RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-05-11


vrene "a to, da je sada naiglav-
Mia stvar da Sc dobije rat da
Sc stvori nova Jugoslavija. Ma
ravno, ovake diskusije bi ometa-
le. iedinstvo Jugoslavena, proiz-
vadjale bi mrzniu i razdor IL
nedju suprotnih klasa, koje su
bratski strpane zajedno sve u
partizanski pokret.
/ Ma isti nacin je vodjena pro-
paganda i u proslom svetskom
ratu, "a ostvarivanie tadasnje
Jugoslavije. Govorilo Sc da je
glavna stvar, da Sc Jugoslaveni
/ oslobode Cd Austrije, kad Sc to
postigne, onda tako 'slobodni"
/ IMAGE priIilu da Sc bore zasto ko
hoce. l Sta je dobito? Najprvo,
20 izgledu sano, demokratska
monarhiia, a docniie voina dix
tatura. Ovo trazenie razhke IL
n1edju iedne forme burzoaske
vladavine druge ieste samo pre-
vara da Sc radnici bave sd tE-
/ dim, ii. burzoaskim pitanjima,
a nikada sa svojim.
I Daniel De Leon je zgodno pri-
kazao te razlicite oblike burzoas-
XIII vladavina da oni sustini
ne uticu nj nnalo ma sam Zivot
radnika. Razlika ie samo IL obli-
ku, ali ne sustini. U svojem
predavaniu "Reforma iii revolu-
ciia", on ie rekao: Mi vidimo u
Engleskoi krunisanog monarha;
I mi vidin1o u Nema6koj cara sa
zezlon; vidirno u ovoj zemlji ne
lzrun;sanog predsednika; pa ipak
nisnno u stanju da opazimo bitne
razIike iznediu Engleske, Ne
n1aGke i Amerike. Buduci to slu-
/ cal. mas reforme nj malo ma "a
niraniu. Mi sno kao odrasla de-
ca. koia Sc ne bave ispitivanjem,
da Ii ie lonac saren iii niie. vec
koia su liubopitljiva, da zavire u
lonac, da vide Sta je u MENU
/ DakIe, "a radnike ne postoji
bitna razlika kakvo &c politiekc
sarenilc zauzeti buduea Jugosla-
via. ona &c sustini biti burzo-
aska, "a radnike ropska Jugo-
/ slaviia. Nenna nikada u istoriii
kapitaliznna takvih momenata,
kada oni nisu bill. iii neee biti u
staniu izrnisliti neSto cim de
vezu radnike "a svoia sopstvena
pitania probleme Nekada ie ia
prevara bila, Austria, docnije
"srpska hegemoniia", posle to-
ga "voina diktatura, sada SUI
protiv svake monarhiie i kralja,
posle &c biti opet nesto drugo
i novo. Drugim reGima, radnici
bi kad bi sledili te prevare, kroz
celu istoriju kapitalizma vodili
iskliuGivu frakciisku borbu svo-
| ie burzoazije. Oni nebi nikada
imali nj vremena niti energije
da povedu svoju sopstvenu bor-
bu "a oslobodjenje cd kaptaliz-
ma.
Hrvatske zene, poste su veci-
| nom radnice, povele su tudlu
borbu na toj konferenciji, borbu
u korist svojih neprijatelja -
iupos7avenske burzoaziie A sta
linisti koii su glavni pokretaci
pokreta hrvatskih zena, sva os-
tala partizanska purgarija, koia
Sc NINA udruzila, bez surnnle
imadu "a cilj, pored njihovih
"ratnih napora" i ostvarivar1a
move burzoaske jugoslavije Il
; nansiisko iskoriscavanje hrvats-
kin zena. Oni, stalinisti, dobro su
izvezbani tome. Kad su nekada
kolektovali "a gladne u Rusi,i,
oni su cd svakog dolara zadrzall
sebi "a troskove so cent?, a tako
su chill, manje-vise, u swim svo-
, i'm kolekcijama, cd kojih su ON
. ucinili profesiju. Pre- same kon-
ferencije, moglo Sc primetltl u
, niihovim novinama, kako pod
strekavaju hrvatske zene da po-
nesu priloge IL svojih mesta, ko-
je &c poklonuti ma toi konferen-
ciji "a 'pomoc partizanskom po-
!. retu". Bez sumnie da ie ia ko-
lekcija obavIena i da' Sc name
, raya te hrvatske zene nkorisea-
vati ma isti nacin dalie. To ie