Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-20
.Nekoi drobiao

1920 NhiiO6ph1 at
sem re cital zivljenjepise nasih
takozvanih bancnih in industri-
alnih kapitanov. Marsikoga il
med Mi hse slavi, da je bill roien
V sldmsih, pa Sc je 5 svojo prid-
nostjo povzpel >razred indu-
strijskih kapitanov. v otroskih
letih SO prodajali casopise in po-
tenn pa delali Dodge ur.e Ia mai
MILO place. Sedaj so multimili-
jonarji.
10 50 ii pridni ljudje IL sIum-
SOW POSTAL kapitani bank in in
dustrije, ali SO poslali svoie ST.
move in hcere v slumise. da bi
tam spoznali, kako Sc zivi u be-
di in Sc siuzi .kruh? Kai Sc, Pae
pa 50 jih obdarili z vsemi do
brotami in udobjem, XII ca more
kupiti ma svetu denar.
4
Re v otroskih letih sem liu-
bill roze. Spominiam Sc, ko sem
IL let star naBira1. smarnice
med ska1ami v visokih hribih.
korenine pa sem posadil donna.
10 sem Sc cd donna poslovil, SO
tri leta pozneje Sc cvetele.
4
0 vrtnarstvu sem pred lett
veliko cital, nj mi pa bila nikoli
dana prilika pohajati v vrtnar-
sko solo. A v prakticnih skuS-
njah sem Sc o rozah marshal
pouch. N. pr. v tistih petih le-
tin, ko sem vzgajal razliene vrt-
nice ma vrtu naSega centra, med
drugim takozvane umetne vrt-
nice, XII SO IL rastlinjakov (hot-
house,. TIE vrtnice so krasne,
da bi tudi hcere multimiliionar-
skin "kapitanov" ne mogle biti
lepse. Ampak ma delavskem vr-
tn ne uspevajo, pac pa 81 dokai
dobro re tri leta prizadevaio
ohraniti svoje zivljenje divje
vrtnice. In verjemite, te divie
vrtnice bodo krasile delavske
vrtove Sc tudi potem ko tako-
zvanih kapitanov mic vec ne DO.
4
Q free enterprise" sem re
cital mnogo clankov. V neki re-
viii razpravlja Md. Vandercook,
ola DO mogoce s casoma tudi
Russia inkorporirafa v Memo
uredbo "nase slime principe svo-
bodnega lastninskega razvoia",
katerim gre VISA zasluga da je
Amerika sedaj najvecja svetov-
ma sila."
Ali Mr.. Vaaarcook mish, da
DO Russia zat 2 svoj kolekti-
v1zem, S katel hn je presenetila
yes Svet? Mar misli, da DO visa
ia kolektivno zgrajena bogastva
nekega dine dala privatnikom in
Sc povrnila v ekonomski sistem
pom~anjkanja mase v dobrobit
tistih, XII bi dobili ia bogastva?
Oni bi vlekli mastne profile, de-
lavna masa pa bi nosila breme
sezonske in tehnologicne brez-
poselnosti.
Tisti, XII Sc toliko ogrevajo "a
free enterprise, nam Sc Misc
pojasnili enc stvari. MANFRED.
zakaj SO samo v voinem cast
vsi delavci zaposleni, ne pa tudi
v mirnem casu.
Je napredek, &c sc preudari.
ko sem lansko leto v klubovih
prostorih prebiral dan "a dnem
'Prosveto" = uredniSke clanke
v Mi, dopise in novice IL sloven-
skin naselbin, sem postal razo-
caran. Pisalo Sc je najvec O sta
rem naseljencu, o macehah it'd
Pocutil sem Sc re kot bi cital
"Tisoc in emo noe. Ampak evo-
lucia Sc nj ustavila radi tega.
Ko sem minulo poletje sedel
ma klubovem vrtu, sta diva ro-
jaka, XII sta stala pred mano,
debatirala 0 evoluciji. Mum Ii
vahen pomenek me je jake "a
nimal. PriSla sta v soglasje sko-
70 pr vsaki tocki, dokler nj A.
vprasal B., &c veruje tudi v OAR
Wlnovo teorijo evolucije. cab
solutno me-" je rekel B., "veru-
iem pa, da lahko zena spremeni
moza v .opico." "Ah, koomaan,
je rekel A., "pojdiva raise ba-
lincat." Tako je bio konec tie
Hnhoto