davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bluffton news. [volume] (Bluffton, Ohio) 1875-current, 1944-12-21
SOlennize NuptidIs
At Ebenezer Church

In an impressive ceremony soiem-
nized Saturday evening, Dec. 16, in
the Ebenezer Mennonite church near
Bluffton Vera Alice, youngest daugh-
ter of Mr.. and Mrs. E. E. Bucher,
Columbus Grove, became the bride
of Harold L. Diller, TN &c, of
Portsmouth (Melville) r. l., son of
Mrs. Ben Amstutz, Pandora.
White chrysanthemums, palms,
white lattice with huckleberry greens
and baby breath and lighted tapers
in tall candelabra formed an effect
i've setting for the double ring cere-
mony read by the Rev. A. C. Schultz
of Chicago, former pastor of the
couple.
Preceding the service Mrs. James
Suter at the piano played a half
hour recital of nuptial music in
cluding Ave Maria, Schubert; 'Ich
Liebe Dich", Grieg; Indian Love
Call'', Friml; "My Heart at Thy
Sweet Voice., Saint t-Saens, and "In-
termezzo", Provost. Mr.. Clayton
Bucher sang Because, d-Hardlelot;
"When Song is Eweet", Sans Souci,
and II Love You Truly, Carrie
Jacobs Bond. Wagner's Lohengrin
was used for the professional, a
hymn 80 Perfect Love" during the
ceremony and Mendelssohn's We'd
ding March for the occasional.
The bride, who was given in mar
riage by her father, wore a gown
of white brocaded satin, fashioned
with fitted bodice, sweetheart neck
line and long sleeves tapering at
the wrists and full skirt ending in
a train. Her veil of illusion with
lace inserts fell gracefully from a
coronet of orange blossoms. She
carried a Wedding Knot of white
carnations and white orchid She
wore a gold locket, the gift of the
bridegroom.
Miss Vidella Bucher, who was her
sisters maid of honor wore a gown
of blue with net and carried a bou-
quet of yellow rose buds.
The two bridesmaids Miss Kath-
leen Amstutz, step-sister of the
groom and Miss Wanda Suter, close
friend of the bride, wore gowns of
rose with net and carried red roses.
All the gowns were fashioned alike.
The flower girls, Joyce Elaine
Herr, Margie Ellen Schumacher,
nieces of the bride wore floor length
gowns of yellow moire taffeta.
Dressed in a navy outfit little
Paul Amstutz of Berne, Ind, cousin
of the groom, carried the rings on
satin pillow.
The bridegroom in his navy uni
form was attended by Earl Lehman
close friend. Ushers were Vinton
and Veland Bucher brothers of the
bride, Maynard Amstutz, step-broth-
er of the groom and Herman Hilty,
cousin of the bride. The attend
ants were attired in dark blue with
boutonniere of white carnations
Both the mother of the bride and
bridegroom wore dresses of black
with sequins and corsages of red
roses.
A reception for sixty guests fol-
lowed in the home of the bride. A
large four-tier wedding cake Gen.
tered the table. Refreshments were
served by Misses Aline Hilty, Agnes
BURY, Ileen Moser and Mrs. Vel
dean Carts.
Later in the evening the couple
left for a short trip. The bride
wore for travelling fuchsia dress
with moss green and black acces-
sories.
The bride graduated from Column
bus Grove high school and the groom
from Pandora high school. The
groom received his boot" training at
Great Lakes, H., and at the present
is stationed in Rhode Island.
The Bluffton news. [volume] (Bluffton, Ohio) 1875-current, 1944-12-21

than 270 pounds, but an increased
demand for pork and lard caused
the change in regulations in order
to encourage feeding hogs to heavier
weights.
The Bluffton news. [volume] (Bluffton, Ohio) 1875-current, 1944-12-21

News Want-Ads Bring Results.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
Gene ziyota digIe Sc za
~ postO

