Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-06
JOsKO OVEN:

j. RC((J 1870 y
strahom pricakovalo, Sc dogaja
V Belgiji. Kriza je nastala v
sporu med kabinetom stare bel
gijske Wade, kateri naceljuje
Hubert Pierlot. Il Londona Sc
je p~ovrnila V Belgijo S pomocjo
~angleskih bajonetov in z donna
co gerilsko vojsko belgijskih
pa~rtizanov, kateri so ostali YES
cas- nemske zasede donna in ime-
Ii V boju z nemskimi fasisti ne
Steto zrtev. Stara vlada, kateri
naceljuje Pierlot, zahteva, da
Sc Belgija povrne nazaj v tiste
case V kakrsnih je bila pred
vojno. Belgijska ljudska voiska
zahteva demokraticne reforme
in noce oddati orozja. Dne 10.
nov. SO bile v Bruslju velike
ljudske demonstracije, katere
je Pierlotova policija skusala
preprecltl. Ker Sc il to nj posre-
clio, je oddala vec strelov v de-
monstrante. Posledica je Stew
10 ranjencev ter STRIFE mrtvi.
ker Sc mu kljub temu nj posre-
clio pomiriti duhove ter .ukro-
It'll 'ljudske zahteve, Sc ie Pier
lot obrnil ma ameriSko in angle
sko poveljstvo, da stori S silo to,
cesar nj mogel on S svojo poll
clio napiaviti. Izgleda, da DO to
test case" "a druge evropske
dezele, V katerih Sc bodo tiste
Wade, XII SO bile yes cas- ma var
nem V tujini, skusale polastiti s
pomocjo tujih bajonetov zopet
kontrole mad svojimi bivSimi
podaniki. Emo je tenn poseb-
no razvidno: MANFRED SLIM pre-
pad med tistimi, kateri so zbe-
zall pred sovraznikom v tuiino
IN ki predstavljajo Evropo il
leta 1889, ter onimi, kateri SO
ne samo pretrpeli peklenske
nuke ter umirali V tisocih, am
pax tudi predstavljajo novo Ev-
ropo. Oni hocejo, Ola Sc 10 ocisti
faSisticne golazni ter gnile bur-
zvazne mentalitete. To Sc doga-
ia danes V Franciji, V kateri SO
napredni element V resnici ma
delu, in kjer postavljaio refor-
me V now republiki ma pravi te-
nell; ter pri mas V Jugoslaviji,
kJer so mladi v delu "a mocno
delaYsko ljudsko drzavo, katera
DO imela smisel ne samo "a svo-
10 reorganizacijo, temvec smi-
sci In voljo sodelovanja v evrop-
ski federaciji, XII gotovo pride.
Ali "a to je treba svobodnih,
ekonomsko neodvisnih liudi,
katerih neodvisnost je garanti-
rama cd skupnega sodelovania.
LIE Populaire
Ker sem re pri temu, mai
omenim, da mi je zadnje case
priSlo v roke glasilo francoske
socialisticne stranke "Le Popu-
~laire". Zahvaliti Sc moran So
drug Filipu Godini, XII mi ie IL
roeil par stevilk. Menu jih cd
casa do casa poslje njegov sin
Oskar, kateri je porocnik v
ameriski armada nekje ma Fran
coskem. Oskar je socialist kot
je njegov oce, in kot tax Sc "a
nina "a delavsko gibanje tudi
tam. List, kateri je tiskan cara
di pomanjkanja papirja lie ma
dveh straneh z zelo drobnim til
skom, je zelo b~ojevit. Kar me je
posebno zanimalo, je uvodni
clanek z naslovom: "Necessites
revolutionnaires" (Revolucio-
narne potrebe). v MENU pise
Marcel Bidoux 1. oktobra ravno
o tenn kar Sc danes dogaja v
Belgiji. Clanek posveca poseb-
no paznost francoskim industri-
alcem, kateri so bill "a casa
okupacije v vecini sodelavci z
Nemci. Kljub temu, pravi cla-
mex, SO re organizirali moc.o
propaganda V svoj prid in da &c
lie mogoce - ostane vse pc sta
rem. clanek nadaljuje, da je
absolutna d~olznost francoske
socialisticne stranke, da to pre-
preci, in da morajo biti VISA pro-
metna sredstva, rudniki, plinar-
ne, elektricne fer tezka