davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
|kE5T0 CAEN
Sc NAHAJA
PRED pAD(Eh
Anglezi so odbili devet,
sovraznih protinapadov
i'm demoraliziraIi tri
nacijske divizije
b u L e T N

LONDON, cetrtek, 20. juni-
ia. - Cd nacijev kontrolirani
pariski radio je danes zgodaj
zjutraj porocal, da je drugi a.
meriski armadni zbor pricel ma
pad v smeri mesta St. Lo in
Sc vrsijo vroci boji.
VRHOVNI GLAVNI STAN
ZAVEZNIsKE EKSPEDICIJ-
sKE sILE, eetrtek, 20. junija.
-'Britska pehota in tanki, pod
prti cd kanadskih Get, so vceraj
dobili vazno pristanisko mesto
Caen, XII lezi globoko v zaledju,
trdno v svoje klesce. Anglezi so
prodrli ma juznozapadni strani
v neposredno blizino mesta in v
eni najvecjih bitk S tanki teme-
ljito razmrcvarili najmanj tri
nemske divizije.
Poprej so Anglezi odbili de-
vet nefnskih protinapadov in "a
dali nacijem tezke izgube.
Ljuta bitka S tank
Kakor poroca neki casnikar
Associated Pressa S fronte, so
N e mel vodili protinapade v
skupinah, XII so stele do 35 tan
kov, ampak YES njihov napor
je bill zaman. Tank so Sc borili
pogosto ma razdaljo, XII nj INA
sala vec kot 30 seznjev.
Isti reporter pravi, da so An
glezi tekom treh dni svoje ofen-
zive pri Caenu unieili najmanj
80 nemskih tankov.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
CHAPLINOVO ZENO
OBISCE STORKLJA
Nesnosna vrocina

Vceraj je Cleveland zajel val
slime vrocine. Malo pred sedmo
uro zvecer .je toplomer. kazal
1O1 stopinjo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
kratke vesti
PREMOGARJI STAVKAJO
"a PLACANE POCITNICE'

PITTSBURGH, 2S. junija =
Danes je v tukajsnjem okrozju
zastavkalo $500 premogarjev v
rudnikih, katere lastujejo je-
klarske korporacije, da vsilijo
dolocbo v unijskem kontraktu
"a pocitnice S place $50. Receno
ie, da DO vsled tega dnevna pro-
dukcija premoga padla "a 49,
900 ton.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29

riotov umor, katerega je ozna-
Gil kot "cin civilne vstaje.''
Henriot ije bill ma smrtni listi .
100 izdajalcev
Henriot, XII ina "a seboj dolg
rekord kolaboracije z naciji, JIG
bill eden izmed prvih ma sezna-
mu IS izdajalcev, katere je pod
talno gibanje zapisalo smrti.
Sloyita smrtna Ista steje v ce-
lott 100 imen. Vecina cd njih Sc
nahaja Y sluzbi vichyjskega re
lima.
Nemsko uradno porocilo pra-
vi, da so Henrietta umorili fran
coski teroristi, XII Sc nahajajo v
angleski sluzbi.
Umorjeni propaganda mini
ster Sc je aktivno udelezil pos
kusnega puca, XII 50 ga posku-
sill francoski desnicarji v fe.
bruarju 1884 in bill je nasprot-
mix Wade Ljudske fronte, Hi il
bila ma krmilu y zacetku uojne
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
Thomas Dewey in John Briicker
cd republikanceu
Newyorsl1i governor je sprejemnem govoru
izjavil, da bo napravl konec "vladi enega
moza," ako bo izvoljen predsednikom

CHICAGO, 28 junija - Repubikanska konvencija
e danes nomnirala John E. Deweya governera drzave
New York, svojim Professionalism kanddatom. Podpred
sednisko kanddaturo e dob soglasno John W. Bricker
governor drzave Ohio skoz zadnjh sest let
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
RDE(A v0JSkA zAvzELA RI
TRDNJAvSkA hESTA I'm
zDR0BILA "vATERLAND" LINIJC