CIO. koia keFo smo Ianije o.
bav1Steni, ira svoj PJsebni od-
Dor "a istraz;varje poskupljiva-
MIA zivota, izveStava o. ie zivot
poskupeo "a 10 ',osto Cd jahEara
1941. do marta l9f4. iirana le.
prerna tim izveStaiim poskupe-
la za II posto, odeio "a rs posto,
pokucstva "a 63 posto, kirija "a
Is posto, gorivo "a IA rosto 80
no 20 % posto.
CIO, takodjer, optuzuje WLB,
da krije poskupelost zivota ola bi
slim opravdavaia svoje protiv-
ljenje povisivanju "aiamAice.
Vlada je stalno izveStavala, to
podrzava / sada, ola Gene zIvota
nisu poskupeie wise cd 23.4 pos
to u gore pomenutom vremenu.
Kao Sto sc vidi, ola su tri stva-
ri hrana, odelo pokucstva, maj
wise poskupela, raGnici, kao
pravilo, malo Sta drugo troSe
osim hrane, odela i pokucstva,
cemu Sc JOS moze samo dodati
kirija gorivo, to je dokaz da je
"a radnike zivot daleko wise pos
kupeo nego Sto j sama CIO IL
veStava. u ostalom, svakodnev-
no iskustvo oko kupovanja stva-
ri "a zivot uci, da nj CIO broke
ne vrede nj pola boba. Vecina
stvari koje radnici trose posku-
pele SUI za' sto posto, nekoje j
dvesta trista wise posto. Sto
znaci da je zivot poskupeo, bar
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
"Juniisl>a s.surlscst" i
klasna bors,a

Predsednik Allegheny Ludium
Steel korporacije, Hiland G. Bat
cheller, rekao ie nedaVno u
Washingtonu pred celicnom po-
rotom WLB, da takozvana jul
niiska sigurnost" koju su radnic-
ki fekeri izmislili zajedno sa dr.
zavom spakovali j sproveli u "a
kon, koja garantuje radnickin
fekerima junijsku clanarinu, i
pristine Clanovanje, da Ii radni-
cl to hteli iii ne, nije ostvarila
mir u industriji. On je dale re-
kao potkrepljujuci svoiu t:rd-
niu sa sledecom izjavom:
"U 1910. -. nismo imali rad-
nih zastoja Tstrajkoval II l94,.
i 1912. imali smo diva zastoja, ali
1943. imali smo ne mamie cd
dvadeset sest radnih zastoja u
(Nastavak ma 4. strsni.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

"a radnika, ne mamie cd stO pos
to, a najverovatnije je da mno-
60 wise.
CIO Sc nije mnogo udaljila cd
WLB. Svakako, CIO ocekuje We
like nerede u obliku Straikova i
protesta Cd strane radnika "a
vecu najamnicu, pa u napred
nastoji da radnike ubedi da ce-
ne zivota ipak ''nisu" tako mno-
60 poskupele. l prema tome, mo-
re Sc primiti ma kakva poviSica
(od par centi) u najamnici iii
da je netreba u opste traziti. /
zaista, radnici ie nebi trebali u
opste traziti. Umesto povisice
oni trebaju traziti prisvojiti
Geo proizvod svoga rada, preuzi-
najuci vlasniStvo mad sredstvi-
ma "a proizvodnju obarajuci
kapitalisticki sistem sa njegovOm
naiamnicom i poskupljivanjem
zivota.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

Mi jedino mozemo da ucini-
mo neke primedbe, III da danno
komentar i ovoj pojavi, prem
da je ovo prirodna pojava. Ma
SLOW ovog clancica glasi: Il "a
to je kriv kapitalizam'. Izgle-
da cudno. Otkuda je moguce
"a to osuditi kapitalizam "a stva-
ri mad kojim on nema nikakve
kontrole? Ako kapitalizam ne
moze spreciti prirodne ''agresi-
je" kao sto je ova, moglo Sc ipak
izbeci tai SLIM kvar j gubenje
lJudskih zivota, da je postojao
jedan razumni drustveni sistem
koji bi imao u obziru i ovake
prirodne pojave.
Kuce su mogle biti sagradie-
ne jace ma boljim i sigurnin
mestima, ne po brdina i vetru-
izlozenim vrhovima, gde su sta
novnici uvek u opasnosti de i'm
vetar kucu odnese i njih u kuci.
Ekonomska mizerija koja vlada
mad radnickom klasom Il kapita-
lizmu goni radnike da live u
svakovrsnim das5aranna i ma O.
pas1fifn Poiesaj ajs.ass,sraai jesaiai-
ie kirije, iii radi toga sto mamie
kosta sagraditi kakvu bio das-
caru nego jaku pouzdanu kucu.
Izgubljenih 14G zivota ozle-
djenih wise cd hiljade, kao mi
hon; dolara kvara, zrtvovano ie
kapitalistiCkom druStVanom u
redienju. Socijalizam RI mOgao
spreCiti ovake nesretra slucaje-
We. Zemlje ina dosta, materija-
. takodjer dosta, radnika je dos
ia i svega ina u izobilju zivot
bi Sc mogao uciniti osiguran.m
i izobiljnim. u bapitalizmu ie
ovo nemoguce. Sve Sc nalaZi IL
rukama kaDitalista. ni$ta II ru-
kama radni-.a ! mizeriia i2 uZrok
da Sc radnici iZlazu opasnosti-
ma nesigurnostima. Dal,le, ka-
pitslizam ie i Ia TO kriv. Dole
kapitalizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

