davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1944-08-08
Nazi Armies
Give Battle
To Russians
RESISTANCE STIFFENS
Res Continue Advancing
Despite Bitter Fight
Made By Foe

LONDON, Tuesday, Aug.
S. (P) - Russian troops,
attacking a bitterly resisting
foe beyond the Vistula river
in southern Poland, yester-
dav smashed to within 25
miles of the German strong
hold of Kielce, while other
Soviet forces in the Carpa-
THAN mountains reconquer-
ed the last of 1000 Galician
oil wells which had been
feeding the Nazi war ma
chine.
Two orders of the day anounc-
ed the fall of the oil center OF
Borvslaw in the Carpathians n d
the seizure of Sambor, a commlE1l-
cations hub whose capture gave
The Russians firm grips on + Nv
routes leading into nearby Czecho-
slovakia.
simultaneously, three other pow
erful Soviet armies far to the north
began great pincers movement on
German East Prussia along a ZOO
mile front which was savage
" defended by reinforced German
troops sent into battle as soon as
thew arrived from central Germa-
ny.
Although ting Russians scored
strategic gains IN several key Sec
tors during the day, there were no
spectacular spugts such as those
chalked up az recently as last
Thursday When the Red armies
crossed the Vistuia river soutt y. Est
of Sandomierz ITO miles below be-
sieged Warsaw.
Both Moscow and Berlin dispatch
es indicated the intensity of Ger
man resistance now that Russian
troops are only a few miles from
the East Prussian border and with
in Is to 80 miles Of Germa.. Sile-
STA. But the Russians also were
fighting another foe - lengtheaing
supply lines and communications
shattered by retreating enemy.
Kongary, Is miles west of San
domierz, also was captured, as
well as Sosniezany, only seven
miles southwest Of Sandomierz.
The latter town APPARENTLY also
was Soviet objective since a rail
bridge spans the vistula there.
The Russians now have seized
$50 square miles in the west bank
Of the Vistula in a drive which
has rolled southwest to within. 81
miles of Krakow, last big German
bastion before Silesia.
A German broadcast said h e
Russians still held another bridge
head, at Warka, 30 miles below
Warsaw, but Moscow never has con-
tlrmed a crossing by Marshal Kon-
stantink, Rokossovsky's First
White Russian army fighting in the
Warsaw area.
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1944-08-08
capital ONLY !.
l20 MILES OFF
135 Enemy Tanks Knock
ed Out By Allied Planes
In Great Victory

SUPREME HEADQUAR-
TIERS ALLIED EXPEDI-
TIONARY FORCE, Tuesday;
Aug. 8.-(P)-American for
ces drove to within 120 miles
of Paris yesterday as their,
comrades far in the rear
smashed the biggest German
counter-attack since D-Day'
at the Normandy Brittany
corridor, where four tank
divisions tried to split in half
the three Allied armies in
France.
A total of 1875 enemy tanks the
greatest enemy loss In a single
day since the Allies stormed ashore
June 6-were knocked out by AL
led planes alone in the futile
thrust toward Avranches.
Thrusting Is miles beyond last
reported positions across the May
enne river. 1t. Gen. Omar N.
Bradley's tanks and doughboys
ran into the first organized resiss
lance in their dash toward the
French capital already being emp
tied of high Nazi officers.
Even this OPPOSITION was not in
strength, a doughboys, some OF
whom have advanced us miles IA
a week, were already talking of
getting leaves in Paris. The fight
| ing was beyond Mayenne and La
val, but specific m1leages were not
disclosed. ~
In the mop-up Of the Brittany
peninsula, hard fighting was re-
ported at Brest aid within two
miles of the north coast port of St.
Malo. Fifty miles West of St. Malo,
an American force occupied GUM
camp with its network of high
ways.
Late dispatches put an Ameri-
can column within nine miles of the
port of Lorient on Brittany's south
coast but with the garrish offer
ing to surrender 1t was believed
possible the city already was
reached.
Allied officers, acknowledging
the Importance of the German at
tack ON the Normandy Brittany
corridor, emphasized h a Av-
ranches never was threatened be.
cause the scope Of the enemy coul-
terattack was limited.
With tiger and panther tanks the
Germans drove forward three
miles and neared Cherence-le
Roussel, narrowing the Avranches
corridor to little more than Is miles
but there the attack wilted in h e
massed fire Of big U. S. guns and
swarms of warplanes.
!, Then U. S. tanks raced into the
battle and the enemy was driven
> back out of Martain, 10 miles east
of Avranches, which he had car
ried in the initial rush. Late front
dispatches indicated the thrust
had been stopped.
This attack, coming at a tims
when the enemy's flanks both north
and south of the bulge were crun1-
bling, was described as strong
local counterattack and not in h q
proportions of a counter often.
sive. -
(The Berlin radio, claiming "a
six-1nile penetration, gave strength
to this view, quoting a dispatch
from German headquarters. to the
effect that the attack was a success
in that it had foiled an American
attempt ts crush the Wire salient
with an ohttla1king movement TO
the south. So
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1944-08-08
Jury Will Probe
Trolley Walkout

