davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19

PiSeta mama, vsak S svoiega
kraja, da Sc imata OK.
VISA ia njuna pisma SO bila
d~atirana pred 6. junijem, torei
predno Sc je prieela invazija v
Francijo. Kolikor je mama do Sc
daj, ko to pisem, znano, je sin
Joe morda Sc ma Angleskem,
Frank pa Sc je peljal v Francijo
6. junija.
Pred par dnevi predno sem
to napisal, smo prejeli pismo Cd
MEGA. Pisal ga je II. junija t. l..
"od nekje v Franciji'', v kate
rem pravi liz angleSkega prove
demo-, ma naslov Dear Mother
and DAD, ola v okolScinah v ka-
krsnih je, ne more povedati toe
mega sedanjega bivalisca, cam
pax lahko YAM zagotovim, da
kjer sem, smo S sovraznikom po-
cistili -. Francija danes in nato
pa V Berlin -. Torej samo Sc
dive postal, predno dokoncam
svojo turo okrog sveta ma stro-
Ske davkoplacevalcev.
"Bilo hi nesmiselno, ako bi re-
KEEL, da sem ma varnem. Sem ma
Varnem, ampak sem preprican.
da bi vidva bila v skrbeh zaradi
meme neglede kako bi wanna "a
gotavljal, da nisem v nevarno-
sti. Torej potolazita Sc! Nisem
mic boil V nevarnosti, ali pa Sc
bolj ma varnem, kot SO n. pr.
pesci ma ne'wyorSkih ulicah."
K temu o.ostavlja, da Sc DO to
trenje prejkone kmalu koncalo.
morda re pred koncem tega le-
ia. Nadeja Sc, da DO 0 Bozicu re
med Mani. Tako pise sin Frank.
On je najnlajsi v druzini, star
20 let, a vzlic temu, da je ma bo-
jiscu, naju INA tako lepo tola-
ziti. Da bi SIC njegove besede lie
zares uresnicile.
Pripovedujejo, ola je v nasem
mestu tisoce italijanskih ujetni-
kov. Zajeti SO, bill v Tuniziji v
Afriki maja 1913. Nekai casa so
bill v kemp Florence v Arizoni,
sedaj so tn. Izvedel sem, da so
med mimi tudi tribe Slovenci.
donna IL Gorice.
To spoznanje Sc je zgodilo ma
zelo cuden nacin. z dvema uiet-
sem priSel v dotiko, ko
sta ma mestno smetiSce peljala
smeti IL jetniske kempe. Pc INA
ku ma rokavu, Italy, sem We
del, da. sta ujetnika il bivse
Mussolinijeve dezele. Ker itali-
janscino "a silo razumem, sem
ju ogovoril z vprasanjem, ako
jima ie vsec ia dezela. Pritrdila
sta. Dali sem tudi JAZZ Itali-
JAM me vprasa eden, in kappa
da, odgovor je bill ne, ker res nj
sem. Poizvedoval pa sem, &c je
med ujetniki kaj takih, XII razu-
mejo jugoslovanski jerk. Mislil
sem 81, maj DO re slovenski, ali
srbo-hrvatski, glavno je, da IL
VEN, &c je kaj nash rojakov
med mimi.
En- ujetnik mi je odgovoril,
da pozna nekoga, XII govori pc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19
Konstantin Fotic je koncno lie