severno americkom kontinentu, ,
jeca kansaski vodja Republicans
ke partije, Alf M. Landon, u ape
lu da Sc otvore move svetske pi-
jace. Min Sc mora naci u La
tinskoj America, Africi, Aziji i
Evropi. l ako ova nacija ne zeli
da Sc spusti u cru turobne de-
presije j zastoja. kaze Senator
Harley M. Kilgore. S. D. izvoz
mora iznositi S25,000000.000 ma
godinu. Ovo je tex oko dive mi
lijarde dolara mamie nego mai
veci celokupni izvoz i uvoz svih
nacija sveta. To je samo diva pu-
ia toliko koliki je bio rekord
svih vremena Cd Sl2,500,000000
u izvozu S. D. postignut u l943.
Slicno je sa drugim kapitalis-
tickim nacijama, Cd kojih nekoje
postaju industrijalizovane PLAN
tecim stepenom da nastupe ma
svetsku pijacu sa tvornickim
proizvodima "a prvi put. Maj
istaknutija medju poslednim jes-
te Kanada, ciji pljaekasi nervoz-
no ocekuiu odluke velikih sila
ola otvore, iii da ne otvore, nil
hove domace place. mi Sc tako
prokleto plasimo po nekada,"
bezimeni kanadski zvanicnik bio
ie citiran od Fortune ga, "kada
mi gledamo dole preko granice
ma vas. kako &C te vi upotrebiti
celu tn moe = san1o da istezete
vase misice? Iii cete vi igrati
nediunarounu igru? s-fasifi
James A. MacKinnon, Ministar
Trgovine, oplakuje: 'Svaka cr-
tica naSeg nacionalnog zivota po-
civa ma nasoj stranoj trgovini;
da Sc trgovina ne moze otstra-
niti iii ne nj ozbiljno suzbiti bez
da pozovemo slom propast.'
u isto tako oGajnom tesnacu
nalazi Sc i Velika Britannia Su-
protno Kanadi, koja ie satelit
borecih Sc sila, Velika Britannia
poseduie moe velike sile. Ali O.
ma &C izici IL ovog rata kaO ne
(Nastavak ma 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
Partizani klasne borbe / Tito

be, ali koie SUI u glavnom po-
tickle cd samog MEGA.
Odmah u pocetku clanka Tito
citira Churchilla. britanskog pre-
Imijera, koji je pred Parlamen-
| tom izjavio sledece borbama Il
Jugoslaviji: "Komunisticki ele-
Imenti imaju cast Sto su bill "a
cetnici Tklasne borbel, ali kako
| ie pokret rastao po snazi i po
broju. IZVRSIO Sc PROCES
| IPRERASTANJA liz klasne bor-
be u klasnu saradniul i ujedi-
njavanja j prevladalo je nacio-
nalno [kapitalistickoI shvatanje
Tza ocuvanje k pi t a izmal."
(Krupna slova moja.) Ovom ci-
tatu Tito peva sledecu odu: 90
We lakonske reci izrazavaju ono
StO SaclnJaVa pOeOS ne SdTto No-
muniSta, nego sUih patricia nle-
dju narodima Jugoslauije'.' pod
vuceno u originality
Nj jedan citaoc, koji ne cita
TEX radi citanja, ne moze prona-
siti. a da ne shvati da SUI prve
partizanske borbe u JugoslaviJl
bile klasna borba. A klasna bor-
ba ne znaci samo borbu protlv
najeznika, nego istovremeno,
JOS prvenstveno, protiv unutras-
Meg "najeznika" - eksploatato-
ra i njihovih slugana. A ovo l
sam Tito priznaje. Pre- ovog'clan-
ka, Tito je u par navrata izjavlo
da je on sa svojim kolegama tex
nakon nekoliko nedelja uspeo ca
postepeno ujedinjava pojedine
partizanske odrede, koji su Sc
.(Nastavak ma 8. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
Francuska

