RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-08

kad tdkO gOVOrl SVOJlm mallm SaVeZn1-
Gina jedan Cd najistaknutijih predstavnika
velesila danas kad rat jos nije dovrsen, i kad
Sc los pozitivno ne zna kada kako &c Sc do
koncati, pa Sta &c i'm reel sutra kada Sc rat
svrsi, IT, kada ga oni dobiju; sutra kada budu
diktovali mirovne ugovore svojim pobedje
MIN sneprijateljima' Tada ce male demo
kratske" nacije osetiti kako &c "demokrato-
Vati"!
Da SUI "demokratske" velesle takve po-
bornice malih nacija, one ne bi bile velesile.
One SUI postale velesile zbog toga, sto SUI pot
cinile male velike nacije. I onaj koji po-
robljava male velike nacije, cd toga Sc ne
moze ocekivati da Sc bori "a slobodu nacija.
To je suprotno svakom zdravom rasudjiva-
nju. U to mogu da veruju samo neznalice
politicki prevaranti.
Engleska sa As miliona stanovnika, sta
villa je (engleski kapitalizam) pod svoju vlast
oko 400 miliona stanovnika drugih nacija.
Ear cd takve kapitalisticke zemlje male ma
CHE mogu ocekivati neku slobodu jedna-
kopravnost? Glupost!
Ia sam je Churchill rekao da on nije
postavljen "a premijera Velke Britanije, da
predsedava rasturivanju Britanskog Carstva
S tim je on rekao da Atlantska Povelja ne
vaz "a Britansko Carstvo, jer ona ne pred
vida nezavisnost Indie drugih engleskih
koloniia A ovo znaci, bar koliko Sc tice
Velike Britanije, da Atlantska Povelja, sluzi
kao 'smoke screen, IL kojeg Sc kriju ciljevi
imperijalistickih sila!
U svome pomenutom govoru, engleskl
premier otkrio je jos jednu stvar, koju je
vredno pribeleziti drzanje britanske Wade
(kapitalisticke klase) prema fasistickoj Spa
niji. Dok ovamo Sc stalno govori cd strane
saveznika - "demokratija" - da Sc oval rat
vodi protiv nacizma-fasizma, Churchill Sc
pohvalno izrazio spanskom diktatoru Fran
co-u. Razume Sc, on je to ucinio IL razloga
sto je engleskoj kapitalistickoj klasi potreb-
ma Spanija, stonspanskf fasizam nije opasan
"a engleski kapitalizam, kao konkurent. A
ovo, ma kraju krajeva, znaei da nije tn po
sredi borba protiv nacizma-fasizma, kao ide-
ie, nego borba2protiv opasnih konkurenata
- borba oko svetskih pijaca izvora siro-
Vina Ss*
Secamo Sc mi Churchillovih izjava pri-
log fasizma: Oh je nekad bio veliki oboza-
vaoc Mussolinija njegovog metoda pri u
gusivanju radnickih organizacija ltalili.
On nije uvek bio neprijateljski raspolozen
nj prema Hitleru njegovom nacizmu, jer je
on, kao drug mu Mussolinije, razbijao
radnicke organizacije, palio socijalisticku IL
teraturu, hapsio proganjao sve slobodo-
mislece radnike Ali kad je Hitler (nemacki
kapitalizam) postao opasan "a engleski kapi-
talizam, tada je on ,postao najveci "protiv-
mix" nacizma = nemackog kapitalizma!
Interesantno je primetiti da americki
"Komunisti" nemaju nj jedne reel krltike
protiv Churchillbva govora. Naprotiv, onl
imaiu pohvalne Glanlke njegovom govoru,
osobito jugoslavensk "Komunisti'. "Narod-
nj Glasnik" i "Slobodna Rec" ne samo da
pohvalno pisu o. njegovom govoru, nego su
donele njegovu sliku, tako da bi dokazall
svoje postovanje prema velikom "pobornl-
ku" malih naroda. Sta jos cd ovih vei'kih
"demokrata" ne moze Sc ocekivati
Kad kapitalisticke drzavice, saveznice
Engleske. ne mogu nista ocekivati cd svolih
velikih "demokratskih" saveznika, onda sta
radnicka klasa moze Cd njih da oeekule?
Nista, sem Jos jace cvrsce ropske lance Jer
Hikad ne smemo gubiti il vida cinjenicu, da
engleski premier govori ime kapitailst1c-
ke klase Engleske, kao sto Roosevelt govori
u ime kapitalisticke klase Amerike. onal
koii govori u ime kapitalisticke klase, ta]
niie ne moze biti prijatelj radnicke klase,
niti moze biti "a slobodu radnicke klase.
Dok god postoje velike male kapitalls
ticke nacije, tn ne moze biti nj govora