PHILADELPHIA, Aug. 7.-QP9-Uncle Sam restored
Philadelphias transportation to normal today guarded
every vehicle against violence fired four leaders of the
wildcat transit walkou and assembled material for pre-
senaton to federal grand jury converting Wednesday to
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1944-08-08

WILMINGTON AND VICINITY: Part
ly cloudy with moderate Temperatures
today and tomorrow.
Temperatures yesterday:
High 84-Low rs.
Evening star., 1944-08-06

Bread is playing bigger part in keeping America well
fed than ever the enriched white bread
you get from your baker today is the best bread Aeca
being Vtamin b, Or nboAayin which authorities say
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21

la A. Albaugh, podpredsednicki
kandidat; John P. Quinn, mas
poznati veteran i dugogodisnji
partijski Organization, kao i ma
mayer j saputnik predsednickog
kandidata; Eric Hass, urednik
WEEKLY PEOPLE-a i kandidat
"a Senatora Sled. Drzava i Wal
ter Steinhilber, kandidat "a
Judge of the Court of Appeals,
kao i artista poznatih kartuna u
WEEKLY PEOPLE.
Drug Aaron M. Orange, u ulo-
ri predsednika, preporucio je
naipre nasu literature, cd koje
lie prodano oko $4,000. Tomu ire
ba dodati, da je rasprodana do
bra kolicina WEEKLY PEOPLE
a, poslednjeg izdanja, kao i do
bivene move pretplate ma isti.
Posle toga, drug Orange pre-
porucio je govornike pc redu ka-
ko sledi: Steinhilbera, Quinna,
Albaugha i HASA. Nakon svog
govora, drug Hass je preporucio
druga Ed. Teicherta, ne samo ma
ma u dvorani nego radnistvu cele
Amerike, preko poznate radijske
Mutual Mreze.
Sta SUI sve nasi govornici ka-
zali odvelo bi mas jake daleko da
III sve pojedinacno citiramo, ne
60 sustina tin govora, zbijena II
liusci cd oraha, moze Sc opisati
u nekoliko redaka: Da je .danas-
ME drustvo podeljeno ma dive SUI
protne klase. radnicku i kapita-
listicku, gde kapitalisticka klasa
krade plodove radnlcke klase
da mira izmedju Nth nikako ne
moe biti, vec da radnicka klasa,
da bi spasila samu sebe IL danaS-
Meg haosa, rata, bede i izrablji-
vanja, mora da Sc organizuje,
prema programu Socijalisticke
Radnicke Partije, ma politickom
i ekonomskom polju, sa svrhom:
obaranje danasnjeg nepravednog
sistema j uspostavu besklasne
zajednice - Industrijalne Repu-
bike Rada! Dale, ola program
Republikanske, Demokratske i
takozvane Thomasove ""socijalis-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21
kruna kampanje S. L. P.