Konstantin Fotic je koncno lie
primal, da je njegova personal
ma ''ambasada' v Washingtonu
nellomu vendarle podvrzena. &c
ne drugemu, tisti banki, v kate
ri je vlozen denar jugoslovan-
skega ljudstva in XII ga je dose
daj tako samolastno trosil. Anne
riSkemu drzavnemu tajniku
Hullu je dine IA. julia %naznanil.
da je svojo amabasadarsko slu-
zbo pustil, z vsemi dolznostmi
in obveznostmi vred. VISA ME
gova baharija, da move jugoslo-
vanske Wade, XII il naceljuje
Ivan Subasic, ne DO primal, ker
nj nobeenga Srba il Srbije v Mi.
in take stvari, je sla v mic. Am
pax nekoc DO nekdo zahteval
racune o delu in stroSkih in pa
kdo je bill delezen njegovih
1end-leasnih'' dajatev -.
SubaSic je nalogo "a sestavo
move Wade sprejel pogojno, da
DO legalna, karkoli DO re izcimil
il pogajanj "a kompromis. To
pomeni, da DO legalna v oceh
angleSke, sovjetske in ameriske
Wade. Fotic je racunal ma svoje
vplivne prijatelje, XII pa SO Sc
mu v zadnjem momentu, ko so
videli, kako piha veter, uhladili
in MOI je il tega razvidel, da je
njegove kontrole mad politiko v
imenu Jugoslavije v Zed. drza-
yah konec.
Zelo jezno izjavo je dine 8. jul
liza podal jugoslovanski vojaSki
atase podpolkovnik zivan l..
Knezevich. On je z duso in tele-
som S Foticem. Dodeljen je bill
njegovemu poslanistvu. Kakor
njegov SET, tako Sc je moral tu-
di on posloviti IL sluzbe. Oh tel
priliki je postal casniskim agen-
CHAM v Washingtonu precej dol
go besedilo, S katerim opravicu-
je svoj "izstop''. Edini, XII Sc bo-
re V Jugoslaviji proti okupator-
jem, so cetniki pod Mihajlovi-
Gem, pravi podpolkovnik Kne-
zevich. In on Sc DO boril, kot
ostali clani atasejevega staba
bivsega Foticevega poslaniske-
ga urada v Washingtonu, Sc v
nadalje pod Mihajlovicevim
praporom. A ma razpolago pa so
ii castniki tudi ameriSki ali pa
angleSki armada S tenn je stare
Foticeve ambasade V Washing
tonu, o kateri je treba priznati,
ola je bila Timed malih draw
ena-najbolj znanih in notoricnih
v ameriskem glavnem mestu,
konec. Kaj Sc zgodi z drugimi
naIneScencI, IneQ Je u
di par Slovencev, nj znano. Brz-
kone pa ostanejo vsi ma placilni
listi. Della pa vecinoma re pref
MISC imeli, pac pa lie place.
Palmiro Togliatti je veljal "a
odkritega nasprotnika Vatikana.
Bill je sovraznik klerikalizma v
I~taliji. V letiR pc prejsnji vojni
Sc je razvil v voditelja komuni-
stow. Pod Mussolinijevim terror
jem je pobegnil V Moskvo. Pc
zavezniski okupaciji JUNE Itali-
je Sc je cd tam vrnil, sklical ko-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19
Y NormondTi bio ujetih
tisoce Nemcev

Angleski poveljnik general
Montgomery je v govoru angle
skim vojakom v Caenu dejal, da
je bio cd 6. junija pa do II. ju-
liza ujetih v Normandiji mad 81
tisoc nemskih vojakov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19

