Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-02-02
SOcialnesa razvoia i'm
razreInegsa boja ne Ii
InOSel mihCe uSfavidi

Earl Browder III edini, Xxi je vladajocim obetal prenehanje
ostre razredne borbe in zivljenje med posameznimi sloji v pi-
iateljskem razmerju. "~e"
Zagotovilo a%meriskemu kapitalizmu, da bodo njegovi Brow
derjevi) pristaSi V BODICE skozi "mnogo let" podpira1i private
enterprise" in prenehali S propagranjem sociaizma med ljud-
Stvom, ki Sc ga brani, cato, da bodo pc vojni lahko vsi sloji slozno
delovali V duhu teheranske deklaracije, nj dobilo v zvezi industri-
alcev in v trgovski komori nobenega ploskanja in pritrjevanja.
Gospodje, XII vladajo gospodarski sistem tie dezele, vedo, da ne
more Earl Browder izpolniti nobene take obljube, nti ne potre-
bujejo "a svoj free enterprise" njegove stranke, kr jim sedanji
dve zadostujeta.
Tudi vedo, da je svojo obljubo izvrsl edino kr jo je moral.
Moskva zli pc tel vojni prijateIstva in sodelovanja z zed. drza-
vami. Potrebovala DO kredit in material. In pa dolgotrajen mir,
da 81 opomore.
Torej, da ne DO tie Meme politike nihce kali, maj Sc komuni-
STIGMA stranka razpusti in delovanja "a socialism V Zed. sdrzavah,
kr Sc Browderja, ameriSke komunishcna stranke in bivSe ko-
minterne tice, mai DO konec.
Ameriska plutokracija We, da Sc DO razredni BOZ vzlic temu
nadaljeval in Sc prpravlja "a pc prihodnjih, volitvah, Sc bolj pa
20 vojni, "a odlocen spopriem, ne z Browderjevim novim komu-
nlsticn1m poitcnim druStvom, pac pa z unijani, dasi ne propa-
girajo razrednega boja in Sc mani pa socialism. Vzlic temu SO
one poosebljenje razrednega boja, ceprav Sc vecinoma nti ne "a
vedajo tega.
Tudi BOZ "a socializem Sc DO nadaljeval. Kapitalisti bodo pc
BroWderJevem urnlku pray tako, kakor SO v proslostl, napadaH
vsakega, in ga oznacevali "a socialista ali S kakrsnim priimkom
re, XII bi izpodkopaval tennelje svetosti privatne svojine in "a
scitniStvu iz~koriscanja mase "a privatni profit.
Svojstvo kapitalizma je, da izkorisca v Interest," privatnih bo-
gastev. Nagon delavca je, da Sc izkoriscanju upira, in da hrepeni
pc boljsem zivjenju, kot pa ga mu nudi sistem, XII ga spremlja
5 krizami, brezposelnostjo, financnimi poloni, z vojnami in v
stavkah S krepeljci.
Razredni BOZ je kapitalzmu velika nadleznost. Poskusil JIG
re ve V svoji moci, da Sc je hi "a zmerom otresel. Posrecilo Sc mu
ie tn in tam zacasno, ma primer pc prejsnji vojni S postankom
fasizma. Kaptalizem ga je podprl V 1taliji, v Nemciji, V SpaniU
IN kjer Sc Sc je pojavljal.
Pred %. lett je Italiji Mussolini svecano zagotovil, da DO IL
ME iztrebil razredne konfikte, ustvaril blagostanje in zgradil po
acknowledgements red, XII bo zivel stoletja. Imenoval ga je fast
zem. Potem je slcno zagotavljal Hitler, Dollfuss v Avstriji in
Franco v Spaniji.
v Italiji je pc veliki uporabi ricinovega Ola, gorjac in svincs
res nastal "vzoren" red in Mussolini je bill hvaljen sirom sveta "a
svoje neizmerne zasuge v preporodu Itaije. Sc cello veliki demo-
KRAFT, Winston Churchill ga je obcudoval.
Ko je bill Churchill lea 1927, kot clan angleSke Wade, na
obisku V Itaiji, je v svojem govoru v Rimu tudi toe dejal:
"Vsakdo lahko vidi, da nina on Mussolini) pred ocmi dru-
gega kot dobrobit svojega ljudstva in DELUXE zanj tako, kot or
smatra "a najboljse. Ako hi bill JAZZ italian, sem uverjen, da bi bi
znjm IL dina srca cd zacetka do konca v njegovi triumfalni borb
proti apetitu bestijalnega leninizma.
"Sedaj pa Sc besedo z ozirom ma vpliv vasega faszna liver
mel vase drzave. Tudi ma zunaj ina vase gibanje velike zasluge
Konstilo je vsemu svetu."
In sedaj pc II letih Cd takrat, v Ita1iji spet strasi "leni
nizen' in zopet SO ma deu ise sne, notranje in vnanje, da Italijo
redjo "a stare prvlegije in 10 ohranijo staremu redu.
Enako Sc DO dogodilo znova v Nemcui, v Spaniji in povsod
elm padejo sedanji rezimi.
Ako MISC zmogli odpraviti razrednega boja s podpiranjen
sistema privatne svojine in privatnega izkoriscanja TAXI mozje
terra je preemala v Zed. drzavah "a svojega predsedniskega kan
didata lie cd $4,000 do 100, 1000 glasov?
Mussolni je padel, padli bodo drugi zatiralci proletariata in
"kolaboratorji', zidarji socializna pa bodo gradii dale, cestokrat
ma. razvalinah, pogoriscih in ma zemlu, prepojeni S krvjo.
Morda Sc je Sovjetski uniji zdelo v njenem Interest," potrebno
izrocni Browderju tako k1avrno vlogo. Morda smatra, da DO ga.
ditev svojega socializma uspesnejse vrsila, &c amerisko plutokra
clio uyeri, da je njenega ruvarenja prot Mi konec.
Bio tako ali tako, kocka je padla in Browder je precital
svojo encIkIiko.
Pristasi socializma ' zed. drzavah pa $ bodo, kot doslej