tickle partije", pomagani cd A
mericke Fed. Rada, c.. l. O., saSa-
viii komunista, kao drugih bur-
zoaskih reformistickih repova j
prirepaka, ne vode radnickom
oslobodjenju, nego da Sc radni-
Gina jos jace stegnu lanci ma
jamnog ropstva j da Sc nadaljc
produzi oval nepravedni kapita-
listicki sistem.
Obaranje kapitalizma, sa swim
svojim burzoaskim prirepcima, j
uspostavu besklasnog Socijali-
Una, to je program Socijalisticke
Radnicke Partije i to radnici mo-
raju prihvatiti da bi izvojevali
svoje oslobodjenje!
Pored gore-izlozenih tacaka, IL
yrsena je i kolekcija sa svrhom,
da Sc nasa kampanja produzi =
produzi sve do onog lepog dana
kada &c Sc radnicka klasa obracu-
natl sa kapitalizmom. Mas pred
sednik skupstine, drug A. M. Or
ange, prilicno Sc iznenadio ]
skoro svojim ocima momentalnc
nepoverovao, kada je PRIMO diva
ceka cd Bugarske j nase Jugo-
slavenske Federacije. cinjenica
je pax TIL, da je nasa Jugoslavens-
ka Federacija p~rilozila svotu Cd
4.475 dolara ma ovoj skupstini, a
drugarska Bugarska Federacija
svotu cd 1902 dolara. Posle to-
ga sledeli SUI prilozi cd lokalnih
subdivizija kao j pojedinaca, da
je u toku cd II minuta vremena
celokupna suma sakupljena Nc
ovoj skupstini iznasala 1888 do
lara.
Pri zavrsetku skupstine, dru-
garica Helen Banks, pracena mu
zikom j glasom cd prisutnih, We
licanstveno je otpevala radnicku
S himnu - Intenacionalu.
Tako je ova skupstina ovo-
godisnja Izborna Kampanja us
pesno privedena kraiu. A sada
ne stamina, nego opet zasueimc
rukave tie ponovo. u Kampanju
Street uvek i ma svakom mestu
oslobodilacki program S%ocilalis-
tickle Radnicke Partijei
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21
S. P. "hoce' Socijalizam a po-
maze kdpitdlizam

Tu je tako-zvana Socijalistic-
ka partija Norman Thomasa. O.
We Sc partija pocepala ma diva
della Il poslednjim godinama, OF
cepljenjem grupe koja Sc sada
naziva Social Demokratska Fee
deracija. U izborima 1914, so
cijalisticka' partija je imala Nor
man Thomasa "a predsednickog
kandidata. u istim izborima, kroz
"Liberalnu" partiju u New Yor-
ku, Social Demokratska Fedora
CHA je imala gospodina Roose-
velta "a predsednickog kandida-
ia. U prkos ovog potpomaganja
priznatog kapitalistickog kandi-
data, Social Demokratska Fede-
racija proglasuje sebe "So~cijalis-
tickom". U drugu ruku, iako so
cijalisticka" partija nije podupi-
ra]a kandidata priznato kapita-
listickog, ona je promasila u TAX
micenju sa mnogim priznato-ka-
pitalistickim kandidatima koji sU
bill toboze progresivci. Ma pri-
mer, u DRAW New York, $50
cijalisticka" partija nije imala
kandidata protiv senatora Wag-
nera iako je ista kolicina potpi-
sa, zahtevana da Sc stavi gospo-
din Thomas ma glasovnicu, mogla
posluziti isto tako da Sc stavi
kandidat "Socijalisticke" partije
ma glasovnicu "a senatora S. D.
| Ali takmiciti Sc sa "a senators
two sa gospodinom Wagnerom
stavilo bi "Socijalisticku" part
ju u hrdjavu milost kapitalis-
tickih zanatskih junionasa = j
prouzrocilo hi zabrinutost medju
espistima i strah da bi mamie
progresivni" republikanski se'
nator mogao biti izabran. Soc,-
jail D e O kratska-" Socijalistic-
ka' taktika (pretpostavljajuci da
je potpuno p~ostena) jeste polite
XII zabuniujuca koja ne moze
izvojevati dobitke IA. radnike
koja III moze samo vezati jos
|Gvrsce w kapitalizam.
Rddaici b. bill nensoeni ako- bi
sledili S. p.
u slucaju "Socijalisticke' par
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21
J. T. Evanic