VOJAK FRANCOSKE SVOB,
mOvinno, da v Mi ostane. Francosk
in kanadsko armada.
! jansko ljudsfvo pomedlo S sta
rim, &c DO lie moglo, neglede ma
diplomaticne kupcije, XII Sc uga-
njajo "a njegovim hrbtom.
Abesinci SO V skrbeh, ker Sc
jim zdi, da Sc v Londonu nekai
kuha. Zahtevali so Eritrejo, XII
je pc prebivalstvu in geografi-
enc del Etiopije. S tenn bi prisli
do morja, cd katerega so Jill an
gleski, francoski in italijanski
imperialisti v prejsnjih kupci-
jah popolnoma odrezali. A sedaj
pa Sc med Etiopci S strahom suS-
liza, da namerava Anglia vrniti
Eritrejo Italiji in Sc kos osvobo-
jene Etiopije pc vrhu. In pa da
il namerava dati ekonomske
koncesije v Etiopiji. Torej sta
ra igra "all over again..
V Rimu Sc vrSe velike selitve
diplomatov, tistih MANFRED, XII "a
Stopajo svoje Wade pr papezu.
Dokler sta bila gospodar Rima
Mussolini in Hitler, SO diplomat
osiScnih in satelitnih dezel raise
ziveli v modernih hotelih v Ri
mu, kot pa stisnjeni v sobah OBJ
vatikanskih dvoriScih. Toda a
meriski, angleski in drugi "a
vezniski diplomat pr papezu
pa so morali ziveti v Vatikanu,
in Sc pocutili "a "vatikanske
jetnike" Sc veliko bolj, kakor
pa SO Sc papezi pred lateransko
pogodbo. Sedaj pa je slika dru-
gacna. Hitlerjevi, mikadovi, ru-
munski, m~adzarski, slovaSki in
Pavelicevi poslaniki pr papezu
SO Sc moral ''mufati' IL rimskih
hotelov V sobe, XII SO Jill pref
imeli zavezniski diplomat.
Kadar zasije nova doba, DO to
poglavje preseljevanja diploma
TOW pr papezu nudilo najboljSo
Sliko gnilih Socialnih razmer Sc
DAME dobe. In dokazalo DO, ka-
ko silno Sc je zlorabljalo vero in
cerkev v striktno politicne, po-
svetne namene.
Eric Johnston Sc je vrnil IL
Moskve, Bill je V Rusiji okrog
pet tednov. Videl je veliko, kon-
feriral S Stalinom vec ur, govo-
ril ma. banketih zavezniSkih in
sovjetskih drzavnikov in eko-
nomskih vescakov ter Studiral.
Ko Sc je vrnil, je novinarjem v
Washingtonu IS. julia izjavil,
da sta Sc on in Stain uverila O
veliki potrebi ekonomskega So
delovanja med Zed. drzavami in
Sovjetsko unijo. In pa, da je So
delovanje med ameriSkim kapi-
talizmom in ruskim komuniZ-
nom ne lie mogoce, ampak ODE
ma v korist. Smo pac dobi sill
nth sprememb. Kar je bio Sc
vceraj smrtni greh, je danes
dolznost in cednost.
Nemci Sc v Pavelicevi Hrvat-
ski ne pocutijo vec dobro. Sc
mani pa varno. cato Sc trumo-
ma izseljujejo. Ampak imajo
ovire, ker so proge in ceste v
n%eprestani nevarnosti pred ma
padi Titove vojske. To, da Mem
ci iscejo pot nazaj V "ocetnja-
vo", nj cudno. A kan DO sci Pa
velic? Njegov ucitelj Mussolini
je sedaj sam oh sluzbo in lahko
Sc prigodi, da DO kmalu tudi OBJ
glavo.
Prepir hrvatskem tisku "a
radi Vladimirja Macka je nepo-
treben. Predstavijo mai 81, da
MOI nikoli nj bill revolucionar,
da je bill prisel ma vodstvo hr-.
vatske seljacke stranke zgolj pc
nakljucjih, in pa da Cd kar je
Jugoslavija padla, so edna ME
gova druzba nacijski in Paveli-
cevi ljudje. Ako je tax MOI pod
mimi podlegel duSevno, je to
povsem razumljivo. Maj Sc spre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19
KOMENTAR.DI


