Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-02-08
Pomemben govor ceskoslovaskega
predsednika Edvarda BeneSa

Predsednk dr. Edward Benes je incl 3. febluarja
pred drzavnim svetom ceskosovaske Wade Londonu
plv govor teku Strnajs meseceV, XII niece mocno uc
ma odnoSaje med Ceskoslovasko in Rus en stranl
ter ma razmelje med Rusijo in povojnm sveom obce.
ozrom ma tesne zveze katele e DIR. Benes usvaril
Moskvo Sc ga more smatrati kot neuradnega gasilca
Sovetske mije zapadnem svetu: Dr.. Benes e govonl
skoro dive u in pol in e povedal svom lasnim ljudem
ki Sc nahaajo Angliji zacasnem izgnansVu in do
movin ka Sc e doseglo minulih mesech vojaskh in
dipomatiskih ozilih Obenem je tudi povedal ma
rodom XII imajo dplomatske stike njegovo vado kaJ
DO negovh mislih Russia pomen Ceskoslovasko
in yes osali svet.
ozilom ma razlicne spremembe politki SoVjeske
uniie XII SO tako esenetlle svet-podeeV aVtonomJe
10 sestavnim republican zadev obrambe in zulanJe
politke-je rekel dr. Benes, da nkakor MISC neprlca-
kovane in nelazumljive, emvec naravne razvojne po-
edice tekoce vojne XII hastae procesu notranJega
razVoja zunanj jem svetu.
Benes XII je nedavno podpisal Moskvi prijateljski
pakt CeskoslovaSke Rusijo e izav svojem cetltem
polociu ceSkos ovaskemu drzavnemu sVetu: UsoJ So
veske dlzave e trden in SoVetska unija je zmagoVta
ovetska unija svoje image tud jasno zaVeda ter
e pono>ra ma svojo vogo vojn in svoj doprnos "a
sVobodo EWope
Glede svojih posvetovanj sovjetskimi prvak, IL
javlja d. Benes svo poslanic nasleCnje: "Nase wa
jemno St emljenje tem da sklenemo zaveze V duhu
politike zaGite proti nemskemu impelijazmu neod-
vsno demoklatcno in prijaeljsko Posko, e prisrcno
in tudi defntivno Tako bono doseg koncno veljaVno
Meditev VseE spOnh zadeV med n2Simi svobOdnml dr.
zavam zascit in zavaroVa bodocnost teh treh slovan
skin drzaV, Obenem pa tud ustvail trden mir srednJ
in vzhOdni Evropi
''V sucaju zVeze in harmoncnega sodeovanja ten
tleh sovans d1zaV poovecenega VzdzeVanju traJnega
milu pledeu Europe, ne bi mogla nobena nemska
vada bodoce poskusati izzvati Sc tretjo sVe
tovno vojno Popolnoma 81 bill edni Moskvi, da ne
l1.
lazum. To bi pomenilo sodelovanje med Cehosovaki
Pojali Ukanci, Beorusi in Rus in sicer podiagah
XII b bile csto move in dozda Sc nkdar MISC obstojale
To nkakor nj pan-sIaVizem, VsesoVanstvo, temvec lie
stlem en tenn, da Vecne case Cd praVmo zgo
dovinsk banditizem pan-gel1nanskega mperijalizma.
CeSkosovaska pOsvetovalna zbOrnica je dobila Od
NIGGA zagotovilo da Moskvi nj plso do nikakih anih
sporazumov. Objasn pa je, da b bo Sc nekolko pre-
zgoda objavo vseh problemov brez zJeme, katerh
Sc e razpravl alo-poudaril pa e da DO pIislo
dan oh svojem casu.
zjavil e tudi, da gre sovetsko ceskoscvaski spora
preko meja ega, kar bi zahteVala ueditev odnosa
ev med obema podpisanima d1zavama ter da ia spo
lazm teba srnatrati kot "del veike pocne zgradbe
goboko koncepcjo, enega zvezn clenov sistema
sti povOinem svetu sistema, katerem igra anglo
etS Sporazum udi svojo, pray pOsebnO vazno vlo
go;
Obeta je tudi da bodo nasi vojaski dogodki, kate
rim Sc pblizuemo ceSkosovaske oddeke najrazlicnej
Sc sestave boju zavoevac in scer tudi ozemlju
Ceskosovaske same Med temi borbenim formacijami
nahajao cete Velik Britani gerilske skupne Jugo