davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03
KAzDEMU A
MERICANU MA UVAzENOU.

Minuly tyden rozlobeny kon-
gres prehlasoval veto pana pre-
sidenta Roosevelta.
V6tSina Glen1 domu zastup-
cG i senatu 81 pine neuvedomu-
je, re jsme We valce. A, vede-
Ii valku, vede il prot presiden-
tow a vrchnfmu veliteli.
Danova pTedloha, kterou
president vetoval a jejfz veto O.
ba domy kongresu koncem mi
nuleho tydne pTehlasovaly, u
klada dane ma Stroke vrstvy, a.
lie setf1 bohat6 jednotlivce a
korporace.
President Roosevelt naval
tuto predlohu "danovou pomo-
cnou pfedlohu, poskytujfci po-
moe ne potfebnym, nybrz pc
zisku hladovym (not for the
needy but for the greedy"
Vratil il kongresu re dvou
hlavnich dGvodG: Mfsto 10000
milionG dollarG, jez president
zadal, opatTovala pouze 2,315
milionG; vetsf cast tohoto OBJ
nosu ma byt opatfena zdane-
rim anebo zvysenim DAM z
pTedmetG masove dennf spotTe-
by. Jinymi slovy, hlavnf IDA
n6nf ma padnout ma zada drob-
nych poplatn1k1, sirokych mas.
Kongres vsak skrtnul polozky,
jez NELL zaplatit bohatf re
svych velikych valecnych prfj-
MI = bohatf jednotlivci a kor-
porace.
Jestlize vsak jdeme do d.
sledku veci, pax nem1zeme il
max, nez Tfci, re cast why "a to
spoc1va ma mas, ma americkem
lidu, jenz az dosud nemluvil
dostatecne haste a ktery Sc We
sve podpofe presidenta omezo-
val sp1se ma a~kademicke PROBE
Wy, mlsto praktickeho zasah-
mutt.
Budeme-li i nadale lhostejne
hledet ma fadenf reakce v kon-
gresu, dockame Sc jest6 jinych
q horsfch vecf. Proto: Piste
sym kongresnfk1m a senate
rim! Posflejte jim resoluce re
spolkG a organisac1 a zadejte
kategoricky, ably podporovali
presidenta Roosevelta! Pripo-
mente Jim, re v listopadu bu-
dou volby a re 81 budete pama-
tovat, jak Sc kdo zachoval k tie
81 one pTedloze!
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03
MASARYKOVA
PEVNA VOLE.

President Osvoboditel byl Una
my svou pevnou Will a malo-
kdo jej dovedl odradit cd nece-
no k cemu Sc rozhodl. V roce
1918, kdyz Masaryk byl We
Washingtone, jezdfval casio ma
koni pc washingtonskem Rock
Greek parku. Obycejne jej ma
Itechto projizdkach d~oprovazel
plukovn1k Hurban. Jednoho
rama chtel Masaryk preskocit
dosti vysokou prekazku. Plu-
kovn1k Hurban, v obave, ably
Sc star6mu panovi neco nesta-
10, premlouval jej ably to nede-
lal. Kdyz premlouvanl nepo-
mahalo, plukovnfk Hurban chy
til Masarykova kone "a uzdu a
prohlasil: "Pane profesore,
jmenem armady Yam to zapo-
v1dam!" Masaryk pokrcil ra-
meny: "Toz dobTe, kdyz je to
jmenem armady."
Asi tyden ma to, kdyz plu-
kovn1k Hurban nemohl S Masa-
rykem ma proj1zdku, prisel ten
to v kancelari k nemu a zasep-
tai mu do ucha: "A prece jsem
to skocil!"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03