munisticne zaupnike in jim v BIZ
stvu dejal: xvi Sc postavljate v
ospredje propaganda "a odstav-
ljenje dinastije in "a republiko.
Anglia in Amerika jo podpira-
ii. Torej?' In rezultat ie bill, da
SO pc tistem sestanku komunisti
v Italiji in z mimi vred Russia
prvi PRIMAL dinastijo v luci
"nespornega vprasanja''. Repu-
blikanska fronta je bila razbita.
Dinastija obvarovana in nova
koalicijska vlada ustanovljena.
Sedanja je bolj demokraticna, a
brez moci. Tudi Emanuel ie brez
posebne moci, a ina jo ina pa
pirju) njegov izvrsevalec Via
darskih poslov prime Umberto.
Demokracija v Italiji Sc torei
razvija pc silno vijugastih po-
tin.
Vatikan, kar je isto kot rim
sko-katoliska cerkev, je cd vse-
ga pocetka sodeloval = ma svoj
nacin kajpada IS takozvano
proti-komunisticno zvezo osisca
Rim-Berlin-Tokio. cato pa je
mikado pred par lett postal svo-
jega ambasadorja "a stalno k
papezu, cep9av je ma Japonskem
komaj pescical katolicanov. Pie
tie SC Sc intrige in naklepi proti
Rusiji. Vatikan nj skrival sovra-
Stva do ME. Proti nobeni draw
nj sveta stolica oglaSala v svet
tako sovraznih izjav kakor proti
Rusiji.
A dogodilo Sc je! Sovraznik
Vatikana, komunisticni voditeli
Palmiro Togliatti, XII je clan Sc
DAME italijanske Wade in neo-
porecno tudi zaupnik Moskve,
ter monsignor Giovanni Month
nj, izvrSni dr.. tajnik Sv. stoiice,
sta Sc sesla ma uradno posveto-
vanje, XII je bio prvo med ko-
munistom in predstavnikom Va
tikana. Gre Sc zaradi o~dnoSajev
med papezem in Moskvo. Mace
la tn ne pridejo kaj prida v po-
stew, pac pa razne nujnosti. vs.
led zmag rdece armada prehaja
ma vzhodu Europe pod pokrovi-
teljstvo S~ovjetske unije cezda-
lie vec katolicanov, posebno, ma
Poljskem. Sovjetska diplomaci-
ia zeli Vatikan prepricati, da
rdeca armada ne DO preganjala
cerkve. zeli pa, da duhovscina
ne uganja politicnih pustolov-
Scin prot Rusiji.
Kaj sta govorila ma sestanku
V Rimu papezev drzavni tajnik
in pa predstavnik komunistov,
nj V ~,zapisniku. We pa Sc tocno,
ola msgr. Montini komunista To-
gliatija nj sill k mast, ne k spo-
vedi. Govorila sta o posvetnih
receh, bodisi v dobro, ali pa v
slabo bodocnosti Italije in ME
mega napredka. Vsako utrjeva-
ME trhlega klerikalizma v Mi,
kot enako diskreditiranega mo
narhizma, je V skodo napredku
ne samo Italije, ampak vse Ev-
rope.- Toda interest posameznih
draw Sc ma take "malenkosti"
ne ozirajo. Ljudstva pa Sc bi
morala, In izgleda, da DO itali-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19
Izqube nemskih in
zovezniskih IetoI v EIonciji

V prvem mesecu invazije v
Francijo SO izgubili Nemci l.
OCT letal, zavezniki pa 1924.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
SPRAVNf VYBOR CESKO-
HRBITOVA.
ceske v~erejnosti!

Ctsne ceske veTejnosti!
Timto Chime ornament CITE
nym nasim priznivcGm, re
Sprawl Vybor HTbitova usnesl
Sc v posIedni sve schIzi neod-
byvati veIkou oslavu "ZDOBE-
Nj o a ponechano jen
soukromne zdobeni hrobI a OBJ
nos ktery vzdy obetujem, da-
rovati Ces. Narodnimu Sdruze-
nj a tax lepe pomoci nasim Ii
WIN tam donna v naSi rodne
zemi.
Doufame, re nam Dude poro-
zumsno a pozdsji "a normal
mich pomsrG oslavime 6Oti-lete
trvani naseho hTbitova.
Sprawl Vybor
ceskeho Narodnfho Hrbitova
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
OSLAVA DINE "I AM AN
AMERICAN" Sc PINE
VYDARILA.

Ia krasneho slunecnfho Cd
poledne konala sc oslava dine
81 AM AN AMERICAN" mi
nulou nedeli v Patterson Parku
PrGvod, ktery zahajen We
2:3O odpol. q Broadway a Lom-
bard ulic, byl dlouhy, pestry a
malebny a trval skoro 3 hodi-
ny. Z1castnily sc no narod-
nostnf skupiny, veteransk6 or
ganisace, Boy a Girl Scouts, Ju-
nior Forest Rangers, Trail Bla-
zers, Odd Fellows, Negro Elks,
zastupci policie a hasic1, dale
clenove Civilian Defense"
$4,000 a veskere slozky nasi
branne moci. Marsalem prG-
vodu byl Richard c.. O'Connell.
Ohromn6 mnozstvf divakd It's
milo sc ma chodnic1ch ulic, KITE
rymi sc prGvod ubfral. Dalsl
obranne zastupy byly shromaz-
deny v Patterson Parku. Rec
milky oslavy byly guverner o.
Conor, starosta mesta Nickel
din, ale nejvets1 potlesk dostal
SLEEPY hrdina Sgt. Smith z Fila
delfie, ktery jedne noel zabil
ma 200 Japonc1 ma Gudalca-
nalu.
Nase ceskoslovenska skupina
Sdruz. Csl. Spolk1 nebyla Size
velika, ale budila pozornost
svoji malebnosti a ladnym u
spoTadanlm. Byli jsme pekne
ma teto oslave zastoupeni.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
6Oti-lete Narozenny Presidenta Ceskoslovenske RepubGky
ORA. EDVARDA BENESE,
President BeneS ma
University of Chicago.

