Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-08-18

Americana ciziho pGGvodu sIou-
Il jake dobrovolnici Cerveneho
Kr1ze.

Miliony dobrovolnic Cerve-
neho Kr1ze, ktere konaly v po-
sledn1ch nekolika letech zasluz
nou a ne1navnou praci ma zm1r
nen1 utrpenf valkou zavin9ne-
no, dockaly Sc uz dnes uspoko-
Jivych vysledkG sve cinnosti.
Miliony chirurgickych obvaz1,
pfipravenych jejich zrucnyma
a miluj1cima rukama, nasty sve
misto v Normandii a We Fran
Gil. Sacky rGznych ported, jez
sbalily, jsou radostf ranenych V
nemocnicfch. Predmety pro o.
sobnl pohodlf, ktere samy wy
robily, slouz1 dnes sv6mu ice
lu. Miliony zen a muzG, daro-
vavs1ch prostTednictv1m Cerve-
neho Krfze krev, mohou krone
toho byti hrdi ma to, re tisice
nasich hochG v uniforme jsou
zachranovany Cd zbytecne a
pfedcasne smrti transfusf krev-
nlho plasma, transfusf, kterou
umoznil jedine jejich slechetny
dar.
Mezi miliony dobrovolnych
pracovn1kG a pracovnic jsou i
skupiny Americana a America
mex cizfho pGvodu. Schazej1ce
Sc V kostelfch a We spolkovych
mlstnostech, v soukromych do
movech nebo jinde, snaz1 sc IT,
to muzi a zeny zajistiti svou
prac1 pohodlf a 1techu vsem
tenn americkym muffin, ktere
povolala vlast do boje.
NemGze byti sporu, re pTf-
slusnfci americkych ozbroje-
nych short jsou zavazani vel
kou vdecnostf temto skupinam
muz1 a zen cizfho pd1vodu.
Mnoz1 z teto pTistehovalecke
skupiny mali citov6 spojenf Sc
svou nekdejs1 vlast1, spojen1,
ktere nemGze zpTetrhati ami
dlouholety pobyt "a jej1mi hra-
nicemi. Mnoz1 mali ma tn re
mi, v n1z stala jejich kolebka,
ty nejkrasnejsf vzpom1nky. Vsi
chni vsak, at jsou p1vodu ces-
skeho, slovenskeho, nemeckeho
jihoslovanskeho italskeho ne
DO jineho, ano, vsichni bezroz-
dime jsou dnes motivovani du-
chem v pravde americkym. Vsi-
chni uznavajf potrebu dolby,
vsichni pracuj1 ne1navne. W.
sledky jejich cinnosti pomahai1
pax zajistiti americkym voja-
kun tn nejleps1 lekarskou peel,
jake Sc jim jen niue dostati.
Nenf to vsak pouze ~prostTed-
nictv1m teto dobrovolne prace,
re tyto skupiny umoznuj1 anne
rickemu Cervenemu kT1zi tax
dGlezitou humanitnf 1cast ma
pT1tomne valce. Jejich stedre
pTfspevky peneznf davajf Ger
venemu krfzi moznost cviciti
RUNE representy, z nichz nekte
ri doprovazej1 nase hochy ma
bojiste, JIM slouzf ranenym v
nemocnic1ch, a jeste JIM staraji
Sc o zabavu vojakd a namornl-
XII v dobe je.iich nekolikadenn1
dovolene v nekterem z cetnych
klubG, ktere Cerveny kT1z zT1dil
We vsech castech sveta.
Jak americtf vojaci a manor
n1ci ocenuji cinnost vsech tech
to dobrovolnfkd, to mGzeme vi
deti z nescetnych dopisG, ktere
o tom p1s1 domG. We zpravach
z prvnich dnn normandske in
vase mluvilo Sc o pTedmostich
a nemocnic1ch, kde Sc uzfvalc
obvaz6, pFipravenych dobrovol
nicemi Cerveneho kTize. Pr "a
chranovan1 zivota ran6nych
pTipadala ohromna 1loha krev-
n1mu plasmu. Prvnf pracovn1-
ci Cerveneho kT1ze objevili sc v
Normandii kratce ma to, kdy
prvni invasn1 sled zachytil Sc
ma francouzskem pobTezf. I'll
to pracovn1ci prochazeli mezi
ranenymi, podavali jim obcerst
vent, obdarovavali je sacky po-
tTeb, ktere vojaci "a bitvy ztfa-
till, a pomahali jim nescetnymi
jinymi zpdsoby.
Tyto krasne vykony pracov-
Mkt Cerveneho kTfze byly by
nemozne bez nezistne sluzby
mnoha milionG osob ma domaci
fronte a bez jejich stedrycf
prispevkG ma valecny fond Ger.
veneho kTfze "a bTeznove sber.
nj akce.
Vaclav Majer csl. ministrem
obchodu a nrfEImvsIu.