LONDON, cetrtek 29. junija. - Rdeea vojska je
teku zadnjih sestih dni svo mogocn ofenzvi okupi
rala okrog $4,000 kvadranih mill ruske zelje in
bodila okrog 5000 nase jenih krajev
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
Umor francoskega
ministra, XII je
sodeloval z naciji

LONDON, %. junija. - Da-
mes zgodaj zjutraj je bill v svo-
il spalnici umorjen propaganda
nj minister Philippe Henriot, XII
XII je sele vceraj dospel v Pariz s
premierjem Lavalom, XII je pre-
teklega januarja Henrietta ime-
noval clanom kolaboracionistio-
ne Wade marsala Petaina, kate
re sedez Sc nahaja v Vichyju.
Nemska radijska oddaja je
porocala, da je skupina Is moz,
XII je imela ma sebi uniforme vi
chyjske milice ustrahovala stra-
20 pred propagandnim ministr-
stvom, nakar SO trije mozje sli
v prvo nadstropje. Eden izmed
njih je potrkal ma vrata Henri
otove spalnice in ko je minister
odprl vrata, je bill pri prici u
streljen. Krogla ga je zadela Y
srce in padel je mrtev ma tia
.vprico svoje zene.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
NACtJSKT DIPLOMAT
ZAPUSTEJO ARGENTINE


BUENOs AIRES, 28. junija.
- Argentinsko zunanje mini
strstvo raznanja, da bodo nem-
ski diplomat zapustili dezelo V
dveh skupinah med 6. in II. ju-
ijem. Argentina je pretrgala
diplomatske stike z Nemcijo
preteklega januarja.
SENATORJU NYE v 10.
DAKOTI PRETI PORAZ
FARGO, N. D., 38. junija. -
Senatorju Geraldu Nye-u, INA
nemu izolacionistu, trda prede
pri primarnih volitvah, XII so Sc
vrsile zadnji torek. zadnje nepo-
polne stevilke kazejo, da njego-
va vecina mad najbliznjim TEX
mecem znasa samo 500 glasov.
CHAPLINOVO zENO
OBISCE sTORKLJA
CHICAGO, %. junija. - o.
ma O'Neill Chaplin, zena film
skega komika Chas. Chaplina,
stara Is let, je ma poti skozi
Chicago izjavila, da v teku sti-
rih tednov pricakuje rojstvo de-
teta.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29
Morilci SO usli

Vsi morilci so usli. Bill 50 oci-
vidno clani francoske podtalne
armade v Franciji, XII DELUXE po
navodilih francoske provizori-
sticne Wade v Alziru, kateri ma
celjuje gen. de Gaulle.
N msko radijsko porocilo
pravi, da 50 morilci dospeli pred
propaganda ministrstvo okrog
8. ure zjntraj in da SO Sc pri-
peljai Y avtomobilih. Domneva
be, da Sc je nameravalo umoriti
tudi Lavala, ki je popoldne ma
pariSkem radiju naznanil Hem
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-29

riotov umor, katerega je ozna.
Gil kot ''cin civilne vstaje."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
HRABE CIANO

Hrabe Galeazzo Ciano, BY
valy italsky ministr zahranic-
mich veci a yet Bonita Mussoli-
niho byl popraven v severnl L
tall, jak oznamila nacisticka
zpravodajska sluzba DNB. CT
ano byl popraven "a zradu.
Marsal Emilio De Bono, starry
veteran Mussoliniho pochodu
ma Rim, byl take popraven We
die nadymajlcfho Sc Ciana. Da-
lie byli popraveni Giovanni Ma
rinelli, Carlo Pareschi a Lucia
no Gottardi, vsichni byval1 Gle
move vysoke fasisticke rady,
ktera sesadila Mussoliniho v
mesfci cervenci m. r. Jmeno-
vanf byli odsouzeni k smrti We
Verone, postaveni pred poprav
Ct cetu a odstTeleni.
IA dalslch clenG Vysoke ia
sisticke rady pry uprchlo z cas-
ii Italie okupovane Osou. Jed
MIN z Mich byl byvaly ministr
korporaci Tullio Cianetti, KITE
ry pry dostal 80 let zalare,
snad proto, re vypovfdal prot
svym druh1m v cernych kosi-
Itch.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
OSLO
"H 0 d A r E"
MA O 1914.