Mandel Assembly Hall, nej-
vetS1 dvorana Chicagske univer
sity, vita navstevnfky jen pri
slavnostn1ch nebo .jinak W.
znamnych udalostech univef-
sitnlho zivota. Ia jednoho kvet
noveho odpoledne V roce 1889
pocala Sc jejf rozsahla presto
ra plniti davno pred urcenou
hodinou. Prichazely nejen
proudly studentG, studentek a
professor vsech odbordG, nybrz i
mnozstvf vynikajfcfch osobnos-
tt z Chicagsk6ho verejneho a
kulturniho zivota. Kdyz Sc pri-
blfzil cas- k zahajenf ohlasene
prednasky, byla Mandel Hall
doslova nabita vybranym a ne
dockavym posluchacstvem. Ne
bylo divu, nebot ohlasenym
recnikem byl = DIR. Edward
Benes, ktery toho dine zahajo-
val serii veTejnych prednasek,
byv nedavno pred tim pozvan
Chicagskou Universitou k pro-
fesorskemu uTadu.
Byl jsem mezi posluchaci a
byla to pro mne vskutku vzru-
suj1ci chvile. PTijel jsem pra-
We pred nekolika dny do Chica-
ga z Prahy, kterou jsem opou-
stel sevfenou jiz pouty okupa-
ce. Recnfk ma universitnim
stolci nebyl pro mne profeso-
rem vysoke Skoly, nybrz mym
presidentem, tim presidentem,
kteremu jsme "a osudnych dnG
Mnichovske a pomnichovske
tragedie naslouchali v Praze v
nejvyss1m rozechveni. Nynf
|jsem slysel jeho rozvazny HAS
opet, jak rozbiral beh evrop-
skych udalostf, nejen co iejich
vynikaj1cf osobni 1castnfk. ny
brz S vytrfbenym 1sudkem nej-
povolanejsfho znalce.
Pfednaska, stejne jake vSe-
chny nasledujlci, mela dokona-
" 1spech. z dryvkd rozcha-
zej1c1ch Sc posluchacI seznal
jsem hluboky DOZEN, ale i ivy
zajem, ktery recnik vzbudil. A
tn jsem 81 jasne uv6domil, re
nen1 tax zle! re v nejtezsf do
be Osud dial Ceskoslovenskemu
narodu opet muze, ktery ma
dar skveleho, vytrvaleho bojov-
n1ka, jenz Sc media zkrusiti
zdanlivou beznadejf chvfle, a
jenz 1spesn6 vyvede narod z
temnot docasne poroby ma svet-
10 obnovene svobody a rozkve-
tn. Tentokrate slav1me naro-
zeniny presidenta Benese jiz
"a dsvitu teto svobody, "a rok
budou jiz slavery v plnem je-
Jim jasu - ma Hrade Praz-
skem.
DR.. F. BLONEK.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
Benesova Sedesatka.
Jan Masaryk:.

