Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-20
Noso %vnanio poIitiko
in Iiudie, XII 10 vodiio

Menda sporazumno med demokratsko in repubikansko stran-
ko Sc je V zadnji volilni kampanji molcalo o vnanji po1itiki Zed
draw. Republikanski kandidat Thorn. Dewey je parkrat nastopil
V "obrambo' Pojakov, oglasil Sc je "a" ItaHjane in zelo oprezno
posegel tudi V baltiske dezele. Toda ko so ga opozorni ma "kom-
promis', je spet govoril 0 drugih receh, cs, glasove Italjanov in
Pojakov sem itak dobil ma svojo stran. Pa Jill nj. In vsi tBti pro-
blemi ameriske vnanje politike, o kateri sta Sc kandidata obeh
strank zedinila, da Sc Jill ne DO vlaeilo ma veliki zvon, so Sc vedno
kjer so bill.
Senator Pepper il F1oride, XII je mace eden najvecjih Roose-
veltovih zagovornikov, je pc Churchillovem zadnjem govoru w
kliknil, dali ameriska vlada sploh ina kako "vnanjo politiko' in
izrazil bojazen, da je nimamo. S tenn je potrdil Churchinova IL
vaJanJa, v katerlh Sc je enako potozi. Ces, mi = angleska vlada
MANFRED = imano moe zavzeti doocno stalSce, a ameriska vlada
cinca. PREF so bile vzrok predsedniske volitve in v volilni KAN
panji ne mores reel mic dolocnega o Italiji, da Sc ne zameris itali-
janskin glasovom. Pa mic takega o Poljski, kar bi odbilo Po-
lake. In treba je upoTevati vrh tega Sc Tree in yes Nth klerikalni
aparat, pa koruptne politcne masine, XII kontrolirajo voilne gla-
sove kar v balah"..
Kaj pravzaprav je "vnania politika"? Vsaka drzava jo vodi,
oziroma so jo doslej vse vodile samo in edno il svojih lastnih
interesov, ne o1raje Sc ma druge. Seveda tega ne povedo S tenn
besedami, ampak govore v propagandnih clankih kako da Sc DO
svet odresno bas sedaj, ako Sc nikoli pref. A v resnici so tisto lie
besede in obljube, kakor zmerorn, kati ljudje, Xxi take obljube
risejo ma papir in prisegajo mamie, SO Sc zmerom "a vse tiste reel
in "a ve tiste uredbe, radi kakrsnih Sc porajajo razprtije, vojne,
strahovi pred mimi in pa glavno: gre Sc "a teritorije, "a ollie in
rude. Ia trge. Zrakoplovbo in "a vse sorte druge take reel, pri
katerih skusajo dezele privnegijev ukanti druga drugo "a Gin
boljse koncesije.
Ako Sc vnanja politika velesil vsi v takih meiah, potem je
naravno, cemu nj soglasja med mimi in ga tudi biti ne more,
kajti gre Sc jim "a dobicke, "a vec ola, "a vec moci, ne pa "a
vec demokracije, "a boljSo socialno zaScito it'd.
Toda ljudstva hocejo socialno zascito, pa bodisi v velesilah
kot V malih drzavah in v kolonijah. cato nam obljubIjaio at1ant-
SKI carter, stir SVObodSc1ne, Wade narOdOm pOf mimi wolff,
trajen mir, in V tel dezeli pa go miijonov sluzb, ,ko DO vojna kon-
cana. A cello Sidney HiTman pravi, da so ob1jube v politicnih
platformah lie obljube.
A gre Sc, kot pravimo v uvodu, zaradi vprasanja, kaj zase-
due ia dezela v mednarodni politiki? v raznih iziavah in Carter
jh je to ma idealisteen nacin re povedala. A v realnem zivljenju
pa je treba mesetariti z drzavniki kakrsni so, z vladami kakrSne
SO in v okolscinah ter Y razmerah, XII Sc Jill S proglasi ne more
spremeniti. E-
Torej pc preudarjanju vsega tega Sc ustavimo pred uradom
naSega drzavnega oddelka. To je v zvezni vadi najvaznejSa njena
sekcija. Kajti Zed. drzave SO Sc razvile v tako kolosalno velesilo,
da il nj primere v moderni zgodovni. So najjacje gospodarsko,
financno, trgovsko, v industriji, tehniki, v pomorski plovbi, v
letalstvu in sedaj tudi v oborozeni sill. Toda v diplomacui -?
V vnanji poEtiki -?
Roosevelt napise proglase. State department Jill raznnozi
List Jill priobcijo in radio jh razglaSa v vseh mogocih jezikih
sirom sveta. To je, kakor hi pripovedoval bozicne povesti, ka-
krsne Sc MISC nikoi degodile. Zvene, da opajajo, a SO neresnicne.
Resnieni pa so mozje, XII vodijo mas State Department in vo-
dio ga il svojih nagnjenj, IL svoUh verskih in poiticnih nagibov,
s staisca tradicij, XII so ukoreninjene v tenn oddelku, in vsi ii
ljudje SO TAXI, da tudi &c bi "a socialna vpraSanja imeli kaj smisla,
hi jim mic ne zaleglo. Kajti nam Sc gre "a zasledovanje material
nih interesov, "a prevlado mad centralno in mad JUNO Ameriko,
mad Pacifikom, sedaj iscemo trdnih tai "a takozvano varnost pred
napadi tudi v Afriki, in tako Sc vleGe ia neljudska, povsem mate
rialsticna poitika brez konca in kraia.
Vines pa ii diplomat zapoje, kot duhovnik O Bozicu, mir lju-
dem ma zemlji, XII SO dobre volje...
Sedanji mozje, XII napolnjujejo drzavni department, bodo
nadaljevali njegovo tradicionalno politiko. Kakor 10 je start
Cofdell Hull in drugi pred MIN. n
Now drzavni tajnik 81 je pridobil svoje znanje v direktorijih
korporacij, katerih edini zivljenski smoter je vec in vec profitov.
Profit pa Sc dobe edino z izkoriscanjem in izzemanjem. Njegovi
podtajniki in vsi drugi odgovorni uradniki v njegovem oddelku
prihajajo IL istega razreda in IL ise Sole.
Mar je cd takih ljudi, XII SO mislii Same ma miljonske dobi-
cke in pa kako il delavcev iztEniti vec in vec, kako prekupceva-
kako V zakonodajah potlaciti vse poskuse "a upeljavanje social
nh nacrtov ali je mogoce cd Nth p~ricakovati kaj boljsega v
njihnih sedanjih sluzbah?