NaSledkem Valecnycn pOme-
RI vyrocnf c1slo Hospodare ma
rok 1914 je mensf so stranek,
ale obsahuje velmi mnoho c1ta-
CT latky, i cast kalendafn1. ia
ko obycejne je vypraveno v pc
kne barevne obalce.
Cislo to obsahuje cetbu jak
nasleduje: "Kobylky a pracho-
We boure anebo rozmary pf1ro-
dy," vypravovanf Josefa Xii
zana, farmaTe u Colome, South
Dakota, O strastech zazitych o.
byvately stredozapadu zapad-
ne cd Missouri Teky v letech
tricatych. Clanek je opatren O.
brazky, ma nichz vidfme zavej
prachu dosahujfci az pod sire
chu budovy, skupinu kObylek,
pole "oholene" erosf, vyhubly
dobytek ma suche passive a pod.
V elanku "Odlesk stareho sve-
ia ma americkem jihu" RIzena
Rosicka popisuje zivot boha-
tych plantaznfkG ma americ-
KEN jihu, zvlaste obyvatelG me
sta New Orleans, v dobe kdy
bohatli z prace otrokG. James
Tubular ma pekne pojednani
"Deti"; Franta Mayer-Klatov-
sky p1se 80 zazracnem obraze
Pannenky Marie a o velke pou-
tt klatovske", prospikovane hui
morem; 81 d6jin vozidel a do
pravnictvf" lfcf dopravy. Kmo-
tr Strouha pise jak O existence
musili zapasiti Tide tohoto po-
kolenf, nejen pionyfi; v clanku
"Zavrazdenf CechG Indiany'
docitame sc jak i nasi krajane
v Nebrasce a Kansasu stall Sc
obetmi rudochG ;Ludv1k Novak
V obsirnem a propracovanem
elanku podava "Strucne dejiny
Ruska"; Josef Forst SWIM zajf-
mavym zpGsobem llcf sv1j po-
byt v Cechach, kdyz byl mia
dym hochem, v clanku "POd
sumavou"; "Koutek nas1 ba-
bicky" obsahuje mnoho dopisd
malych ctenarG a celostranko-
YOU illustraci zobrazuj1c1 nej-
pilnejsf dopisovatele; "Z dejin
hrabeciho rodu", cd LOUSY
Freehaufove; "Ladysmith-ze-
ma kovaf", cd Ludv1ka Cuhela
a mnoho zivotopisG. C1slo je
obohaceno mnohymi vyobraze-
mimi a cena vytisku jest 4Oc
edo Kanady soc. Novym pred
platitel1m zaSle sc zdarma.
Objednavky adresujte ma: Ma
rodni Tiskarna, 406 South 18th
St., Omaha : 8, Nebr.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21

zkouskou lidu a jeho podpory
valecne politiky tax, jake byly
volby roku 1864.
Valka jeste nenf vyhrana.
Rozhodne boje jsou teprve
pred mani. Komuisticka stra-
ma stav1 pred vsechno ostatnf
otazku upevnenf narodnf jed
noty, jez Dude zarukou rychl6-
no a v1tezneho skoncenf valky
v Europe a V ASH; stavf made
vsechno Ostatnf nepTetrzitou a
vrcholnou valecnou vyrobu, u
pevn6n1 m1ru a kolaboraci me-
ri staty, jez tuto kolaboraci u
moznily.
Narodnf vybor svolava naro-
dn1 konvenci komunisticke stra
ny ma m6s1c kveten. Mfsto a
pfesne datum Dude stanoveno
politickym vyborem pred 1. L.
norem. Teto konvenci Dude
pfedlozeno nekolik navrhn, me
ri mimi navrh, ably komunistic-
ka strana prestala uz1vat slova
"strana" a ably pTijala jm6no,
pfesneji vyjadrujfc1 jejf roll
jake roll rozsirovanf jednoty
naroda, aniz by hledala stranic
Ike vyhody = ma pTfklad jme-
no jake "Americke komunistic-
Ike politicke sdruzen1."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
bohateho vSelidske

