Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-14
IA ~sOciaIne
preyrale v EvrOpi

-
"Ko zmagamo v Evropi, kaj potent" Sc .vprasujejo v Lon
donu in v Washingtonu, in nedvomno tudi v Moskvi. Kajti Wade
teh treh dezel SO 81 dolocile vzeti odgovornost "a bodoco ureditev
tega kontinenta. Xxi je do prejsnje svetovne vojne zapovedoval
vsemu svetu, sedaj pa Sc DO moral ravnati pc navodilih "neevrop-
skin sill
Nacelnik angleske Wade Winston Churchill smatra, da ie ena
najvaznejSih nalog zaveznikov V osvoboenih dezelah v Evropi
skrbeti "a red in mir. Toda njegov red in mir pomeni obvaro-
vati Evropo starenu gospodarskenu redu. cato 81 je ma vo moo
prizadeval, da je v Itahji ohranil dinastijo ma povrsju, in ko Sc
mu je to posrecilo, je dovolil "demokratiziranje" Wade. Glavno je,
da Sc staremu socialnemu redu, XII ga je v Italiji pred %. lett otel
faSizem, nj nicesar zgodilo. /
Tudi predsednik Roosevelt ie proti nasinim prevratom in
tudi on smatra, da je napredek clovestva mogoc pod ekonomskim
sistemom privatnega lastnistva.
Ma konferenci v Moskvl in potem v Teheranu je angleski in
amer1sk1 vlad1 Stain zagotov1l, ola Sc Sovjetska unDa ne 90 ume-
savala v notranje zadeve posaneznih dezel v Evropi in drugje,
temvec da je pripravljena kooperirati z Zed. drzavami in veiko
Britannia V korist mru in vzajemnosti.
Sporazum med mimi je torej tax, ola nobena teh vlad ne DO
podpirala gibanj ali pa revolucij, XII streme strmoglaviti obstojeci
ekonomski sisten. Sovjetska unija Sc hi posvetila pc vojni obnovi
svojega gospodarstva pc svojem sistemu in kapitalsicna Anglia
ter Led. drzave j 81 gospodarsko pomagale. Seyeda ne "a boglo-
mai. Skupno vse ti dezele pa bi skrbele "a preosnovitev evropskih
dezel ma temelju demokracije, toda v mejah starega gospodar-
skega reda, XII mu pravimo kapitalizem.
Vsi pa vedo, da Sc socialni potresi v Evropi v1ic tel skrbi
zaveznikov "a red in mir vseeno dogode. To priznavajo tudi ured7
niki mnogih amerskih kapitahsticnih listov. Chicago Daily News
n. pr, XII Sc ponasajo v poznavanju in v tolmacenju razmer pc
svetu in poEtcnih odnosajev med drzavami "a enega izmed maj
boljSe poucenih casopisov v tel dezeli in ma svetu, domnevajo, da
V nekaterih evropskih dezeIah civilne vojne oziroma revolucij
ma noben nacin ne DO mogoce prepreeiti.
V urednSkem clanku z naslovom "The Nations of Europe"
odgovarja ma vpraSanja, kaj DO z mimi pc zmagi, kdo DO vladal
v Nth in o MONTH revolucijah, z dokaj dobrim razunevanjern
polozaja.
Med ~evropskimi dezelami in narodi so res toliksne zgodovin-
ske razlike bodisi v gospodarstvu, tradicjah in kulturi, da Sc mora
ia kontinent smatrati ne samo "a mesanico narodov, pac pa tudi
"a mesanico vsake sote drugih razik.
Evropske dezele so Sic re skozi veliko katastrof in vojne med
mimi 50 bile skozi stoletja nekaj vsakdanjega. Toda SO ve ne
zgode prebolele. Urednik omenjenega lsta pc pravici neni, da
ko DO tie vojne konec, bodo v Evropi Sc vedno isti narodi in ise
dezele kakor so bile, ker Sc jh nit S so ne more docela izbrisati
Francija je bia tepena, iso Italia, in ODE sta Sc znnerom
boUSce. Tudi v tstih okupiranih dezelah, v katerih vlada ma po-4
vrSju mir, v podzemlju mocno til.
Toda uredniki kapitalisticnih lsov trdijo, da kr ljudstva
teh dezel hocejo, je povratek v razmere, kakrsne so bile pred to
vojno, ne pa v kaka "socialna eksperimentiranja".
V tenn so V zmoti. LIE posedujoci, privnegirani sloji delujejo
"a povratek v status quo. Ljudstva pa streme pc socalnih spre-
mernbah, v katerih hi bna tudi ona delezna coveskih zivljenskih
razner.
Nekatere deele SO 81 v tenn procesu re pred sedanjim krva-
vim konfliktom vsled svoje visoke ljudske kulture in socialne
miselnosti razvojno pomagale naprej. Med TENN SO n. pr. Danska
in svedska, NizSzemska, Svica in ceska in deloma Belgija.
Mnogi takozvani vescaki v poznavanju svetovnih razmer
menijo, da Sc v nobeni imenovanih dezel nj bait revolucij ne
takih ne takih.
Toda veiki socialni in politcni potresi Sc neizogibne dogode
" Jugolaviji kjer je ia process re sedaj zapopaden v narodni osvo-
bodilni vojski, XII je "a spremembe, in v Mihajlovcevem gibanju
XII stremi uvesti v obnovleni drzavi Sc vecjo hegemonijo "carSije"|
kot pa je tlacila predvojno Jugoslavjo.
V Grciji so ma delu sie, XII SO Sc zaklele prepreciti povratek
svoje dezele pod rojalsti6no, protisocialno diktaturo. Y Spaniji
DO mir in red' lie dokler DO dictator Franco deezen materijane
in diplomatcne podpore "obeh strani' in enako veIa "a Portu-
galsko.
Poljska pc tel vojni ne DO vec "republika" veleposestnikov
in hierarhije in ne rezimov, kakrsne je imela pod Pilsudskijenl
in Beckom. Kakor v Jugoslavji, tako je sedanji spor tudi ma
Polskem ne lie politicno zongliranje med velesilami, pac pa po-
rneni socialno vretje in upor proti proSlosti.