Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-07
Churchill posfenO i'm
dOlocno izjayiI. da
10 mi vec vOjna ideoIOgij

@MN
v prejsnji svetovni vojni je Woodrow Wilson storil cesar nj
podvzel Sc noben drzavnik te ali katere druge velesile pred MIN:
svetovni konflikt 81 je zanislil "a borbo, S katero Sc mai organiz-
rama klanja "a zmerom odpravi, ljudstva vseh dezel pa 81 zgrade
skupno drustvo vzajemnosti. V MENU Sc bi lahko ve morebitae
spore mirno in pravcno resevalo.
Tako je prvo svetovno klanje Wilson zares spremenil v ideo-
logieno vojno. S svojim programom je navdal z upanjem posebno
podlarrnljene narode in ve socialno misece kroge.
Tame pogodbe in imperialisticni smotri zavezniskih sill, in pa
reakclJa V njegovi lastni dezeli, XII mu je zavrgla negov veliko-
potent nacrt, SO znlago zaveznikov sprenenile lie v premirje.
Kaj Sc je v tenn easu godilo, je znano. otroci, XII SO Sc rodiE
V vojni "a odpravo vojne, so sedaj ma bojiscih v veliko veciih
bitkah kot pa so bile takrat.
In kakor v onih letih, take. spet soda. ljudstva zele tax lid
da ne DO zmaga lie premirje, temvec mir.
Tako smo spet Gull nesteto proglasov, da je to vojna ideologj
ma primer vojna demokracije proti fasizmu. IN "a zgraditev
take uredbe, v kateri Sc kali "a move vojne ne bodo mogle nikoI
vec razrasti. 9s4a
citatelji so morda re opazii, da je propaganda, XII je poudar-
jla demokracijo in zlom fasizma, re dolgo tega izgubila svoj "a
NAH V tenn listu il nismo nikoli nasedH, kajti med takozvanimi
zdruzenimi narodi je vee takih vlad, XII SO povsem nedemokrati-
enc, kot pa je demokraticnih.
cato smo raise poudarjaIi, da Sc gre V resnici ne cato, KIDD DO
smell svobodno voliti in ko ne, ternvec "a gospodarske interese
in teritorije.
Mussolini, prvak fasizma, XII ga je porodil versail1ski mir, je
hotel veliko Italijo, Sredozemlje, etiopsko cesarstvo in obnovitev
nekdanjega rimljanskega imperija. Pomagala sta mu v teh nacr-
tih vseskozi kralj Viktor Emanuel, hierarhija v ItaHji, VISA militia
rSticna kasta, v kateri je sedel narsal Badoglio V prvh klopeh, in
burzvazna ter "krscanska" Europa in Anerika sta ga pozdravljali.
MANFRED duceja. Churchill sam ga je pohvalil v svoiem govoru,
XII ga je incl pred lett oh priliki poseta V Itahji, "a velemoza, "a
veledrzavnika, XII je ustvaril red in mir v Italiji, il dial blagostanje
Ii ~ OCA hiALoIN POoooLi
Duce je padel, a njegova diva glavna tovariSa pa sta sedaj nasa
"sobojevnika". Dinastja S svojo stare "socialno' uredbo v Italiji
je oteta proti wolff ljudstva v cd zaveznikov okupiranem delu
Italje pc zaslugi vseh treh vodInih zaveznskih sill.
Ko je v dvodnevni razpravi O vnanji politiki angleske Wade
premier Churchill izjavi, da elm dali ia vona traa, toliko mani
in mani je ideologicna, je izrekel nekaj, kar so MI zamerili vse
liberalno in socialisticno misleci ljudje ma AngleSkem, v Ameriki
in drugje.
Drugje menda ne tolko, ker so Sc re v zadnji svetovni vojni
naucili, da nj verjeti obljubam in frazam, ampak tiste, XII kaj OBJ
ljubljajo, presojati pc dejanjih, ne pc proglasih.
AmeriSki Italijani naprednih nazorov, XII so verovai, da po-
Ineni zavezniska invazia v Italijo preporod njihove rojstne de-
zele, sedaj vedo, da so bile besede zavezniskih vlad proti njenemu
fasiznu emo, a dejanja pa drugo.
Iso vedo posebno pc Churchillovem nedavnem govoru tudi
Spanski republikanci. Kajti kadar eden glavnh zavezniskih draw
pikoy pohvali v enem najbolj denokrahGnih parliamentary dikta-
torja in krvnika Francisco Franco, tedaj jim je jasno, da inajo cd
take demokracije prav tako malo prcakovati, kakor takrat, ko
lie Franco priSel ma krmilo ne samo pc zasugi oborozene pomoci
Mussolnija in Hitlerja, ampak prav tako vIed "nevtranosti"
demokratcnih vlad.
Bale so Sc "komunizma" v spaniji. One SO "a demokracijo
lie, ako nj kapitalistcnemu sistemu nevarna.
Toriji v Angliji Sc boje socialnih prevratov v Evropi; enakos
ameriski toriji in vsi drugi pristasi starega reda vsepovsod. cato
je zavezniska politika z ozirom ma Francijo zagazla v mlake,h ma
inesto da bi priznala de Gauuov rezim "a resnicnega predstavnika
BORBENE Francije. V tenn oziru gresi veiko blj aneriska vlada
kot pa angleska. Kajti Anglia bi 10 rada priznala in de Gaulle1
zagotavlja, z vsemi elani francoskih skupin, XII so zastopane v ME
govern odboru, da DO njegova vlada lie provizoricna, toda DO delala
"a Francjo v duhu francoske revolucje, ne pa tiste meme demo
kracije", XII je kriva, da Sc je Francija v nemski invaziii sesula kol
hsa il kart.
"To pomeni civilno vojno v FrancUi in morda poraz starega
aeda kapitalizma) v Mi" pravijo toriji. Torej maj Sc raise flirtaI
Z vichyjem, XII ina tam pohcjsko slo "a zadusitev uporov re pi-
pravleno.
Churchill je v svojem govoru 3. pojemanju ideologij v tel