IMAM Edvarda BeneSe vice
nez tricet let a slouzfm mt pres
Gtvrt stoleti a budu mu slouzit,
pokud mi to dovoli. Benesova
prace pro Ceskoslovensko "a
Gala pred vice nez ctyTiceti le-
ty, kdyz odesel z Kozlan ma
vandr "a vzdelanim. Cd teto
chvile 81 Benes neodpocal a jak
no znam ami v budoucnosti 81
neodpocine. Jeho pracovn1 W.
konnost je 1zasna a jedinecna;
Dire cd rama do noci a nemysl1
pr tom ma sebe. V tom je jeho
velika sila. Vytykava Sc mu,
re je pf1lis neosobni, a to je
prav6 to, CO mi ma mem nejvfc
imponuje. BeneS jde "a vecf a
sam sc sebou promysl1 a pro-
diskutuje vsechny NONE jejf
faze, take kdyz rozdvihne
svGj HAS, ie vzdycky pine pri-
praven. Tuto pTipravenost, ne
povrchnost a jedinecnou kon-
centrovanost jsem sc cd neho
bohuzel, nenaucil a uz ash ne
naucim.
O B~eneSovi Sc uz napsalo a
namluvilo tolik, re Sc mi IDA
skoro zbytecne k tomu neco
pTidavat. Chtel bych jen zno-
va upozornit ma pTekrasny po-
m6r BeneSe k menu neboztiku
otci. Je jisto, re Benes mel V
prvnim presidentovi Ceskoslo-
vensk6 republiky mohutnou O.
poru pro svoji tax d6lezitou
praci, ale nezapomente, re to-
mt bylo take naopak a re Be-
nesova jedinecna loyalnost a
oddanost byla nejd6lezitejsf
slozkou spoluprace techto dvou
profesorG a tvorila pc dvacet
let pevnou zakladnu politicke-
no uspechu ceskoslovenske We
CT. Nepratel6 tax zvaneho
Hradu 81 ma Masaryka troufali
jen zTidka, ale tloukli do neho
pres Benese. Benes 81 nikdy a.
nj slovem nepost6zoval, kdyz
casio zcela nevinn6 byl napa-
den jen proto, re delal to, ma
Gem Sc S tehdejsfm presidentem
dohOdli.
Nam O %politickem a osobn1m
pFatelstvf techto dvou muzG
velmi zajfmavy material; MOI
ma re no jednou uveTejnfm. Je
moi samozTejmou povinnostf,
kterou, i kdyz ne vzdycky do
bTe, konam radostne: byt Be
neSovi tax oddan jake on byl
menu otci, ktery jak v1te, rekl:
''bez Benese bychom nemeli
Ceskoslovensko". Navazuji ma
to a ptam sc vas, kde bychom
byli dnes bez Benese.
PTeji Benesovi S vami vsemi
zdravf a trp6livost. Neznam ma
svtte trpelivejsfho clov6ka. TT,
kterf Benese napadli pc Mini
chov6, Sc "a to dnes styd1. I'll,
kteT1 no napadajf dnes, asi po-
cit studu neznajf a narod ma ne
Dude donna prfsny. Dfky Bohu,
je jich malo a vGdcov6 Spoje-
nych narodG nedavajf jim slu-
chu. Bud'me re srdce radi, re
Benes v sedesatych letech je
mlady a ely a budme mu "a
jeho praci velmi, velmi vdecni.
Toto me male osobn1 T1kan1
by bylo zcela nedplne, kdybych
nevzpomnel PAM Hany Bene-
sove. Bee nj by to vsechno Be-
mes nebyl dokazal.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
Re Sboru Cesko-Morav-

-Ze SbOru CeskO- MOrav-
skych Bratf1 Sc oznamuje, re
tuto ned6li, %. kvetna ma Bozf
Hold Svatodusni Dude vysluho-
sv. Vecere Pane Rev. Jos.
Vondrackem v II hodin do
poledne. Jest to posledn1 ces-
ka veceTe v naSem Chramu.
Barbora Malacova
Marie Bukovska
Josef w. COufal.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
Mily pane presidente

Mily pane presidente
DIR. EDUARDO BENESI.
K Vas1m 60. narozeninam
pTejeme Yam pevne zdrav1, by
ste mohl vftezne dokonciti BOZ
"a osvobozen1 stare .nasi Vlasti
Republiky Ceskoslovenske a
V brzke budoucnosti navratil
Sc do nasi Stovezate maticky
Prahy!
Ia ceskoslovensky tydenn1k
"TELEGRAF"
August Klecka, pTedseda
Frank j. Pintner, pokladn1k
Antonfn CihlaT, redaktor.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
President Benes jake
predstavitel maleho
naroda.

