Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-03-25
LOUIS F. TRUGER:
DILEMA KRALJA PETRA

l.
Dilema kralja Petra H. postaja cd dine do dine bolj
kocjiva in cim bol o skusa izravnat tenn bol Sc od-
daljue koncn restvi morda vsed tega; ker je po-
lticna suacija Jugosave brezupna ampak radi tega,
ker ma stran tistih koh interest prizadet nj sre-
nosti Antagonizem, XII je price uvajanjem srbske
hegemone mad hrvatskim in slovenskim dezelaml ta-
koj ko e postaa ugosovanska msel u]ednJenJa JUNO
sovanskh narodov meso in Sc posebno takrat ko sc e
janua1u 1929 Aleksander proklamral dktatorjem, e
udari taho vehemenco dan, da je ekno od enc
ga konca Jugoslavije do dugega Sedie persekuce,
umol s5pscni in preganjanje vseh N Sc MISC st1ln]al
centralzmom in dktaturo. In mladi kla Peter Je po-
dedova 20 voem ocetu samo krajeVski presto am
pax tuGi tisto kar je roda veesrbska deJa an
tagonzmOm Vred.
Ko smo ameriski Jugoslovan skusali pomagati prl
eradnji dlzavne zgradbe uznih SloVanoV ter smo bill
mnena da je potreba vnapreJ napraVt defnitVen ma
crt bodoce Wade, naval opozlciJonalcl. Ils
XII smo bill "a federativno repubiko, smo kajpak, bill
opozcj onmi, XII so bill centralzem. 10 Sc je ma
haal Thomas Masaryk Clevelandu mi je poslecilo
Sp1egovoliti jim par besed gede akcije republican,
skega zduzena. Masayk je dejal: Akcija je sama ma
seb dob1a ampak glete najprej, ola boste Juzn Slo-
rani zdruzen eni dzav poem sele e cas- da nacne
yplaSanje kaksna maj bo to dlzavna vorba." &c
bi bill juzn Slovan cash, ko Sc je propaganda uJed
niene uznih SlovanOv in kO seSla prVa narodna
siupScina p5hoogcno enak Cehom bi bile MasalykoVe
besede na mestu Ampak dusevno stanje Sbov Hrvatov
in SlOvencev je bO kaj dlugega kakor stOVetnO
SlEi (ne narod kot ceota ampak vlastod1zci in sow
nisti so bill ia cenralizem XII mogoc lie rzav kjer
ri narodnostnega vprasanja Hvati drugi strani
vztraal ma staliScu da da Vsakemu zmed treh
dov avonomijo kar e bio aklat in e Sc danes, edlno
pls>vma iestev jugosovanskega vprasana, ce hoceJo
biti "zdruzen SoVenci MISC igrali bogve kako veke
vloge ker so tcdan zastopnik vecinoma e kima; kar
e bio dObrO "a Srbe, DO tudi dObrO SOVence) Pre-
tickle izkusne in ideoloski razvoj juznh SoVanov sta
doveda do sedane situacje, kateri nahaja kralj
Peter negovo Waldo wed. Resitev te dieme pa bo
korn Nasprotno Njegov naclt ga zvede, DO pri-
nese resnicno drzavljansko vono Pa analzira mo Pc
trOV naclt.
l Jugoslaviji maj ustvari zacasna demar-
kacska crta, XII b dala gen Mhajovicu
ollast start Srb in Crn gori, marsalu Titu
pa ostali JugoslaViji.
della stare Srbo in Crno goro en stran ter Bosno-
Herzegovina, Hrvatsko in Slavono, Dalmacjo ter Slo-
venijo ma drugi Ia demarkacska crta je skoro ona,
k je veljala pred leom 1914 kot meja med Srbijo in
AvstroOgrsko, emo Crne gore Ali pomeni to sepa-
ratzem? Zaka maj razdeli Jugosavjo diva della
Kaj sc s1riVa "a to denlarkacsko crto?
Zaveznki maj ne prznajo ne Mha jlovica niti
Tita kot edinega povejnika temvec oba maj bi
ia priznana svojem ozemlju.
3 Nti Mhajovic nti Tito b smela vodit
vojaskih operacj preko demarkacijske crte
locke in ter tocka 8, kateri Sc govoli, da ina
vlada kraa Petra nudti ugosovanskemu judstyu pri-
ko da izbere svoo vlado in doloci, dali Jugoslavja
ostane Sc nadaje monarha ali me- ter tocka 6, XII pred
vdeva resitev vseh pocnh vprasan potem ko Sc kon-