davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1944-11-11

there are many fine military bands
in and around Washington, they are
not available for strictly community
affairs. The Metropolitan Police
Bands bid for fame under such
auspicious circumstances yesterday
should help it to obtain the nominal
sum from Congress required to
maintain it and give it official
standing.
Evening star., 1944-11-11

From the Memphis Commercial Appeal.
Il wish you did, too" - the prudent
man says these days to the fellow who
comes aroYrd and wishes he had .
Evening star., 1944-11-11

japanese General Yamashita Is
back again in the Philippines,
where, to his sorrow, and our JOY, he
will meet some one he Just missed
meeting before.
Evening star., 1944-11-11
Thoughts on Armistice Day

(See LAWRENCE, Page AID
Evening star., 1944-11-11
Retort Conclusive

(Copyright, I044.l
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15

Ii vecino Fl namrec vecjo, kot
pa SO 81 jo zeleli. Fri zadnjih
volitvah SO izgubili IL poslan-
cev, ali to liko, kot SO Jill pri-
dobili pri preiSnjih volitvah. A
imajo Sc vseeno polovico po-
slancev.
Napredovali SO agrarci, par
drugih strank in komunisti.
Slednji so pridobili Is poslan-
cev. PREF SO imeli tri. Kot ko-
munisti DIR god, tako sedaj tudi
ma Svedskte I'm ne propaganda re-
volucije, pa so morda has cato
odvzeli toliko glasov drugim
strankam, da imajo v zbornici
prilicen poslanski klub.
Kar Sc tice vladnega sistema
ma Svedskem, ostane pc poro-
cilih IL Stockholma nespreme-
MEN. Socialdemokrati 81 ohra-
MILO Waldo v naprej, bodisi S So
delovanjen agrarcev, komuni-
stow, ali pa obojih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
Svedska V politicnem nemiru, XII ina
svoj odziv v volilnem rezultatu

N~eytralna Svedska je svojo
nevtralnost skozi vso to vojno
igrala zmerom tako, da il ne bi
bio treba v zaplet ne z emo ne
z drugo skupino vojujocih Sc
draw. Ker je geograficno v ta-
KEN polozaju, da so il Nemci
skozi do pomladi tega leta po-
lJubno ukazovali, Sc jim je cd
z1vala, jim prodajala vso rudo
in les in jemala cd Nth zivila,
premog in druge potrebScine v
zameno, a oh enem svedska ne
vtralnost vendarle nj bila TAXA,
XII bi bila v resnici nevtralnost.
N. pr, ko 81 Nemci zahtevali, da
Sc maj njihne cete svobodno pre-
vazajo preko Svedske il Nor
vezke ma Finsko in obratno, Jim
je vlada v Stockholm ugodila,
OBJ enem pa Londonu in Wash
lngtonu, ter enako Moskvi ne
uradno pojasnila, da je to stori-
la pod pritiskom sile.
Svedski skozi to vojno nj slo
slabo. Pravzaprav je ona edi-
ma skandinavska in edna balti-
Ska dezela, XII il je slo pravza-
prav dobro vseskozi tie voine.
Use svedske politicne stranke
SO tradicionalno pacifisticne.
Svedska Re dolgo dobo nj bila v
vojni. Ko je izgledalo, da Sc DO
morala zaplesti v sedanjo, ie
raise uredila svoje gospodar-
stvo tako nevtralno, da je po
mednarodnem pravu ne hi mo-
gel nihce grajati.
Ko so naciji - pc zaslugi ru-
skin zmag, ma vzhodni 'front.' "a
cell izgubljati, Sc je svedska
vlada kaj nitro pobrigala vstati
ma svoje noge, prepovedala pre-
vazanje nacijskih voiakov pre-
ko svojega ozemlja in zahtevala
"a vsako tono svoje zelezne ru-
de cd Nemcije takojsnje placilo
v premogu, v zivilih, strojih,
ali V kaksnem drugem blagu.
Taxa je bila situacija letos-
MEGA s%eptembra, ko so Sc vr-
Sile ma Svedskem volitve v par
lament. Najjacja Svedska stran-
ka SO socialdemokrati. Do teh
volitev, pa cd prejsniih, so ime.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
Thomos tozi Tobino
"a 100000

