Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-08-18
NEMSKA SPIJONAZA Y
TURCIJI IN NJEN KONEC

Ko je nemski ambassador Turciji Franc Pa
pen, eden najvech mojstrov dipomaticnih spetk Sc
danjega casa, zapuscal Turcijo, mnogi njegovh
prijaeljev sveovai maj zapusti Ankare. svedskemu
ambasadorju je dejal nasedne: "Ako poiticen be-
ounce, svoji domovni morem mic korlstit. klJub
tel izav pa so poznavaci pleprican da e bll
poglavitn vzrok "a povraek Papena destvo da Sc
njegova rodbina nahaja Nemcj.
Z njegovim odhodom il Tmcije je ba zapecaena
usoda veikanske propagandne masne katero SO Nemcl
izgradi Tlmciji propaganda in vohunska organl-
zaca katero snatrajo "a ma bolj obsimo in tud maj
drazjo ma vsem sveu. Kub temu nikakor nj bila maj
bolj ucinkoVita.
Preko stotine manjsih nen1skih agentov Turk
polovli samo CargraCu To so bill agenti katere smat
rajo nevalne tako da h bodo odpravli posebnm Via
kom nazaj Nenco. Druge mnogo bolj nevalne agente
pa so morali Turki skladu mednarodnmi dogovori
najvecjo obzn1ostjo pustt mru.
Vendar pa je zdaj usaveno delovanje parazitcnh
.agentov mednarodnh vohunskh olganizaci. DVomjiVe
osebnos vseh narodnos ki mnogih slucajih delo-
vale "a dive ali cello vec ujih dlzav morale ustaVti
svoe mnazane posle tako da le naJbo cVetoca VoJna
industrial TWciji kar naenk at zastaa. Turska tajna
polica, XII e ako sprena e zacela posvecatl svoJo
pozolnost noVim nalogam.
Med nemskmi agent Sc naIajajo ljude kot Hans
Fiaa XII e pod zunanosto casnikarJa slVal sVoJe pra
lice lice klVaVega agenta GeStape - IN dfuge Sic
ne osebnosti Vsi bodo mola naza Nemcjo in upo-
rabali svoje zadnje dn Ankaii "a nakupoVanje maj
razlicneSih pre- dmeov katellml namerava 10 prenes
svoe rednote Nemcij 20. Vs Nemci, XII so zivel Tul
c seveda ne bodo odsli nazaj mnog bodo raje osta
Ii ma varnem mnc 81 bodo poskus prestopiti
nsko sran Vecina izmed njih pa je molala pustti V
Memo svoe rodbiGe, in ii bodo seveda morali, hoces
noces, razaj
V teku mesecev 5e nekdaj tako mogocna nemska
propag: ndna masina odp0vedala in Sc pokvarila Sc
pred em lett je bilo tuskO casopse prepono nemsklh
1ovic med tenn ko danes prvem mestu vesti ame-
1iskih in angeskh agentln. Tako je prpeto, da je
danes t1lski narod poponoma infoiran vojask sill
Ame1ike njeni produkciji in borbenosti ameriskih
Get ter uspehh amerSkh generaov. Tu1ki 81 tudi
ma ja;nem ka so dosegle Them nase pomor-
ske sje. Turk zanicuejo Japonce in - kar je morda Sc
nlncgo bolj vazno poznao ameriske ideae gede po-
vojre ureditve sveta.
Nemski propagandis 1iso mogi tekmoVati starm
5meriskim nacelom da e teba prnasat resnicne vest
in so rad tega posegl pc nabo obupnh sredstvh Ia
naaoc Sc ma srah Turkov pred 1uskm velikanom ma
skrvaj tros turskem casopisu >vesti, da namerava
Sow e+ska Rusija ustanov SOW etsko republiko
sedezcm Carigradu, da bi 81 tako zajamci kontreo
mad no: 3imi oznami med Crnim morjem in Sredozem-
em. Tura vada prav kot tursko casopisje je Nemcem
ravn> ba o Dosebno zamolo tako da e posala eden
najbc tehtnh yzrokov pretrganje dplomaticnih od
nosajev.
Nemc delali og1omne napore, da bi reslli svoye
propagandne in vohunske o2ganizacije in so potros1
preko million dolarjev vsak mcsec toda e blo "a
stonj.