Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-22
NEMSKA PIRAMIDA

Eden najbolish svetovnh ocenjevalcev vodilnh
osebnost Emil Ludwig e pred kratkim tidal knjigo
Kaj storiti Nemco?, il katere prinasamo nasim ci
tateljem nekaj vaznejsih odlomkov:
Osabna predrznost Nemcev je istega izvora kakor
je nemska pasta usluznos Nemci nmao zaupanJa sa-
mega sebe in to ustvara med mimi strast zapovedo-
vanju drg strani pa porebo po posusnostl Drzavo
s1naajo Nemc kot pramdo pri kateri predsavja vsak
prebivalec kamen XII podpra zgornjega Vsak posamez
mix naiveco porpezjivost prenasa breme ma svojh
lastnh ramenih ke zaveda da lahko naslanja ma
svojega biznega Il te zaves e rodia srast "a po
susnost in uzitek stat milno pred svom predpostav-
ljenim.
ze cd davnih casov so bill Nemci vojasko pleme
Sao za1ad teh zgora navedenih lasnosti e bo lahko
liz tega plemena zgnes dobrega in posusnega vojaka
1000 let re uzivajo Nemci sast vojaskega poklica
uztkom ustvarajo srah, stlastno ljubio sposoVanJa
Popolnoma pa Jim man jkajo prrodn obcutk po wa em-
nosti XII jih ina jo dlugi narod Nemec nj nkdar zado
voen svojo usoo ZatO ]e tudi nesposoben ola bl 10
bran &c tud nina pray nobene potrebe, srem "a no.
vim naslovi odlkovanj in napredovanji ko Sc Mem
ci obracali ljubosvmnmi pogledi prot francosk me
nj to ba zgo akomnost po tuj zemlj in bogasVu pac
pa je to bla glavnem nevoscj jWos da Francoz mnu
uzvajo svoje zvljenje da bi pr tenn bligali ka
mislijo njhovi sosedje ma oni strani Porenja
Koncepcija pilamidne drzave omejuje samo
ma javno zivene in vladane. VojaSka obastnos je
Nemciji re cd nekdaj neveretnO mocno zaemala Vso
civilno delavnost; zajea je mescana dijaka deavca
javnega usluzbenca it'd
Stalno nezaupanje nemskih dusah je najboljse
zprcao neprestanem godlnjanju Pi1amidalna staVba
pa mora biti predvsem pravicna &c kamen pram-
de cut poskodovanega, bodis mestu, XII e power
eno bodisi obasti, XII e bila zlocena tako pro-
testira Ne zaradi lubezni do svobode Sc mani pa
sran samega sebe Protest posameznika izvra zgoj IL
lubosumna nasproti tovalisu, XII ga smatra zapostav
len "a proteziranca tel jekleni he1arhij.
Podvl zenost in pedanterija jacata re kar sama
30 sebi Odlicna germanska organizaca XII jo vsak Me-
mec cuva ljubosumnostjo kakor drugi narodi Gu
vaio svoo svobodo odvraca vsako medsebojno plisrc
most Ia misenost stalno vzdrzuje neko pklito
stvo, XII vlada Vseh Wadh, tlamVah ali zeleznicah,
cello dVigalu ker Nemec velikm negOdovanje jem gle
ola SEoega soseda, katerem mis da je zasede pre-
Vcc pl0Stora. Gotovo nj sVetu mesta, ker b bio po
1oenh dncvnem zivljenju vec malh preprov in pre-
p1ckcv kakor e Berlin. Yes e prpravljen prickat
dogo in sroko kdo ina prvenstvo do vstopa mex
ad kdo ina pravico prvi avt Vozilo kdo e prVi ma
Ust pu brivcu prepr zaradi dveh pfengov lacunu
acj in polno drugih takh in podobnh diskusij,
k sem h dozivel mirnem casu in tudi re pred prvo
svetovno vojno Ia misenost zraza pri vseh social
NH sopnah: bancni drektorji nezauplv drug proti
dugemu tako kakor mad fantici po uradh, XII ma
Vsakem koraku protestirajo.
Nemc SO resnici ednstveni fenomen--ki nina pri-
drugod-obnasanja med oblastjo in mescanom, pri
cemer ina oblast vedno prav DrZavna oblast Mem
nepremagljiva sef ina Zmiraj pray. IL tega izhaja
strah price, XII izpovedue to- kar je sodnku vsec.
Tako zadrzanje je ustvarilo nezmotjvost
nemskega generanega staba. IiancoI n. pr. cisto