davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

Kolebanju jugosiaNenskih pol-
t,cara ajihovih pristalica, nema
kraja. To kolebanje danas zauzi-
ma najveceg maha to kod najis-
taknutijih osoba. U samom po-
cetku gerilskc borbe Jugoslavi-
il, koju predvodjase jos predvo-
di u jednom delu Jugoslavije, ge-
neral Draza Mihajlovic, mnogi
danasnji pristalice Partizana i
neprijatelji Mihailovita, tada su
bill sa svojim simpatijama ina
&c podupiranjem ma strani posled-
Meg. Kad je kasnije Moskva, We
rujuci da Mihajlovi; nece uspet;
da ujedini sve struje IL Jugosla-
viii Ca verovatno da ioi Sc nije
dopadao nj njegov politicki miris) !,
inspirisala now. borbenu silu -
Partizane = tada mnogi takozva-
nj jugoslavenski prvaci okrenuse
ledja Mihajlovicu stadose ma
stranu Brozovica Partizana.
Cd kada su ii takozvani prvaci
opredelili Sc zauzeli Sc IA iednu
iii drugu stranu, tai frakcijski
spor odrazavao Sc, manje-vise, u
vek jednako zategnut, dok su jedna
i druga grupa vodile medjusobnu
borbu. Neizvesnost n d M
ci jedne iii droge struje odrzava-
la je te narodne "vodie" cvrsto
svake uz svoju stranku. Imaiuti
siInu potporu Amerike Velike
Britaniie, Mihajloviceva grupa i
njena vlada u kairu sa Kral en-
Petrom, drzala Sc oholo niie l,te-
la nj cuti ikakvom uiedinjenju
sa Partizanima, premda su II po-
Getku odobravali Partizanima. sa
l,bedjenjem da 5e poslednji sledi-
ii njih. Ali buduci da Mihajlovic,
ma koliko on zeleo, nije mogao u
ciniti velikog progresa II borbi
protiv nacista,. posto je oskude-
vac ratnom materijalu, hrani,
odelu it'd, i ako je imao dobar
broi ljudi ma raspolozenju tako sc
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

Pucheu, kao ministar unutras-
njih poslova vieijskoj vladi bio
ie istovremeno glava policije.
koja je terorisala francusko sta
novnistvo predavala je mnoge
osobe nacistima da ih ubijaju.
Mega sc takodjer optuzilo da je
kao ministar unutrasnjih poslova
vicijske Wade, svestrano izvadjac
vladainu politiku "industrijalnog
saradjivanja sa Nemackom. JOS
1928. godine on je bio sef stra-
nog odelenja "francuskog cello
alog kartela', Sto znaci da je vec
tada bio umesan u medjunarod-
nu ekonomiju politiku. On je kas-
nije napustio tai polozaj da bi Sc
aktivno zauzeo zajedno sa Jacques
Deriot-om ma izgradjivanju "fa-
sisticke ooliticke partije".
Kao sto Sc moze primetiti, da
je celia njegova karijera Cd pros
log rata pa sve do sada bila prlja-
va, teroristiGka, fasisticka zloci-
naeka, nije nikakvo cudo sto je
osudjen ma slnrt. Teroristi ne
misle kad su ma vlasti da bi mo-
gao doei dan obracunavanja. Ra-
zume Sc da je oval terrorist to
tinio radi toga sto tako zahte-
vaju interest klase iii grupe kojoj
je on sluzio. Osudom snaknu-
rem Pucheu-a bice samo jedan
Zlocinac mamie, celia ostala gam
ga zlocinaca estate dalje da yrsi
zlocine. Ova osudjivanja, prem
da in mi pozdravljamo, ipak II
osnovi ne menjaju stvari Fran
cuske jer Sc ostavlja m IL
zemljiste koje stvara zlocince, II.
kapitalisticki poredak. Trebacc
poci dalje pa preurediti cello to
zemljiste, da bi Sc covesanstvo
oslobodilo zlocinaca sv1h vista.
ii. kapitalisticke klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
KraJev program "ujedinjenja"