JIA OOOdIl OOA1oCNAAO NONAANONAN
programu,
Take toto velke ceske social
nj, narodni a nabozenske hnuti
obsahovalo slozku boje "a svo-
bodu hlasani slova boziho v ja-
zyku prosteho lidu, jak il vyja-
drill Mistr Jan Hus - a pc do
blu trvani husitske revoluce sku
tecne docilila uvedenf tohoto
pozadavku We skutek. Ale hui
sitska revoluce mela jeste sirsi
poneti O svobode. Zahrnovala
svobodu socialni a svobodu ma
rodnf. Jiz cesky myslitel Chel-
cicky vyslovil pozadavek row.
nosti lidf, ktera dordsta v bra
trstvi. Take v husitskych do
bach, kolem roku 1415, dosud
neshrnuta v heslo revolucn1,jiz
Sc ozyvajf s lidovych kazatelen
a spisn soucasnik1 slova: Svo-
boda, rovnost, bratrstv1. Ba v
pokusech krale Jir1ho z Pode-
brad O zalozenf stredovekeho
svazu narodG, ozyva Sc moder-
nj heslo: rovnost narode, row.
most narodG.
Jake vnitfni protiklad mi
tvrzeni, re slovo svoboda VIVA
duje co nejpresnejsiho omeze-
nj sveho Obsahu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
Kral vyzyva Svedy ably
byli ma strait.

Stockholm, Kral Gustav V. v
tr1nnf feci, kterou zahajil par
lament, prohlasil, re "svedsko
must zGstati ozbrojeno a byti
ma strait, zat1m co valc1cf re-
me shromazdujf sve silly, ably
doc1lili rozhodnut1 v tonic
velkem zapasu."
Vlada predlozila parlamen-
tn rozpoctovou pTedlohu v nfz
je polozka 1920, 900, 900 ko-
run ma obranu, eli asi polovi-
nu celkoveho rozpoctu.
Kral pravil trGnnf reci, re
pom6r Svedska k jinym zem1m
je dobry a "veTim'' re name
moznost udrzeti 81 mir i V bu-
doucnosti."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21

KAMPAN CERVENEHO
KRfzE PLANOVANA
MA BREZEN.

