Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-22
Cemu je Stain podpr.I
reziI1l. Il ga ne mara
nifi juzna Italia?

Dne %. februarja je Winston Churchill v parlamentu pojas-
nil, da podpira kralja Ennanuela in Badoglijo cato, kr hi pc ME
govern mnenju kaksna druga itaijanska) vlada ne imela v ma
rodu niti toliko opore kakor 10 imata onadva.
Med ljudstvom v cd zaveznikov okup1rani juzni Italiji ie "a
sumelo. Posebno v Neaplu. Socialisticna, komunistcna in akcska
stranka so proglasile proti kralju in Badoglju, in S tenn v glavnem
proi Churchillu, desetninutno protestno stavko.
Zaveznsko vrhovno poveljstvo (amerisko in anglesko) 10 je
prepovedalo in voditeljem omenjenih strank zapretilo z aretacjo,
ako ne preklicejo oklica v stavko.
Podali SO Sc pod pritiskom" in OBJ enen dobili dovolienie
da smejo skicati protestni shod ma nedeljo IL. marca. Dobi1i so
zagotovilo, da ma MENU snejo manifestirati proti dinastiii in Ba-
doghju, seveda v meiah reda in mira. a moraio pa paziti. de ne BIO
noben govornik kritiziral ali omenjal Chuchilla, ali ameriskega
predsednika, ali povejnikov ameriske in angleske armada v
Italiji
Istocasno, kakor omenjene ti stranke, SO sklcai shod monar-
hist in obetali, da bodo z MEGA American in AngleM tocno videli,
S kom je italjanski narod.
To, da SO Anericani in Anglezi uvideH, kje SO simpatiie ljud-
stva v juzni Itahjl, Sc je dogodilo, toda povsem drugace kot pa so
pr1cakoval sk1cateli monarhisticnega shoda. Udelezilo Sc ga je
lie nekaj 1judi. #4
Ma shodu proti monarhiji in "a republiko je bla mnozica.
Associated Press poroca, da Jill je bio mad sest tsoc, in United
Press pa, da jh je mad sedem tisoc stale YES cas- shoda ma prostem
V dezju in poslusali govornike, XII SO napadalii kralja in Badoglija
ter njuno dvajsetletno s1uzbovanie fasizmut :
Oder ma trgu je bill pod streho in okncan z zastavami zdru-
zenih narodov, lie angleske zastave nj bile. Kajti ia protestni shod
Je oil v resn1cl prot Churchilu in Sc ga je moglo oznaciti "a ia
kega ne z besedani, pac pa lie S tenn, da ma odru nj bio angleske
zastave! H FL d%
Socialisticni, komunisticni in drugi govorniki so khcai ma
rod, da maj upa v prerojenje Italije, a preporodila Sc DO lie, ako
postane republika pc vzgledu Zedinjenih drzav ameriskih.
Ampak glavni delez navduSenja tie mnozice je sci Sovjetski
until f@ = lsstga aa&
Masa v dezju je vzkhkala, doll S fasisticnim kraliem, doll 2
~BadoghJem, zivela republika, has tedaj pa Sc je pojavil ma odru =
Sc Je re kako zrinil mani = mlad FAINT z revolveriem v roki in W.
kikal Ia kralja. Incident je bill v hipu zadusen in kraljev pristas
je prlsel V varstvo aneriske vojaske polcue.
Toda manifestacija proti staremu redu Sc ie nadalievala. Ko
SO odstranlh fanta s samokreson, je prisla ma oder dekle S soviet
sko zastavo v roki in navduSila ljudi v vzklikanie, Stain, Stain,
Stalin!"
Pojavil Sc je ma odru tudi Jugoslovan, XII lie pozval mnozico
v deziu, da maj nazdravi z vzklkon marsalu Titu. In lie zaorila
lzpod deznlkov, zvijo Tito, jugosovanski marsal!
Zastopnikom vnanje politike angleSke in ameriske Wade, XII
podpirati kralja in Badoglijo, ter Vatikan, je bio neprijetno, kot
Je razbrat med vrsticami v vesteh amerSkih in angleSkih noyi
narjev, Xxi SO porocali o tenn shodu.
Nj bilo mogoce utaUti: nti ljudstvo V juzni Italiji, XII lie mai
boil zaostalo, nj vec "a kralja in ne "a fasizem in ne "a politnko
hierarhijel ssr
Ma kraljeven shodu kakih deset ljudi, ma manifestaciii. roper
mega pa mnozlca tisocev. Torej Sc je Winston Churchill zelo
rnotil, ko je dejal, da hi ne mogla sedaj nobena druga vlada v
ltall1 dobl1 nti toliko podpore, kot 10 imata krali in Badogliol
Ko so S protestnega shoda v Neaplu Sc vedno odmevai
vzkhki Stain, Stain. Stalin," je prisIa il Moskve vest, da ie
Stain primal Emanuela in Badoglio insLendon ie k temu nitro
dostavl, ola Je to prva vlada, XII ju je priznala.
Iu pa ina ia diplomaticna igra svoj zavoz1jaj.
Cemu maj bi has Stain bill prvi, XII bi Emanuelu podprl niegov
omajani prestol in mu prhrdil krone ma glavo, da mu lie ne bi
odnesel ljudski vihar?
Komuniste V Italiji, XII SO bill v ospredju propaganda "a str
moglavlJenje dlnastije, SO vpraSali 0 tenn. "Pac, pohtika. Mas Sc to
prlznanJe ne t1ce," so rekl. "Nadaljevali bono naprej "a ustano-
vitev ljudovlade." A vendar, masa V Neaplu Sc ie cudila in Sc Sc
pojasnjevati ma vse sorte naeine. Odvisno je ve pc cd tega, $
kom 81 in kaj nameravas ter kaksni so tvoji cni.
Lokavi propagandisti v Londonu in v Washingtonu so raz-
lagali, da jim sovjetska vlada nj mic povedala, pa SO bill vsled ME
mega priznanja Emanuela in njegovega ministrskega p~redsednika
zao preseneceni.