izjavio Sc protiv jugoSlayenske
Wade u Kairu kralia, a II toriSt
Partizana. Sve utupno ovo ma
ginjanje. PaItizanima konacno u
meska Kralja Petra on odleti Il
London podnese osam tacaka
programa "a ujedinjenje.
q tom programu Sc traZi da Sc
dozvoli da Mihialovic operise IL
Srbiii Crnoj Gori, a Tito IL osta-
lin delovima zemlie; da Sc ne
prizna nj Tita nj Mihajlovita cd
Saveznika kao jedincg zapovedni-
ka Balkana: da Sc uspostavi ge-
neralni militant odbor, nadzi-
ran Cd americkih britanskih ge-
nefala; da borba, ukliucuiuci j
propagandu) izmediu te dve stru-
je prestane da on, kralj, pris-
taje da Sc ma kTaiu rata odluci
slobodnim glasanjem da Ii &c Jugo-
slaviia biti monarhija iii ne. To
je ukratko program "a ujedinje-
rje koga je Kralj Petar podneo
Londonu. Bee sumnje da j kralj
Petar, Amerika, Nelika Britannia,
Sovjetska Russia, Cetnici, Parti-
zani pa razni poiedinci, imadu
nesto sakriveno r!lkavima i
misle da mogu jedni drugima pod
valiti, te da ,ce stvari teci sasvim
Grukcije kad sc rat syrsi, II. II
njihovu korist.
Ova politicka kolebanja oko ju-
goslovenskg pitanja kazuiu nam
dive stvari: prvo da ce jedna bur
zoaska struia strogo Sc drzati svo-
jeg gledista dok god to ina IL
gleda da ona moze pobediti, i dru-
go. da ce ona popustiti odmah
kad su izgledi Il obratnom pravcu,
radie nego da bude S a S V m
porazena. Oni, jedni drugi, IA
cunaju da je bolje ostati bar de-
limicna ma vlasti posle rata, nego
biti sasvim odstranjene. Njihovo
sblizavanje dollazuje jos jednom
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

niegova borba dobrim delom Okla
menila u jugoslayenskim sumama
| Ova cinjenica oslabila ie uveiiko
respeat Amerike Britani.ie, pa
mnogih jugoslavenskih prvaka
prema Mihajlovicevoi gr1pi, kra-
liu Petru niegovoi vladi.
Mediuvremeno, stvari Sc raz-
viiahu Il dragom pravcu ma stra-
nj Partizana. Brozovic Tito is
kcristi sovinisticku mrznju na
strani Hrvata Slovenaca protiv
Srba pchlepivost hrvatske slove-
naske burzoazije Ia vladavlnn ko-
ia bi bila pretezna niihovim nte-
resima, i najposle saw radlhalni e.
menat, izdavajui5i takav program
koji Sc pokaza prihvatljivim swim
pomenutim elementima. a verovat-
No i potpomognut- sa direktlVama
materiialnom pomoci IL Moskve,
uspeo ie da izvadja jacu Vecu
borbu protiv nacista nego sto le
Mihajlovi: mogao da izvadla.
tako ie simpatija potpora tn
narodnih "vodja", pa i Amerike j
Britanije, postepeno pfesia faf-
tizanima. Ali stvar nije tim svr-
sena TIE narodne "yodle", kao |
Amarika j Britannia, nlsu pros
to presli Partizanima, Mlha1'o-
vica kralia sasvim odbaclll. fos-
70 inn treba kralj Mihajlovic dli
har borbeue sile poslednjeg), onl
svi skl1pa stalno apeluju "a u]edl-
njenje ovih grupa.
Nedavno je general Dusan Simo-
vic. bivsi ministar-predsednlk ju-
eoslavenske Wade, apelovao Ia
takvo ujedinjenje IL Londona.
Jedan americki kapetan, kaze Sc,
da predvodi Partizanske cete ma
iadranskoj obali IL napadu ma ma
ciste. Dvadeset diva sovjetska
oficira, .poslani su JugoslaviJu
da predvode Partizansku vojsku.
Dosadasnji jugoslavenski amba7
sador vi Moskvi, stanoje simie,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Odbor Strane politike

