Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-11
"kOHRunsZem, Za Togo
v vOIIni kampanii

-
Predsednik Roosevelt je ma napade republikancev glede k-
munistov V svojem kampanjskem govoru v radiu dne S. oktobra
med drugim tole izjavil:
"Jaz nisem Sc nikoi iskal, nit mi nj dobrodosla, podpora ka-
teregakoli posameznika ali skupine, XII je obvezana sluziti komu-
nizmu, ali faSizmd, ali katerikoli drugi tuji (foreign) ideologiji, XII
bi izpodkopavala ameriSki sTem Wade, ali ameriski sistem svo-
bodnega, tekmujocega podjetnistva in privatne svojine."
v istem govoru je udaril pc tistih reakcionarjih, katerim je
"komunist" vsakdo, XII DELUXE "a mednarodno sodelovanje in "a
socialno skrbstvo.
K obsodbi podpore, XII mu 10 dale V tel kampanji Browder
S svojo druzbo komunistov, je dostavil, ola kar Sc Rustic tHe, je
on "a prijateljstvo med MO in to dezelo in "a sodelovanje med
NINA sedaj in V utrjevanju mru pc vojni.
Neprijetno "a komuniste je, kr jh je vzporedil V isto vrsto
kakor fadste. Vendar pa bodo Sc agitrali "a njegovo izvolitev
pa &c je to MENU in drugim demokratskim veljakom vsec ali me-
Tudi Sidney Hillman izjavja, da je bill zmerom proti komunistom
in je sedaj, a vzic temu sodelujejo V njegovem politicnem Cd
boru, XII agitira "a Roosevelta.
Roosevelt S svojo izjavo nasprotnikov nj "pooazi1", ker bi
bill proti MENU neglede ke hi bill Browder, kakor so bill pred
Stirimi lett, dasi so takrat komunisti Roosevelta napada1i, ceS, da
mas tira v "imperialistitno vojno", kakor SO ga napadali izolacio-
nisti in drugi zaradi njegove vnanje in notranje politike ter ME
govih napadov ma Mussolinija in Hiderja. Tudi pakt med Rusijo
in Hitlerjem je takrat ostro obsodil
Ljudje so vecinoma re pozabilL, kaj SO konunisti govorili o
Rooseveltu cd augusta 1889 do junija 1941, cato sedaj Dewey
in njegovi prvaki lahko "dokazujejo", da vodi dezelo cezdalje
boj V pogubo, kr gladi pota "komunizmu" in S tenn v unicenje
ameriSkega gospodarskega sBtema in s~vobodstin.
Resnica je, ola nina cd leta 1882 dale "a otmteV ameriskega
kapitalizma, XII so ga sedaj prekrstili V free enterprise, nihce
vecjih zaslug kakor Roosevelt. In res je, da on veruje V tako 60
spodarsko uredbo, kakrSna je V tel dezei, in 10 podpira v Italiji,
V Franciji in kjerkoi more.
Sedanje vptje O "komunizmu' ie torej vohlcem lie pesek
V oi. +
Znatlna je OBJ enem Rooseveltova izjava V omenjenem 60
voru, ola je on nasproten ne Same komunizmu in fasizmu, ampak
tudi vsaki drugi "tuji' ideologji, XII bi Encyclopaedia ameriski
'free enterprise" in naceo privatne svojine. Ameriski kapitali-
sticni propagandisti so tudi socialistcno stranko zmerom oznace-
vail "a oznanjevalko "tuje ideologje' in S tenn obsojai in Sc bo-
rni proti vsem tistim, XII SO propagirali sociaizem, ali kot pravimo
sedaj, "a demokraticni socialism. SociaistiGna stranka ina Sc
veda svoje candidate, torej Sc Rooseveltova obsodba "tujh ideo-
logij" ME ne tice, zadene pa tiste bivse Meme clane in pa SDF,
XII zdaj agitirajo zanj, ako OBJ enem Sc deujejo "a socahzem,
namesto "a "free enterprise.
Komunisti, XII so imeli cd ustanovitve svoega gibanja l. 1919
V tel dezei re vsake sorte stalisca, so Sc letos izrekli "a enotnost
q vsemi, XII so "a poraz Hitlerja in OBJ enem ma svoji konvenciji
izjavili, ola prenehajo S propaganda "a socializem, kr ia dezela
Sc nj zrela zanj; "a Roosevelta pa agitrajo, ker V sedanji vojni
DELUXE, ola Sow. unija preema cd tn kolikor mogoce materijalne
podpore.
Liberalci so "a Roosevelta, ker Sc zanaSajo, da bo nadaljeval
S politiko mednarodne vzajemnosti in demokracijo, docim Sc
Deweyja boe, kr ga podpirajo izolacionisti in reakcionarji vseh
yrst, dasi jh je tudi V demokratski stranki v izobilju.
Steer pa, cemu V tel kampanji tolko ocitkov in prerekanja
O "komunizmu'? Mar il bojazni pred Browderjem, XII agitira "a
demokratski tiket?
Repubhkanski. in demokratski toriji dobo vedo, ola komuni-
stow V tel dezeli nj "kot listja in trave' = sal SO Sc predsedniskih
voitev udelezevai re s svojimi kandidati. Tudi vedo, ola je ogro-
nina vecina tistih liberalcev, XII Jill oni oznacujejo "a "komuni-
ste" lie "a socialne reforme ter "a vec demokracije, in lie majhen
odstotek med njimi je takih, XII res delujeio ma svoj nacin "a pre-
uredbo ~ameriSkega gospodarskega sistema v demokratcni soca-
lizem.
Toda svojstvo reakcionarjev je, ola Sc boje vsakega, XII je
proti interesom izkoriscevacev, ker S tenn i~zpodkopava private
enterprise in pa Sweetest privatne svojine".
In boje Sc, ola Sc ii ljudje nekega dine zdruzijo V svoji stranki
namesto ola bi delovali V strankana posedujocega sloja, kakor
sedaj.
Posebno pa Sc boje, ola Sc organizrano deavstvo morda re
kmau pc leoSnjih voitvah odloci "a sanostojno politicno akcio.
Kajfi tedaj DO free enterprise, to Sc pravi, sistem izkorisca-
MIA "a privatni profit, res dobil resnega, nevarnega nasprotnika.