U ovogodisnjoj Izbornoj Kam-
panji, glas j slovo Socijalisticke
Radnicke Partije doprlo je do
wise radnika nego ma u kojcj
ranijoj izbornoj Rampant. Ne sa-
mo w svu duz i popreko Sjedi-
njenih Drzava, nego pc celom
svetu gde Sc engleski govori i
razume. Cd mnogih radijskih
govora, mreznih j lokalnih, pla-
cenih i neplacenih ma koje sn.o
imali pravo, pet je radijskih 60
vora kratkih talasa Short
Waves) brodkestovano pc celom
svetu. Narcotic americkim vol
nicima.
Ia postignuce ovakvih dobrih
rezultata moze Sc blagodariti ma
sem clanstvu, koje Sc, ma jednoj
strani, zauzelo da unapred sa-
kupi veliku sunni novca, preko
! so hiljada dolara, da Sc ovakva
kampanja poduzme, j ma drugoj
strani, sto Sc takodjer naSe clans
two zauzelo da sakupi dovoljan
broj potpisa ma peticionim lista-
ma, da bi Sc pojavili ma glasov-
nici u nuzan minimum drzava,
tako ola smo mogli dobiti te bes-
platne radio mreze isto, kao sto
SUI dobile republikanska i dcnao-
kratska partija. Nasi vredni i O.
DAM simpaticari takodjer SUI nam
u mnogo pomogli "a postignuce
ovakvih dobrih rezultata.
Cd mnogih i mnogih govora
Cd predsednickog nam i pod
predsednickog kandidata, kao i
mnogih drugih nash govornika,
odrzanih ma skupstinama i pre-
ko radija, preko cele zemlje, maj
znamenitija i najistak n a
skupstina owe kampanje odrzana
je u New Yorku u poznatoj dvo-
rani Town Hall ma 4. novembra
= par dana pred same izbore.
Ma toj skupstini, ma kojoj JIG
bio prisutno oko 700 radni-
ka, imali smo pet istaknu-
tin govornika: Edward A. Tel
ebert, predsednieki kandidat; Ar
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21

istaci da Sc izdaja radnika
u takvim potpomaganjima mo-
"a pripisati ne-usvajanju in
dustrijalne organizacije radnika.
Kako De Leon rece u "Socijalis-
tiGkoj Obnovi Drustva", "Bez
moci klasnosvesnog ekonomskog
pokreta pc zadi politickog, po~
liticki pokreti, koje radnickispe-
kret neizbezno proizvadja u A
merici, nece samo biti pocepan
nego &c, kao dalnii rezultat, pro-
izvesti j k~onfuziiu misli koje cd
laze u korupciju i koje reagiraju
nazad i ma sam ekonomski po-
kret i pomazu da Sc njegova de-
lotvornost utopi. To zaista nije
slucaino da SUI, bez izuzetka, svi
radnicki kandidati, do sada keji
SUI pustani cd kapitalisticke kfa-
Sc da Sc provuku kroz njihove
straze u njihovim izbornim klan-
Gina, ma makakve polozaje, ma
koje NINA bese dozvoljeno da
Sc povrate izabrani, koji bi bill
Cd ikakve vaznosti, jednorodno
'parlamentisali,' to jest 'va1jah-
kladu', ukratko prodavali revo-
luciju."
Owl izdajnici radnika, ma ka-
ko malo iii ma kako mnogo oni
razumeli kapitalizam, nisu ima1i
program "a Socijalizam. Socija-
listicka radnicka partija ina.
Memo razumevanje kapitalizma,
klasn;h odnosa u kapitalizmu i
|njeno posedovanje programa, ko-
ii moe ostvariti cilj preobraza-
vanja drustva, stavlja Socijalis-
Iticku Radnicku Partiju iznad mo-
gucnosti korupcije. Ovo ne-ke-
rupcionastvo duguje Sc radu De
Leona i stavlja Socijalisticku
Radnicku Partiju ma uravanj gde
Sc znanje i ideje mogu aktivisati
"a ostvarenie S~ocijalis tiekog
drustva koje jedino moe doneti
| dobrobit coveku.
weekly People, 9. decembra
1944.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21
De Leon je dao radniCima program