A<AXVO ANA
MA BREZEN.
Ably mohl Americky Cerve-
ny Kf1z provadeti svou celosve-
tovou cinnost i behem nadcha-
zeJlclho roku, Dude nutno wy
tvofiti v bfeznu fond $4,000
600. Zmfneny mesic byl ozna-
cen presidentem Rooseveltem
"a Mesfc Cerveneho Krfze, a
Je jedinym casovym 1sekem, v
nemz Sc Cerveny KTiz obrati
ma verejnost Sc zadostf O pTf-
spevky, z nichz mu Dude moz-
no pokracovati dosavadnf va
lecne cinnosti.
Gil, ktery 81 Cerveny Krfz pri
zJistovan1 potrebneho fondu
ma rok 1914 vytycil, zaklada Sc
ma opatrnem prostudovani
pfedpokladanych potreb Ger
veneho KTfze pTi veskere .jeho
mistnl, narodni a mezinarodnf
cinnosti. Re sebranych penez
Dude tfeba $40, 600, 900 ma fl
nancovan1 narodn1 a mezinaro-
dn1 cinnosti, zbyvajfcfch $780,
100000 uzije 1856 odbocek
Cerveieho KTize pTi sve mistni
cinnosti. V teto posledn1 po-
lozce jsou zahrnuty vsechny
praVidelne mirOve sluzbv Orga-
nisace, jakoz i mimoradna va
lecna cinnost, jake ma pr. udr-
zovanf stfedisek, v nichz sc hla
81 darci krve, opatrovanf chi
rurgickych obvazG, vypomoc
rodinam vojak1 a namornfk1 a
vydrzovanf mistnlch Informal
mich oddelen1, ktere znamenaji
pro lidi zde usazene jediny
zpGsob komunikace s jejich pr
buznymi a prateli v okupova-
nych zem1ch.
Breznova akce ma sebrani
potrebneho fondu je tou nejd1-
lezitejsf v dejinach Cervenehc
Kr1ze. Cinnost teto organisace
We prospech armady a manor
nictva je stale rozsahlejfsf. V
zahranicl je nutno udrzovati
vice neil 800 klubd pro pri-
slusn1ky branne moci, zatisf a
rekreacnfch stredisek. Dodav.
ka krevnfho plasma ma valec,
nou frontu must byti plynula,
nic1m neprerusovana. Zastup.
ci Cerveneho KT1ze must byti
prideleni ke vsem jednotkam
bojujfcfm i nebojujfclm, zdra.
wynn nemocnicfch, vojen.
skym i namofnim. Odbocky
Cerveneho KTfze must byti
vzdy pohotove pomoci v pffpa.
de zivelnfch pohrom nebo ja-
kych koli jinych nepredv1da-
nych p%roblemG, ktere Sc naskyt
nou v obvodu jejich pGsobnosti
Cerveny KT1z je vasfm Ger
venym KTfzem! Pomaha nasim
muffin v uniforme i civilist16m
prave tax, jak Wy byste sc sna-
zili jim pomoci, kdyby Sc VAN
k tomu naskytla prflezitost
Cerveny Krfz ma pred sebou nj
kdy nekoncfci praci, dkol, KITE
ry Sc stava kazdym dnem val
ky dGlezitejsim.
Jedine spolecnou pomoc1 a
pr1spevky vsech Americana bu-
de Cervenemu Krizi mono wy
tvofiti jeho valecny fond ma
rok 1914. Kazdy z mas must
podpoTiti jeho snahu a zaslou-
ziti Sc O to, ably Sc valecnym be-
zencGm v zahranic1, nasim bo-
jujfcfm muffin a zenam, jakoz
i nasi civiln1 populaci usetfila
aspon cast toho utrpen1 a bed,
.jez sc v dnesn1m svete ujaly
zezla.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
Mnoho ceskych dslnikI "a
bito pri naletech ma Berlin.

New York, (CTK) "Nase
Noviny" v {. 332 sd6lujf, re
tajna STANCE "Narodni osvobo-
zeni" Cechach usuzuje ma "a
klade zprav dochazejfcfch do
Prahy, re pfi naletech ma Ber-
lin bylo zabito mnoho ceskych
delnfkI. Jejfch pocet jde dc
set, ba tisicG.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
Propagandistick
F. Franta:

Jeden Fuhrer, jedna Rise,
jedna smrt a jedno peklo.
Treba ii hlad krucel v bfise,
treba ii uz do bot teklo,
treba padnes "a majesty
z zeny budes m1ti holku =
osud tvGj vsak dnes je jisty
neb isl synem Herrenvolku.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
Klausing rektorem meme
cks Harlow university"

New York (CTK) Risky mi
mister Rust jmenoval profesora
DIR. Friedricha Klausinga rex
torem "nemecke Karlovy uni
~versity". (Nase Novlny.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
Pouze 377 JaponcI zajato.

Los Angeles, CAL, Robert
Patterson, podsekretaf valky.
fekl ma sve tiskove konferencl
re pouze BIT japonskych voja-
XII bylo zajato Americany.
Dodal, re z toho je patrno,
lax tezko je poraziti Japonsko.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
PoStacky zapis.

