RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-27


bi imala elm da otpocne Ali nemoguce je
hraniti, odevati, nastanjivat it'd, nnilione ev-.
ropskog stanovnistva "a dugo vremena
pored toga, to stanovnistvo nebi bilo zado-
voljno da "zivi' ma tai prosjacki nacin dugo
vremena. 1ndustrije Sc moraju ma brzu ruku
podizati, tamo gde su razorene, negde, i gde
nisu pre- postojale, da bi Sc masama dalo
rada Otuda ia zabrinutost u Breton Woods-u
da Sc ma brzu ruku spreci inflacija, podignu
industrije ola Sc dade "potpora" nastrada-
lom stanovnistvu
Ustanovljenje medjunarodnog fonda ko-
jim da Sc podupire medjunarodne novcanice
l da Sc pomogne, naravno, zajmljivanjem,
raznim drzavama kroz drzave, verovatno
privatnom kapitalu, da Sc podignu industrije,
ola bl Sc tom naglom momentu, koji bi
mogao ma Sta doneti, spase kapitalisticki
poredak po svetu.
| ako Sc pokusavalo resiti pitanja "a
posleratnu trgovinu, "a poduzi period vre-
mena, jos do sada Sc nije tome uspelo.
Slgurno ce Sc tome resavati ma drugoj kon-
ferenciji koju Sc planira odrzati kasnije. U
vezi sa posleratnom trgovinom, New York
Times" uvodnicki savetuje medjunarodne
predstavnike kapitala u Breton Woods-u, u
izdanju cd l8. julia da: "Naciie moraju sauna
ii ola Sc njihov sopstveni ekonomski spas ne
moze postici vodeci ekonomski rat protiv
njihovih suseda On moraju saznati da "a
.braniul luce carine kvote uvazania blokirane
novcanice, ogranicavanja glavnih izvoza, jesu
put ekonomsku propast Povratak medju-
narodnog mira i prosperteta bice jedino
moguce ako Sc owe izmislienosti odstrane
ako Sc novotrgovacke pcoresnosti il kojih
one izrastaju takoder odstrane"
Glasnik najvisih kapitalistickih pa IT,
govackih, interesa savetuie gospodi Bret
ton Woods-u da 'odstrane" sve ono sto kapi-
talisticki interest poradiaiu cini nezbez-
MIN; da prestanu Sc ''ekonomskim ratom pro-
tiv niihovih suseda"; da Sc bratsk zn1ire i
da udese idealni posleratni svet Ako nista
drugo, bar dosadaSnja istoriia kapitalizn2a
nlogla ga je nauciti da ie takav svet memo
guc pod kapitalizmom; da su ekonon1ski ra-
tevi posle niih militarn neizbezne posle-
dice izrabljivania radnicke klase Borba da
Sc odrze kao kapitalisti i izrabliivati, gonl
kapltaliste u tai ekononski rat Koji Sc toga
ekonomskog rata odrel<nu, oni &C biti istis-
mutt IL svetske place, pose iz domace
najposle &c postati sami proleterima Njih
na to prisiljava borba "a opstanak kao kapi-
talista i izrabliivata. "Ekononlski ratovi &c
produziti dale, alo pxoduzi kapitalizam.
ma koliko Times" "idealiSao" 'moralisao'
-
&C biti Il buduce Jos zeSGi nego ikada do
sada neizbezno &c uvlaCiti militaristicka
potpore svoiih respektivnih drzava IT, kapi-
taiizam svh zenalja drzace Ii jednoj ruci
pusku na svetskoj piiaci, d drugoi artikal
"a prodaiu.
Nj iedna dosadasnia konferenciia nije
zauzmala wise Gisto kapitalisti6ki karakter
Cd owe u Breton Woods-u Sta wise, ona
planira gusenje svetske revolucije. ma di
rextan iii indirektan, iii iedan drugi ma
Gin Prime6uiemo da Sovietska Rusija uzi-
ma zivog uceSta toi konferenciii Men
udeo fondu "a spasavanie svetskOg kapl-
tahzma Cd propasti i proleterske revoluciie
bide, kako izgleda S1200 100000 Njena je
namera da zadje punom parom u kapitalis-
ticku svetsku trgovinu Sto &c znatiti los ve6e
izrabliivanie rusl1ih naasa gomilanje bosats-
iva u ruke drzave III vladajute kaste Rusiji-
Ona &c cak igrati tn kapitalistidllu igru
mediunaro ne kontrarevolucije
Postoji iaka mogutnost da stvari baS
nete teci onako kalo Sc planira Breton
Woods-u One bi vrlo lako mogle krenuti u
pravcu proleterske revoluciie.