RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-07

JsS~~~ss~N3
nomski iii industrijalni pokret
privremen, a politicki stalan, a
ne obratno. / kad SUI oni Zip
nehct Luksemburg), dovikivali
radnickoj klasi da zauzimlju in
dustrije it'd, i da i'll drze, "a njih
je to bio nerazumljiv jerk. Istina
je, radnici su Sc podigli nagonski
sa neznatnim brojem onih koji
su donekle znali Sta treba raditi,
premda su oni slabo znali kako,
sa skoro nikakvim industrijal-
MIN pokretom. U tom slucaju re-
akcija iskoci ma Povrsinu.
Sajdeman sa sajdemanovcima
ma drzavnom krmilu zastiti pri-
tucenu burzoaziju, mase macem
desno i levo, ubise Lipnehcta,
raskidoSe sa konjskim kopitima
Rozu Luksemburg klase prole-
tarijat ma sve strane, burzoa-
ziju spasise digose je opet ma
noge. / tako Sc svrSava sa revo-
lucijom u Nemackoj. Revolucija
je propala. Izgled NADIA "a ne
posrednu svetsku revoluciju pot
puno isceznu. Da Sc Lipnecht
oni sa MIN koji su stajali ma
levom krilu socijalne demokrati-
je odcepili Cd ME u zaseban po-
kret poducavali radnicku klasu
u duhu Marksizma socijalne re-
volucije i izgradili revloucionar-
nj, politicki i industrijski pokret,
kao centar koji bi bio u odluc-
nom momentu stanju okupiti
i ostalu radnicku klasu, neuero
vatno je da bi promasili. U ovom
slucaju, kada bi Nemacka posta-
la centar proleterske revolucije
a buduci jedna cd najjatih ma
CHA Evropi, sasvim je sigurno
da bi pozar revolucije zahvatio
Geo kontinent, koji je kipeo sa
radnickim nezadovoljstvom. A
posto dale, nj Amerika i Engles-
ka nebi mogle ravnoduSno gleda-
ii tn situaciju, one bi 'verovatno
zaigrale sa svojim sakrivenim
adutima otvorenom kontra-
revolucijom. A ovo bi pax moglc
vrlo lako znaciti, pocetak svrset-
ka svetskom kapitalizmu.
Posto je prilika promasena IL
gore istaknutih razloga, drugo
nista nije ostalo nego da Sc Ma
osnovu tin gornjih promasaja Jos
jace pocne MARKSISTICKC
SPREMANJE radnicke klase, Ia
ko da bi bila gotova sa nuznin7
minimumom, politicki industri-
jalno organizovana, da bude I
stanju docekati iskoristiti dola-
zece, pa cak mamie povoljne pri
like. Vodstvo oko tog spremanja
uzeli su IL ruku izdajnicke II In.
ternacionale sociialne demokra.
tile. III Internacionala i "ko.
munisticke" partije, koie su sc
pojavile da "osvete zrtve" pros
losti. Ne nameravamo mi ovde
isticati detalje episode III In
ternacionale 'komunistickih'
partiia. To niti je moguce niti le
"a sada potrebno. Mi cemo ovde
samo izneti tex neke osnovnlJe
crte. Ito ukratko.
Treca Internacionala potpuno
lie, svesno iii nesvesno, ne men]s
ma stvari, ignorisala Marksov
diktum: da Sc proleterske parti'
je moraju osnivati nacionalno pc
formi i internacionalno po SA'
DRzINI. Tako nalaze, ekonomsk1
socijalni politicki razvitak po'
jedinih kapitalistickih zemalla
Mesto toga ona je radila | ma
lagala obratno. Organizovala i
sve svoje sekcije po jednom ka'
lupu kako u America, tako isto
u Ethiopiji, slikovito govorecl
Sa .takvim organizovanjem, IS
prva "tajnim' posle "javnlm0
razne "komunisticke' partije do
Sic su u sukob ne samo sa "a
konima pojedinih zemalja, u ko
lima Sc dozvoljava organizova
ME javno, cak i "a revolucllu
nego sa ekonomskim uslovlma
koii u nekim zemljama omoguca
vaiu neposredni prelaz il kap''