Norman Thomas je v minuli
volilni kampanji vIozil tozbo
proti predsedniku unije prevoz-
nikov international Brother
hood of Teamsters) Danielu To-
binu, ker ga je v glasilu ONE
meme unije uvrstil med pomoc-
nike fasizma in ga primerja k
Hitlerju, ceS, "dva socialista
Thomas in Hitler, XII gledata
ma svet skozi S krvjo zapackana
ocala."
Thomas pravi, da DO tozbo
gnal do konca, kajti takih ocit-
kov in napadov, kot so bill v
glasilu Tobinove unije, ne more
pozreti. Tobin je tudi urednik
glasila in je cato direktno priza-
Diet. Thomasa je napadel zaradi
njegovih govorov v volilni kam-
panji proti Rooseveltu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
Beogrod ina novo
z~ivIjenje

Beograd dobiva pc osvobodit-
vi Tod 20. oktobra) povsem no.
vo zivljenje. Ia zupana je bill
imenovan Mihajlo Railroads.&c.
lar. Imenovanje je izvrsil ma
rodni odbor "a osvoboditev Sr-
bije in DO veljavno dokler ne
nastanejo take razmere, da DO v
Min mogoce izvesti regularne
volitve. Zaeno z zupanom je bill
imenovan mestni svet. MIN je
izrocena VISA civilna uprava v
mestu. Mladi prostovoljci so Sc
priglasili "a ciScenje ruSevin z
mestnih ulic. Delavci poprav-
ljajo poSkodovane hiSe, ali pa
grade move namesto onih, XII so
bile v nemskem in potem v "a
vezniSkem bombardiranju cisto
poruSene. V zacetku novembra
so prisle v mesto prve vecje po-
slljatve premoga in zivil. Mad
polovico elektricnih naprav ie
re popravljenih in funkcionira-
jo in tudi del ulicne zeleznice re
obratuje. Posebni oddelki ko-
lektajo med kmeti zivila v Ba-
natu in drugje v pomoc gladne-
ga prebivalstva v osvoboienem
mestu. Dnevnik "Politika" spet
izhaja. Kino-gledisca so tudi cd
prta. V Min predvajajo soviet
ske filme prvic V zgodovini, ker
SO bill pod prejsnjo jugoslovan-
sko Waldo vsled Meme sovrazno-
sti do boljseviSke Rustic prepo-
vedani. :.
Il porocil radia Svobodna Ju-
goslavija je razvidno, Ola ina v
Beogradu in vsem ostalem de1u
osvobojene Jugoslavije vso
upravo narodni osvobodilni
svet, XII mu naceljuje predsed-
mix DIR. Ivan Ribar in pa marSal
Tito.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15

ma ne da bi kaj u~govarjala pro-
ii pogojem. A kar iznenada pa
je cd Bolgarije zahtevala, da
maj napove vojno Nemciji. In
potem, ne da hi obvestila Lon
don in Washington, je napove-
dala voino Bolgariji in pc SO
urah .ie bila zasedena cd ruskih
Get. Bolgarija Sc ie podala in
Stain je sprejel Memo prosnjo
"a mir, pogojno, da 81 ustanovi
novo Waldo. Uboglivo je bila Tx
nato v Sofiji izvedena "narodna
revolucija' in cd tedaj Sc stvari
kar gladko razvijajo.
Bolgarija kakor zaveznica
Russia z novo bolgarsko Via
do ravna kot da je ia dezela
(Bolgariia) nasa zaveznica. Boil
garske cete so inkorporirane v
sovietsko rdeco armada in radio
Sofia poudarja ne lie jugoslo-
vansko temvec tudi balkansko
federacijo.
Tako je zavezniSka vloga ma
Balkanu preSla misterijozno v
ruske roke, ceprav Sovjetska
unija nj bila v voini z Bolgariio
do zadnjega dine, ko Sc .ie hotela
podati Anglezem in America
nom. AmeriSki uradniki, XII mo-
notonicno ponavljajo, da pc tel
vojni ne SINE biti sfer vpliva.
molce. Anglezi, XII so zavrgli Mi
hajlovica prilog komunista
Tita, Sc cutijo uzaliene. In to je
bill vzrok, cemu je Churchill po-
Intel v Moskvo. Ma en- ali drug
nacin ie Ruse odvrnil cd zahtev
pc grSkih teritoriiih "a Bolga-
RHO in pa "a odlozitev proglase-
MIA federativne drzave. In. oh
enem pa, da Sc DO balkanski
problem reSevalo sporazumno
med Londonom in Moskvo.
Ampak zdi Sc, da Sc DO fede-
racija kmalu uresnicila.
Tako MoWrer.
Dali Sc DO vera v ustanovitev
jugoslovanske federacije zares
uresnicila, torei odvisi cd Rusi-
lie. Kar Sc tice Anglije, nj zanjo.
In Sc mani pa Vatikan in drugi
reakcionarni, imperialisticni
krogi. Tudi v Washingtonu nina
opore.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
Nekaj drobizza