T. C. Masaryk mel vojaky
rad. Mezi nami zijf mnozf pa
metnfci, kterf Sc s Masarykem
sesli, popov1dali 81 S MIN, vyzpo
vidal Sc mu, a ii mohou vypra-
vet nekonecne mnozstv1 PRIDE
hi a vzpomlnek ma ty chvfle.
V male knfzecce, ktera Wy
sla v Londyne a jmenuje Sc
"TGM - male historky o vel
KEN muzi" jsou zafadeny rnz-
ne drobne vzpomfnky ma TGM.
mezi vojaky. Pretiskujeme z
teto knlzecky nekolik pTfbeh1.
Ma manevrech v KromeTlzi
Sc generalita radila, jak by mel
pan president jezdit pc name
vrovem prostoru. Pro pr1lisnou
rozlehlost Sc pocftalo, re Sc bu-
de jezdit auty.
"Vy mystic, re ia budu jez-
dit mezi vojaky v autu?" divil
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03

Pc jeho smrti byla ma pamat-
ku vydana rada znamek. A mo-
tivem techto znamek byl Ma
saryk S ditetem. Masaryk, dr.
zlc1 v narucl usmfvaj1ci Sc dew
&c v kroji.
Ministerstvo post nemohlo
vybrat pro tyto znamky motiv
lepsf, nebot OsvoboditelGv Ii
vot osvetlovala take jeho laska
k detem.
Kdyz no "a jeho navstev do
NEST Republiky v1taly d1vky j
hosi S kvetinami, vzdycky jim
dovedl pomoci z rozpakG PEEK
nym slovfckem, pozertovat S
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03
Masarykova velikost.
DR.. Antonin Obrdlik.

mfme-li aristokraticnostl ne
vysady domnele "modre" krve
81 bohatstvf anebo povysenec-
kou vylucnost, vyvozovanou z
nezaslouzenych socialnfch W.
sad, nybrz vGdci element spo-
lecenskych skupin, skladajfcf
Sc z lid, kterf = podobn6 jake
sam Masaryk = byli demokra-
tickym vybernym procesem po-
staveni ma v1dcf m1sta proto,
re Sc pro ne kvalifikujf svymi
zvlaStn1mi schopnostmi a smy-
Stem pro mravne chapanou Cd
povednost "a veTejne blaho.
49, Sudden Masarykova Ii
vota a spisG dochaz1me pozna-
nj, re demokracie nen1 lehce
dosazitelna, ba re We svych po-
slednich d1sledcfch zustane
vzdy jen idealem, Ike kteremu
Sc mGzeme pc opetovnem 1sili
jen priblfzit; re je to neco, CO
must byti vzdy znovu a znovu
dosahovano, vybojovano, zdo-
konalovano a s~oucasne bedlive
strezeno pred nepTateli zvencf
i zevnitr. Kazda generace mu-
81 81 demokracii vydobyt a udr-
zet sama pro sebe.
Jaka skoda, re svet sc nepri-
,ucil cd Masaryka a jedincG je-
mu podobnych temto nekolika
zakladnfm pravdam; nemusil
by nynf dochazet k poznani
tragickou cestou, jak jsou toho
svedectvfm krvave stranky
dnesn1ch dejin O nevyslovnem
utrpeni.
Zaverem sc vracim k vycho-
disku sve 1vahy. Jsem jist, re
Masaryk We sve skromne veil
kosti mel namitky proti tomu,
ably byl "a sveho zivota ucti-
van jake jeden z n~ejv6tsfch
v1dc1 ceskoslovenskeho naro-
da. Pres to cd pTevratovych
dnG r. 1913 rostl pred nasima
ocima v osobnost temer legen-
darn1. Nam "a to, re to tax
bylo V poradku, protoze v pff-
pade p%residenta Osvoboditele
slo opravdu O zjev zcela mimo-
radny. Nenf veru d6vodu, proc
bychom Sc NELL my, kdoz veT1-
me v demokracii a v princip
vyberneho demokratickeho v1d
covstvi, spocfvajfcfho ma schop-
nosti a odpovednosti, pripraviti
o vyhody sjednocujicf silly, KITE
ra vyvera z uznan1 velikosti.
Milion1m ceskoslovenskeho
lidu donna v %porobene vlasti
Dude znemozneno, ably uctili
pamatku presidenta Osvobodi-
tele. Wine vsak, CO v den 7.
bTezna Dude v jejich myslfch a
srdcfch. Oni vsichni a my Ia
hranicemi s mimi v nedflne jed
note stoj1me odhodlani, re Sc
dockame konecneho v1tezstvi
duchovn1ho a mravnfho dedic-
tv1 T. C. Masaryka, muze stej-
ne velkeho jake prosteho.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03