~JOA1C OC0COdCC IldL Wv
niny jednoho z velkych muzG
tohoto stoletf, druheho presi-
denta Ceskoslovenske republi-
ky Ora. Edvarda Benese. Cesky
fisk zde v Americe a pc celem
sv6t6 vyjadf1 v oslavnych clan
cfch dix "a jeho neunavnou a
nenarocnou praci pro blaho
sv6ho naroda, pfinese hold je-
no statnickym schopnostem a
projev1 obdiv mad takTka yes
teckou jasnostf S jakou dovedl
jake jeden z mala statn1k1
predvfdati vyvoj udalost1 v ne
jasne q zamotane dobe mezi
poslednl a touto valkou.
Jedna jeho zasluha vsak, tax
dGlezita pro nynejsl dobu a je-
ste vice pro dobu pc teto valce
nemGze byti zdGraznovana pT1-
lis mnoho. We vsech projevech a
cinech Ia jeho dlouholeteho pG-
soben1 jake zahranicn1 ministr
Ceskoslovenske republiky a po-
zd6ji jake president, DR.. Benes
SNAIL Sc dokazati, re souladne
mezinarodnf spoluzftf je MOI
ne jenom ma rovne a stejne
spravedlnosti pro vsechny ma
rody, coz vyzaduje castecne O.
beti Cd vSech narodd, at ma
lych anebo velikych. Jake do
konaly realistic DR.. Benes po-
chopil jasne 1lohu maleho ma
roda mezinarodn1 p~olitice.
V6del pFesne, re maly narod,
jake ceskoslovensky nema moz-
nosti prosaditi zasady sflou mo-
censkeho postaven1 velikych
narodG, ale jedin6 cestnost1 a
spravedllvost1 svych argumen-
tn. DR.. Benes sci ne1stupne
touto cestou vSech malych de-
mokratickych narodG. Je to
costa tvrda vyzadujicf sebeza-
prenf cd jednotliveho naroda.
DIR. Benes 81 vsak uvedomil, re
je to ia jedina costa slibuj1c1 u
speech. Oporou mu byla INA
lost, re sc NIUE spolehati ma
zraly politely smysl ceskoslo-
venskeho naroda S jeho hlubo-
kou 1ctou pro prava a d1stoj-
most lidskych tvorG.
IDA Sc mi, re tato pTipomin-
ka o pffnosu malych narod1 v
mezinarodnf politice je vice
nez casova V dob6, kdy Sc Ease
1silovn6 PRAGUE ma 1cinnem u
spoTadanf mezinarodn1ho spo-
luzitf, ktere by dovedlo zabra-
niti move svetov6 katastrofe.
Nemelo by sc zapom1nati, re to
byli mali demokratictf narodo-
We kteff Sc vzacnym smyslem
pro skutecnost snazili sc svymi
ciny dokazati sv6tu, re mezina-
rodn1 spoluziti je NONE jenom
ma dobre Will vsech narod1, bez
rozd1lu velikosti, obetovati ne
co re svych narodn1ch zajmn
pro dobro celku.
Mohu ukonciti tento kratky
hold p~residentu BeneSovi slovy
americkeho historika Carla
Sandburga, ktery pTi pTflezi-
tosti posledn1 navstevy presi-
denta Benese zde v Americe
zrovna pred rokem tax krasne
vystihl vyznam malych demo-
kratickych narodG v mezinaro-
dn1 spolupraci:
Where a large and powerful
nation may believe it can get
permanent peace by superior
strength and sheer armed
might, the small nation is more
likely to do it's thinking around
the question of what conditions
of fair play, equity, square
dealing, might make for per-
manent peace.
Ia Odbocku G. N. S.
"Pravda Zv1tez1"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
Konsularn1 Jednatelstv1
CESKO
REPUBLIKY

v Baltimore, Maryland
sklada k sedesati-letym naro-
zeninam DR.. BE-
NEsE, p%residenta Ceskosloven-
ske Republiky nejsrdecneJsl
pran1, ably We zdravf vratil Sc
co nejdr1ve do svobodneho
Ceskoslovenska a jeste mnoha
a mnoha leta vedl ceskosloven-
sky lid k svobode, m1ru, stestl a
rozkvetu, kdyz jemu svoji stat
nickou moudrosti zajistil cest-
ne .m1sto mezi svobodnymi ma
rody sveta.
James (Vaclav) Primus
Rev. Josef M. Vondracek.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-05-26
K ~sedesatinam pres.
ORA. BeneSe.