tile; izbor gospodina Thomasa i
pune liste "Socijalistickih' kan
didata "a sva odelenia drzave,
los bi uvek ostavilo drzavu kao
izvrsni odbor vlasnicke klase.
Polazna taGka "Socijalisticke"
partiie je da bi gospodinu Tho
masu bilo dozvoljeno da zauzme
polozai, cak i ako bi kapitalisti
drzali da je on opasan "a njihovu
vlast. I da bi on radio "a Soci-
jaljzam, cak i ako bi mu kapita-
list dozvolili da zauzme polozal
| Znaiuci da on ne moZe ra-
dit "a Socijalizam. "Socijalis-
ticka" partija veruje ola hi Cos
podin Thomas uveo "dobre zako-
me-" Medju drugima, saglasno
PLATFORM i literaturi "Socijalls-
ticke' partije, bio bi i zakon Ia
otkupljivanje industrial. Oak
ako dozvolimo (radi rasprave)
da .bi tai toboznji Socijalizam
otplacivanja proizvoda radnicke
klase j toboznje demokratizacije
drustva u (pretpostavljenoD US
postavi klase kiriiaskih kapita-
lista, pretpostavimo da kapitalis-
ii odreknu prodati? Iii, pretpos-
, tavomo da kapitalisti zaprece us
vajanje iii provadjanje Y delo tog
toboznieg Socijalistickog zako-
nodavstva? Cak i ako odobrimo
osnov "Socijalistieke' partije'
mora Sc ipak ukazati da "Soeija-
listicka" partiia nema odgovora
ma pitanja, Sta bi kapitalisti radi-
Ii kada bi gospodin Thomas US
vajao "dobre zakone'.
Socijalisticka. 1ndustrijalna Jun'-
ia je moe radnika.
U "Socijalistickoj Obnovi
Drustva", De Leon je pokazao da
lie glasovnica oruzje civilizacije
emblem praua. "Iz toga vrloe
razloga Socijalisticka glasovni-
ca je slabija cd zesnskih suza !.
ako nije poduprta- sa sitom da sc
sprovede u krepost. Ia neophod-
ma sila je grupisana u industri-
jalnoi organizaciji radnicke kla.
Sc" Ne u kapitalistickom zanats-
kom junionizmu, koji sluzi kapi.
talizmu kao trgovac j cobanir
! radnika j koji nije udesen da w.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21

Ali mai u Rusiji smo Sc ubedili duginn,
bolni1ni krvavim iskustvom. u istinu: da is
nemogutno sraditi revolucionarnu taktiku
jedinos na revolucionarnom raspolozenju i
<efovima. Taktika Sc treba graditi ma trezve-
nom j strogo. ohjetiknom+ uzimanju u obzir sila
dane zemlje Il drugih zemalja okolo ME j
svih zemalja M syetskim terazijama), kao i
ma o~cenjivanju iskustva drugih revolucionar-
nih pokreta. - ". LeniR.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21
(Nastavak sa l. strane.)