Problem 0 Francuskoj vladi,
postaje sve wise ozbiljan u pos
lednje vreme. Poznato je da Via
da Sjedinjenih Drzava jos nika-
da ne priznaje De Gaule-ovu
vladu "a Francusku, Vlada Veil
ke Britanije zauzima manje-vise
isto stanoviste, dok Sc Russia nc
izjavljuje ma nijedan nacin, Ga
nebi uvredila svoje saveznlke.
Ia poslednju Sc ipak drzi ola ona
stoii uz De Gaulle-a.
Burzoaska rubrikaSica, Doro-
thy Thompson, izrazava veliku
zabrinutost razvitku francus-
ke situacije, koja sc sve wise
razvija u pravcu De Gaulle-a.
Ona kaze da je javno mnjenje
u Velikoj Britaniji, pa cak u
Sjedinjenim Drzavama, u korist
De Gaule-a, dok Sc njihove Via
de protive poslednjem j htele bi
da nadju "pogodnu' zamenu, u
nadi da &c u tome uspeti u ko]i-
ko zadju dublje u Francusku.
Prema mnogim izvestajima ko
mentarima u novinama De Garll-
le ne gubi zemljiste sa sve dub
linn prodiranjem saveznika Ii
Francusku, vec ma protiv postaje
sve jaci.
Pored toga novine jos stalno
opisuju odnosaj francuskog ma
roda prema njihovim "oslobodi-
ocima", saveznickim vojnim 81
lama, u novo osvojenim teritorl-
jana, odnosaj kojem Sc oni ne
mopu iscuditi. Kazu da "oslo-
bodjene" mase jos uvek gledaju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

"hladno", sa ''nepoverenjem'', pa
cak i sa ''podozrenjem" ma sa-
veznicke militarne sile, koje in
"oslobadjaju". Uzeto sve skupa,
izgleda da je situacija u Fran
cuskoj wise ''levicarska" nego
sto Sc ocekivalo i postoji mo-
gucnost da Sc nesto vrlo ozbilj-
no IL te situacije izleze. Ako ina
made "a proletersku revoluciju,
dobro nam dosla. Mi je pozdrav-
ljamo, ako znamo da jos "a
sada ne postoji takav pokret ko-
il bi S njom rukovao. Takav Sc
pokret mora JOS stvoriti tamo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
W.. S.

Daniel De Leon, ndjveci Mar
kista posle Marksa, Eako Sc iz-
razio Lenin, jednom je kazao:
pustite radnika ma nliru onda
ga gledajte; nikad nece proma-
Siti u borbi protiv svog gospo-
dara; uvek ce potrefiti u pravC
zicu; tome ga goni n;egov ma
gon. Owe reel su mnogo znacaj-
nije i dublje nego Sto na prvi po-
gled izgledaju. One su znacaj-
niie i dublje zbos toga sto el1o-
nomski uslovi koji opredeliuiu
kapitalisticku radnicku klasu,
prirodno potsticu poslednju u
borbu protiv prve; jer ona, prva,
primorana e da nasrce sve vi
Sc ma zivotne uslove poslednje,
jer je na to gone ekonomski "a
koni. I u koliko ona wise des-
potski nasrce, u tolikoj, takvoj
meri, ona goni radnika da Sc
opredeljuje; ola nikad ne proma-
81, vec da uvek potrefi II pravu
zicu - protiv svog gospodara.
Iduci ovim pravcem koji ne
izbezno dovodi kapitalisticku i
radnicku klasu sve wise i u sve
ostriji sukob, radnikov Sc nagon
postepeno razvija i konacno, uz
pomoc klasnog obavestanja pre-
tvara Sc u klasnu suest. Ali da Sc
radnikov nagon nebi razvio i
pretvorio u klasnu svest, koja je
neizbezna posledica sve ostriJih
i blizih sukoba izmedju kapita-
listicke radnicke klase i dobrim
delom klasnog prosvecivanja, ma
to budno paze agenti kapitala.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
Izgledi "a ROosevelta i
DeWey-a

