Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-24
JOSKO OVEN:
RAZGOvORI

Med naSimi rejaki " Mehili
Bio je ma veliki petek, kateri
je v katoliSki Mehiki zelo velik
prank vecina prodajaln je
zaprtih Re V torek ali gotovo Y
sredo - ko smo Sc napotili z Jo-
zetom Listom v "Pateror. Avto-
bus, katerega sno we'll v mestu,
je pc dolgem krizkrazanju zavo-
I'll ma Pan-ameriSko cesto, cez
Stroke ravnine, katere Sc rate
zajo mile dalec proti Tlaxca1a
in starodavnem sarnostanu Ocot-
Ian. Kmalu smo presli GuadaIu-
pc Hidalgo, kjer stoji ma hribu
Tepeyac najvecja cerkev in boz
zja pot v vseh ameriskih deze-
lah Virgin Of Guadalupe.
Tudi v nekdanjih cash je bio tn
romarsko sredisce tonancinskih
indijancev, posveceno boginji
Tonantzin, katera je bila Nib
varuhinja. Spanish skof Zumar
raga, kateri je prise1 Y deze1o 2
osvoboditelji je boginjo zame-
NAL S presveto device, katera Ie
danes varuhinja vseh uboznih
Indijancev. Tudi voznik nasega
avtobusa je incl naprav1jen
majhen oltarcek z rdeco Tucico'
ravno mad volanom, IL katerega'
je gledala devica IL Guadalupe.
TO Dos opazil skoro ma vseh pro-
metnih vozovih.
Pot, pc kateri smo Sc vozili, ie'
zgodovinska. Ma stotine raznih
plemen, kateri so v zgodovin-
skin in prazgodovinskih casih
nash pot v to bajno Vale de
Anahuac" in 81 ustanovilo kra-
l~jestva, je prospevalo tn. Konca-
la SO Sc Sele v Sestnajstem stolet-
iu S prihodom Spancev. Nikdo
ne We, kdo je postavn ve1ikanski
piramidi solnca in 1une, kateri
sta pc obsegu in staroSti vecji
cd egiptovskih. Niti ne vemo, cd
kot so prisli in kam so izginili
eni Timed. najvecjih stavbenikov
-pleme Toltekov, katerih ogro-
nina stavbisca sedai odkopujejo.
Dokaz njihove stavbne umetno-
sti je San Juan de Teotihdacan.
katerega velike razvaline so v
bhzini rancho Paters.
Jozetu je Patera dobro mana.
10 je pred osmimi lett dosel v
Mehiko kot turist, SO mu omoge-
Gill delo ma tel farmi kot poseb-
nemu specijalistu, kateri je bill
farmi absolutno potreben. Ma ia
nacin je tam absofviralo precej-
snje stevilo nash ljudi. z drugi-
mi besedami, bio jim je to ne
kako zavetisee, dokler Sc nj elo-
vek privadil in Sc ustanovil v
dezeli.
La Patera
Frank Hvala, kateri je ravna-
tell in oskrbnik te velike farme,
je lep, velik clovek, zagorel pa
tako, da &c bi ga sreGal drugje,
bi ga incl "a Mehikanca. Sele ko
govoris z njim, spoznaS pravega
Slovenca. Ceprav je V Mehiki re
trideset let, vendar govori zelo
lepo slovenScino in tudi angle
Selma mu gladko tece. V razgo-
voru mi je omenil, da ina sestro
V Detroitu. Povedal sem mu, da
poznam sodruzico Gorjup, kate
ra je njegova sestra, ter ola SO mi
zadnjic, ko sem bill v Detroitu.
pravili 0 MENU. Pravil mi je, da.
ina hcerko, katera je bila pred
par lett v Detroitu, ter ostala
tam nekako emo leto - ali zelela
Je naZaJ v Mehlko. Sedaj Studlra
pravo ma mehiski univerzi. Clio
vek kot je HvaIa, kateri je dial
priliko in zavetje toliko nasim
ljudem = je vreden pohva1e.
Nato smo 81 ogledali farmo,
katera je v resnici ve1ikansko
podjetje. Use je moderno in Ct
sto, kar je v Mehiki nekaj nena-
vadnega. Ma stotine krav in pra-
sicev. Ma farmi je tudi klavnica
ter velika susilnica "a meso.
V laboratoriiu sem srecal tr-
zaskega Slovenca Jozeta Lebe-
ma. joe, kateri je clan Jugoesla-
via libre, je navduSen partizan
in dober Slovenec. v Mehiki lie
nekako dvanajst let, je ozenjen,
tudi s trzaSko Slovenko, ter ina
ia fri lena OfrOko .T0zo 10 ziuip0-