Chicago, Ill. - Politicna ak
CHA CLIO je bila v minuli kam-
panji "a unijsko gibanje nekai
novega med Mani. Pred tedni
sem dejal, da spadajo S tako po-
litiko V kindergarten. V pri-
hodnjih stirih letih pa bodo mo-
rail- It'll v Solo, ola Sc v Mi nauce
agitirati "a svoje namesto "a
druge candidate. Upam, da ko
bodo graduirali, Sc bodo lotili
organizirati svojo delavsko po-
liticno stranko in S tenn "a ljud-
ske koristi. Preprican sem, da
&c bi oni imenovali Henryja
Wallacea. "a svojega voditelja,
bi dosegel "a delavsko maso v
Ameriki v nekaj mesecih vec
kot pa sta Norman Thomas in
Earl Browder v 20 letih.
x
Cd kar sem d~rzavljan, mi je
bila Sc vselej dana prilika, da
sem volil "a kandidata, XII je "a
g%ovarjal delavske principe. Tu-
di v l~etosnji kampanji sem pa
Emo sledil razpravam o progra-
min vseh strank, cd leve ma de-
sno in z obzalovanjem ugotovil,
da letos ne bi mogel nacelno vo-
lit. Torej mi nj preostajalo dru-
gega kot glasovati "a tistega, XII
je ma krmilu. On 81 najvec pri-
zadeva, da dobi svet mir in ODE
ia, da DO sedaj trajen, ne pa lie
nekako premirje, kakrsno je BIZ
10 pc preisnji vojni. Dali bodo
sedaj boljse uspeli, dvomim.
Ampak zagotavlja, da Sc vojna
ne SINE vec dogoditi.
Ko sem naredil pred mojim
kandidatom kriz, sem 81 pred
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
PRIRODNI ZAKLADI
TUDI Y TEL VOJNI
'SPORNO VPRASANJE

CNadalJevanje s /. strani.)
z ruskimi zastopniki prisostvo-
val pogajanjem "a premirje z
Bolgarijo.
Radio Sofia, XII je popolnoma
pod sovjetsko kontrolo, pa cd
tedaj dale klice narode v ''ju-
goslovansko federacijo". Dokier
nj Sci Churchill v Moskvo, lie
sofijski radio klical cello grski
del Macedonia v jugoslovansko
federativno drzavo.
Taxa tvorba move jugoslovan-
ske drzave bi potisnila Srbe, XII
Sc ne ogrevajo "a Tita, v mani
sinsko narodnost. Dosedai SO
bill v Jugoslaviji prevladaioG
narod.
Nekaj pregleda zgodovine
V Ameriki je malo znano, ka-
ko potekajo stvari ma Balkanu.
Junija je Bolgarija, uvideva-
joe, da je tepena ne da hi bila
fakticno V vojni, vprasala An
gleze in Americana "a premirje.
Dobila je p~ovoljen odgovor in
augusta je odsla v Kairo bolgar-
ska delegacija ma podrobna po-
gajanja. Anglo Americana So
zahtevali med drugim, da Boil
garija pretrga diplomaticne I'VE
re z Nemci in pozene Hitlerjevo
armada IL Bolgarije. Premier
Bogrianov je odvrnil, da vse,
kar je Bolgarija pripravljena
storiti, ie proglasiti nevtralnost.
Ker nj uspel, je odstopil in no
vo Waldo pa sestavil Konstantin
Muravjev, XII je OBJ enem odobril
zavezniske zahteve. Moskva je
bila o vsem tenn tocno obveSce-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
& POVESTNI DEL s

