RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-09
Marksizam hriScanstvo stalinizam

nicka klasa, ina ustavno pravo
da putem glasovnice / odIuke ye-
cine naroda, zamene kapitalizan1
sa Socijalizmom, i to Ma miriam
i civilizovani nacin. Ali. ako ka-
E.talisticka klasa nehtedene Sc
pokofiti odIuci ye5ine, sta onda2
Radnicka klasa &c inlati priprav-
nu silu, ii moe sa kojom &c uzur-
patore staviti Il pokornost - So
ciJaine Industrijalne Juniie. koie
&c, preuzimajuci proizvodnju, o.
trti patos sa kapitalistickom kIa-
som. U ostalom, mirna iii "nemir-
ma revoluciia, neee zavisiti cd
radnicke klase, vec Cd kapitalis-
tiGke klase. Kad vecina odgalass
promenu drJstvenog uredienia.
neka manjina ustupi wolff vetine
i stvar je svrsena, nemira nece
b;ti. PravO ie ma strani vecine,
manjina mora da Sc pokori man
datu vecine. I bas tn veGinu Mark
sisti nastoje da prosvete orag-
nizuju.
kapitalizam Socijalizam.
Mas vladika Sc predstavlja kao
yeliki "sociolcg" ide dlboko u
ekonomiju. Pronasao je dokazu-
je "zivim" primerom da je memo
guce uspostaviti Socijaiizam, a
ako Sc uspostavi da &c Sc pod
mime smanjiti proizvodnja. TAI
"zivi' primer je Sovjetska Rusi-
ia. Evo sta On kaze Rusiji: :" =.
ukidanje privatne svojine, iii ko-
muniziranje svekolikih Material
Eih dobara ne moze Sc odrzati nj
sa qlediS.a logike nj sa gledista
Jsihologije. Sa gledista logike ko-
muniziranje svih materijalnih do
bara donelo je umanjivanje pro-
izvodnje u Rusiji. Uporedivsi pri-
vatnu utakmicu proizvodnje u A
merici komunizirana drzava Il
Sovjetskoj Rusiji, izlazi - da je
Sovjetska Unija kao VEGA bro
jem stanovnika teritorijom pa
prirodnim bogatsvima zaostala "a
60 posto iza americke proizvod-
ME zemljoradnji industri-
ji," / kao rezultat toga, on dava
sledeci zakljucak: "Znaci treba
napustiti jedan sistem koji ne do
nosi dovoljno koristi."
"Sa gledista -psihologije", mas
tavlja vladika, 'komuniziranje svih
materijalnih dobara u opste je
reprirodno Svaki radja se,- zivi
umire sa svojfm osobinama koje
su ma eemu bile razl:cite cd O.
sobina drugog coveka. Svaki CO
vek kao individual ina svoje ia,
+ svoj individualizam. -. Cove
ku Sc ne moze unistiti individual
liam on pociva ma slobodn oj
wolff eovekovoj, koju, ma kom
ohliku vidu ne mogu negirati nj
najvatrenije pristalice determini-
una [materijalizma (?ol. Slobod-
ma VOLTA zahteva samostalnu am
biciiu, ona trazi j slobodno samo-
stalno projavljivanje sposobnosti
u granicama nekog opsteg i "a
jednickog poretka. IL ovih poi
nova nice sloboda pojedinacna
mediunarodna utakmica mate
rijalnoj duhovnoj proizvodnji,
tako da Sc dolazi do velikih della,
rreduzeca, otkrica, pozrtvovanja
it'd" Uzmimo te vladikine argu-
mente po redu.
Prvo, niie istina da u Sovjets-
koj Rusiji postoji socijalizam
prema tome, ne postoji socijalis-
titka proizvodnja. Dokaz "a ovc
je da tamo postoji drzava, najam-
MICA, nejednakost nagrade ma ra-
du it'd. Za Sociializam, "drzava'
"najamnica' su stvar proslosti
Socijalizam nema nista zajednic.
kog sa pol;tikom. Proleterska re-
volucija cd 1917. godine u Rusi.
il. TEX je omogucila izgradiivanja
materijalnih uslova "a Socijali-
zam. Drugo, nije istina da &c So
cijalizam ''komunizirati'' sva ma.
sterijalna dobra. Socijalizam ct
pretvoriti u zajednHku svojinu