Tri senatora gli Washington Il
podneli su rezoluciju pred Senat
da Sc sazove konferenciia Ujedi-
njenih Naciia Washingtonu, Ma
koioi bi sc izradili planovi "a
stranu ekcnomsku politiku. Ma
ovoj konferenciji bi Sc izradiEe
"zajednithe mere medjunarodna
organizacija po kojima hi sc izvori
clanova nacija mogli najefektiv-
niie razviti u prijateljsko saradii-
vanie jednih drugima.'
Rec ie, daklen, 0 "izvorima' l
"merama koje bi te izvore ped
vrgle eksploataciji. Ovo bi dakle,
bila ekonomska konferencija, ma
kojoj bi americki kapitalisti pod
nell svoie planove izrabljivanja
"a sye clanoVe oJeulnJenln NacI-
ia Americki kapitalisti ne zele
da ijedan dan prodie uzaludno na
kraiu rata. oni hoce da sve una
pred pripreme i "isplaniraja pa
kad Sc rat svrsi da odnlah onoga
dana "business" ozivi po tim IL
vorima," 20 svetu i pod regulac'-
ion1 tin "mera." Ameritki kapita-
liam, kao sto je sasvim prTodno,
ina negde Il rukavu sasrlvene
planove "a Geo svet, koji Sc zovu
"strana ekonomska politika,' II.
ekonomski imperijalizam koji je Il
tesnoi vezi sa militarnim im7eri-
ializmom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Sovjetska Rusija

IL .Moskve Sc javlja da su So
v;etske vlasti zaplenile neke do
kumente cd nemackih zarobljnika
u Kievu, kroz koje Sc saznalo da
su nacisti poubijali 100000 so
vjetskih stanovnika "a vreme oku-
pacije sovjetske teritorije.
Pored mnogih ratnih Zaroblje-
nika koji SUI poubijani civilno
pucanstvo, zene, deca i starci bill
SUI masovno smicani. Sovjetske
vlasti tvrde da SUI nacisti odlucno
planirali "da masovno istrebe
avangardu sovjetskog naroda i
deportuju "a ropski rad Nemae-
ku ma milione sovjetskih ljudi i
zena.'
l ako sve zaracene dlzave pri-
'begayaju ratnoj propaganda j pre-
terivanju, ova Sc vest ipak moze
uZeti sa poverenjem. Kao sto So
cijalistima nije .potrebno uveca-
vati zlocinstva, koja kapitalibam
vrsi mad radnicima, da bi doka-
(Nastayak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
w. S.

Mozda ce, pored S. L. p, neke
drage grupe organizacije, slayi-
tt Parisku Komunu owe godine.
Ako Sc tako sta desi, beg obzira
imena tih grspa j organizacija,
one je nece slaviti u duhu klasne
borbe, borbe izmedju rada i kapi-
tala, nego Il duhu klasne saradnje,
ma tai nacin iskoriscavati he
rojstvo komunardovaca "a prljave
svrhe. kapitaliZma. cinjenica, ko-
ja potvrdjuje .ovo, jeste u tome
sto jedina SIP. II ovoj zemlji
pa u drlgim zemljama gde S. l..
P. postoji ,stoji ma Marksistiekom
principu klasne borbe, dok sve
ostale organizacije stole ma kapi-
talistiekom principu klasne sa-
radnje.
Pariska Komuna bila je prvo
cedo klasne borbe prelDanjeni
pokusaj proletarijata da Sc OSLO
bodi cd kapitalisticke tiranije.
Pad Komunardcvaca i sa NINA
slavne komune, natopilo je zem-
liu niihovom vrelom krvi, koja Sc
saIila neprestano goreci vul-
kan, izbacuiuci cryeni plamen
svetlosti mad celim horizontom,
zahtevairlei cd radnieke klase sve-
ia da je osveti.
Ruska proleterska revolucija
cd 1917. obeGavala je da &c pot
punesti osvetiti zrtve Komune ko-
ia ie, kako rere Engels, pred
stavljala svetslu repnbliku rada.'
Pariska Komuna, koju je Marks
analizovao pomocu koje je re-
volucionisao svoje dotadasnje
misli, dala je radniGkoj kasi sve-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