mimi, a tax Sc zapisoval nevy-
mazatelne do srdcf mnohych
tehdy det1, dnes mladych muz1
. zen, kter1 nezapomneli a ne
Sve d6ti a deti svych INA
mych mel rad, ale i v t6 lasce
dial ma to, ably deti ne
kazil, nehyckal, a tax pomahal
K tomu, ably z Mich vyrostli po-
radne Tide, schopnf celit zivotu.
We SVEN styku S mladezf nebyl
docela mic profesorsky, a deti
no mely rady.
Spisovatel Herben pfse, re
Jednou navst1vil necekane Ma
saryka a zastihl no pracovne,
Jak vozi ma velikych svazcich
lexikonu sve syny pc zemi. jim
dy videl,ze Masaryk d9lal "ko-
me- svemu ctyrletemu synu
Jendovi, dnes zahranicnimu
ministru CSR.
caste Sc spolecn6 s PAM Ma
sarykovou stykal s rodinou spi-
sovatele Machara. A jednou
kdyz u Mich byl, chtela S MIN
Macharova dceruska, Sylvia,
ktera no mela smrte1ne rada.
mluvit. Masaryk byl v Macha-
rove pracovne a cost psal. Dve-
re byly zavfeny. Mala Sylvie
Sc snazila dosahnout ma kliku,
coz sc neodbylo bez ruchu a
sramocenl a kopan1. Najednou
Sc dvefe otevrely, a stall V Mich
Masaryk. Sylvie, zarazena, Sc
pta: "Masaryku, co delas?"
Masaryk il wal "a ruku, do
vedl k psac1mu stolu, zvedl il
a ukazal, "Toz vidfs, pfsu. AZ
dop1su, prijd, budu te nosit."
TAX Sc stale. Kdyz dopsal, po-
nosil il.
Svym dvema vnuk1m, Leno-
vi a Hebemu, dovedl byt skye
lynn dedeckem. Jednou byli u
nej ma navst6ve, a zadali, ably
jim vypravel pohadku.
Pan president chvfli pfemy-
slel, a pax povfdal: "Jednou
jsem videl V zoologicke zahra-
de ptaka, byl takhle vysoky,
mel dlouhy kirk a zluty zobak
a mel yam cerna krfdla." PAX
mic. "A co DALI" znela nedoc-
kava otazka. mo, dial az mic
nenf," dodal pan president, roz
pacific Sc potahuje "a knfry.
Mcdowell That, AMI kdyz vypra-
vel diteti pohadku.
Ia sveho pobytu v Italii ma
Capri potkaval "a svych pro-
chazek Sc svou dcerou, DIR. Ali
CT, malou kudrnatou holcicku,
ktera vzdy uz mela prichysta-
ne kyticky. Kdyz president s
dcerou Sci z koupan1 dom1, &C.
kala jiz ma ceste a S graciesnf
poklonou podala kyticky DIR.
Alici a stejne vazne umoune-
nou ruku Presidentovi. Kdyz
pax Masaryk ma to pfijel ma
Capri znovu, byl oficielne v1tan
starostou. A tataz malicka z
lonska, nedbajfc ceremonielu,
protlacila Sc az k Masarykovi,
podala kyticku, udelala DO
klonku a dala Masarykovi ru-
ku. President jeji pTivftani
pTijal prave tax vazn6, jak by
10 podavano.
Masaryk kdysi napsal, "M6j
1ctu k dust d1tete''. Timto pra-
widen Sc tez Tfdil. Ia tuto dctu
mt deti venovaly lasku, vsech-
ny ty d6ti, ktere jej v mestech
vitaly, ke kterym z Hradu pro-
mlouval, vsechny pc cele repu-
blice. Tato laska k Masaryko-
vi nepohasla a nepohasne.
Svou laskou k detem vykonal
Masaryk velkou sluzbu pTfsti-
mu Ceskoslovensku, protoze az
Dude republika znovu zfizova-
ma, Dude stavena ma kadru mia
dych lidf, kteT1 Sc jake deti ma
ucili milovat Masaryka a vse
to, CO pTedstavoval.
Karel Beran.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03

