Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-09-20
Sejanje zlih nakan
prot Sow. uniji

sedaj, ko Sc z gotovocstjo pricakuje, da Sc DO tretji rajh
kmalu sesul, in ko zavezniske armada ma zapadni 'front.' zmagu-
jejo hitrejSe kt je racunalo nihovo vrhovno poveljstvo, SO Sc
pove6ala tudi scuvanja "a odvojitev zed. draw in Anglje cd
zveze s Sovjetsko unjo.
Goriva Ia TAXA hujskanja je veliko.
Tisti, Xxi sovrazijo Rusijo boil kakor Hitlerja, ali pa prav
tako, svare, da &c Sc Moskvi cimprej ne stopi ma prste, DO pc tel
vojni postala Russia najmogocnejsa drzava V Evropi in V AzUi
Sal vidite, podvreci 81 hoce vo vzhodno Evropo, cehoslovaska
v centralni Evropi il je zapisana in rdeca armada prodira ma Bal
kan in prot Madzarski," pravijo oi, XII straSijo Angijo, da DO
konec njenega vpliva ma kontinentu in Meme nadylade v Sredo-
zemlju.
In resnicno prizadeva to imperiaizmu Veike Britanije ne
malo skrbi.
v zed. drzavah je sedaj "a odtujenje ameriske Wade cd So
vjetske unije glavno sredstvo poljsko vprasanje: DELUXE S pre-
cejSnjim uspehom.
Kerikaizem vsepovsod je Rusiji sovrazen zaradi nienega
gospodarskega sistema in pa kr je iztrebna "krsGanstvo".
Italianska reakcija, S cerkvijo vred, svari Angleze in Anne
ricane, ola elm svojo armada odpoklicejo il savojske kraljevine
Sc pricne civilna vojna, ljudstvo Sc DO klalo med sabo, nastala DO
anarhija. in potem pa "komunizem". In America vendar nj sa
cato V vojno, da bi pomagala "boljsevizirati' Evropo!
VITO hujskanje proti Rusiji Sc je nedavno odkrto umeSal tudi
William c. Bullitt, bvSi ameriski ambassador v Moskvi in v Fran
CHI V magazinu Life je priobcil canek, v katerem dokazuje, da
Rusiji nj zaupati, in da je V Interest," druzbe, v kakrsno verujemo
v zed. drzavah, &c Sc Moskvi ne pomaga v njenih ambcjah. Ker
je Bulitt vplivna oseba, bivSi ameriski diplomat ma najvisjih me-
sMh in ker je dolgo slovel "a Roosevetovega zaupnika, sveto-
valca in osebnega prijaelja, je naravno, ida je vzbudil njegov
clanek V ameriski in v angleSki javnosti veliko pozornosti. Splet-
karjem, XII delajo "a razbitje sloge med amerisko, angesko in So
vjetsko Waldo, pa je dial novega poguma in "moralno oporo".
Bullitt je V strahu "a zapadno civilizacijo. Ako postane USSR
premogo6na, j DO smrtno nevarna, Njegova tendenca je, da je Sc
danja ameriska vnanja politka Rusiji prenaklonjena. Ia svet, v
kakrSnega verujejo Zed. drzave, DO pc BulGttovih nazorih velko
boljSe, &c Sc ameriska vlada postavi v ospredje onih, XII hocejo
zavreti ambicije sovjetov pc ekspanzji. To Sc pravi, ameriska
vlada maj DELUXE "a zgraditev novega "sanitarnega kordona"
okrog Sovjetske unije.
Moskovska diplomacija dokazuje skozi YES cas-, cd kar je VI
vojni, ola il je "a sodelovanje z zdruzenimi narodi. A oh enen,
kadar Sc gre med amenskimi, angleskimi in moskovskimi drzav-
niki "a interese, pa sta Stain in Molotov zelo samostojna.
Nedvomno sta Sc Roosevelt in Churchill ma njunem nedav-
mem sestanku veliko menla in tudi sklepala, v kolikor sta Sc
O Gem sporazumela. Stalina nj bio v Quebec. Odgovoril lima ie,
da je vsled voine prezaposlen. A so bill tudi drugi razlogi. Pred
vsem Japonska, S katero Russia nj v vojni.
Ako zmagajo V Ameriki in ma %angleskem tBti krogi, katerim
pripada Bullitt in lastniki bogatega, RusUi sovraznega casopisja,
Vatikan in pa MIN sorodni faktorji V AngliU, DO bodoci mir Sc
veliko mani mir, kakor pa je bill pc prejsni voni. In ga
padna civilizacJa" DO prisla res v nevarnost, pc krivdi onih Sc
veda, XII pravjo, da jo Scitjo.
Ia nadaljevanje vzajemnosti in kooperacije med sovjetsko,
anglesko in ameriSko Waldo je potrebno, da so vse ti iskrerSe
druga drugi in pa da Sc res zavzamejo zgraditi mir ma temelju
praviGnosti "a vse cloveStvo. Ako tega ne DO, Sc bodo VISA nihna
obetana in zagotovila izkazala "a prazne fraze.