PAM k sluzce: "V kn1zce
mate pTi SVEN posledn1m mis-
te napsano: Express, frankie,
recomando. Jak tomu nam
rozumet?" - Sluzka: "TO
jsem slouzila jednoho pana
cd posty, a to znamena, re
jsem Sla ma hodinu - fadne
vyplacena - a re me doporu-
cuje."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
Move kanadske vojsko pTistalo
We V. Rritanii.

Londyn = Dalsf posily ka-
nadske armady byly doprave-
ny stastne do jisteho anglicke-
no pristavu. Mezi mimi je mno-
no novych ddstojnfk1 pro r1z-
ne zbrane kanadske armady.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21

a O1Oo' coh OAOOAlO JO-
ste chcete, o, nejsrdnatejs1 re
vsech lidi, trpet tento ned1stoj-
ny stav? Nenf lepsf zemf1t We
slavnem pokusu Go vzpouru) },
kdyz jsme tn tax dlouho jiz
byli jen pro zabavu nekolika
zpupnym, nez smfriti sc S po-
tupnym a ztroskotanym 1.-Two
tenn v opovrzenf? Volam "a
svedky Bohy i lidi, re dspech
je ma dosah nasi ruky. Nase
leta isou mlada a mas Ouch je
nezlomen. Naopak, nasi utla-
covatele zhloupli zivotem v bo-
hatstvf. Ma mas je tedy jenom
zacft a vyvoj udalostf vykona
zbytek."
Dejiny jsou Tetezem bojI
vzdy "a nejakou svobodu. A
je straSnym pomyslenfm, Re
dnesnf valka je vedena "a obec
most teze svobody, "a kterou Sc
bill jiz r1mstf otroci S Catilinou.
BOZ "a osvobozeni cloveka z
otroctv1, z poddanosti nebo z
hrGzovlady nejakeho feudali-
stu je zmozen socialnim zapa-
sem "a osvobozeni tTid a mezi-
narodnfm bojem "a osvoboze-
nj narodG. A tento BOZ dosud
neustal a ~neustane, dokud ne
budou svobodni Tide lit We svo-
bodnem svete. Mnozi sc ptaj1:
Je v1bec nekdo svoboden, po-
kud jsou jeste ma svete nesvo-
bodnf Tide? A BOZ pokracuje.
Svobodnf jdou do boje "a pra-
va nesvobodnych.
Soucasne S bojem "a svobod-
ny zivot rozvfjel sc BOZ "a svo-
bodu nabozenskou. Cd dob
Jezfsovych je svoboda nabo-
zenstvi predmetem valek. A
tn je podivnym a skoro profit
kladnym zjevem, re pozada-
vek nabozenske svobody je v
casovych ohniskach boj1 o Vi
ru spjat S otazkou svobody slo-
va. Ceskoslovenske 1zeml, le-
zfci ma pr6secnfku hospodaf-
skych, politickych, kulturnfch
i obchodnfch cest krizujfcich
Evropu stale Sc nutne takovym
ohniskem srazek a bojG "a svo-
bodu v1ry a slova v1ry.
Jeden z obou slavjanskych
verozvestG, Konstantin, nap
sal V basnicke pTemluve k mes
n1mu cten1 nesmrtelne verse o
svobode slova, vlry : O potrebe
mluvit k v6Tfcfm jejich pro-
stym jazykem. Tehdy Sc psal
rok 863 pc Kristu. Je jen prG-
vodn1m zjevem : a treba priz-
nat, re zjevem prfznacne slo-
vanskym, re tato basen z de-
vateho stolet1 zahrnuje uz PRIV
ky touhy pc socialni svobode,
k n1z dospelo lidstvo mnohem
pozdeji.
Basen Konstantinova v pre-
pisu Jakobsonove mi takto:
Slyste nyni vlastnfm rozu-
mem,
Slyste tedy, slovansky Tide.
Slyste Slovo, nebot cd Boha
pTislo
Slovo, jez krmi lidske duse,
Slovo, jez sill srdce a rozum,
Toto Slovo povolane pro poz-
mani Boha.
Jak bez svetla nebude RADIO
Ct kdyz vidf oko vsechno d.
10 Bozf, Ale bez krasy We vsech-
no jevf),
TAX i veskera duse bez PTS
men,
Ktera nechape zakona kniz-
nfho,
Zakona zjevuj1cfho raj Bozf.
Zda-li sluch, ktery nevnfma
hluk bOufe,
Je schopen strachu Bozfho?
A jak nozdry, necitfcl kveti-
ny,
Pojmou bozf zazrak?
Roznez 1sta, jez nekochaji
sladkostf,
PTipodobnujf cloveka kane
nu.
ZvlaSte pax duse neznala
pfsmen
Sc jew v lidech mrtva.
A rozvazuj1ce to vsechno,
Obracime Sc k YAM, nasi bra
tTi, s pokynem,
Schopnym osvobodit vsechny
lidi
z d~obytcfho zivoreni a nefes-
ii.
Abyste Wy vsichni, kteff po-
Cl~- ~
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21