Sc pan president. "Ne, poiede-
me ma konfch."
0 nekolik let pozdeji ma Slo-I
vensku Sc vsak sefovi presiden-
tovy vojenske kancelare gene
ralovi Ceckovi podarilo pana
p%residenta premluvit, ably wy
konal prehlfdku vojska auto
mobilem. Pc pTehlfdce pan
president dlouho nemluvil, coz
je znamenim,ze nenf spokojen.
PAX najednou povfda:
"Pamatujte 81, re to bylo ma
posledy, co jsem pfehlfzel vo-
jaky ~automobilem. Jezdit v
automobile mezi vojaky, co 81
0 mne tt hosi pomyslf! Ale to
ten Cecek, ably nemusel sam
jet ma koni!"
A roku 1888 ma 20. ffjna,
kdyz pan president oznamil
Wade a vojenske sprave, re wy
kona pfehlfdku vojska ma Va
clavskem namestf konmo, bylo
z toho mnoho starostf. Ably
kun neuklouzl, neplasil sc a
kdesi cost. Vojaci prosili, ably
pan president cd sveho 1myslu
upustil. Nepomohlo to. Usne-
sla Sc tedy ministerska rada, a.
by pfedseda vlady 1redne u
pozornil ma vsechna nebezpecf
a pozadal jmenem vlady pana
presidenta o zmenu disposic.
Telefon mezi Prahou a Topol-
ciankami nemluvil O nicem j.
mem nez O t6chto vzkazech.
Kdyz byly nekolikrat op6tova-
ny, odpovedely Topolcianky
"Nedelejte re mne dedka. Bud
prehlednu vojaky jake .vojak
ma koni neho v6bec net"
A Praha videla bezmala city,
MISUNDERSTANDING presidenta
ma koni.
Ma tech krOmerlcskych ma
nevrech zastavoval rad pan
president vojaky a v~yptaval Sc
jich ma mnoho v6c1. Kdesi ma
silnici take zastavil vojacka:
"Toz jak Sc VAN to lib ma ty
v~ojn6?"
Vojak Sc asi ma yterinu "a
rail a pax Sc sibalskym 1sme-
VEN V ocfch vyhrkne:
"Pane presidente, hlas1m, re
to ma ranu!"
Do generality jake kdyz pra.
st1 hrom. Takovy 1zas. Jer
pan president z6stal klidny.
"A proc to ma ranu?"
"Protoze to, pane presiden-
tie, trva tax kratko!"
Dne 9. prosince 1918 prize.
pan president republiky dc
Barney We Francii pfehlednout
nase legionafe. Pc prehlfdce
lie oslovil:
"BratTi! Wy jste to vyhrali
Dekuji YAM. Dejte ted jen pc.
zor, kdyz jsme ma kopecku, a.
bychom tam INSTALL"
Vecer 81 sci pan president
prohlednout jeste Vojensky do.
NOV. Byla uz tina a pan pre-.
sident 81 vsiml, re vojaci maj.
v rukach elektricke lampicky
ale netroufajf 81 je rozsvftit
Pob1dnul je tedy:
"No, jen 81 posvitte ma svehc
presidential"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03
President Franklin ID. Roose.
welt We prospsch vyslouzilci.

