RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-02

kako u kongresu, tako van ME-
ga da odrzmu radnitkoi klasi
politicka prava koja i'm zemaljs-
XII Ustav daje.
Nasim citaocima pcznat ie z!o-
glasni Observation-Disclosures pro-
jektozakon, sa kojim Sc ella pot
puno obespraviti radnicka klasa
Amerike ustvanih 'prava, da bar
mogu birati svoje gospodare, pro-
dajuci sebe IL najam. Ovom reak-
cionarnom projektoplanu pridru-
zio Sc "demokratski' Predsed-
mix Roosevelt, te ostali "demo-
kratski" element. | Stalinisti, po-
dupiruci Predsednika Roosevelta i
njegov ratni program, verni svo-
joj kamelijanskoj prirodi uspos-
tavljenoj liniji, oni uza kons-
kripciju radnika.
Ovde-onde, i medju burzoazijom
"radnicikm" junijama cuje Sc
negodovanje protesti protiv ma
meravanog zakona "a konskripci-
ju americkih radnika, ali to ne
godovanje protesti su tako sla-
bi i mlitavi, da su cd vrlo male
vaznosti. Jedini glas protesta pro-
| tiv gorePomenutog projektozakona,
jeste glas Socijalisticke Radni6ke
Partije, koji je vredan pomona j
/ koii dolazi IL cistih pobuda in
teresa radnicke klase. Jedina ie
ora koja tumaci tai projektozakon
svetlosti zemaljskog Ustava, te
upozoruje viastodrzce zakonodav-
ce zemlje ma postovanje istog.
Partijska sredstya su ogranice-
ia kako ovom sluGaju. tako Il
opStoj njencj agitaciji propa-
eandi, pa njen glas nena prilike
da ga euja svi radnici zemlie.
No po ovom pitan.f4 (pitanju kons-
kripcije radnaika1 pruzila ioi Sc
prilika na 26. ovog februara. kad
je Columbia Broadcasting Sys-
tenn" dozvolila nasem predstav-
niku da govori preko njene sta
nice Cd jednog do dlugog kra ia o.
We zemlje. Tom prilikom govoric
je drug Eric Hass, urednik CLAW
nog partijskcr organa WEEKLY
Peoples "a Is minuta.
L kratkom yeremnu Cd Is mi
rita, drug Hass ie rrupisano is
takao rartijsko stanoviste po ovom
p;taaiu, te zlckobni znaGai name
raTanog zakona o konskripciii rad
L ika. On ie, citiraniem Tr:naestoe
Dodatka Ustavu zemlie, dokazao
da kapitalisti6ka klasa nema pra-
vo nit sme, ako &c postovati ze-
Ustav, donositi takav "a
kon, sa kcjim bi porobila ameriske
radnike. Takodjer ie citirao od,u-
su Frhovnog Suda Siedinjenih DR.
lava po tome pitanju, koia ie pro-
.iv porobljavania raGr;ka. kako
oredvidja pomeuuti projektozakon.
Koliko ie clanova radnicke kla-
Sc Amerike culo govor druga Ha-
ssa. niko ne zna. ali iedno znamo,
Ia u prkos nastojaniu amerieke
slutokratije da ma razne nadine
sagluse glas SIP, da III ie dosta
:ulo. Sad &C NINA biti jasno Co.
nina koji su culi pomermti govorl
.asto anericka plutokratiia hoce |
Ia prcturi zakon konskripciie |
'adnika, te njegove (ako Sc usvoin |
lie rosledice. Obespravlienje rad |
1icke klase Amerike ustvanih ioi |
1rava, znaci jos vece teze ropstyo |
"a nju, "a kap;talistiChu klasu |
,igurnije produzenie svcra para |
;itskog zivota. Bar tako ona racu-
Ia.
Kao sto smo rekli, SIP. je je-
Tina organizaciia rada koia je
lstala protiv pomenutog prijekto-
.akona, koji je uperen protiv vi
.alnih radnicl1ih interesa. Ona ie |
edina organizacija u ovoi zernlii
ioja isti6e sve nnanipulaciie ka. |
,ital;stitke klase objasnjava in
, svetlosti cinienica So tacke in
erese radniGke klase. Ona ie Jedi
IA koja uci radnike kako da ne sa-
TO osujeti te kapitalisticke mani |
7ulacije (cija ie svrha da obmani |
,adnihe), vec j kako da potpuno