pOllClck0 OCaZky uyuoJSI uOOy
budou rozhodnuty Poole dosa-
vadniho systemn dvou stran,
tradicnich v nasf zemi. Ia to-
hoto stavu mohou byt vedeny a
v1tezne vybojovany boje anne
rickeho lidu ma obranu naseho
vitezstv1 a zachovan1 naseho
zT1zenf takovymi prostfedky,
jake jsou navracen1 vseobecne-
no hlasovacfho prava lidu v jiz
mich statech Unie, odstraneni
vsech proti-cernosskych a
vsech jinych nedemokratic-
kych omezenf v primarn1ch vol
bach a odstranen1m vsech pro
tidelnickych zakond a rasove
discriminate.
Prispevkem komunisticke stra-
ny We volbach Dude pomoc v be
Iii "a jednotu lidu podporou
valecne politiky, bez ohledu
ma stranicke 81 tTfdni vyhody.
V nadchazejfcich volbacl
Dude 1toceno ma valecnou poll.
tiku nasi zeme. Odm1tnut
vsech porazeneckych 1tokd ne
presidentovu a narodn1 valec'
nou politiku prispeje k rychle
mu a viteznemu zakonceni val
ky. Volby v roce 1914 budol
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-23

bo ahko uporabi prid covestva ali pa to, da uni
ci ali zasuznji narode ali rase.
Odvisno bo cd tega, kdo DO zmagal pri mirovni mi
ri: &c DO zmagal common horse sense XII zahteva svo
bodo in demokracijo seherni narod kakor tudi pro-
tekcijo prot baznikom in demagogom nj bait ponov
ne katastrofe; ako pa bo zmagaa "dplomacija in ap
zarstvo ter svetovn kapta bo prhodnja svetovna ge
neracija = in Zdruzene drzave MISC zvzete podvrze
toalni desrukc. Civzacija cje otroka sta tehnika
in kemja bo cd nu uncena in ljude, kolikor jh bo Sc
osalo bodo sunni zmagovalca IL kristjanstva bo sve
padel paganstvo, ker zmagovaec ret svetovni vol
bo rpel poeg sebe Sc drugega gospoda in vadar
a Uresncila DO pobozna zelja ali prerokba cerkve
+" in osal bo en- hlev in en- pastr," samo to zjemo,
da hlev ne bo predstaval cerkve temvec tret xah in
da ovcce ne bodo pele hozana vsavah in mir ljudem
ma zeml. ." temvec bodo klicale svojemu fuehrerju
He'll Hitler
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-23
Predsedstvo Slovenskega narodno
osvobodilnega sveta