~ oAA AZ L
kapitalizma niie ucinilo sadasr.i
rat mogucim sa njegovim milo
nina mrtvih j opustosavanja ce-
lih kontinenata, cak i da masov-
ma besposlica i nesigurnost ne
suocava milione zauzete sada Ii
proizvadjanju upotrebnih i rat
nth espapa, koje snabdeva pc.
sedrike industrial sa iedinim
prodajnim stovaristem. Moder-
nj kapitalizam bi bio i wise pre-
tu-drustven radi toga Sto je eks-
ploatacija radnika povecana, jer
cak j pod "naipovoljnijim' pr
likama "a radnike C'puno upos-
lenje", koje wise nije moguce
osim "a vreme rata) on [kapita-
lizam] stoji kao zapreka Socija-
listickom druStvu, u kojem &c
radnici biti u stanju da uzmu pot
puma %prvenstva danasnjeg dana
ii jos j wise usavrsene) znanos-
ii, tehnologije i radne-sposobnos-
ii "a proizvadianie materijalnog
izobilja i drustvenog blagosta-
MIA.
Daniel De Leon, CHI Sc rodjen-
dan slavi ma IA. decembra, otkrio
je sredstvo sa kojim Sc ia kapi-
talisticka zapreka moe ukloniti
sa kojim Sc drustveni alatf
mogu izgraditi koji &c osigurati
najvisi oblik demokratije. To
sredstvo je Socijalisticki Indus
trijalni Junionizam. Pc recima
De Leona: "Industrijalni JUNO
s1izam jeste Socijalisticka Repu-
blika u stvaranju; i cilj, jednom
ostvaren, 1ndustrijalna Junija je
Socijalisticka Republika ma pos
lu. Saglasno, Industrijalna Juni-
ia je Reinforcement udarajuci
mali sa kojim da Sc zdrobi tvrdja-
va kapitalizma i nasledna drus-
tvena struktura samog kapita-
lizma."
Postojanje nekoliko politiclih
partija iii udruzenjasu Sjedinje-
MIN Drzavama danas koje sebe
nazivaju SocijalistiGkim iii. Ko-
munistickim pruza nam materi-
jail da demonstriramo jakost De
Leonovog doprinosa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21

me, drzi i operise industrije. Ne
Ii potrosackim kooperacijama.
koje su izmisljene da "izmiruju"
klasne razlike i koje ignorisu os-
novnu cinjenicu da SUI radnici,
pod kapitalizmom izrabljeni kao
proizvadjaci. Nego u Industrijai-
noj organizaciji svih radnika, u
Socijalistiekim Industrial lnim
Juniiama. Organizovani u Soci-
jalisticke Industrijalne Junije i
u tvornicama, radnici poseduju
moe "a ostvarenje niihovih "a
hteva, socijalizovanja industriie
j sposobnost i organizaciju da
vrse proizvodnju. Tako Sc tai IL
razeni demokratski zahtev rad
nika "a Socijalizam moze podu-
preti sredstvom koje &c ga os-
tvariti.
Loqicni Tezultdt S. P.izmd.
u Engleskoj, Socialist" je
postao ministar-predsednik. Os-
kudica u cistom shvacanju klasa
i sredstava "a sprovadjanie u de-
10 onoga sto on naziva S~ocijali-
Fam, ucinilo je cd ministra-pred-
sednika, Ramsay MacDonalda,
presto drugog kapitalistickog IL
vrsnika Eexecutivel kapitalistic-
Ike drzave. Danas, u Engleskoi,
Bevini i Morrisoni uzeli SUI ulo-
gu koju je ranije igrao gospodin
Macdonald. U Sjedinjenim Dr.
zavama, Social Demokratska
Federacija, ne imajuci jakosti da
udvoji namestenje njenih sops-
tvenih clanova u drzavne poloza-
je, prisiljena je da Sc udruzi sa
tako-zvanom Liberalnom parti-
JONI, "a podupiranje otvorenih
kapitalistickih kandidata. Ponov-
nj izbor gospodina Roosevelta i
drugih kapitalistickih kandidata
sa glasovima Social Demokrata,
priznato ne primice Socijalizam
nj malo blize i, ~priznato, ne pro-
uzrocava niSta osim Sto uvecava
razocaranje o gospodin Roosevelt
tovom ignorisanju njihove made
da &c on postati wise progresi-
van".
Oskudica u delotUornom progra-
mu donosi korupciju
k~onfuziju.
Dozvoljavajuei opet, "a volju
rasprave, da SUI namere Scotia
lista" koji potpomazu otvoreno
II; nrikrivenO. kanitalizam ! ka-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21
Niece Ii spletkaSka b~irokratija dobiti
moe kaO stO ie u Rush.?