VIZ vC AOSPS(A ySAOAAAA~0s
President Roosevelt zadal,
ably byl pTijat zakon, ktery by
umoznil, ably vyslouzilcGm z
valky .dostalo Sc vyhradneho
zamestnanf v 1radech, jez urcf.
Soucasne president nar1dil,
ably vsichni sefove vladnlch de-
partmentd a komise pro civilni
sluzbu davali prednost vyslou-
zilcdm.
Politika, obsazena v presi-
dentovych dopisech, zarucila
by vsem vyslouzilym vojak1m,
kteTf Sc vratf, ably obdrzeli VIA
dnf zamestnan1, kterf byli tam
drive zam6stnani a plnou pTi-
lezitost k zfskani vladn1ho "a
m6stnanf, budou-li je zadati.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-03-03
Namluvy.

4 "Slecno, milujete mne?"
eco vas to napada!"
"Chcete byt mou zenou?"
"Ani pomyslenf!"
"Boze, komu ia ty diva domy
v Praze odkazu!"
"Milacku, nev1te, jak vas
nam rada, jak touzfm pc tom
. staff Sc vasl!"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
K \
@&
Na$$ii 81
fantiie-uoiiakii

Ma dopustu Sc nahaja Sgt.
John Kristof, najmlajsi sin Mr..
in Mrs. Anton Kristof, 1868 E.
173 st. Odsel bo nazaj %. sept.
v Camp Deming, New Mexico,
kjer Sc nahaja pri vojaski god
bi.
Stabni sarzent Frank G..
Strumbly, sin poznane druzine
Mr.. in Mrs. Frank Strumbly,
Highland Rd., South Euclid,
Ohio, Sc nahaja pri vojakih re
tri in pol leta. Pretekli torek je
prisel domov ma dopust prvic
po dveh letih in devetih mese-
cih. Yes ia cas- Sc je nahajal v
Karibejskem okolju. D O m a
ostane "a 80 dni. Frank ina tu-
di dva brata, XII sluzita Stric"
Sama. Pvt. Adolph Sc nahaja :
Italiji, in Pvt. Ernest Sc pa ma
haja v Camp Blanding, Fla.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14

Mr.. in Mrs. John Simoncic,
XII vodita gostilno ma 1924 St.
Clair Ave-, sta dne 9. septem-
bra prejela uradno obvestilo cd
vejnega departmental, da je bill
njiju sin Pfc. John Simoncic
NIL, ubit V akciji dne FL. julia
ma Guam otoku, V Marijanskem
otocju. Nahajal Sc je pri u. S.
Marine Corps Reserves, kamor
je prostovoljno vstopil.
Pvt. Benno Kristof, sin Mr..
in Mrs. Anton Kristof, 1863 E.
173 St., Sc nahaja v bolnisnici
nekje V Angliji. Udelezil Sc je
hitke V Franciji, kjer je zbolel
vsled zivcnega pretresenja.
Il i: X
Mrs. Anna Langus, 1898 E.
168 St., je prejela porocilo cd
vojnega departmental, da je
njen MOI Pvt. John M. Langus,
star 35 let, pogresan v Franciji
.od 5. augusta. Pvt. Langus je.
pred odhodom k vojakom v ok
tobru 1943 delal pri Chase
Brass & Copper Co., preko
morja pa je bill poslan pretekle-
ga maja.
Pvt. Stanley Pagon, XII je bill
I19. julija pogresan v Franciji,
je postal pismo svoji zeni Mimi,
" katerem il sporoca, da Sc ma
haja V bolnisnici nekje v An
gliji, kjer Sc zdravi "a ranami
ma desni roki.
Pvt. Pagon, star "a let, je
sin Mrs. Rose Pagon, 1868 E.
67 St., in je oce Is mesecev sta
lrega sincka Ronalda. Njegova
zena stanuje ma 5605 Bonna
fave. s
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
Ves+i Il Hvlienio anne
risskih SIovencev

