Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-27
JOSIP SMODLAKA:
o RAZMEJITVI MED
JUGOSLAVIJO IN ITALIJO

Mestna avtonomia mora biti pray tako vrnj jena tu-
di Rek Svobodna Jugoslavja DO sedla ma Rekl ia
Sisticnim metodam D-Annunzija in Mussonija a
se ponov niti napake IL 1918 lea, ko nekate-
II kratkovidn mvaSki nacionast misili, da najboJ
Sc suzi interesom H1vatske in JugosavJe, &c una
nestne uprave Novi Jugoslavij k temeli ma demo-
kraticnih osnovah, nasprotovati mesna samo-
uplava Reke, niti Sc srsa avtonomja nego o e Reka
nea pod Ogrsko. Mi talij janscina obdrzat ono
mesto, katerega mu zei dati vecna reskih mescanoV
sto velja sole Re, XII bodo re po zakonih Jugo
slavic tali janske tajanske otroke, ko bodo hrVa-
ske "a h1vaske otroke Jugosav nj do ega, da rama
roduje Recane, maVec zeli imeti zadoVone mesca
ne mestu XII e re il gospodarskh razogov nJej enako
potnebno kot je Rel nujna Jugoslavia vzpostavitv
10 mesne aVtOrOme, Z neOViIano rabO alijanskega Je
zika in Z obnovvijo ugOvine, izmlle pod gospostvom
Ialije DO poreDi ReEe in zahevam vseh Recanov mno
go boil zadovojeno, kot pa da tn hrvaskega
Prmorja usvali Danzg, katerem sanJa grof Sfor
"a. &c bi bla razpraV anJu tega resnega predmeta
metna saa hi mogl odgovoliti G. Sforz, ki vabi Lgo
narodov Resko luko da b zenevi bill krajsi skoI do
Montecarla kjer bi mogla mno zasdrati, dalec od
balkanskega osje2a gnezda
G. Sforza kot tudi e. Salvemini sta Sc spomnila tu-
di mikroskopcne talijanske :ne Damaciji izven
mesa Zadra katere Sevo nj nikO p1eseglo 1000 oseb
Cas- e, da ltaliji da ko e pebivalcem Dalmac
e, po pogodbi Rapalu bia dana pravica, da morejo
optia Itaijo, da m0rejO zapustti Dalmace, je
OQ DdMdtACt} SdllC Par tleOc ZdElCS1lO I'd
ansko podanStvo. GTOf SfOlZa, Sigulno nt g. SaVe
MINI ne vesta kako je "a zedno priviegana jsin-
ska grupa vrnila Jugosay priviege, katere je
njej vzivala Oni itaanske okupacije Dal-
macije (19411943) vsl tako styaSna in oduna pocet
ia mad svojim jugoslovans;im somescani Spitu sbe-
niku Korcul Visu in drugih mesth Dalmace, da po
kapulaciji Itaije MISC upa ostati dezeli ampak
skupno fasstcninni rab us da bi izmuzn kazni.
Ali kellZ0li sc on skvaiO, dosega jih DO nezbezna
p1ayda zlagOslavnih Zdzcnjh narO(Oy Ii dalmatinski
fassti nared tezko krivco tudi sam Italij On no.
sjo navecji del odgoVonosti nuznjo do Slovanov,
zaseano med nepoducenni itaiijanskim masami, kct
tudi zahrbni napad ltaliJe Jugosavjo, kaeremu
je njihovo lazno propaganda bill pripravljen eren.
TO- kOt tudi dlugo, laI je med pvo in drugo
sVetcyno vojno in casa Vojne dogajao med Itajo
in Jugoslavijo e osta}o gg Sorzi in Salvemni
ju ki sta pred cert stolea odmakna cd pozorisca
dogodkov in Sc vedno zVita pretekost Zato pri vsa
sVoem poticnem zkstVu nsta stanu, da adeta pra-
cno reSitev vprasanu razmetve cd kaere je veliko
odVisna bodoca usoda obeh drzav
Piliaz pravega stanja stvar katerega Sc trudii
tn objc<Vno zloziti b moral prepricati tai-
janske redo ube, XII mao seb cut pravico, da bi
zopetna ane2ia t. Juljske Benece Itai bila proti
wolff vecne doma6aga prebvastva in da b gospodar-
skem oziru tezko oodovaa Slovane in Ita te po-
krane navec mi dive velik mesti (Trst in Re-
ko rad katerih bi ho.clo odtrgati cd domovine in
deati pod Ialio mnozco Cd vec stotsoc Juznh Sova-
nov.