Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-02
HAROLD LASKI:
CESA MAS UCI PADEC PARIZA

l.
Padec Pariza je vzbudil tolko navdusenja, da
da n dan nvazije same nj tako pon slave nash oeeh
posebno ker je francoski narod osvobodil svoo
prestolnico. z nekaksnm ponosom zrli uspehe
judske armade osvobodtve - zdeo nam je, da je
osvobodno gibanje tenn pokazalo svojo pravo vred-
most. Francia Vchyja e zlomljena in Petain XII je
bill dial senco svojega nekda velikega imena, e danes
pravzaprav lie Sc ujetnk onh, XII ga zlorab]ja do
ker jim je bill poreben najhujsi izdajaci kot Laval,
Danad in drugi, Sc skriVajo ali pa ma begu.
tenn nasem navdusenju pa pozabit ma
pogavni naul, katerega nam dae padec Pariza Polom
France je bill pred vojaski, toda nobenega dVoma
ne more biti tem da so korenne tega zla drugje -
namrec izdajstyu Frncozov samh 1zdajstvo nteektu
alcev pred vsem Charles Moulrasa izda jstvo vojakov
kot ma primer marsaa Peana in generala Hunzingerja
izdastvo politikov izdajstva le prkline po
gavtnega dejstva XII e blo zdastvo francoskh velkh
gospodarskih nstuc njhova prplavJenost, da preda-
jo svobodo in neovisnos in povh Sc demokracjo, ako
jim lie osane moznost da ohranijo svoje prvilegije
teh krogh je bio malo volje do image priprav-
iali so Sc ma poraz Sc predno bill premagani Moglo
bi trditi upravcenjem, da so nekako sodelovai
Hitlerjem in ssm organzila negoVo zmagoslaVje le-
ia 1910, in scer re dogo pred Vojno.
Ena najvecih in najvaznejsih naog Francije
bo da ocso marc stlupa, katelega ljude vbrlz-
gnili zie FIancije.
To ie naloga francoskega naroda. Nasa naloga pa
ie da spoznamo da SO e se sle XII podle Francijo
bile olgo in pidno oei tudi pr fanatik izola-
cijonizma vsi tenni element, ki propaganda antsem
zem vsi oni XII 81 prizadevajo, da b pahnil do
bo nekaksnega giganticnega indus alizma, ter rad
tega bore vsem svojim silani prot deaVskm uni JAM
vs oni nezadovon radikah, k neplestano pomikaJo
proti desni Angez kaerim je vec do njhovh Imperial
stcnh predpravc xot do socalne pravice, Amerkanci
XII misio da so covekove praVice odvisne cd njegove
kozne barve Vsi ii, Sc mnog drlgi nasi sred b
nam mogli ukrasti podoTe image, ter mas pahnt
ravno tako puso in pubic, prazno dobo kot je ba ona
med Obema Vojnama.
Morla b bilo dobro da omenm tn Sc nekaj - mno
90 je takih med onimi XII ma bo gasno kice po zmag
1 Sc jo bodo usras, kadai bodo spoznali kaj zmaga
zares pomen Vsakdo ve ola e mnogo takih politikov
Washngonu in Londonu, XII trdno odloceni, da oni
XII DO zmagal tel vojni, pa maj bokdor koh nle
ii moznosti da uvede svet dobo akozvanega malega
cloveka il ljudstva.
Nasa srca so danes vesea in polna najlepsih mad
Toda obro bo, da pozabmo ma to- ola mas cakaJo Sc
tezke naoge XII sc bodo zacele takrat ko bodo zavezn
se cete zacee" prodrat ceste in trge Berlina in To
ja Velka in lepa svar e, misliti ma svobodni Parlz
Toda Sc vecja in Sc bol lepa stvar e, ms svobod
nj sVet In svet bo svoboden re zgoJ radl tega ker
bono zlom Hitlerje in Lavae in Tojs in Nomure Sve
bo svoboden sole takrat kadar bo tudi ma mise ma to-
da bi mogl vl11iti, postala smesna.
Amerika, XII je poda,ia cviliziranenp svetu Wash
ingtona Jeffersona in Lincona bt ogrozana cd
Huey Longov, CougMinov il Gerald SmithSv Sc nkdar
nj bila pozornost bo potrebna lot DO postaa ts dan
ko Sc nam bo zacela svitat zarja image. TAX