Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-08-28
PROF. BORIS FURLAN, London:
TZPRICEVANJE BELGIJCA 0
BORBI Y JUGOSLAVIU

Nedavno tega sem Sc sesal Belgijcem, XII je prav-
Ear prispel il osvobojenega ugosovanskega ozemlja
Dalmatinsk tovaris ga bodo takoj prepoznal &c Jim
ga opisem kot visokega, sokega mladenica cnh las in
3avih oci veiko brazgotno desn roki, spomin ma
rano abesinski Rampant. Prnesel mi je parzanske
casopise brosre in fotografje, ter prpovedoval svo-
jem zivljenju med partizani.
Zagledal sem Sc ske teh junaskh Dalmatincev, V
njih obraze izrazajoce toko prestanega tpljenja in
gorja in toiko nezlomjve sedanjost in bodoc-
most; Damacija dezea ako slavne preteklos zibelka
svoistvene kulture in ednsvenih medlteranskh draw
nih tvorb Koliko uh eValcev 81 je teku doglh
solet skusalo osvojt zemljo in duha naroda XII preb-
va pod tako cuovito odrm nebom in tako edlnstveno
jasnim grenlm Jadranom. dolgh stoletjih tu
jevalci MISC mogli uklont ali zom duha naroda, ugrab
ljene ze1nlje ne pridrzati mi posledne in navecje
prezuSne sc e narod k prebiva tel posvecenl zem-
ill., izkaza vrednega velkega izroca Ne bes sovraznh
hord ne pozgani domoy in Vasi, kanje, de-
porranje in zapiranje koncenrac]ska taborsca MISC
mogl zajezt ali zadus plamena narodnega upoa. Vso
dezelo zaame narodno-osVobodna borba brez steVlla
so della unastva, smellh podvgOv in samozftvovanJa
tezi in tezi udarc XII h dobiva babarsE okupator cd
dalmatinskih bl'igad
Moi beleiiski znanec mi pripoveduje svojh voja-
Skin pohodih in blezmeni rados kaero gredo par
tizan akcijo, p1lpoVeduJe mi Velkem partlzansker
spoznanJu: absotna 1ednote cloVeskega dosto-
jansva Xxi h predsavja vsak clan obcestva, in nezom-
I1lVa VOLTA, VrednOte WeSfcl Vellkd nova lJuOeAel
XII neodoljivo silo jane Vsakega partizana mu od-
kiie novo zivl;enje, XII e resnicno vredno zivjenja
svet katerem veil racun osebnega udobja in egoi-
sticne korist.
Moi belgjski mi pripoveduje O tpljenju ma
roda in dezele Spcanih in Bokovem Snjski KraJl-
nj in Mucenck Zagori, in ool<h, ten nash cudovlth
dalmatinskh otoh, p1imerih cudoVega JunastVa IN ne
izrecnega gorja P1ipovedu e mi delu narodnoosvo
bodinh odborov teh izrazov vstaaJoce resnlcno
liudske demokracije, pripoveduje Slobodni Dalmac
III nienem uredniku dlugu Pavu Lukinu in negovlh
sodelavcih, O komitelu AGIPROP-A. Ogedujeva 81 po-
samezne stevke Slobodne Dalmace in obcudujeva ME
nopografsko dovrsenost men visokl kutuni nveau In
neno davdihuocO borberost Mas sovaznk ne 90 nlkOH
razume da e pri mas kutula noselJica baklje upora
da nj borba ma erenu le izraz nstnktVne wolfe do sVo
bode rarvec da ie sestaven in azdruzV del obce
kultlune borbe "a vreanoe zivJenja. MOI BelgJ
ski znanec e srecal partizane, XII praVkar prs po
lozaa in kot deegat potova MaGinsk antlfaslstlc
nj kongres To e simbolicno naroonoosvobodllno
borbo in "a novQ JugoslaVijo: kurno deio ma kong1e
su nj prekintev borbenh operacj, odmof med voJasf-
mi akcijami. Kulturno delo in voaske akce sta lie mo-
menta enega in stega osnovnega duhovnega nasroenja
no vrn na Dolozaj kutulno delo tam le nadaljeya
Ko Sc je belgjsk prijatej cd meme poslavljaI ml
ie deia: ma move obal in borbe me kice dolz-
most svoiem srcu ponesem spomin sveti pamen kl
ozylia vase borbo svobodo Vseeno je, ke sc born
proti istemu osnovnemu zlu covestya Ali ma negostO
iubnih tleh Abesinije, ali pod vasim soncem ramo Oh
ran1i yasini prav cnim junaki, ali kjerko Za aues