Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05
Nova lakiika MOSkve
IA ~sodeIovanje $
kapiiaIiZunOHn

Nda %
Oh svojem postanku 81 je boljseviska Russia dala nalogo IL
vesti svetovno revolucijo "a zrusenje kapitalizma in ustanovitev
diktaure vsepovsod pc svojem modelu.
Lenin je ucl, da Je v namen "a dosego tega ella dovolieno'
vsako sredstvo Kominterna Sc je tega pravila v polni meri drzala.
Med delavstvom lie nastal silovt bratomorni boi. v kanitalizmu ma
je nastajala cezdalje tezja kriza.
Najprvo V Evropi in lea 1929 je trescilo vanj tudi v Zedinje-
nth drzavah.
Mixer pa nj propadel. Taktika kominterne ie sicer pripo-
rnogla k povecanju zmede v poiticnen ustroju Italije in potem
posebno Nemcije, toda posledica je bill fasizem, ne pa padec kapi
taEizma in ustanovtev proletarskih diktatur.
BOZ dveh struj "a prvenstvo 4
Med komunisti samimi pa sta 81 bill v onih letih v laseh dive
struji: eni je naceljeval Stain, drugi je poveljeval Leon Trocki
Zmagal je Stain v vogi tajnika komunishcne stranke. Trocki
je bill izgnan in Avel kot jetnik v Turciji, YES cas- pa 81 je prizade-
val, da bi prHel il ME kan ma SWEETEST zrak, kjer hi poiticno lahko
svobodno dlhaL Ia ali ona evropska dezela mu je dovolila kak
kratek obisk * zdravnikom', tudi ma par zborovanjih ie smell ma
stopiti, toda "a stalnega prebivaca ga nj hotela nobena dezela,
deloma ker SO imele itak dovolj opravka z domacimi komunisti
obeh strut, in Sc vec pa kr Sc nj hotela nobena zanerti Stalinu,
v bojazni, da bi S svojo kominterno potem Sc bolt nagaja1. Vsi
Trockijevi apeH, da Sc hi smell naseliti v zed. drzavah, SO bill tudi
zaman. Koneno je bill uslisan v Mehiki. Dobil 81 je tam ugodeS
dom in tudi " svojih aktivnostih je bill svoboden. V sredi Min je
postal zrtev nasilne smrti.
Starr boljseviki, XII so krmarili kominterno, med mimi Zinov-
jew, in start boljseviski uredniki, XII SO Sc trenirali v revoluconar-
min akcjah proti carjem, v jetnistvu v Sibiriji in v jecah, v IL
gnanstvu v Svici, v Francji in v Angliji, so bill lkvidirani v casu,
k oo mislili, da SO ma najvisjih mestih in da imajo najvec moci.
Kominterna je ostala. Nj ba sicer vec to "a kar jo je Lenin
zasnoval, ampak postala je sredstvo sovjetske vnanje poitike.
Cimbolj Sc il je kaka vlada zanerila, bolj je splekarila proti Mi
in il izpodkopavala tia.
LIE v enem je saktika sovjetske Wade ostala nespremenjena.
Kakor pod LENNON in Trockijem, tako in Sc bolt je pod StaIinom
nadaljevala kolikor je bio v njenih moceh "a cimnaglejse indu-
strializiranje sovetske drzave.
Presenetjivi uspehi ekonomskih akcij
Ljudje SO delali kakor "a stavo. Pritrgovali SO 81, v veri, da
ko DO gospodarski podvig dosezen, bodo deezni sami sadov svo-
jega ustvarjanja, ker vse, kar grade, je njihovo.
Ia model in "a merilo svojih cljev v industrialnem napredku
81 je sovjetska vlada zajemala vzpodbudo v ameriski industriji
MEM inzenrji so Sc sicer veliko ucii cd Nemcev in Anglezev,
toda kadar so hotel kaj vehkega, SO pogedali " Zed. drzave.
In res je S pomocjo naporov mihjonskega sovjetskega prebi-
valstva rasla industrial, Sc moderniZrala agriculture in izbolj-
Sevalo prometna sredstva. Vines SO Sc godila nasilja, posebno v So
cializaciji zemlje, velike poiticne cstke, in kanale ter zeleznice
SO gradili vecinoma jetniki.
v casu, ko je Hitler najbolj robantl in kHca1 svet v krizarsko
vojno proti komuniznu, je Russia uresnicna re velik del svojega
naerta "a industrializacijo. Tudi njena agrikultura je vidoma ma
predovala. !
POlitiCna tekma med OsiScem in Moskvo
Polihcno je bHa tedaj usmerjena "a BOZ proti fasizmu. v cd.
govor Hitlerjevi protikomunistcni zvezi (zapopadena v osiscu
Rim-Berlin-Tokio) je kominterna delovala "a enotne ali ljudskeI
fronte (njen glavni experiment je bill v FrancijD in v druStvu.
narodov je MEN sovjetski zastopnik Maksim Litvinov propagiral
nacelo kolektivne varnosti. A ko je Mussoini napadel Etiopijo in
zvane sankcje proti Itaiji so bile farsa. Sc veliko slabse pa Sc je
izkazala z ozirom ma civilno vojno v Spaniji.
Sovjetska vlada je protiutez Hitlerjevi agresivni propa-
gandi sklenila zvezo S Francijo, XII pa nj bla cd francoske reakcije
nikoi odobrena. Moskva je skusala prtegniti v to zvezo tudi An
CLIO. Med tenn so Sc dogodila romana marelarskih diplomatov il
Angtie in Francije k + itlerju, pod geslom "a obvarovanje mru
Daritveno jayne je bia cehoslovaska.
Hitler Sc nj dial 'potolaziti'. Mussolini tudi ne.
Usodni august in september.
Moskva je Sc trdia, da il je zrzvezo z AngHjo in Francijo|