oOiJupO, iidilid J0 DllO CoZKO. v
enem hipu nj bio mogoce vsega
razvozljati. Odlasal sem z vpra-
sanjem, LOLA nj spregovorila
prva. Odlagala sva katastrofo,
XII sva Sc je bala.
Turobna megla je lezala v do
lini in duSila prsi, nisem Sc mo-
gel premagati. Ustavila sva Sc
sredi poti, LOLA je zatrepetala;
vedela je, kaj pride.
"Lojza," sem dejal pol sveca-
no. me odlasajva! Povej in la
re mama bo."
Dekle je pobledelo in pogle-
dalo ma pesceno pot. S konico
desnega ceveljcka je brskala po
pesku.
Moi pogled je bill mracen, to
sem spoznal pc njeni besedi in
pc njenih ustnih, XII so trepetale
pred menoj.
FoJolVa Sc par korakOv," je
odlasala v neskoncnost, kot da
Sc blizava meji pozabljenja in
tam ne DO treba priznati nicesar
vec.
Prestopil sem Sc samo par ko-
rakov in ko sem Sc ustavil, lie
stala re tri korake proc cd me-
ne. Gledala me je ponizno, us
mlljenja so prosile Meme oci.
Vendar sem Sc zdel majhnega
pred MO. Ia obcutek je bill "a
me grenak in me je drazil do
blaznosti, kakor da Sc ia zenska
norcuje il meme.
Sal Sc nj norcevala. Vendar
sem stisnil zobe, prvic Sc je "a
REAL srd mad MO v mole srce.
Gee ne poves -
Beseda nj bila izgovorjena.
LOLA jo je poznala v glavnih
obrisih do konca in Sc je zasi-
bila pod njenim bremenom.
Zastokala je: "Vprasuj, sal
tt bonn povedala -. Sal ii ne
mislim prikriti nicesar Sa-
ma ne morem govoriti -"
Pricel sem najgrenkejSo slu-
zbo izpovednika zenske. Hotela
bi, da je re vse povedano in Sc
beseda ne more iztrgati il grla
Brskanje pc zivljenju ka-
kor pc krami, stikanje po pre-
teklosti -. Kakor da bi hodili
v temni noci z nogo tipaje cez
prepaid.
Odgovarjala je pocasi, zlog "a
zlogom. Il njenih oci in z ME
mega obraza sem bral muko. BIZ
la je vseeno manjSa, kot da bi
povedala vso resnico hkratu v
obraz.
Il razbitih zlogov njenih be-
sed sem jedva mogel razbrati
pravi zmisel Meme izpovedi.
cloveku, XII jo je izbral "a ure
omame, je bila rodila otroka.
Nato Sc je vrnila domov. Ko ie
prisla v drugic V Italijo, je bill
otrok re mrtev. Vez, XII 10 je
spajala s clovekom, XII je bill oce
njenega deteta, je bila pretr-
CANA. Izpljunil 10 je, da Sc je
morala vrniti.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
KONCERT PREsERNA

Chicago.-Moski pevski zbor
France PreSeren priredi svoj ie-
senski koncert to nedeljo 10. no
vembra v dvorani SNIP. Pricne
Sc oh 3. pop. Ma sporedu bodo
pevski nastopi, saloigra v enem
deianju in vec drugih zanimi-
win took.
Vstopnina je soc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
z PRED SENCO

