RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-30
PO ZADI RAZORUZAV ANA
MASA

Celia istorija modernih, pa cak starooreV-
nih ratova belezi ovu jedinstvenu crtu -
razoruzavanie stanovnistva ma kraJu rata, ITO
sto pre-. Ovo Sc najjasnije pokazaio oVoH
ratu u novo "oslobodjenin zeml]ama - ma
rocito u Francuskoj Belgiji. Sve dok te ma
CHE behu pod kontrolom "neprlJatella Nd
cistickih varvara' stalno in Sc potstreKaValo
da Sc naoruzaju: da Sc bore oduplru da Vrse
sabotazu it'd cd jednom, tako da recemo, od
prvog dana "oslobodienia' propaganda Sc
okrenu Cd jedne krajnosti drugu. oaoa ]e
potrebno razoruzanje. Ali zasto tako nagio:
ZaSto sc to tako srlia tome razoruzavanlu.
"Oslobadiaci' Sc ne osecaju bas tako sigur-
MIN da te mase njih smatraju "a svole OSLO
badiace'. Oni znadu vrlo dobro donekle 10
znadu mase. da ie to "oslobodjenJe' samo
skidanie jednog - nacistickog - Jarma da
bi i'm sc metnuo ma vrat drugi - democrats
XII"
Pobedonosn vladari, koji Sc uvek oblcno
vestacki nametnu kao vladarl, naJVlse Sc
straSe naoruzane mase Ol znadu da mase
imadu bolju priliku da iznude povlastice od
Wade kada i'm ie oruzje rukama sa koJlm
mogu da poprete. cak Sta wise, strah je da bi
te mase. buduci razjarene nepravdom Cd kole
pate iskustvom strahota rata, mogle upotre-
biti to oruzie i "a samo zbacivanJe sa vlast
onih koii Sc nametnuse kao vladari.
Ovo je pokazala Francuska BelglJa Ma
redbe dodjose cd Wade "a razoruzanle. Cak
SUI dati 'ultimatumi" do koieg dana da Sc
preda oruzie nadleznim vlastima Mase Sc
protivse Ali posto Sc sa naoruzanlm masa-
ma mora oprezno postupati, ultimatuml oehu
produzavani, bar ovo je bio slucaJ BelglJl.
Ultimatum je bio da Sc oruzje preda do su-
bote II sati noel 49, novembra. | kada Sc
mase nisu pokorile, vlastodrzci produzlse
'sultimatom' Ia nedelju dana, IT, do subote
noci 25 novembra.
u Belgiji, mase optuzivahu da su oko
polovice osoblja koji Sc nametnuse ma vlast,
iii fasisti iii su bill sarafnici nacista "a vren1e
okupaciie l optuzivahu vladu da ona ne sa-
mo- nece da hapsi nacisteke saradnike, nego
Jos planira da in zastiti. saveznicke voJne
sile. koie su in "oslobodili' ravnodusno gle
daiu ma tai postupak Wade. A najverovatnile
ie da ie ia vlada radila u sporazumu sa tim
saveznickim voinim silana.
Razume Sc, alSo ie to stvarno bio cli5, ola
Sc zastite ratni zlotinci nacisticki koiabora-
tori tako zgleda onda le jasno, da bi ma
oruzane nlase smetale u ostvarenju vladlnog
ella Otuda najpreca stvar bese razoruzanJe,
preca nego da Sc dade hleba gladnima, iii da
Sc pohapse zlocinc i oporavi saobraeaj /
druge zivotno vazne stvari. Sam oval akt
dokazuje prliavu nameru belgijske Wade, ne
samo u zaStieavanju nacistickih kolakoratora
nego ii planiranju buduce tiranije "a radne
nase. Kada nebi toga bio, tih prljavih ma
nlera planova. vlada Sc nebi trebala strasiti
| masa. One bi je jos Il svemu podupirale.
Mase su odigrale "korisnu' ulogu Ii OBJ
lku odupirania nacistin1a i III sabotazi. Sada
III treba podjarmiti ovoj, "oslobodilackojs
stranf. Burzoazija INA IL ranijeg iskustva da
kada Sc nase razoruzaju tada je ona sta
niu, posto nije razoruzala sebe, iona ina
stajacu vojsku policiju pod svojom kontro-
lom) da uvadia meru "a merom, koje ee
nozda biti 95 posto protu-radnicke mere. Do
duse, ona &c ovo nazivati "demokratski pro-
ces, prem da je ia "demokratiia" poduprta
sd oruzjen1 protiv nenaoruzanih nasa.