Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
I'd d'eHaa
Sc gre v Iedosnjem
vORiinena lDOiu?

stei glasove in oznanili ime zmagovalcev. Porazeni predsedniski
kandidat DO pa onemu, Xxi DO oznanjen "a predsednika republic,
Gestital ma zmagi in mu obljubil svojo pomoc.
Tako Sc dogaja vsaka stir leta.
L. 1910. je pokojni Wendell Willkie mocno upal, da dobi stan
v Bell Hist. Repubikanci so ga hvaili "a odresenika, demokrati
ga so ga napadali, cs, da DO zavozl vojno in vo naso notranio
politiko, &c Sc nu poveri mandat. Nj ga dobil, ceprav je prejel vee
glasov kot Sc katerikoli predsedniSki kandidat njegove stranke
pred MIN.
Ko pa ie isti Willkie umrl, so ga slavili vi tisti, XII SO pred
sdrimi lett trdii da hi pomenila njegova izvolitev katastrofo
Ia dezeIo.
V vollni kampanji pred stirimi lett med demokrati in repu-
blkanci nj bio posebnih razlik. cenrav nisroo hill % y = voin;
VletoSnji jh pa sploh nj.
Pred sdrimi lett je bill gLavni boj proti Rooseveltu zapopa-
oeh V trotW q a mas hoce ma vse mogoce nacine potsniti v voino.
Earl Browder je V boju prot MENU vselei dodal, da mas boce "a
pleSu V 1mperlahsticno" vojno "a reSevanje angleSkega, franco
Skega in nizozemskega imperializma. Posebno angleskega. Last
NIX IN urednik 6ikaske Tribune je trdil isto in slicno je poudarial
Norman Thomas. In Charles Lindbergh.
Dobro leto pozneje pa srno bill re v voinem meter, in sod,i
Vsl poudarJajo, da Sc mora nadajevati do naSe popolne image
hepubnkanSkl kandidat Dewey je V zacetku kampanie IL
JaVlL ola &c DO on izvoljen, Sc bo z novimi, mlaisimi mo6roi ma
a = SedanJe SO pc njegovem mnenju trudne in slime, p-
orlgal "a pospesenje nash vonih naporov, da DO zmaga cimprei-
SnJa, VoJake pa DO potem postal domov, docim ih namerava
Roosevelt pc DeWeyjevih izvajanjih Sc obdrzati v voiaski suknii.
kr hi bio to "a drzavo cenejse, kot pa ih vzdrzevati V breznose1.
noti V civilnem zivlienju
Republikanski kandidat poudarja, da je njegov namen po-
spraviti s Hitlerjem in mikadom ternelitejse kt pa bi to zmogla
Rooseveltova administracija. Obeta, da pod MIN brezposelnosti
he DO, docm je Roosevelt nj mogel odpraviti. Izginila je see ko
smo zaceli z oborozevanjem ma debelo in v resnici pa ko smo
postal vsi cz nero zaposleni v voini.
Demokrati oditke vratajo. Kdo Sc Sc ne spominja predsed-
nika, Xxi Sc je pisal Herbert Hoover? In demokratje 81 ga privo-
stijo V volInem boju OBJ vsaki priloznosti. Mar Sc nj kriza dogo-
da pod MIN?
Da, toda mar jo je Roosevelt kdaj odpravil? Namesto, ola hi
pogrnll mize kakor jh je V svojih debelih leth Hoover obljub-
ljal, je placal farmarjem il vladne blagajne, da so podorali pri-
delke in poklali praSice, docim je miijone brezposelnih gladovalo
in Sc pogrezalo V tezdalje vecjo revscino.
Res, ko je Roosevelt prvic nastopil svojo sluzbo. ie obliubil
ola ne DO mice trpel pomanjkanja ola DO odpravil brezposelnost,
farmarjem resi- kmetije in delavcem stanovanja. Pa nj SIo kaj
gladko. Farmarji SO s so odganjali Serfe in deputije, XII so prisli,
da jim zarubijo farme "a dolgove, in v relifnih uradih, pa tudi
ma ulcah, SO delavci cestokrat tudi s pestmi pokazali, kako mi
shjo in cuhjo. Pesti = to je bio vse, kar so imei.
V zgodovini te ogromned epresije, krize ali kakor 10 re hoce
KIDD lmenovati, DO Roosevelt oznaeen "a predsednka, XII lie resl
ameriSki ekonomski sstem "a kapitalizem. Ko je Waldo prevzel,
mu Je bill kongres pokoren, ola je sprejemal vse, kar mu je pred
Iozll, Skoro brez ugovarjanja. Kapitahsticni lsti, XII ga sedaj ma
padajo, so takrat molcali in Sc bali = mase =. Toda v nekaj letih
50 bill spet ma konju. Privatne bankirje je mini prvi strah, in
dobro, SO spet trdnjave sistema, XII ga sedaj zaradi lepsega ne
oznacujejo vec "a "kapitalizem', ker Sc free enterprise bolt
inikavno glasi. p
veleindustriska podjetja, poleg bank, ve S pomocjo Wade, XII il
zanje neprecenljive usluge hvalezni, a mnogi smatrajo, da je
svojo nalogo dovrsil in je cas-, da Sc umakne drugemu, XII BIO zanje
bolj "zanesljrv". Kajti pod Rooseveltom je pablo z mize posedu-
jocih nekai drobtin tudi delavcem. N. pr. zakoni, XII jim jamcijo
pravico do kolektivnega pogajania z delodajalci, in posebno pa
nekaj stvari, Xxi SO bile v socia1isticnem takozvanen minimalnem
programu re stare zahteve.
Republikanski kandidat jh obliublia izboliSati. Demokrat-
ska stranka pa Sc je okrenila zeo ina desno", kar prea kongres
Tudi prihodnji kongres, XII ga tvori Observation-Disclosures
reakcija, ne obeta biti mic prida. MANFRED mic prida "a delavce v