RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-19
JOS JEDNA KONFERENCIJA

TEX sto je privedena kraju, konferencl-
ia Quebecu nekoliko drugih Il ovoj zena-
Iii, koje su resile "sve problene', javlla Sc
da Sc vec odrzava jos jedna Moskvi Ova
Sc sastoii glavnom od diva prenijera, Sta
lima Churchilla Poslednji je poveo sa So
bonn pomocnika Anthony Edena. britanskog
ninistra vanjskih poslova
ma ovoi konferenciji, ako Sc ne dava
ma iavnost cemu ce Sc konferisati, zna Sc Ga
&c Sc pretresati ista ona pitania koia su
ranije pretresana, resavana konacno re
sena'' Bar tako su mas izvestavali na kralu
svake konferenciie
Progress u ratnim uspesina skoro ma
svakom vaznom koraku, stvara i nova gle
dista move anbiciie i move zahteve medlu
raznim kaptalistickin naciiama Otuda sve
sto je raniie "reseno, mora opet ponovo
resavati Ia sada izgleda da ie Poljska CLAW
no pitanie koie Sc treba resiti - pltan]e
rusko-poljske granice j uprave. Drugi spor
kako primecuie New York times, mogao
bi biti. '"Balkanski spor iii Tursh spor',
neke druge novne naziru noeucnost sukoba
iz,nediu Velike Britanije Rusiie oko sfera
uticaia ma Balkanu u 1taliii.
Raniie je ova pitania bilo prilieno lake
resiti. Razorena unistena Poljska tako
Jugoslaviia oruge, niie smea niSta zahte-
vati osin Ga Sc isteraiu agresor IL zen1lle.
sada. kada je to bar delimicno postignuto. oaa
istice sve svoie zahteve, koje ie ranije mo-
rala drzati Il pozadini Tako je sa Jugosla-
viiom sa mnogn drugima. A take le bio
dobrim delom sa Rusijon, lada su nacisti
kontrolisali ogrernni deo njene teritorije
nalazili sc kod Moskve, Leninerada Stain
grada sada nije samo pitaniu spasavanie
zemlje od agresora. kao sto ie to ranije bilo
nego ie u pitaniu i to da Sc zakusi sto vecl
dec teritorije porazenog nen1llatelja ola Sc
dobiie polificki ekonon1ski uticaj ma ostalu
teritoriju koja ostane rukana nepriiate-
lia A pored toga. anbieija Sc razyila "a
uticai ma priiateliske onlanje nacije.
Anbicija "a owe uticaiu, razvila Sc isto
tako lzod Velike Britanije verovatno. kod
Sjedinjeaih Drzava, kao i kod Rustic Owe Sc
anabicije, dakako, jos drze prikrivene. Co
vori Sc da Rusija nastoji da dobije sferu uti-
GAIA ma Balkan. ali ona bi htela ola ina svoje
prste donekle u Italiji. Ovo Sc naravno
sve skupa sllkobljava sa interesima Velika
Britanije, a mozda Amerike Oval ruski
upliv bi mogao da ugrozi britanske interese
ma sredoZen1nom moru a isto tako u Malol
Aziji. Amerika takodjer ina svoje prste IL
Maloj Aziji. Setinno Sc san1o one planirane
uljane linije u Saudi Arabiji. A verovatno da
tn ina nnnogo kojesta zasto mi ne znan1o
Sve ovo dokazuie da Sc kapitalistickl
problemi ne mogu resiti ma swim svetskim,
manjim iii vecin, konferencijama Moskovs-
ka konferencija ce isto tako promasiti kao
sto su sve druge promasile. Cinjenica je da
te konferencile ne udaraiu u ekononski u
zrok sukoba, koji je Ii kapitalstickonl ma
einu proizvodnie i raspodele bogatstva Ovo
nece biti poslednja konferencija Njih ce jos
mnogo biti posle owe. ali kaptalistieki su-
kobi ce ostati sve dotle, dok radnieka klasa
sveta ne iseupa tai koren svih sukoba = ka-
pltallzam = bacl ga u nluzej starina, ma
njegovo mesto uspostavi Sociialisticku Ia
jednicu Sveta