K aIIsa-zstY al. -izaledaiQ ~ sa-
da. kandidati velikih burzoas-
kih partija "a Predsednika Sic
dinjenih D1 zava, bice Roosevelt
"a Demokra tsku partiju, a De-
wey "a Rep'lblikansku.
Roosevelt sve do sada niie So
otvoreno izjlvliivao da il &c s.
pTimitl nom nacije i "a cetVr !
telmln iii ne, sada je izjavio a
hoCe. Ia Dev'ey-a su pax, izG] =
di da je ogroTnna vecina "a te-
ga verovatfo &c biti nonni rn-
van ma konvenciji Republican ske
paruje koja &C o.poceti II ChIca-
gu u poredeljak DC june.
Kandidati jedne i druge pal
tije neca predstavljati niste Sjo
bi Sc raz'ikovalo od niihovih CO.
sadasnjih prograna iii platfor nj,
osim toga sto ce nozda ii pro-
grami biti JOS reakcionarniii IL
toliko Il koliko Sc domace i svc.s-
ke prilike menjaiu. Stvarna ~
lika nece postojati izmedju re-
putlikanskih j denckratskih
handidata a u njihovirn progra-
lima. svakako, retc biti nista
"a radnike, niti radnici trebaiu
da "a Nth glasaiu. Neka "a Min
glasaJu kapitalisti koje ce oni
predstavJati, a radnici trebaju
dat svoje glasove "a kandidatc
Sociialisticke Radnicke Partije,
k3ii 81 Edward A. Teichert "a
r.,lesdnika Aria A. Alba,gh
"a PodHreos,las.li..a,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

Ma prevarantski i veStatki ma
Gin, oni "pronadju' neSto "tre-
ce". Ovo trece Sc istakne kao
"neposredni neprijatelj', protiv
koieg treba da Sc ujedini radniG-
ka klasa sa kapitalistickonn kia-
som i da Sc zajednicki bore "a
"svoiu sopstvenu nacionalnu od-
branu". | talo, ma tai nacin, u
potpuno suprotnom pravcu is
koriste nagon radnika u interc-
su niihovih neprijatelja Cd
vlace ga Cd onoga cemu on pri-
rodno tezi. No, radnicka klasa Sc
priblizuje, ito brzim tempon,
takvom stanju koje ce je staviti
pred pitanie: biti, iii ne biti. Ia
ola &c Sc radnikov nagon uz po-
moe klasnog prosvecivanja, raz-
viii u klasnu svest organizova-
ii Sc politicki ekonomski preko
volje agenata kapitala, "a ko-
nacnu borbu -- obaranja kapita-
lizma uspostavljanja svog drus-
tvenog uredjenja, kakvo eko-
nomski drugi uslovi omoguca-
vaju i nalazu.
Stalinisticke novine u ovoj
zemlji u Kanadi donasaju u
prevodu jedan dugacak clanak
marsala Tita, kojeg je napisao "a
casopis "New World, u kojem
Tito opisuje borbu partizana u
Jugoslaviji cd vrlog pocetka Ne
macke provale. No, sto je u ME
govom dugackom clanku glavno
i ma sto jugoslavenski radnici
trebaju da obrate narocitu paz-
nj,l, ieste u nekoliko reci koie
Tito citira kao reci "druge" oso-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
III.

