RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-27

Cd Arnold Petersena
III.


sa stepenom csvetlenja datog bratnom raz-
neru sirini pruSene razonode! Pod naslovom
''tStrajk Kapitala' Francuskoi'', uvodnicki
pisac plutokratske novine koja tlrzi takye boia
disare razne vrste "talente' kao sto ie sod
vetnik javnih odnosa'' .Sokolsky, cvrsti radie
promisljen (pa ipak he II opste naduveni)
Mark Sullivan, plutogog Walter Lippmann, do
nekle histeriena, prevrtljiva i "brblja java" Do
rothy Thompson, i nasa. "politicka ekonomist-
kinja", Isabel Paterson - pisateika "Herald
Tribune" gore pomenutog uvodnika. ponavlia-
mo, uspevaju do zapanjujuceg stepena preds-
tavljanju sebe kao utelovljenje svih konfuzija,
msticizma kontradikcija stvorenih od kapta-
Istickih branitelja u rulovanju sa predmetom
kapitala Mas uvodnicki pisac navodi francus-
koga bivseg premijera Leona Bluma kako Sc
on zali "odbegnucu od franka'' NJ Blum ta-
kodjer place da bi iZgled Ia francusko oporav
ljenje bio bolji "ako bi francuski kapital bio
patrotski," da francuski kapital (kako ga IL
nese kritika Leona Bluma) "n je bio prpravan
da pobegne IL zemlje ma najmaniu provokac-
ju.' Leon Blum Sc dalje navodi da Sc opoziva ma
"odbegnuce'' kao ma "dezertaciiu' "skoro
izdaju'', koie Herald Tribune'-n pisac IL
jednacuje takvim opozivanjima kao "straik
,kapitala'' po ''nekim New Deal-asma' Pisac
Herald Tribune''-a grdi, prilicno llmesno
one koji podrzavaiu endan poiam da skapital'
ina njegov sopstveni um i d,lsu,' opium iuci
ih da Sc "upustaiu. naravno, Il nek oblik AM
mizma'. (Etimoloske [proucavanie starodrev-
nih reel beleske: ''Animizam .ie: Drzanie da
bezzivotni predmet poseduiu ludski zivot
dusu.'D | on dodava da bi 'blo sto tako
razumno ola grdimo potok vode sto ne teGe
uzbrdo [ah, ii vecni istinicari!l kao sto okriv-
Iulemo kapital Sto tece niegovem prirod-
nom pravcu, imeno, pravcu gde on moze na j
Iazboritije oeekivati razuman stepen sigurnosti
j nagradj jvanJa' = kao, na primer, Dun
ningovom pretpostavlienom 800 posto, i na
reskiranje vrata "svoga" posednika (ne "nje-
gova sopstvenog'o!
Sa prezirom i sa nasledstvom nadvisenosti
koja ide sa potpunim poimom znania svega
tome "Herad Tribune"-in pisac Siha siro-
maSnoga gospodina Bluma pitaiuci "a da Ii
Francuska pluza takav ''rai' seu1lost ovoj
bezdusnoj stvari, kapitalu. I upinie da ako
ie kapital ot.sao 'na strajk'' Il tome niie nsta
jedinstvenoga posto zemlie lnladu svol
'zagriani novcan' problem danas" \ zasto
ie to tako? Zato, kaze ''Herall Tribune''-in
prezirac verovaoca II ''anlmizam kapita}a'',
"sto je kapital postao iako nervozan II posled-
ME godine''; u daliem zalaniu ove hezdusne
stvari, owe taianstvene stvari zvanom kapital,
pisac primecule da ''postoie &C Ii raZ'oz "a
niegovu [kapitalovnl ner%oznost koia nema
nista zajedniGIog patiiotiz1nom. : | kada ie
tako ocistio kaptal od nepo>tene optuzbe da ie
on nepatriotski. ''Eerald Tribune in pisac
zakljucuje (jos uvel govoreoi hapitaln)
''On je plasliiv od rata, IL iednog razloga;
on uvidia budzetslu stuaciiu neoEsunazavaiu-
Gu, IL drugog razloea: konaGno OF niie sigr,-
ran hakav ce odnos biti akvh lev6ara Eao, na
primer gospodina Bluma hada Sc Parliament
ponovo sastane gCspodina Dalatliera elzonoms-
la politika postane opet politieki spor.'!
Kako ie to prenerazavau6a stvar. tai ms
telijozni kapita! lsako II 1novate umove ina
du owl kapitalisticz uvodnicl1 pisc. Prvo,
"Herald Tribune"n pisac ismeiava 81 vlhov-
MIN prezircm predpostaylieno rostoianie dnsc
kapitau argumet Suti ia tvI5liti ia lapital
ina dusu jeste Ga Sc upuStamo ''u nelze vrste
anmizam' Povlh toga isti pisac utelovliuie
II kapital sva svoistva siromaSnill smrtni'.a: On
.ie patrictican nervozan! On ie sposoban da
skusi strah! On mozc ia razmislia o bndzets-
koi stuaciji! On ma odIucne politicl1e pogIede,
koii su ocito konZelvativni Eau na primer
gospodin Hooverov.I on podrzava sumnje kao
te, sta &c M. monsieur Iii gospo1inl Blum sam
raditi ola utesi niegovu sromasnu d,1su Cali
dusa II kapitalu ne posto nostoii l,D - da
utesi njegovu nazovite je kako-hocete, jos i
wise!
Tako mi vidimo da kapital ako nema du-
Sc on je mace naoTuzan, kao svako no1malno
liudsko bice, sa osecajima, sa vsoko osetliivim
nervnm sistemdm, i sa mislecim aparatusom
dovoljno razvijenim, bar toliko, ola je kvalifiko-
van da zalazi u narodne debate iavnim pita-
NINA! lstinito prosirujuci Paul I4afargue-ov
katihizam. mi mozemo ukrasiti ovo zapaniuiu-