Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-12
9. ~. ID. -
orsani1acija. Ii je
nasfaHa v IDOju za
prayicO In resnicO

Pred Shrimi desetletji je bHo v Zed. drzavah re mnogo Slo-
vencev. Vecinoma SO priSi sem v namenu, da 81 poiscejo delo,
varGujejo in Sc S prihranki vrnejo v rojstni kraj.
Bio JIG med mimi tudi precej podvzetnih rojakov, XII jim nj
blo Ia naporna della v tOvarnah, sumah in rudnikih, pa s. iskali
do kruha boljsih priloznosti, XII Jill "a take, Xxi MISC kj prida po-
raJtali ma vest, nj bio malo. Nevedni- ljudje s kmetOv, XII nagloma
zaidejO v industrijo, so imenitno sredstvo "a izrabljanje. Tudi
precej pustolovcev Sc je naklatIo SEM, takozvanih "faliranih"
$tudentov in drugih slienih il starokrajskih mestnih mlakuz. Ne
kateri pa SO Sc Sele tn Spremenili v HsrecOlovce".
KO so ona lea odhajai naSi fantje in mozje in dekleta il svo-
Jill Vasi v daljni syet preko morja, jim je bio venomer poudar-
jano: "Pazte ma duSe, da 81 Jill ne pogubite! Tam je skusnjay
mic koliko! Ne pozabite Boga!'
Taxa je bia mentalteta sIovenskega priseIjeniStva, ko so Sc
ma redko posejani slovenski iberalci starokrajske Sole skusali
spoprijeti z re organizirano klerikalno skupino, XII Sc je utrdila
S pomocjo priseljenih slovenskih duhovnikov in onih, Xxi so seme-
niSGne studije tukaj skoncali.
Slovenski socialist SO bill one dni redki, a nekaj jih JIG lie bilo,
Kar je Sc zivih, Sc Jim poznajo leta in njihovo delo v proslosti jim
je lie Sc prijeten enim morda tudi neprijeten spomin.
Liberalci so bill prvi, Xxi SO poskusli z ustanovitvijo sloven-
skega svobodomiselnega drustva. Pridruzili SO ga k eeSki bratski
pOdporni jednoti.
Ia experiment sam ma sebi je bill zacetek in je zaeetek
Pstal. sele ustanoyitev drugega slovenskega naprednega podpor-
mega drustva, istotako v Chicago, Xxi je imela "a cmj It'll dalje med
Slovence, je pomenila novo poglavje v zgodoyini bratskega Java
rOvanja med nasimi priseIjenci.
To prvo drustvo 81 je dalo ime "slavija", menda ker % Sc ia
KRAFT nasi napredni rojaki zelo bratiIi S svobodomiselnimi Cehi,
naSi sodrugi pa S ceSkimi socialist.
Ko je bio sklicano prvo zborovanje "a ustanovitev napredne
Siovenske podpOrne Organizacije, je bHo &c devet drustev, XII SO Sc
Lolita veiko vaznejsega, pomembnejsega della, kot pa 81 je KIDD
izmed takrat navzocih sploh upal sanjati. Tri Timed ten drustev
so bla V Ilinoisu, ti v Pennsylvania, dive v Ohiu in emo v
Kansasu.
Zborovanje Sc JIG pricelo 6. aprila 1904 in je trajalo par dni.
Rezultat: SlOvenska narodna podporna jednOta!
TO v pOcetku nj bia nikakrSna pOmpOzna stvar. MaIa sku-
pima delavccv naprednih smernic, toda tudi v smernicab &c vedno
nejasna sama S sabo.
v nasprotnem taboru - klerikalnem in deIoma med liberal.
MIN, so postanek tie organizacije cd kraja smesili in omalovaze-
yali. Kr pa nj usahnila, kakor 80 ~priGakoyaIi, so sc zdrznii in
zaceli prot Mi neizprosen BOZ.
Ko jc bia SNPJ ustanovljena, je bill socialistcni kIub st. 1
Y Chicago &c prilicnO deloven in postal delegation njene usta-
nOvne konvencije v~zpodbuden pozdrav. Ma listen zboroyaniu
je bio nekaj takih, XII ga MISC sprejeli z "vzradosceniem ma INA
ME-. Ampak ia skupina, zapopadena v kIubu st. 1, XII je pri usta-
novltvi pc svOje pOmagala, Sc je zavzela pregnesti to mlado pod
pOrnO Organizacijo tudi v BOJEVNICO "a socialne pravice in bi
prot klerikalizmu usmeriti tako, da to ne BIO borba prot "farjem"
kat takim. pac pa boz PROFIT ZLORABIJANJU CERKVE v ma
meme izkoriscevalcev deovnega ljudstva.
Tako je bMa SNIP mnogo let v borbi sauna S sabo cd znotrai
in ma zunaj skupno roper skupnega sovraznika - prot stebrom
pazadnjaStva med ameriSkimi Slovenci.
V tenn procesu je zmagala dobro organizirana socialisticna
struja, XII je delala z drugimi naprednimi slovenskimi delavci me-
umorno in nesebicnO "a prospevanje SNIP, katera jim je postaIa
pod vodstvom Jozeta Zavertnika kakor zenica v ocesu.
KIDD bi ma tenn Odmerjenem prOst0ru mogel naStevati, kai ve
so prestali stoteri in tisoceri agitatorji SNIP, ker so delali ne
samo "a dobro podporno ustanOvO, ampak oh encm Ia jednoto, Xxi
je trebila liz naroda duh hlapcevstva in navdusevala cIanc z vcro
DOSTOJANSTVO delavca-cloveka!
v jubilejni stevilki Prosvete, XII je izsIa k proslavitvi 4O-Ict-
nice SNPJ S. aprila t. l., so tudi podatki o napredku v steyilu
Clanstva in imovine.
V prvem letu je imela 1072 cIanov in S. 791 80 v blagaini.
OBJ zakljucku minulega lea je Stella re 50, IA CLANCY in v ba.
sajni ina okrog enajst milijonov dolarjev. " raznih podporah lie
izplacala $21, 489 OO4.22.
Toda vse drugo memo delo ma polju prosvetnih aktivnosti, v
borbah delavcev "a coveske pravice in v nestetih drugih akciiah,
' katerih ie pcmagala, pa lie NEMOGOCE oznaeti $ steviIkami.