Samuel Goldwyn, Hollywood
ski proizvadjac, proslavljen "a
njegove ostre odgovore. Jednom,
kada je bio umesan u raspravu
sa konkurentom proizvadjacem
oko sluzbe mladog obdarenog
glumca, ucinjena je napomena
ola sc stvar izmiri.
"Dobro'', rekao je Goldwyn.
mi cemo Sc nagadjati. Ali, bez
obzira Sta Sc dogodilo, oval glu-
mac radi "a mene.."
Ova pricica Sc moze primeniti
ma sadasnje visoko vrebajuce
planove "a medjunarodnu orga-
nizaciju "a unapredjenje svets-
ke trgovine nagodbe oko pita-
MIA sporu. Da bi parafrazirali
bajoslovnog Samuel GoldWyna,
svaka mocha izvozacka nacija
moze reci:
"Dobro, mi cemo Sc nagadjati.
Ali bez obzira do kakve Sc od-
luke doslo, ovo poslovanje ide
nama."
Ovo, nasilie, ieste jedini duh u
kojem kapitalizam moze stvoriti
tako-zvanu medjunarodnu orga-
nizaciju. To je grupisano pri-
medbi Ralph Hendershota, fl
nansijskog urednika New York
World Telegram"-a "Hajde da
igramo medjunarodnu igru,' re-
kao je gospodin Hendershot, "a'i
ass~..ie.4;s: drugogo.' Ekonomske
naloznosti prisiljavaju svaku ka-
pitalisti6ku naciju da zauzme o.
vakav pogled. Oni opstoje u,
neodvojivi su od, kapitalistitkog
nacina proizvodnje. Radnici pro-
daju svoju radnu slagu kapita
listima po ceni odredienoj, u du-
zem vremenu, sa tro$kovima oko
zivljenja i da SO odrzavaiu u
sposobnoStima "a rad. Ali oni
proizvode move vradnosti veli
ko iznad niihove najamnice. Pos
to oni mogu kupiti nazad samo
delic njihova proizvoda, kapita
listi rnoraju potrositi suviske
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

To su zaista strasni gubitci. A
ko Sc tome jos dodadu gubitci ma
Balkanu, u Poljskoj, Norveskoj,
Francuskoj, Italiji ma swim dru-
GIN frontovima gubitci cd sa-
veznickog bombardovanja civil
nog pucanstva, kao voiske pc
celoj Nemackoj i okupiranim
zemljama, moze Sc slobodno pod
vostruciti broj poubijanih, "a
robljenih it'd, kao i gubitci u
materijalu.
Ako ma osnovu gornjih broja-
ka predpostavimo da je broj po-
ginulih i zarobljenih diva put to-
liki, a istovremeno je verovat-
no da je tn daleko wise mrtvih
nego zarobljenih, mozemo pred
postaviti da je oko 100000
nemackog stanovnistva poubija-
no. Gubitci ma saveznickoj stra-
nj tesko da SUI manji. Ako'dalje
predpostavimo, sto je verovat-
no, da su ukupni svetski gubitci
veci Cd 20,0OO.O0O, poubijanih,
100000 iii wise zarobljenih
i mace pogubljenih pa jos uz to,
ma stotine hiljada unistenih ten
kova, topova, zrakeplaua paro-
broda, zeleznica, zgrada, kuca,
trokova it'd, slika kapitalisticke
civilizacije bila bi grozna, pa l.
pax priblizno tacna.
Kad Sc ma kraju rata izracuna
sve sto je izginulo, razruseno i
inace unisteno po svetu ovom
ratu, kapitalisti celog sveta ina
&c Sc tada cirn pohvaliti. "Vr-
line" njihove "civilizacije" bice
vec svakome jasne. Ovo ce slu-
ziti kao jak argumenat revolu-
cionarima sveta, koji &c pripo-
moci pospesiti unistenje drust-
venog poretka po celom svetu
koii Sc odrzava samo ma racun
planina ljudskih zrtava razara-
nju civilizacije koju su gradila
sva dosadasnja pokolenja.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
upa|jivosti svetskog rata br. III

!kroz druge naeine, kroz rasipa-
inje - rasipanje svojstveno kapi-
talizmu namerno i voljno ra-
sipanje, kroz prosirivanje indus
trije, kroz razuzdano zivlienie.
kroz odrzavanje ogromne sku-
pc birokratske. .drzave it'd. Ali,
kad je sve ovd ucinjeno, tn JOS
preostaju veliki suvisci kojih Sc
moguce resiti samo vani, ma
svetskoj pijaci. Drzavnici mogu
brbljati u slavopojnim termini-
ma, koji Sc zovu "prosvecenim
samo-interesima' - kooperaciie,
spuStanja carina drugih zapre-
ka uvozu, dajuci priliku konku-
rentskim nacijama ali u stvar-
moi groznoj borbi "a place nj
jedna kapitalistitka sila ne mo-
re popustiti pravu korist bez ola
pogorSa ekonomsku krizu drus-
tveni nemir kod kuce.
Ovo je bilo tacno pre- nego Sto
je rat poceo. Nacije nisu popus-
tile radi toga sto nisu mogle po-
pustiti. Ma protiv, one su gonje-
ne neulnitno da prSSire njihova
prvenstva dok oruzje trgovine
"a zestoko nadmetanie nije "a
starelo zamenuto je sd oruzjem
rata.
Veliki poslerotni izuozi, kapita-
listicka primoranost.
Svako zna da ie Amerika po-
vecala menu tgornicku sposob-
most u veliko Cd 1889. Sama je
drzava, prena Jesse H. Jonesu,
Sekretaru Trgovine, finansirala
wise cd $25,0O0,O0O.00O novim
tvornicama priborima. Izracu-
nato je da je produktivna sposob-
most ameritke industrije sada pc
deset posto VEGA nego u 1889
Da bi Sc iskoriScavale owe move
tvornice u miru izbegla masov-
ma besposlica, izvozi nordjlt mad
maSiti sue $to Sc do sGda 1 sanja-
10. "Ogromni produktivni meha-
nizam nase zemlje ne moze naci
dovoljno pijaca kod kuce Ill M
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
JugOslaviia.