Da hi Socijalisticka revolucija uspela u
America, radnici Sc molaju organizovati u So
cijalisti6ke Industrijalne Junije da poduprr
svoiu pobedu ma glasovnici. Nova ''vlada", iii
administracija, bice birana cd radnika IL Soci-
jalistickih Industrijalnih Jnnija. Umesto ola
poslovi budu kontrolisani odozgo, kao sto je
slucaj pod stalinistickom diktaturom IL Rusij,
obi6ne radne mase &c kontrolisati administra-
tivne upravne ~polozaje. One &c birati svoie
nadglednike j upravne odbore, isto kao sto &c
birati svoje predstavnike u Kongres Industri-
ialnih Juniia. otuda, Ia vrla osnova birokratiie,
ineno, moe da daje posloye j staresinstvo, niece
postojati. Oak stal wise, pod Administration
Socijalistickih Industrijalnih Jun;ja, gde ujedi-
meme obicne mase drze vrhovnu NICE demokrats-
ke vlasti, one &c moci svoje zvanicnike skinuti
sa polozaja take lako kao so SUI III ~postavili ma
p~olozaje. Socijalisticka Industrijalna Junija je
instrumental koji janet samim radnicima pot
punu demokratsku kontrolu.
Socijalisticka Indnstrijalna Junija je in
strumenat kojim radnici postizu demokratiju
Dvadesetog Veka, industrijalnu ~demokratiju.
(Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21

radi toga sto on. kaa sistematsii falsi-
fikator i~storiie. sto je mogurc wise
"obrezuie'' ovakve cipjenice.
Ne SINE Sc nikad z~ahoraviti da ie
Gak j kn1et bio ne sarlo ~vlasnits ZEN
ljisnih parceia koje su rTieaaale. "1.
~niesovu kutu - mazda je bio vfasaik
sa obavezom danka - Beao ia le bia
i suvlasnik opstinske zenlje. ''Sctish
ie ovde {u sleskoD kmet.' Pa ipakati
llmetovi poseduju opstinska Iobra. "Ss-
lake u sleskoj jos niko nije usfeo na.
yesti ma deobu opstinskih lobara, ,fe*
u Neumarku je1va da ynstoii kakva7
selo gde ia deoha nije : naiyeGim us
pehom ~izvrsena.' (Mirabeau: De la
Monarchie Prussienne. Lonares 1888, sv.
II. s. 125, 1867.
Japan, sa %svoien cisto feuia4po fs
orgapizaeiiom zemljisne ~svoiine i.raz..
eijenom sitnom s~eljackom privredsss,
pruza nam mnogo verniju siihu evr0ps-
kos Srednieg yeka nego sva nasa is
tnkijska della, koja su vecinom diktoyak.
burzoaske predrasuae. Dahone da je i
odyise lako biti "liberalan'' M EaGua.
Srednieg veka.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-21

Industrijalni junionizam je So
c~iialistieka Republika u procesu
stvaranja; a jednom postignut
Gill;. industrijalni junionizam -je
Sociialisticka Republika ma posius:
S~ledstveno, Industrijalna Junija
lie iednovremeno j teski mali ko-
i'm da Sc razori tvrdjava kapita-
Iizma i sam naslednik kapitalistic-
kog drustvenog uredjenja.
- De Leon.