Presto, Pa. - Druzina Subic
je dobila obvestila cd vojnega
departmental, da je bill njihov
sin Joseph Subic ranjen ma fran
coskem bojiscu. K vojakom je
odsel v marcu 1943 in cez NOR
je letosnjega maja. Zdravi Sc
nekje v Angliji. Ma vojas
KEN dopustu sta bila brata Cla.
renee in Felix Vidmar, sinova
Venclja Vidmarja.
Detroit, Mich. - Vojni de-
partment je obvestil Antona
Potokarja, da je bill njegov sin
korporal Otto Potokar, star 25
let, dine ID. avg. ubit ma fran
coskem bojiscu. Pri vojakih je
bill Cd 4. marca 1912. Njegova
matt je umrla kmalu po njego-
fvem rojstvu. Tukaj zapusca
oceta in drugo mater, V Chica-
gu pa diva bratranca, Anton in
Johna Potokarja.
Arma, Kans. Tukaj je po
dvomesecni bolezni umrl Joseph
Gorenc. Bill je operiran ma zol-
Gu, kar pa mu nj pomagalo.
Donna je bill il Biske vasi pri
Mirni peel ma Dolenjskem, star
55 let. V Ameriki je bill Cd leta
1907, yes cas- v Kansasu. Zapu-
sea zeno, diva sinova, hcer in
sestro, por. Parkel v Willardu,
Wis, v start domovini pa dive
sestri in brata, &c so Sc zivi.
Milwaukee. - Druzina Louis
Yaksh je bila obvescena cd VOL
mega departmental, da je bill Is
augusta ubit ma italijanskem
bojiscu njen sin .stabni sarzent
Ernest Yaksh, star 20 let. Po,
leg starsev zapusca brata Ed.
wilma, XII sluzi kot porocnik '
Angliji, in sestro, por. Eich.
man.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
Rak ubije
vec Amerikancev
kot vojska

DR.. Harlow Shapley, profe-
sor astronomije ma Harvard
univerzi, je snoci zvezi kon-
vencijo Ameriske zveze "a ma
predek znanosti, XII Sc vrsi ia
teden v Clevelandu, incl pre-
davanje, v katerem je rekel, da
rak pobija Amerikance hitreje
kot enajst dni najhujse kam-
panic v Normandiji, toda ma
razpolago "a BOZ proti raku Sc
ina mani denarja kot znasajo
dohodki cd enc izmed veciih
football iger.
DR.. Shapley je izjavil, da ko
je bila borba v Normandiji ma
visku je v Mi pablo 300 MOI
ma dan, medtem ko zrtve raka
znasajo okrog 400 ma dan, vsa-
ko IeLo pa pOuleZe raku l5O,OOU
Amerikancev.
''Za vojno proti tiranom tro-
simo 800 rnilijard dolarjev jaw
mega -denarja," je rekel DIR.
Shapley. "Za boj proti raku,
zavratnemu sovrazniku Glove
stva, pa damo komaj en- mill
jonski del doticne vsote!"
DR.. Shapley je apeliral ma vse
Amerikance, da po koncani vol
nj posvetijo vse svoje energije
borbi proti resnicnim sovrazni-
kom clovestva, XII so bolezen,
pesimizem, Ignorance in "ti-
ranija nepoznanega."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
Ronnunija Sc bo borila
prot nacijem in placala
MISUNDERSTANDING

LONDON, 13. septembra. -
Sovjetska vlada je danes potom
radija naznanila pogoje premir-
ia z Romunijo, glasom katerih
Sc je Romunija obvezala, da Sc
DO borila proti nacijem do kon-
cne image mad Nemcijo, placa-
la DO Rusiji 300 milijonov do
larjev vojne odskodnine, vrni-
la bo vso lastnino, pripadajoco
Zdruzenim narodom in priznala
mejo il leta 1910, XII je Rusiji
dala Besarabijo in Bukovino.
Romuniji DO vrnjena Sedmo-
graska
V zameno pa DO Romunija
dobila nazaj vso Sedmograsko,
katero so Nemci leta 1910 izro-
cili Madzarom, in v nebojevnis-
kin zonah Sc bo civilna uprava
nahajala v njenih lastnih ro-
kah.
Vodja romunske delegacije,
Lucretiu Patrascanu je v izjavi
glede pogojev premirja, vsebu-
jocih 20 took, XII so bill podpi-
sani danes, rekel, da Romunija
nina vzroka, da bi bila pogo
il nezadovoljna.
Prvi objavljeni pogoji premirja
To so prvi pogoji premirja,
XII so bill objavljeni v tel vojni.
Medtem ko je bila Italia prva,
katere prosnji "a premirje Sc je
ugodilo, pa pogoji istega do da-
nes Sc MISC bill dani v javnost.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
NoU grob
ROSE YAGER

