Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-06
Ali me bi dOhiIi vOinih
pOsojil brez poIllPa?

Malokatero ljudstvo Sc toiko ponasa S patriotizmom kakor
Americana. Ne samo tisti, Xxi Sc delajo "a potomce pilgrimcev ali
pa prvih irskih in skandinavskih naseljencev, ampak re prva ge-
neracija priseljencev in tudi priseljenci sami.
Ponasamo Sc, da smo najbolj svobodna, najboj demokrati-
cna in predvsem najbogatejsa dezela ma svetu. Nobena valuta nj
tako trdna, kakor amerska. Mas dollar je upostevan pc vsem
svetu. Vsak American je naucen poudarjati nedosezno visino ma
sega zivljenjskega standarda in to Sc cello v depresji.
NaSa vlada je ena izrned najtrdnejsih ma svetu in edna, XII
ne potrebuje kreditov V inozemstvu. Velja "a najbolj solidno in
&c Mi nj zaupati, nj nikornur ma svetu.
cemu potem TAKEN mora ia lnasa vlada OBJ razpisu vsakega
voinega posojna potroSiti milijone dolarjev V kanpanji zanj?
kako ola Je treba S tohksnlm pompom v reklani "a kupovanje
bondov V tso ljudstvo, XII Sc ponasa z vsem, kar ina ia dezela,
in S svojo Waldo? )
Slovite filnske zvezde potujejo pc dezeht in nudijo polube
onim, ki kupujo "a doloceni znesek vojnh bondov. In kadar kupi
vojni bond kak bonik, ali organizacija, ali korporacja, SO pokli-
CAM craven casniski fotograi, da slikajo patriohcne kupovalce
bondov, fihnske zvezde, Xxi obdarjajo kupce S poljubi in pa razne
uradnike, XII apeirajo ma patriotitno ljudstyo, da mai kupuje in
Kupuje vone bonde tolikojt"da DO bolelo". A po vsaki kampanji
Sc V malIh noticah pripoveduje, da mnogo Judi hti kupljene
honde zamenjavati ko nitro utegnejo, dasi velika vecina izned
takih nj v shski "a gotovino. i. .,
v velkih dnevnikih in revijah trosijo bogataske druzbe, XII
nimajo cesa oglasati, stotisoce dolarjev z edinim priporocilom V
svojih ogasih, da mai kupujemo vojne bonde.
Zvezno zkladniStvo posilja pc cee yagone razne reklame
slrom dezele, da pripomore kampanji "a vojno posoJlo k vecjenu
uspehu. N#s
cemu ne bi tstih miijonov dolarjev, XII Jill trosi "a oglasa-
ME, izdala raise "a tako kampanjo, V kateri hi Sc to patroticno
ljudstvo vprasalo, zakaj ga je treba tohko urgirati V kupovanje
Vo]nlh bondoV! Sal Vendar S tenn vladl nc ne daruJe. In amer1-
ski vojni bondi MISC kaki nicvredni papirji, kakrsnih je n. pr.
V in pred prejsnjo vojno, in Sc pozneje, prodala Morganova ban
cna hia "a stotine miliionov dolariev brez pompa S filmskimi
zvedami, Sinatrami in Eddyji Kantorji. Tisti bondi so bill poso-
jo tujim drzavam v latinski Ameriki in v Evropi. Cd Nth so do
bill ameriski prekupci priblizno toliko kakor vlagatelji V pro-
padlih bankah mnogi vecinoma nti kvodra ma dollar, ali pa
cello mic. t&4E
Pravjo, da kampanje "a kupovanje vojnih bondov negujejo
patriotizern. Ako je treba ma ia nacin troSiti toiko miljonov,
cato da lastni drzavljani posodjo svoji 1astni, povsem solidni
vladl nekaj svojega denarja, potenn je S takim patriotiznom ne
kaj narobe. Ali pa S sploSnim ameriskim sistemom, ker namesto
da bi negoval idealisticni patriotizem, ga oddeva z reklamo rz-
nth komedijontov in S filmskimi zvezdami, ,katerih Stoves je v
lepem statsu, XII ga oglaSajo v kopalnih oblekah.
Kadar Sc dezela bori kot Sc Zed. drzave, in kr so odvisne
samo cd svojih virov, mar bi Sc ljudski patriotzem ne izkazal
"a to kr bi moral bti najboljSe S tenn, da bi pokupil toliko ali
pa Sc vec bondov ne da bi bio vladi treba troSiti miliione "a re-
klamo in korporacije pa Sc izogibati davkom z razmetavanjem
v iti namen?