Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-23

- - - = y
ugodne situace je ocivdno Saveminju nastaa borba
med ma eni strani demokraom in postenim clovekom,
ker tudi je in drugi stran alijanskim roo
ljubom kateremu krvaW pri msl da Trst in Istra
ne bi vec spadaa Italij tenn dusevnem konflktu
izgleda da je glas krvi zagus gas pravice. Ali samo
trenotek ker takoj TEN, Savemin, da 81 umiri
svoo zavest, obeta Slovanom svoje zmanjsane Juske
Benecije mogoce garancje svobodno, neovirano
rabo sovenskega in hrvaskega jezkav obcnah in solah
salveminijev je plennenit, ali ponujena zasci
ia manjsin b ublaza gospodarske skode, kaero bi
tpei doticni kraji &c bi bill drzavnem zvjenju po-
sebno prometu in trgovin, privezani Itaj Naslab
sa stran Salvemnieve zams in sploh vsakega italian
skega aneksionistcnega projeka, je tenn, da oni
racunajo desvom da e Prmorska ali Julijska Krajna
" geografskem, gospodarskem in posebno prometnem
ozu organsko sestavn del juznoslovanskega ozemlja
I'll kraji Sc morejo umetno zdruziti Itajo in
to samo ma racun ekonomskega zastoa kot e asno po
kazalo nazadovanje rgovstva in blagostana Trstu in
Reki pod alijo ko sta ii mesti odrezani cd
sVoJega naravnega zaed]a.
Kar Sc tice Saveminjevega predloga da Pri-
o1ski Krani prebivalsvo grupira dive nacionaln ku
rii XII bi omogocal vsak narodnosti kraevno samoupra
in rabo narodnega jezika obcnski upravi in so e
to stvarno nacin kako zavarova jezkovne pra
vice mansin Jugoslovan MISC nikdar zVaja prsilnega
laznarodovanja Jugosovanska drzava, je tud pod sta
rim reakconarnim rezimom vzdrzevaa svoj strosek
mnogo sto nemskh, ogrskih in drugh manjsinskh Sol,
medtem ko Italia istocasno cello ukinjaa zadnje fran
coske Sole pokrajin Aosta novi de1nokratski Jugo
sav je man njsnam tudi brez mednarodne kontrole ga
rantana neovirana raba narodnega ezka javnem ziv
ljenu in soli &c pa bodo tel smeri uvedene kaksne
garancije Evrop Sc jim bo Jugosava rada podvrgla,
seveda pod pogoem, da tudi druge drzave spremejo
enake obveze Ker ponoviti, da bi Juznm Slo
vanom, ker so manjSni, bile odrekane narodne
pravce-ko je to bilo Italj ia da enojezcne manjs
ne Jugoslavj vzivajo Stroke pravice, ampak
tudi posebne priviegije, kot jh vzivali Dalmac
Demokratsko mejenje move Jugoslavije predvideva
tudi obcnske samouprave XII bodo re po seb
gocae man sinskemu zvlju ker je vecni ali znat
neSem steviu da da prosor svoemu eziku jasn upra
vi in prosvetnih ustanovah To posebno velja velk
mes Trst in Reko katerma vrniti mestna avto
nonija XII jna je ba odvzeta po Itaij. Istocasno-da
Sc vnemo ma gospodarsko stalisce Jugosava zope
zgrada pretrgano organsko zvezo ten NEST nJlhoVlm
zaed jem cd katele e odvisen njhov ekonomsk raz-
nah. Ke: jima Italia tega dat, ampak samo
Jugoslavja idea pripoitve sporne, jezkovno mesane
zone Jugoslavii nade pristase tud sredn prebva
stva itaianskega ezika Tako e tal anska mansina
zastopana po svojh zastopnkih nasem oblastnem ma
rodno- osvobodilnem odboru Istro To kce spo
min leta 1913 ko e po zomu Avstrije italanski inte
Ilekualec IL Istre prhaja nasemu Narodnemu Svetu
Zagreb kot odposanec "Gumbarjev' Gtalijanskih
poljedecev ugozahodn Istri ter njih imenu zahte
val da jim posljemo oborozeno ponoc, da hi mog
ubrant okupacije po 1aji ker oni zeleli, da nil
hov AL skupaj cello ostao Isro zedin Jugoslavijo
Spominjamo tudi, kako so pomorski krog Trstu,
stmi teznami, zeljno pricakova ugosovansko vojsko
za6etku novembra 1913, predvidevaoc, da bo Trst
gospodarskem oziru tezko trpe &c pade pod Italijo
&c gledamo ma stvar staisca ekonomskih nteresov
katere podcenti, moreno veko sigurnostjo
predvdet da &c bi sploh Sc bilo potrebno da prebva
stvo Julijske Benecije gasovanjem odoci svo
bodoc drzavni prpadnosti bi Jugoslayja poeg gasov
iznOsovanske vecine prebvastva-k Sc lie ze zrazila