Globoka zalost je zajela va
gerjevo druzino, XII stanuje ma
1858 Greenwood Ave., sal je
izgubila il svoje srede diva cla-
ma v teku par dneh. Zadnjo ne
deljo je umrl Frank Yager, ci-
gar pogreb Sc je vrsil vceraj. To
je ocividno tako potrlo svakinjo
Mrs. Rose Yager, da je padla v
nezavest, IL katere Sc nj zbudila
in v torek oh 11:45 uri dopol-
dne je izdihnila svojo blago du-
So.
Pokojnica je bila rojena v
vasi Utik, fara Dobrava pri
Ljubljani. V Ameriko je prisla
leta 1913 in sicer v Johnstown,
Pa, odkoder je prisla v Cleve-
land pred 21. lett. Bila je elani-
ca drustva Napredne Slovenke
st. 1877 S. N. P. J. ter kluba
Prijateljev narave. Tu zapusca
zalujocega soproga Johna, tr
sinove, Freda, XII biva v De-
troit, Mich, Johna in Stanleyja
ter hcer Mary, poroceno Kra
mer, v Waukegan, ILL.,, zapuscs
brata Frank Yarc, v start do
movini pa dive sestri. Pokojns
Mrs. Yager je bila, kot vsa O
stala druzina, vneta odbornics
nasih kulturnih prir e d b il
splosno priljubljena.
Pogreb sc bo vrsil v soboto i;
August F. Svetkovega pogreb
mega zavoda, 478 e. 152 St., nj
Whitehaven pokopalisce. Bod j
ohranjen blag spomin, preosta
lin pa nase sozalje!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
IZBIRANJE VRHOVNEGA
POVELJNIKA MA PACIFIKU

QUEBEC, 13. septembra. -
Ma vzporedu konference m e d
Rooseveltom in Churchillom je
vprasanje vrhovnega zaveznis-
kega poveljnika ma Pacifiku "a
zlomitev Japonske. Wits obsto-
il, .da Roosevelt zeli irnenovanje
admirala Kinga ali admirala Nj
mitza, medtem ko 50 britski vo-
jaski krogi bolj naklonjeni gen.
MacArthurju, ki ina tudi neko-
|liko opore pri ameriskem stabu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14

Pogoji "a premirje Bolgarijo
Sc sedaj sestavljajo cd trani
evropske posvetovalne komisije,
toda Sc MISC bill podpisani.
Romunija je formalno pri-
znala poraz cd strani' Rusije,
Britanije in Zed. drzav ter Sc
formalno zavezala, boriti Sc "a
svojo "neodvisnost in suvere.
most" in preskrbeti najmanj IL
infanterijskih divizij in ojacenj,
XII bodo pod vrhovno sovjetsko
komando, ter istotako izrociti
sovjetski komandi svoje NORMA
riske in zracne sile.
Plemenska diskriminacija Sc
ukine
Romunija je pristala, da uki-
ne vse zakone "a plemensko dis
kriminacijo in da internira vse
nemske in madzarske drzavlja-
ne z izjemo zidov.
Vsi zavezniski vojni ujetniki
in interniranci Sc imajo poslati
domov ma romunske stroske, in
vse osebe, XII so bile internirane
radi simpatij "a zaveznike, mo-
rajo biti spuscene ma svobodo,
Odskodnina DO placana v blagu
Odskodnina, katera ina biti
placana Rusiji, ne bo zahteva-
ma v denarju, temvec v bIagu,
industrijskih produktih in Ii
fvezu v vrednosti 300 milijonov
dolarjev.
V ia namen je dolocena do.
ba sestih let.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
ZOPET donna

