RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-28

Iltl UiOJ AJuuA va SiSuG t6IiAOAAos1JN NA1A
obecavahu ii zasnivahu svoja obecanja ma
naucnim racunima, manje-vise tacnim) Ola
danasnja proizvodnja omogucava ola Sc radi,
ne wise cd cetiri sata ma dan, cetiri dana
nedelji, cetiri Gli tako nesto) meseca go
dini pa da svaka osoba dobije ekvivalent cd
$4,000 ma godinu.
Samo da bi Sc ovo ostvarilo, oni, tehno-
kraft zahtevahu da Sc sva uprava mad pro-
izvodnjom drustvom preda NINA u ruke;
ola niko drugi nema rec upravi osim nJlh
Lakoverni, pojedinci, u zelji ola dobiju ia
izgledno fantasticna obecanja, pokazahu Sc
voljni ola reskiraju poverenje uprave mad
drustvom tim NEUTRALITY-SUSPICIOUS..
Marksisticka S. L. P, memo clanstvo,
odrnah je namirisala tn prevaru. Dala Je
zasluzno priznanje tehnicarima "a ia lzracu-
navanja, ali III je takodjer jednovremeno
osudila, sto zahtevau Cd drustva ola poverl
upravu svoju sudbinu iskljucivo ruke
jedne male grupe liudi. Do sada le potpuno
ustanovljeno da ie ia grupa tehnlcara, pored
toga sto je krajnje reakcionarna, takod]er
mentalno pobrkana
Nedavno su ii tehnokrati raznosili jedan
letak po gradu Clevelandu sa krupnlm naslo-
vom: "Totalna konskripcija". Letak ]e pun
gluparja reakcionarnh preporuka. U ME-
n1u Sc kaze ola treba konskriptovatl sVe lJuoe
| i zene. pa bogatstvo, ali samo ne sve DO
eatstvo. Samo g" nacionalno korporatlvno
bogatstvo njegove popratne ustanove, takve
kao banke. trustove osiguravaiuce kompa-
| niie." Dale kazu da treba zabraniti sve stra-
no-iezicne novine i publikacile i govore ma
| radio stracima Voisku cenlo nnatl / POD
| tehnokratijom; ratova &c takodjer biti pro-
| daja alkoholnih plea bice ogranicena ma
| srestoracije, hotele, gostonice j ovlastene
| ducane 1ikera"
Ali draguli II tom letaku jeste u slede-
! Gem:
"TEHNOKRATIJA PITA: n1oze Ii narod
| Sjedinienih Drzava Kanade postici borbe-
| nj moral unutrasrju sposobnost dok nekoll
eradiani zgrcu bogatstvo i ekonomsku ko-
! rst ratnirn .cenan1a, Tat1i1a nc3dmnacdmo,
| ratnim profitima i ratnom raketlrstvu dok
drugi gradjani daiu svoje zivote2" (Naglasak
| nas) Ovi uobrazeni intelektualci. koji obe-
| cavahu radncima $4,000 ma godinu "a ne
| koliko sati dnevnog rada. dodjose do zakljuc-
| ka. da sc IL danasniem ratu obogacivalu, ne
| sanlo ratni profitiri trgovci nego radnicl.
| sa niihovim preveikim ratrim najannica-
! ma Rad toga oni zahtevaju totalnu kons-
| kripciu. koja bi spre6ila to obogacivanie".
Ratne najamnice ne obogacivaju nikada
one koii in primaju, prem da ]e bio slucaleva
II nekim ratovima (sto niie slucal ovom
| ratu) da su radnici PRIMAL nesto vecu ma
| jamnicu, nego nornalnim vremenima. Ma
| iamnca je cena radne snage. Ako le noml-
nalna raeinikova naiamnica Ii ratno vreme
| nesto VEGA. on sa tom na ajamnicom kupule
| zivotne namirnice, koie su takodJer mnogo
! skuplie nego IL normalnim vremennla / on
| nie dobio nista On je izdao sve sto le
! PRIMO.
citaiuci tai letak dosl sno do zakljucka
| ola ie to jedna naizbrkaniia organizaclla
| America Organizacija koia nema nlkakvlh
| ;asnih nacela, nj opredeljenih interesa koJe
| ona zastupa. Ukratko ona predstavlla nlko-
| ga nti ona INA sta ona trazi.
Da grupisemo: Tehnokratija je zbrka
| pojmova. sastoji Sc Cd uobrazenlh lnteiektu-
| alaca. ne predstavlia nikoga niti ina kakva
programa, pored tog JOS je reakcionarna.
Siromasni "naucenjaci" kako su kon-
| fuzni
| Wise vredi jedan najmanii claneic il raci-
onalne ekonon1ije no sve bogoslavske knlige