Vest il Ureda Ratnih Informa-
CHA Us. juna) javlja da je
Svedska novina, "Dagligt Allie
handa'', donela seriju clanaka 0
stradanjima Jugoslaviji pod
naslovom, ''Danasnja Jugoslavi-
ja". Prvi cd tin clanaka opisuje
Beograd.
"Beograd je paralizovan. Po-
ulicne kare Sc upotrebljuju sa-
mo ma kratkon rastojanju !"
, Prosla zirna u Beogradu, bila je
bez ''elektricne struje i bez trans
portaciie (. /. Kradja Sc vrsi u ne
pamSenom razmeru". Odela sc
ne mogu dobiti nj ma "crnoj pi-
jaci". Oskudica Ii odeiu tako je
ozbiljna da sc odela otimaju na
ulicaina iedni Cd drugih. Navo-
di Sc jedan primer gde ie zens-
koj "bila svucena suknja kada
je hodala po ulici u mralSu". Ia
kodier, primer, gde je "covek
bio ustavljen oteli mu cipele s
nogu". u Beogradu, kaze Sc Ca
lie II toj novini, nena nikakva
Jrveca, liSce su pojele domate
zivotnije, a drvo je Ipotreblje-
10 "a ogrev. Gene su ne poinlii-
vo visoke "a artikle koji Sc JOS
mogu po negde naci.
Kaze Sc da jedno- iaje u Beo-
gradu losta cetiri svedske kru-
ne (koje 81 jos Ii mirno vreme
bile trinaest dinara "a jednu
krunu sada su 300 dinara "a
iadru krunu). Maslo sc proda-
va "a 240 svedskih kruna po
kilogramu. Mleko IS kruna IL
ira, bra$no 80 kruna (verovat-
N 20 hilogrannu). Far cipeia su
1000 kruna, carape 200 kruna
it'd. "5ve je Iaos, mizerija, ocaj
i konfozija", kaze ponenuta no.
vina da je "jedlna naaa sto
hrzi kraj rata"
Pored toga vcsti kazu Ga Sc
kralj Petar i njegov najpoviji
premier "spancira" po Italiji, ola
razglsdaju tamo front. Vladu los
nisu organizovali. Verovatno da
Jos nisu dosli L dodir i do spo-
razuma sa cetnicima "a to Sc
ceka j dale.
Patnje, koje Sc opisuju u Beo-
gradu, tako je i pc ostalim de-
lovima Jugoslavije, bice opet u
zaludno ako jugoslavenske ma
Sc dozvole da i'm Sc opet popnu
ma ledja ugnjetaci koji su in i
pre- ugnjetavali, isto tako, i
ako dozvole novim aspirantima
partizanskog iii ma kakva dru-
cog tipa da zauzmu vlast. Sa-
mo proleterska vlaSt treba da
bude ma dnevnom redu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
Finska

Vesti sa karelianskog fronta il
Finske javljaju da je moral fins
kin vojnika u veliko opao, ma
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
Vaz1,e medjunarodne vesti.
NennaCka

Vest IL Londona (22 una) iavja da ie Moskva izava
dan trece godsnjice rata Nemackom a ie Rus
poubjano zarobeno 100000 Nemaca Takoder e av
da samo poslednoj godin raovana ugom od
Fnske do Cnog unsteno $4,000 topova y 900 enkova
1900 zrakopova r godme ratovania uisteno e
10000 topova, 10000 tenkova 10000 zrakoplova