L bolnisnice Sc je povrnila ma
svoj dom Mrs. Agnes Kosec,
stanujoca ma 1874 p. 60 St.,
kjer jo prijateljice sedaj lahko
obiscejo. Zahvaljuje Sc "a obi
ske, darila in cvetlice, XII jih je
bila delezna "a Casa bivanja v
bolnisnici. z
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
"CHICKEN DINNER" IA
$4,000 VOJAKOV

CHICAGO, II. septembra. -
Ameriska legija DO v nedeljo
priredila najvecji Chicken din
ner', XII Sc ga pomni. Postreze-
nih bo 10000 vojakov, katerim
bo serviranih 10 tonov kokosje-
ga mesa. Priredba Sc bo vrsila
OBJ priliki otvoritve legijske let
ne konvencije.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
zganjska racija zvisana

DrzavRi urad "a zganjsko
kontrolo naznanja, da Sc DO pri-
hodnja doba zganjske racije
znizala s petih ma stiri tedne,
ker SO Sc dobave zganja v me-
secu avgustu nekoliko poveca-
,le~ Prihodnja racijska doba DO
trajala cd 18. septembra do ID.
oktobra. Poleg tega Sc DO V pri-
Rodnji racijski dobi lahko ku-
pilo 90 odstotkov vec zganja kot
do sedaj.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
kratke vesti
BOMBNIKI ZOPET MAD
OLJNIMI NAPRAVAMI

LONDON, 13. septembra. -
Danes je bilo vec kot tisoc a.
meriskih tezkih bombnikov TO-
pet mad nemskimi oljnimi rafi-
nerijami v srednji, juzni in "a
padni Nemciji, v nadaljevanju
zracne ofenzive, v kateri je BIZ
10 v tekL zadnjih dveh dni uni
cenih 326 nemSkih letal,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
"B" VOZNIKI DOBIJO
PRVO OLAJSAVO

WASHINGTON, 13. septem-
bra. - OPA urad je danes ma
znanil, da kadar bodo zaloge ga
solina zadostne "a olajsanje ra-
cijskih restrikcij, bodo prisli
prvi ma vrsto avtomobilisti, XII
imajo "B" karte. Toda predno
|bodo prisli ma vrsto privatniki,
Sc DO morale zadostiti truckom
lin busom "a civilno uporabo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
DIVA DELAVCA UBITA
v REPUBLIC TOVARNI

V tovarni Republic Steel Co.
v Clevelandu ma Ollie Rd. Sc je
vceraj primerila eksplozija, v
kateri sta bila diva delavca ubi-
ia, diva pa sta dobila tezke po-
skodbe. Ubita delavca sta An
drew Thomas, star 81 let, in
Henry Satton, star 80 let.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
KLUB DRUsTEV SID

Y petek, OBJ 1880 uri zvecer
Sc vrsi seja Kluba drustev Slo-
venskega drustvenega donna ma
Recher Ave. Prosi se vse "a
stopnike il one, H 50 obljubili
delati pri prireditvi "a. septeln-
bra, d.. se jutri .ve6er gotovo
udelezijo seje. J, u,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
so UDARILI v N0TRANJ05T
|SIEGFRIED0VE LINIJE Ma
|TREH DRUGIH 5EkT0RJIH

lVRH GL STAN ZAVEZNIsKE EKSPEDICIJSKE ST.
LIE, cetrtek IA. septembra. Ameriske cete vcera
prodirale dale 80 mill dolgi 'front.' in po presene
vem ahkem odporu prodrle obronke nemskega obmej
mega mesta Aachen XII predstavlja zmed kljucnih
took Siegfriedove nije Obenem so Amerikanci udari
" notranost Segfriedove ine treh dugh sektorjih
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-14
MA OPERACIU

Rojak John Iyancic, z Lorain,
Ohio, Sc je podal Y bolnisnico Y
syrho operacije, il sicer ze dru-
gic v stirih tednih. Upamo, da
Sc mu bol Uubo zdravje cinn pre-
ie popolnoma Yrnilo.