ia potpuno novi pogled ma kapita-
listicko drustvo, nacionainost, dr.
zavu it'd.
Kapitalizam kao psredjiyaf ma
cionalnosti-koje je Il nJego-
vom pccetku bilo vazno ia ,sro-
gres-iskoriscavao je, jos isko-
riscava, naciona'nost kao naJmoc-
niie sredstvo "a potelnJavanJe
radnieke klase. Komuna, staHvsi
ma bazi "svetske republic rada.
odbacila je kapitalisticku nacio-
nalnost kao cpasnu idell pf'-
mala je svakog borca, bez obEira
il kojeg kraja sveta on b'os oa
oyim ie komuna pokidala svena-
cionalne granice povezala Nad-
n;sku klasu svih zemalja "a Iedan
princip = SVETSkJ ZAJEDNICU
RADA. Ali, obe6anje nroleterske
revolucije Il Rusiji, "a osvetu ko-
mune i komanardoyaca, niJe Sc
ispunilo. Meme danasnje vooje sa
Stalinom ma celu, IL osnova su
skrenili reyoluciju sa ralta Komu-
ne, koja je prese'<la puptane zile
novo-radjaju6eg drustya, il. sta
rog, kapitalistickog.
Analizujuci Kcmunu MED rad,
Marks ie dosao do zakli cka, da
radni6ka klasa kad zauzme kapi-
talisticku Soliticku drzavu, mora
je unistiti na nieno mesto Rpos-
taviti svoje sopstyene organe,
pfoletergku ..prelaznu poiitisszu dr.
zavu" Gu zemljama gde jos nema
uslova "a besklasnu Zajednicu),
Eoia ODMAH treba otpoceti sa
;zumiran iem. pctuno diuiclJe
organe industrijski razyijenim
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

Karta, ma koju ce Sc traziti pot
pisi ispisana je ovako: "Dragi
gospodine Predsednice: Americhi
narod vas treba IL Beloi kuci da
mas vodite dc koaaGne p0bede. Nj
vas trebano danam izyoiujete
mir. Mi vas trebamo "a pToduze-
ME progresa este denokratije aod
luce. ia vas podstrekavam ia bu-
.dete kandidat "a ponovni izbQy.
ia zavetujem moju aktiynu pot
poru "a vas ponovni izbor.'
Ova Radn:eka partija sastoii Sc
u glavnom od junijskih vodja,
veciuom CIO, koji planiraju da te
potpise sakupe kroz junije CIO,
cd radniaa, razume Sc. OFe rad
nicke fekere neuznemirIje nj ma
10 to sto Sc Roosevelt izjavio u
poslednie yreme kao jedan cd maj
yecih Teakcionara, osobito sa
svoiom pre,gorlkon1 roqskih zako-
ia "a radnike Jos te radniJse
vodie imadu smellsti da napisu
na toj karti reel, ''ciste denlokra-
tie" mi vas trebamo da nam
izyojujete mir"
Radnici bas imadu razloga da
pomazu Roosevelta koji je uGinie
naivise nego iko drugi da Sc u
raf5oin '1prospiritefu oirzi rarss-
ni6ka najamnica na stepenu ska
pavan5a, dok su llapitalisti zgr-
tall nlilione miliiarde IL znoia i
krv. radnika. Americke radni3ke
wolfe jesu najreakclonarnije rad
niGke vodje na svetu. Radnici mo-
raju voditi borbu protiv njih sa
istom zestinon. kao i protiv svo-
iih direktnih nepriiatelj ja-sapi-
talista.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Velika Britannia.

