Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-14
DONALD BELL:
NEKAJ @ SPANSKEM VPRASANJU

Protifasisticni element ma Spanskem najbrze pre-
slabotn da b mogli sami ovrec Francovo vado Odv1s
no bo torej cd nas dali bo spansk faszem prezlve VOL
no ali ne.
Ako bono ostali "nevtralni," bo prezive Francov
model faszma vono lie ma Spanskem, ten1vec tudl
latinski Amerik. Posedca tega bo da ne DO praVega
mira zapadni hemsferi, da bodo vadale mednarod-
nj trgovn tezavne in zdanje organizacije "a
mir povonen sveu bo otezkoceno Fassticna slla sto-
jeca ma razpotu Europe, Afike in Amerike severne in
iuzne, bo vrgla svOjo mracnO senco ma Vse stranl
Dozdaj sploh nsmo meli prave politike napram
Span Ia casa spanske cvilne vone, so Sc dezee "a
padnh demokraci prevec bale vojne oslscem, da bl
storie karko odocnega toda zda vdimo, da to caka-
ME nj mic pomagalo Vona e prinesla Sc mnogo vec ap
zarstva katerega c e b preprec, da Sc Franco pri-
druzi Hterju tudi vojn osvoboditvijo FrancJe Je
potreba "a to prenehaa kljub temu nsmo znall
ustvariti move potke, XII bi odgovarala novi situac
Toda cas- "a usvaritev te move politike poteka
spansko vprasanje DO najboj perech pn ureJeVa-
nu povojnega sveta Dozda je bla spanija pred vsem
vazna "a Ango XII je bla pogavtna pomorska sila ma
svet Toda danes e Amerka naJmocneJsa pomolska ST.
la in to il malaga move odgovomosti.
Toda tldi ne glede to, pojavil problem kl
zahtevajo da odlocmo Pred Vsem sta dive NUM- "a
devi obmejne praske orancosk meJi in od-
krta sovraznost Ruse napram SpanlJl in trancoVemu
rezimu
(IlaSOm
razmere ma tel mej zelo napete Vece IN manse praske
in spopadi vre neprestano ma me III tudl cello spa
nil sami Nadridu zaseda ana protlfaslstlcna Jun
ta kateri SO Sc zbra narazcnejsi element opozce
proti Francu Nekaera poroca rde, ola Sc Je poJavlo
opozicionalno gibane tud re spanski armad In mo-
raa spanskh protifasstov e ako visoka ko Sc e po-
kazalo ma Francoskem
Toda gledat moramo ma to- da ne bono pricakovai
prevec cd teh s XII majo lie omeena sredstva ma razpo
lago. Hitler in Himmler pokazala, kako more
nasi]no-terorsticen rezim potact revoluci g-
banje.
Cd treh veesil je Rusija jasno povedala, kaJ
mis Moskva je izjavila da e povratek demokrace ma
Spansko potreben in neobhoden INTEREST," MlRU.
Teqa 7skega nazranja ne smemo zaWeci kar kratko
Fredooi XII so bill sprejet Dumbaron Oaksu dajeJo
pravco Odbor "a svetovno varnost da poseze po
vsod kier je to INTEREST," MIRU. Moglo bi Sc toreJ
prpet da sprawl Russia to vprasanje ma dnevnl req
enega prvh sestankov tega Odbora svetovno varno
Ko so r1sk deegati dobli nalog, ola Sc vdeleze kon
ference "a civno avjacijo Chcagu e bila utemetev
naperena predvse prot Spanil. Svlca in Portugalska
XII sta bill tud navedeni tenn odgovolu nsta pogaVt
nj drzav kati Svica sicer nina dlplomat1cnlh zVez
Rustic in je tekom vojne deala Nemco toda zdaJ Je
cello ze zaprosila "a obnovev dp omatcnih odnosaJev
Fasscna dikata ma Portugasken pa je cisto odvlsna
cd rezima ma Spanskem Rad tega je jasno, da me Ru
sija pred spanijo.
- Franco je Dcslal svojo "modro divizijo' RuslJo
Hitlerju ma pomoc Franco vnet in akven nasprotnlk
Sovjetske une Russia We, da bi postaa spania center
move proti-sovjeske zarotc ma evropskem kontnentu
in rai tega bo Staln neizptcCen spanskem vprasanu
Ako si ogledamot zadevo amershega stalisca, mo-.