bonn In gledal bezece besede, XII
sem jih moral ujeti "a zivlje-
ME.
Ko je prisla LOLA, sem Sc je-
diva dotaknil meme roke, jedva
sem izrekel besedo. Cutil sem,
da mi Bile srce in ella Sc je nekaj
izpremenilo v meni, ko sem 10
zagledal. Vendar je bio grlo "a
prto. Vsega nisem mogel pove-
dati; tudi njena usta so bila "a
klenjena in MISC razodela nice
Sar -.
Cloveska modrost je majhna,
komaj "a pritlikavca 10 je. Ko
stoji clovek pred prepadom, Sc
mu zdi straSno velik, ko je pre-
pad "a MIN, Sc mu zdi. smesen
in velikega strahu nevreden. Ne
VEN, &c je treba radi tie malen-
kosti "a mlade ljudi toliko tes-
nih trenutkov, toliko izgube le-
pote zlvljenja.
Ne da je clovek storil bogve
kaksno delo, je vessel, ampak
zgolj radi tega, da je "a MIN
strah, XII "a cloveka ne pomeni
ne mozganskega ne srcnega
mejnika.
V meni je bila radost dvojna.
Bill sem svoboden. Crna senca
"a menoj DO ugasnila, hodil bonn
pota, XII bodo obsijana cd vseh
strani. Nihce mi ne DO ukazo-
val: Tu lezite! Tu poljubite!
Pljunek ma vse!
Tako cudovito mi je zarel OBJ
raz, da Sc je gospa FAM prepla-
sila pred MIN. Sedela je ma
skrinji in mi strme gledala v
oci.
"Jaz vas vseeno ne bonn poza-
bila," je dejala nezmiselno, ka-
kor da me je zivljenje S silo Cd
trgalo z njenih prsi.
Zasmejal sem Sc. Ona pa ie
pomracila oci in nj mogla zata-
jiti:
NE obesajte Sc ma zenske!'
Senca, SENECA! je Slo skozi me-
ne. Prekleta SENECA!
Krohotal sem Sc vseeno. Ne
samo Mi, vsemu, zivljenju, uso-
di. Bill sem pijan in preseren.
Zdelo Sc mi je, da je cas- in pro-
stor, XII je med mano, YES moi in
ga moran razsipati pc poljud-
nosti ma desno in ma levo .
Stopil sem ma ulico. zalosten
pogled je Sci "a menoj. LOLA
mi je nagnila glavo ma ramo.
Sla sva med zita, XII so bila nail
ma postelja in najina odeja. Skr-
janice je zletel v zrak -. zavri-
skal sem.
Nisem videl ne dneva ne Loi-
re ne zita in ne steze; obcutil
vedel in sliSal sem samo emo, XII
je bilo nedopovedljivo sladko
in silno -. imena pa mu Sc da-
mes ne VEN.
LOLA Sc mi je pripeljala ma
proti. Sestajala sva Sc v kraju,
kjer sva bila varna pred RADIO
vednimi pogledi. Cd kolodvora
je peljala zlozna samotna pot do
vasi, XII je nikoli nisva obiskala.
Pc tel poti sva hodila gori in
doll, kakor hi merila minute
svojega zivljenja. Korak je Su-
mel v drobnem pesku, beseda je
bila svobodna in glasna.
Ko bi bila morala izpolniti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
FRANCE BEvK:
Nadaljevanje.)

FdiAJCs/
Previdno je tipala mojo no
traniost, da hi odkrila globocino
moiega nagnjenja do Lojze, a nj
mogla do dina. Iskala je besed, S
katerimi bi bila brodila pc Loj-
zini preteklosti, nj jih mogla
najti.
To stanje je bio "a gospo ne
nosno. Cutil sem, ola 81 je po-
gosto zelela, da bi il ne prisel
vec pred oci. In vendar Sc je W.
radostila mad srecanjem z me-
moi. Zdelo Sc mi je, kakor da Sc
Sele sedaj nahaja ma razpotju
vsega dosedanjega. Bill sem
krut. Ma dnu mojega zolca Sc je
tresel droben smeh in trepetal
vsem drobovju.
Kolikokrat sem zelel lube
mi. Pisma, XII mi jih je pisala
LOLA, so bila redka, popisana z
veliko, posevno pisavo ma treh
straneh. Vsebovala so mrzla
u~panja. Mic drugega. Malo to-
plote, mani ljubezni, kot sem
ie zelel, Takrat sem pisal svo-
ia najdaljsa pisma, svoje maj
tezje besede. Ne VEN, ali so bile
besede napisane Mi ali kateri
drugi, XII je je zelelo in prica-
kovalo mole dusevno stanje.
Katerikoli drugi zenski, XII sem
10 Srecal pozneje, ali XII je nisem
srecal nikoli. Ia pisma so bile
roke, XII so molele IL potopa gnu
Sobe, IL tihega natolcevanja mo-
Ia, IL mojega krutega ljubosum-
ia, IL cinicne lazi, il krivih pri-
seq mole ostarele ljubice.
Zdelo Sc mi je, da so ma mo-
ia pisma tudi Lojzina pisma
drugace z%avonjala. Pozimi je
bio, ko mi je poslala v pismu
stiSnjeno ~cvetico, XII je zavonja-
la Sc tedaj ,ko sem pretrgal "a
vitek. IL JUNE Italije je bila.
BeSeda, XII je ~spremljala cveti-
co, je bila zarka.
Ko je nastala pomlad in niti
ena steza nj nudila pocitka mo-
emu nemiru, je prislo pismo:
"Tvoja sem. Vrnem Sc. Misli
name"
Stall sem ma soSkem mostu in
bral piSmo tretjic. Nato sem tr-
gal listice in jih metal v vodo,
kakor da drzim ivancico med
prSti.
Zakaj Sc je odlocila zdajle?
Ali Sc je ia hip nekaj pretrga1o
med memo preteklostjo in soda
n%jostjo, da je memo srce pablo
ma mole rame?
Priklical sem il spomina vse,
kar je bio, vse besede in daljne
EniSli in sem priSel bolan domov.
V enolicnosti, v hrepenenju
IN thin mukah je minevalo le-
to. Bill sem navelican mesta,
lIubezni, greha, lazi in knjig,
VSega, vsega. Cello polja in Soce,
Jasmine in lepote zemlje. Zaho-
'elo Sc mi je nekaj drugega. Cd
pocitka zeljna dusa hi bila OBJ
lela Sibirijo kakor svojo rodno
SeStro. Ucil sem Sc. Tiste dni
sem pozabil ma vse. LOLA mi je
plSala, da Sc vraca. Cello ma to
Sem pozabil.
Use hladne vecere in VISA hla-
ana ULTRA sem prelezal pod ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15
UeiteIii sIobo pIoconi

