Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-11
Hospodafske vykofisfovani
Ceskoslovenska.

OOlraI sc 10. CoTV0nC0 V ODSlT'
mem clanku hospodarskym Ii
votem v Ceskoslovensku. Kro
me jineho napsal toto:
"Cfm dale valka trva, tin
vice must Nemecko vyklizovat
sve nejvzdalenejsf posice a tin
vice Sc must nemecke zasobo.
vanf spolehat ma sve vlastn.
zdroje a ma zdroje nejblizsfcf
obsazenych zemi. T. Nv. pro-
tektorat Cechy a Morava je JED
nou z nejddlezitejsfch oblasti
zemedelske a pr1myslove vyro-
by.
Cd zahajenf intensivnejsi
spojenecke letecke ofensivy
proti nemeckym prImyslovym
strediskam byla velka cast pr1-
myslu prestehovana do protek-
toratu. Toto 1silf sc zvysilo
zvlaste v ~poslednich IL. mesi-
cfch. Cd utvorenf protektora-
tn pokousely Sc nemeck6 IRA
DIV prizpusobit jak zemedelstvf,
tax i prdmysl nemeckym poza-
davkGm.
Mnohe soukrome, obchodni a
pr11mylsove organisace byly
zruseny a mnohe kartely roz-
pusteny, zvlaste v papfrni-
Ickem, kovodelnem a drevar-
skem prnmyslu a v dolovanf.
V teze dobe rozSirily risske
organisace okruh sve cinnosti
do protektoratu.
Cementarske tovarny must
silly Sc pripojit k nemeckym a
tovarny ma vyrobu porcelain
staly sc cleny berlfnskeho Yer
band Deutscher Elektrotech-
nischer Porzellanidustrie.
DrfvejSf cesky sklarsky pr1-
mysl byl taktez vtelen do pro-
cesu, kterym byly postizeny i
p~ojistuj1cf spolecnosti.
Poole vyrocnf zpravy Zen
tralverband der Industrie fur
Bohmen und Mahren byl pro-
.tektoratn1 pr1mysl pine "a
mestnan. Vlna nemecke nor
malisace pTevalila Sc i pres pro
tektorat, ktery musil zvysit W.
robu valecneho materialu S ext
stujiclm vyrobnim aparatem,
pracovn1mi silami a surovina-
mi.
Pima zamestnanost ma jedne
strane a omezen1 civiln1 pro-
dukce a spotreby ma strane dru-
he mely podobne financnf ma
sledky v Cechach a ma Morave
jake v Nemecku, totiz re financ
nj zivot je charakterisovan IVY
senou expansf pGjcek, take te-
ziste bylo preneseno z danl a
dlouhodobych pGjcek ma pIjc-
ky kratkodobe. Vetsf cast do
davek Nemecku sc zakladala
ma clearingovych predvodech a
1verech.
Ceska narodni banka rovnez
pfispela primo k nemeckemu
financovani valky velkymi p1jc
kami a investicemi v nemec-
kych statnfch zajistovacich
pap1rech. jake v Nemecku j
v protektorate hospodarsky Ii
vot byl veskrze arisovan. Dane
v protektorate a v Risi byly wy
rovnany a nemecka dan z prij-
mu byla vseobecn6 zavedena S
velmi nepatrnymi vyjimkami.
V protektorate plat1 nemecke
zeleznicnf cazby.
V "Sudetsku" jsou velke re-
servy tuhy, odhadovane ma diva
nact miliard tun. Pred valkou
dolovalo Sc zde rocne II milo
nj tun, vyroba vsak byla znac-
ne zvysena.
Velke a v dobrem poTadku
udrzovane lesy jsou velmi cen
ne pro nemecke zasobovani,
pred valkou sc kacelo " ramci
programu pro dorGstanf lesn, v
poslednfch letech vsak bylo
zde kazeno vice drfvi nez v Ne
mecku.
Sudetsky pr6mysl pred val
kou vyrabel predevsfm spotreb-
nj zbozf, premena prdmyslu ma
valecnou vyrobu byla proto vel.
mi citelna. Vyroba skla a tex.
till JIG vsak dGlezita pro sudet.
sko-nemecky vyvoz. Vyrobs
rezanetho skla byla "a valky
zvysena, coz je mimoradnou u.
dalostf v dobe. kdy veskera ci.
vilnf vyroba je omezena v zaj.
mu valecne produkce. Tate
skutecnost niue byt vsak wy.
sv6tlena tim, re takove sklo j
zpracovaneho odborniky, ktert
by bylo velmi tezko ucit move