Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-08-18
Redaktorius-K. s. KARPIUs Editor

abeotinai parode daug glaus poltlnlo supratmo Is
mas jam eide stebetinai aisioe sviesoje nupies
partniu poitkierQ kadas r nurodyti iseit IS dabar-
tines krizes Konstataves kad !ietuvos santvarkos r
jos prezidento neigmas is tarybninku puses, suapda
mas su ygiai tokiu pat negimu is bosevku puses bu
yes viena prezaseu kad Letuvai nebuvo lesa sudary
vriausybes in exile Leika sulo atsiribot pra-
cities kaidu r atssakus partines aisros vses atsi
stoti ant Letuvos santvarkos tesetumo r Leuvos val
stybes kontinueto pagrindo. Kapo praktine isei II
eika nurodo rekaa A. Smetonos paskrta Ministra Pr
ininka vsiems laikyti Letuvos vastybes kontnuteto
vyriausiu reiskeju.
Kai visa Lietuviu tauta Vyriausio Letuvos lssilas
vinimo Koriteto upom 1914 metu Vasario 16 dena pa
skelbe deklaraca kurioe buvo askias zodzas isreik
stas Letuvos 1893 etu konstitucjos prpaznimas, tau
rsis Letuvu tautos vaios neigaiotas reskejas Grga
tbs tuoj soko prizes stai Maui Rugp numeryje CPa-
svaldydamas tyciojas is Letuvos 1888 metu konstit
cjos vadindamas a totatarne r fasstine bel daryda
CANA savotsku svadu. sito akvaizdoje Grigaicio
ankstyvesns Lietuviu tautos valios inksnavmas vrs
ia nenuosrdzu apsimetmu. Jei visa Letuvu tauta sa
vo lasvu pripazysta ta kta princpa, niekam,
atrodo, negaletu ateiti gava is to principe tyeiots
Koks netiketunas kad tas kurs skelbas daugau negu
1000 demokraas r nenustamas Lietuvu tautos valios
reiskeas kada ia valia venbasai pacos tautos pare
kiama soka prizes! ei Grigaitis butu tkras demokra
tas ir padorus zmogus, s pasakytu: "Gerbameji, po
to kai visa Letuviu tauta aisvai prlpazno Letuvos
1888 metq konstitucija ir as prizes a lenku savo gal
va!" Betgi jis sto nepadare beveo ir tolau sykiu
bosevikais r pusbosevais ta auksciausa Lietuviu
tautos teises dokumenta ttuluoh fasistniu totatar
niu ir panasiai Po to, NUNS atrodo, kiekvenam pas
caro-
10 kabemas tautos vardu sitai taip pat vsai aiskia
parodo kick Grigaciu rup Lietuviu tautos reikaai.
Bolseviku nsistatymas Jam arcau prize Strides negu W.
riausio Ietuvos Isaisvinimo Komiteto dekaraciia.
Grigaicio "Pasakoje mazems vaikams pakvais
me- randame betg keleta naujq daykq. apie kuriuos
ca bus pravartu tarti keeta zodziu Grgaicio kolio
ir gatvni stiu paksime nuoSalia, tai sudaro
au visiems pazystama o Observation-Disclosures kutu
zyme Eikime prize reikalo
ria prpazysta visa Letuvu tauta, isskyrus G1gat ir
;ingams Girdi, smetona paskyres savo padiniu Merk
Merkys Paecki (kuri bosevikai padare prezidentu,
Paleckis ministru prmininku paskyre Gedvla.
sitokio tvirtinimo akivaizdoje paziurekme ka g sa
ko patti Konsttucja. Kohstitucijos str. l02 skamba
zdenta arba kai, Respublikos Prezdentui mirs arba
atsistacus vadovauia Vastybe jis Ministro Prminin
ko psreigu nena sitas pareigas tue laiku ena Minis
tro Pirminnko Pavaduotojas"
Is to straipsnio aiskia ispaukia kad Merkys mega
lejo paskrt Paleco Ministru Prmninku, mes tos fun
kcos NJ Pilminnku peres Republics Prezdento
tojui (siuo atsitikmu Bizauskui) Taig Paleckio pa
skyrimas Minstru Pirmninku buvo Konstitucijos au-
zymas Tolmesns Konstitucijos lauzymas buvo Palec-
kio padarymas Prezidentu is Konsttucjos 67, 68
straipsniu splaukia kad nauja Prezdenta, ko nepas
bage senojo prezidento kadencija tegama rinkti jam
mirus arba atsistatydinus
Is tos trumpos analyses aiskiai matyti kad "Sme-
tonos Konstitucija jos brutalus suauzymas bosevi-
kams padejo ikopt valdzia Taigi stovint ant 1888
metu Konsttucijos pripaznimo pagrindo automatskai
atpuola vsu bolsevkisku ir kitokiu VALIDITY uzkormas
Letuviu tautai, ta Konstitucija atmetant
vanduo bolsevikp il kitu Lietlvos priesu maluna.
Grigaicio nurodymas kad Respublikos Prezidentui
matskai pereina Minstrui prininku yra aiskus Kon-
stitucijos skraipymas Konsttucija daro esnini skr
tuna tarp Respublikos Prezidento pavadavmo r tarp
atstikimo kada M Pi1minnkas perima Valstybes va
dovavma Kai Respublikos Prezidentas numirsta arba
atssako Ministras Pirmininkas perima Vastybes va
dovavma r tk tuo atveiu Jam pereina visa Respubli-
kos Prezidento gala str 72. G kada R. Prezidentas
suserga arba svyksta uSsienius, tai M. Pirmininkas
tepavaduoja r uz Ii teatleka o gaos veiksmus (str.
~ atseit vastybes vadovu tebeieka uzsieniuose
ar sergas Respubkos Prezdentas. Bet e uzsieniuose
esas Respublkos Prezdentas tebevadovauja Valsybei