Il podatkov, XII jim je objavi-
la National Educational Associa-
ton, je razvidno, da so ucitelii
Timed poklicnih strok Sc vedno
najslabse placani. Same v treh
drzavah dobivajo vsi ucitelji
$500 in vec dolarjev ma mesec,
in v eni DRAW dobiva polovica
uciteljev lie pc $50 ma mesec, ali
cello mani. L. 1941-42 je znasala
povprecna plaza ameriskih uci-
teljev $1,000 ma leto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15

stavil, da DO morda vsled tega
krlza ma glasovnici treba enega
lesenega kriza ma bojiscih mani
in eni materi DO prihraniena tu-
ga, XII bi jo prezela vsled pad
lega sina.
4
V Ameriki imamo sedai tako
geronimo zalogo zlata in srebra.
Ola ga hranimo V kentuckyjskih
hribih. To zlato tele in srebro
strazimo z ob~orozeno silo. Pazi-
mo mani kot ma najvecji zaklad,
a vendar lie nj toliko vreden kot
takrat ko nasega zlata Sc nismo
zakopavali v Kentuckyju. S
srebrnim damon ne dobis niti
dobre cigare vec. Kaj je vzrok
temu? Proved srebra in premalo
cigar. Ako ne DO vojne kmalu
konec, bodo milijonarski sinovi
rojeni namesto S srebrno zlico z
dobro cigaro v ustih.
<
Liudje, XII Sc pecajo S PATENT,
studirajo, kako iznajti tako past,
XII DO %privabila vse podgane va
Sc in jih pokoncala. z likvidira-
MEM podgan ina najvec srece
Josef Stain. Rad hi, da Jill hi
tudi ostali narodi tako pokon-
cavali. TAX konec zelim tudi
d%iktatorju Francu v Spaniji in
Sc enemu takemu faSistu. Ina
latinsko ime, XII pa sem ga mi
mogrede pozabil. No, seve, da
mi manjka ljudsko-solske IL
obrazbe.
<
Podganski zarod della v me-
stih geronimo Skodo. Upam, da
ko DO ia vojna koncana, jo bono
priceli prot podganam. Pricni-
mo takoj S Sc emo, in ia mai hi
bila e zadnja, V kateri hi Ii
kvidirali yes podganski rod, bo-
dist ma stirih ali pa ma dveh no
gah.
Mogoce Sc motim, a zdi Sc mi,
da je OPA pozabil dolociti pod
stropno ceno "a hise. Gene regu-
Ira cato, da Sc dezelo varuie
pred i~nflacijo. Toda Gene hiSam
SO dvignjene toliko, da to res la
hko povzroci inflacijo in koncno
velik polom, kakor l. 1929. Liu-
die SO primorani placevati "a
domove diva do Stir tisoc dollar
jew vec kot pa bi jim morala
biti resnicna vrednost. Cena sta
n%ovanjem je zamrznjena, toda
lastniki his pa jih smejo svobo-
dino prodajati pc visoki cent, ker
stanovanj primanjkuje. Tako Sc
vsled tega proda veliko his.
Upam, da Jill tisti, XII Jill kupu-
jejo, ne bodo izgubili.
x
S to notice ne mislim Skodo-
vati stavbinskim in posojilnim
druStvom. Je ravno obratno.
Upam, da mi DO o tenn dana pri-
lika pisati, n. pr. zgodovino Ju-
goslovanskega hranilnega in po-
sojilnega drustva, pr katerem
sem bill eden Timed ustanovite-
ljev.
V koncanem voIilnem boju Sc
je republikanska stranka poslu-
zevala tako nizkotnih lazi, da bi
jih lahko tudi najbolj neveden
drzavljan zlahka z roko pobiral.
Med vsemi politicnimi govori,
kar sem Jill slisal pc radiu, je
odnesla krone Dorothy Thomp-
son. Kdorkoli jo je cul 6. sept,
in potem isti govor %. okt., We,
da je zadela v 1.-Two. Demokrat-
ski kampanjski urad je dobil
mad $4,000 apelov, da maj ga
spet ponovi.
4
V svojih 80 minutah je z OH
rom ma kampanjo razkrinkala
BOZ in a~nalizirala oba kandidata
veliko boljse kot res ostali de-
mokratski stab skupaj. Ker lju-
bin resnico, VEN, da il gre to
priznanie. = John Chamazar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-15