Hlede ma dneSni stav udalos-
II, je skutecne stest1m pro ma
rod Ceskoslovensky, re Sc DR..
Benes DOLL sedesatky. Ovsem,
re on sam mel hodnou davku
v tom, re vice nez jeden-
krate jen tax, re unikl spartan
nepratel a osudu, ktery by jiste
byl znamenal velkou ztratu pro
narod v jeho nad6jlch ma zno-
vudobytl jeho svobody a obno-
venl Ceskoslovenskeho Statu.
Ones i ii, kteTf nem6li vzdy
pro Ora. Benese 1sudek ten
nejpr1znivejsi, must mu dnes
pfiznati, re jeho schopnost or
%ganizacni a diplomaticka, jeho
statnicke vedomosti a zkuSeno-
sti, jeho neoblomna vfra v ko-
necny uspech, vytrvalost v 1si-
Ii, proz1ravost, jeho um6n1 pre-
svedcovat a vyjednavat S vliv-
nymi statn1ky velkych mocnos-
Il, donesla vyhl1dku ma uskutec
nen1 jeho dfla a prani vsech do
brych Cechoslovakd i jejich
pratel k tomu bodu, kde liz Sc
media pochybovati, re to ohrom-
ne dllo lidskosti a spravedlnos-
t; Sc ~uskutecn1, re Ease Dude We
stfedu Evropy stat Sc jmenem,
ktere dnes jiz i tt nejzarytejsf
sc naucili vyslovovat S respek-
tenn, svobodne, demokratick6
Ike vsem spravedlive Ceskoslo-
vensko.
Geske Sokolstvo jake slozka
naroda a zaroven jeho pTedni
.straz vdec1 tomu osudu, ktery
dovolil zachovati vGdce naro-
da. Nebot DR.. Benes AMI We
chv1llch nejhlubsfho pokorenf
neprestal veriti a usilovati O po-
staveni naroda ma jeho byvale
a mozno-li lepsf a bezpecnejsf
misto, ktere mu vzhledem ma
jeho v~yspelost kulturnf, social
nj i politickou nalezf. I my zde
jsme hrdi a vdecni, re DR.. Be-
mes S jeho spolupracovnfky v
tax kriticke dobe udrzel dobry
zvuk ceskemu jmenu.
Sokolstvo, jake organisace
nepoliticka smele a S hrdosti 81
mGze prisvojovati Ora. Benese
jake jednoho z bratrG Sokol6.
Jeho ell a smer jake statnlka a
presidenta je vzdy T1zen zasa-
damn sokolstvf - S pravdou a
die pravdy, spravedlive a lid
sky.
PTejem mu k jeho sedesatce,
ably jeho ne1morne snahy a vse
1silf bylo korunovano
co nejdrfve 1plnym 1spechem.
re ma d1veru naroda "a Sc
bou je d1kaz, re re zem1 "a
branych panovacnymi Germa-
ny, CeskOslOvenskO je SkOro je-
dina, kde Sc strany a skupiny
narodn1 rad1 S d1verou "a jeho
vedeni.
Budiz mu popTano, ably s he
slem We st1tu, ktery prevail cd
sveho velkeho ucitele a pred
a zaroven tvoTitele sta
tn a otce naroda T. G.. Masary-
ka, dokoncil dflo osvobozenf a
uzfval jeste pc dlouha leta o.
voce sve namahy, v novem tax
tezce zkousenem a "a to mou-
dTejs1m a doufejme ma dlouha
leta stastnejsfm Ceskosloven-
skem State. Tim heslem Jest
VfTEZf!"
Ma zdari
Ia Sokolskou Jednotu "Blesk"
v Baltimore, Md
Jos. Bflek, starosta.