osebe ne glede ma starost, XII il
MISC odvzete drzavljanske pra-
vice, ali nj spoznana "a umo-
bolno in XII ina bodisi stalno
bivalisce v doticnem naselju, ali
biva tam iz katerih koli razlo-
gov, XII jih je povzroeila vojna,
ali zaradi zaposlitve.
|. Pasivno volilno pravico pr i
volitvah v Okrajne narodno O.
svobodilne skupseine ina sle-
herna moska in zenska oseba
cd izpolnjenega 18. leta dale,
vkljucno vojaske osebe ne glede
ma starost, XII il MISC odvzete dr.
zavljanske pravice, ali nj spo-
znana "a umobolno.
Glen s. Krajevni narodno O.
svobodilni odbori (Krajevni od-
nosno Terenski odbori OF so
dolzni takoj po razpisu volitev
sestaviti krajevne spiske vseh
volilnih. upravicencev ne glede
ma to, ali je volilni upravieenec
donna ali V vojski ali sicer dru-
god zaposlen. Spisek volilnih
upravicencev mora biti izpo-
stavljen teden dni pred pricet-
kom volitev ma vidnem javnem
kraju, dostopnem vsemu prebi-
valstvu. Reklamacije sprejema
in jih vnasa V krajevni spisek
volilnih upravicencev krajevna
volilna komisija. - ~
Glen 8. Pravico postavljati vo-
lilne liste ali posamezne kandi-
date imajo .vse organizacije, XII
sodelujejo v osvobodilnem gi-
banju. Pravico postavljati po-
samezne kandidate ina vsak vo-
lilni upravicenec. ..--.
K dor predlaga posamezne
kandidate, jih mora vezati ma
emo izmed predlozenih list, XII
smejo imeti zaradi tega vecje
stevilo kandidatov, kakor' pa je
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-23
ROKSI

, Mogoce je res tezko spraviti
skupai osobje "a veliko igro, a
igro S petini ali desetimi igral-
ci So Sc vedno lahko vprizori.
Dokaz :je vprizoritev "Roksi'
od strani Progresivnih Slovenk
krozek st. 1.
Izbiro igre in igralcev Sc je
poverilo meni in zbral sem sku-
pino, o kateri e m vedel, da
bonn incl z MO uspeh. Koncno,
ko bi Sc imele ze prieeti vaje,
mi odpove igralka, XII je imela
naslovno vlogo in zelo tehten
vzrok. Kaj potem? ? Iseem a brez
uspeha. Obupal sem, da jo je
rnogoce dobiti in sem Sc lotil 7
ixbiro igralcey "a mnoSo lazjo
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-23
KAKO Sc OBvARUJEs
OS IN SRsENOv

Ko Sc naredi nrak in so ose
til srseai zbrani v gnezdu, namo-
ii preeej yeliko krpo v terpenti-
nov spirit. Krpo natakni m pa,
LEO in 10 porini vodprtino gnes-
Ida. Para terpentinovega Apirita
bo pOmorila vse ose ah srsene.
ce je pa gneaio ma zidu, zAzsi kos
papirja in y vtakAi v odpstino.
IPri se4iganju @ pa bodi previd-
den, 6e y Y blizini strsha, da -
u ne vzse.
Oss in srsene IL treba naiteva-
ii, hee nam 1napravijo A. ssdt,
tslike HFpts
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-23
sc nahaja med kiti
o ODLOH

ODLOH
o razpisu volitev " Krajevne ma
rodno osvObodilne Odbore i'm o.
KRONE narOdno Osvobodilne
skgpscine
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-23
Jubilejno leto

Kakor ze receno, je prazno-
val Mladinski zbor 10. letnico.
Dramski zbor Anton Verov-
SEX" obstoja 20 let in najstarej-
sa kulturna skupina, dramskl
zbor Ivan Cankar", (izvzemsl
soc. pev. zbora Zarja) pa je bill
ustanovljen pred cetrt stolet-
jem.
Vkljub vojnim casom mislim
da bi ne smelo biti brez jubilej-
nih predstav pri "Cankarju" in
"Verovsku'', vsaj Sc jc prosla'
vilo 20 letnico pri prvemu z We
liko predstavo MAS gospod zup.
mix" in pri "Verovsku" z Ivan
Cankarjevo dramo "Kralj ma
Betajnovi".
No, casa je Sc dovolj - ved
kot pol leta, in upajmo, da sc
DO vse napravilo, da Sc resi- cast
teh dveh aktivnih skupin skoz
vsa ia leta.