja sestra - Margarita - "a koju misljasmo
da je "a uvek ,izgubljena nadjena je
- Veliki Boze!
Hod, oce - Knez - moi ujak - kazaee VAN
svemu tome - isprieace neobiSnu stvar
- sta! - kkne Nkola Mouche, gledajuci Oelina.
Zar je siroo dete, koe tako davno nest opet nade-
mol Neka je nebu hyaa!
. - @, jos ne mogu da verujem je takva sreta mo-
guca! rece Odelin mu kucase izmsdju sumnje
made.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
Adamicev telegram

Partizanska Slobodna Rec obiavljuje
jedan telegram Luisa Adamica, predsed-
nika Ujedinjenog Odbora Juznoslovens-
kin Amerikanaca, kome Sc kaze:
'Jedna grupa visih cinoynika u Wa
shingtonu zamolila me je da pokusam da
i'll povezem sa nekoliko Jugosloveskih A.
.merikanaca, doseljenika iii njihovih sino-
va kceri rodejnih America, koji su pri-
lcno vesti III srpsko-hrvatskom jeziku
koji imadu iskustya sposobnosti sle-
detim profesijama: Indusarijalni
zemljoradnicki tehnicari: inzinjeri, struc-
njaci "a masine, upravitelji fabrika
poslovodje. - Ia izvrsnu upravnu sluz
bu: einovnike, stenografe tipiste. - So
cijalni radnici: bolnicarke, strucnjake u
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
Churchill O MihajlOvicu

Tu neki dan izjavio je Winston Chur-
chill pred engleskim acknowledging da ie
general Draza Mihajlovi "polako odlu-
tao poziciju kojoj su neki Cd njego.
viii komandata poceli da pregovaraju sa
talijanskim nemackim trupama" - da
Sc tome duguje englesko napustanje Mi
hajlovica priznanje Titu.
Da, bas toliko su engelski vlastodrs-
ci nasukani protiv talijanskog fasizma i
nemackog nacizma! Nj da euju ikakvom
"pregovaranju sa talijanskim i nemackim
trupama"!
A Mihajlovie bi mogao da odbrusi
Churchllu onom vesti il moskovske PRAY
de:
"Prema izveStaju il pouzdanih jugo-
slavenskih i grekih izvora, nedavno su
diva britanska oficira imali potajni sas-
tanak negde ma Pirinejskom poluostrvu
sa Ribenthropom. Cilj sastanka bio ie da
Sc nadju uslovi "a separatni mir sa Ne
mackom Racuna Sc da sastanak nije bio
bez rezultata.'
A to dvoje nagovestava ovo trece: da
Sc drzanje engleskih vlastodrzaca prema
Titu i hajlovicu udesava prema tome
da Ii Sc dano vreme misli da bi kroz
Tita iii kroz hajlovica najlakse maj
bolje popravili, utvrdili unapredili svoj
imperijaizam u Jugoslavijii ma Balkanu
opste!
A isti takvi raeuni, samo ovog puta
ofarbani pomesanom crveno-slovenskom
bojon, odredjuju drzanje moskovskih
vlastodrzaca prema Mihajlovicu Titu!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
NAsE PARTIJSKO STANOVIsTE.

NAsE PARTIJSKO STANOVIsTE.
Socijalisticka Radnicka Partija nikada ne
odstupa cd istine da bi stvorila prijatelja. nj
kada no promasuje udarih u zabludu, da ne bi
stvortla neprijatelja.
Sa tvrstom verom konatnu pobedu, ona
ide svojim putem, nepokolebana slabitskom tel
njom "a priyremenom korstu Ona uvsk radi
otvorsno posteno, vsrujuti, da 60, neustraAi-
vol nezavisnost, jsdinstvo meme svrhe, kojim
je nadahnuta, osvojiti, ma kraju haJsva, poaso-
vsnje poverenje onih. koje ella skopcah q
jedno klasnosvesno, navalno tslo.
Njena propaganda - ne sastoji samo pro-
svetivanju vet u organizovanju radnicke kla-
se "a osvajanje vlasti, "a potpuno obaranje k.-
p:talizma Dok Sc ia zadaca ne izvrsi, ona 20
stajat kao stena, budna pazljiva, ne ustupa-
ju6i ntsta.
The Kennewick courier-reporter. [volume] (Kennewick, Wash.) 1939-1949, 1944-07-20
Jaynes Promoted to
Sergeant in GAG

Promotion of Robert E. Jaynes
from corporal to sergeant, was an
nounced recently by the Panama
Coast Artillery Command.
Sgt. Jaynes is a supply clerk
in headquarters unit of the
Coast Artillery Command, where
he was formerly mail clerk. He
has served with the armed forces
guarding the Panama Canal since
April 8, 1913.
Stg Jaynes has earned consid-
cradle popularity among officers
and enlisted men in Panama with
his limitations of screen, stage ano
radio stars. Maj. Gen. G.. Ralph
Meyer, commanding general of the
Panama Coast Artillery Command
was present recently when the
Sioux City soldier performed be-
fore an annual gathering of stat:
officers. ....
His father, O. T. Jaynes, anc
his sister, Mrs. Herbert Daugh
erty, reside at Sioux City, Iowa
Sgt. Jaynes is a former SUDDEN
of Central high school, and al
alumnus of Kennewick high.