Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-13

MIN svetom. Mavri, ceprav div
Je lJudstvo IL afriskih pustini, SO
premagali Spance, ker SO bill
POD enotnim vodstvom in SO ma
vduseno krvaveli "a Alahovo We
70 in svojo skupno moo. Spanska
plemena pa SO Sc borila vsako
Ease, in so Sc med seboj postrani
gledala, namesto ola bi zdruzeno
nastopila prot skupnemu sovra-
zniku.
Sedem stoletij spanskih vojn
z Mavri je nepretrgana veriga
medsebojnih i~zdajstev posamez-
nth krscanskih poglavarjev v
korlst Mavrov. Prodiranie mo-
hamedancev Sc je ustavilo sele
OBJ odporu Francozov, XII so pa
prepustili Spanijo njeni usodi.
Steer SO pa Mavri neizmerno
mnogo koristili spaniji. Men ju-
mi del SO spremenili pravi vrt;
ii ljudje IL puscave SO znali ce-
niti vodo in ljubili so drevesa
in roze, XII SO Jill morali v svoI
pravi domovini tako pogreSati.
Cordovo so 81 izbrali "a prestol-
nice in to mesto je stelo 900 jaw
min kopalisc, preden SO ga spet
zavzeli katolicani. Pod katoli-
skim gospodstvom je pablo pre-
blvalstvo Cordove z 200 900 ma
$4,000, Stevilo javnih kopalisc
pa z 900 ma mic. Mavri SO zgradili
cello mrezo prekopov "a namaka-
ME zemlje in vpeljali pomaran-
&c, dateljne, sladkorni trs, bonn
baz. S prekopi IL reke Quadal-
quivir SO dolino med Cordovo in
Seville spremeaili v 'huerto",
vellk writ, ma katerem so tedai
kmeti Stirikrat ma leto spravliali
zetev. Povabili SO inzenerie v de-
zelo, gradili universe, ma katerih
so zn%anstveno studirali poliedel-
stvo in druge prakticne vede, in
sezldali so edine ceste, XII Jill ina
Spanija Sc danes. Mavri so pri-
nesli zaostali katoliSki Evropi
matematiko in astronomijo in
tudi della starih Grkov SO spet
odkrili Bvropi. In Sc emo moe so
znali dobro izkoristiti: nanesto
da bi Jude zapirali in preganjali.
SO jim dali popolno svobodo, da
so S svojimi organizatoricnimi in
trgovskimi sposobnostmi delali
"a napredek dezele.
In potem Sc je zgodilo tisto
neizogibno. Skoro VISA Spanija Sc
je pokoravala njihovi vladi, S
strani katolicanstva jim nj gro
lila nobena resna nevarnost. 0
tenn raju ma svetu Sc je raznesla
vest Sc v druga arabska in ber-
berska plemena, XII so Sc trpela
zejo in pomanjkanje V afriSkih
puscavah. Ker je bio mohame-
dansko g~ospodstvo vedno avto-
kraticno, je zavisel Min uspeh
ali neuspeh Cd sposobnosti enc
same osebe. Dinastije, XII so ma
stale il zdravih, medvedie moo
nih kmetov, SO kmalu propadle
V vedno veejem razkoSju. Drugi
zdravi in mocni kmetje, XII so Sc
Sc potili "a svojimi volmi, so z
zavistjo gledali ma razkoSno ziv-
ljenje v Alhambri in-Alcazariu.
Zacele so Sc zarote, umori, dr.
zavljanski boji, cele druzine so
bile iztrebljene in drugi SO sedli
ma njihova mesta. Ma severn so
Sc pa zacela prebujati posame-
INA spanska plemena, XII so Sc
pocasi privadila, da SO slisala ma
imena Castillo, Leon, Aragon,
Novarra, Katalan it'd. IL tie pre-
bujene zavesti SO zaceles nasta-
jati majhne drzave in koncno so
sklenili, da vsaj zacasno pozabi-
jo Ma medsebojne prepire, da
prezenejo Mavre. Ia skupnost Sc
ie izrazila v tenn, Ola Sc ie krali
Ferdinand aragonski ozenil z
Izabelo kastilsko.
v tel veliki vojni z Mavri je
bio mad trideset tisoc krvavih
bitk. Cerkev je izpremenila ma
cionalno o%svobodilno vojno v
versko vojno in S tenn pahnila
Spanijo v nesreco, XII jo morajo