KakO je z vasim znancem, sose-
dom, prijateljem? Ste mu kdaj pri-
pOrOcili, da maj 81 naroci ProIetar-
ca? POskusite, morda ga pridobite!
The Daily Alaska empire., 1944-07-31
JAILED, DRAFT VIOLATION

George Guerreio, who was re- gently arrested and released on his own recognizance, has again been taken into custody for violation of the Selective Service Act of 194O Bond was set at S1,000, which the prisoner was unable to furnish, and he is now lodged in the Federal ioil
The Daily Alaska empire., 1944-07-31
JAP FORCES
 NOW IN CITY OF YENGYANG
. s.o .kf.l'4 Chinese Admit Nips Inside Strategic City After
 Month 5 Siege

CHUN GKING, July 31.-The Chinese High Command admitted tonight that Jap forces have broken into the city of Yengyang proper and said that brisk fighting is in progress in both the city and it's outskirts.
 The Chinese have been holding the invaders on the rim of the encircled Canton Hankow junction for weeks while other Chinese forces fought the Japs on the outer perimeter.
 For more than a month the Japs have been storming the city des- perately in what, by this time, amounts to face-saving drive.
 The seizure of Yengyang will re- move one ot the last stumbling blocks in the Jap campaign to con- trol the thousand miles of railway from the north to the south of China.
The Daily Alaska empire., 1944-07-31
Picnic Held Sunday.
 By Eduldtion Dept.

A picnic was enjoyed yesterday at the James Drake beach home on Fritz Cove by members of the Terri torial Education Department and their families, numbering IT, with transportation being kindly provided by J. P. (Pete) Christensen and his school bus. Mrs. Christensen was also present at the outing.
The Daily Alaska empire., 1944-07-31

main year, and has spent most of her life there as professor of history. She was made dean in 1924 She also appears on the weekly radio program, Listen, the Women"
 Dean Thompson said that the draft constitution for the interna- tional educational organization re- quired ratification by the countries concerned She said that it provided for financing fund and commits sion made up of delegates from those countries The conference, she stated, was attended by rep resentatives from the United States, England, Norway, France, Belgium, Holland, Luxe m bo urg, Poland, Czechoslovakia, Yugoslavia, Greece and the members of the British commonwealth and by observers from China and Russia.
 This is really one of the functions of peace" the American woman delegate concluded f'The State Department sent a delegation for the definite purpose of making it part of the peace plans.
 If we don't help these countries liberate their education, we shall have another generation with a war complex One minister of edu- cation of an occupied country said that the thing that disturbed him was that the children in his colln- try were liking the education they were getting under the Nazis. There is lot of singing and marching in it and the children enjoy that. The only way we can get rid of that is to bring teachers to England and the United States and let them see democratic education at work"