Vesti koje stigose IL Londona
javljaju 60. marta) da je En-
gleskoj izaslo ma strajk 100000
rudara zahyacajuci glavnom
South Wales. Tvrdi Sc da Je TO
% posto rudara cele Britanije.
strajk je izveden ne tako mnogo
radi "generalnog nezadovoljstva
vezi sa "over-all' platom, kao
sto je radi zahteva "a specijalnc
uslove, compensation" j platu cd
komada, koja bi omogucila izvez-
hanim radnicima da zarade wise
nego neizvezbanim."
Radnicke junijske vodje tree ma
sve strane, pokusavajuci da slo-
me strajk, koji je, naravno, kao
svi drugi, izveden protiv njiho
We wolfe. Jedan junijski vodja
National Mine Workers Fedora
CHE, "koji je urgirao rudare da
cekaju arbitrazu, rekao je da je
tai strajk 'veritable tragedy"
Protivstrajkovni zakoni kojih
Britaniji ina dosta, izgleda da
promasuju sprecavanje starjkova.
.Tamo postoji j zakon konskripcije
! kojega ameriGki kapitalisti ma
lmeravajuai uvesti, pa to ne po-
koze. Svi ii zakoni, pa ratni
zgovori," "patriotizam' protiv-
ljen'je radnickih vodja, nemogu
spreciti tex obieni strajk, a kapi-
talisti nameravaju da ubiju sva-
ku klasnu borbu pa i samu re-
uoluciiu $ tim zakonima raznim
lapanjima. Ekonomski zakoni su
;aci cd svega toga. Oni &c konac
no izvesti radni6ku klasu kao ce
linu u borbu "a unistenje kapita-
lima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Pariska ko1nuna

zemljama-Upravu Industrijalnih
Janija. "Komuna ie trebala biti
ne parlamentarno vec radno telo,
HvIsno Zakonodavno II isto vre-
me-" (Rekao je Marks) A sta Sc
danas najvise cuje cd scvjetskih
zvanicnika 'Sovjetska drzava ie
jedna cd najaeih drzava ma sve-
tut" Sto po Marksovom istorijs-
korl objasnjenju znaci: koliko
je drzava jaca, toliko su mase
stanovnistva nemocnije. Pa ipak,
ma samu pomisao ma slavnu ko-
munu, svetska hajduGiia strepi
Cd straha, jer zna da ce Komuna
opet vassrsnuti to, po celom
syetu, to Znaei kraj njenoj Via
davini. Cd ovog ona ne moze IL
beci.
Slaveci Pariskl Komunu, Soci-
jalisticka Radni3ka Partija, ne
sano da odaje zasluznu postu pa
lin heroiskim komunardovcima.
koji su ie lavovski branili do zad-
ME kapi svoje krvi. ''iurisuci ma
nebor tMarks). j komuni kao
prvom plodu klasne borbe izme-
dju rada kapitala, ve5 poziva
radnicku klasu owe zemlje pa ce-
log syeta, da Sc klasno prosVeti,
politieki i industrijalno organl-
zuje "a ostvarenJe prlnclpa ko-
mune-" "SVETSkE REPUBLlkE
RADA." TEX tada cemo osvetitl
pale Kom.nardoyce Komunu, Il
zemiiu natopljenu niihoyon ky
liu ute5iti pretvaranjem crvenog
plamena Il simbol hratstva, sloge,
pravde. iednakosti i mira ceiog
liudskcg roda IA zemlji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Italia

U Napels-u Italia, odrzala Sc
jedna skupstina "levicara" IL.
marta, ma kojoj Sc osudjivao rezim
kralia Emanlela i Badoglia, kojeg
tamo Saveznici odrzavaju j ped
upiru. Skupstinu su priredili tri
leviearske partije zajednicki. Ma
toj skupstini klicalo Sc ma razne
nacine to sve obliku protesta
protiv sadaSnje Wade. dole sa
kraljem," klicalo Sc ma skupsti-
nj, "doIe sa fasisti3kim kraljem i
Badogliom," dole sa crnom pi-
jaccm", "gore sa republikom.
Ma toj skupstini, kazu vesti, da je
bila predstavljena Jugoslavija sa
jednim govornikom IL Partizan-
skin redova, koii je klicao ime
Stalina Tita. Sledeceg dana le-
vicari SUI resili da putem potpisa
zapocnu izvadjati "plebiscit,' sa
namerom da ma neki naain odstra-
ne vIadu Badoglia kralja Ema-
nuela.
Prema swim znacima italija-
ske mase skoro da su listom pro-
ti1 kralja i Badogliia, ali to nista
ne smeta Savezniciana da oni pod
upiru poslednje. Doduse to su fa-
sisti dobropoznat kao takvi "a
preko dvadeset godina, ali kako
izgleda oni ipak Saveznicima tre-
baiu talijanskoj vladi. Savezni-
ci bi mogli veg, dozvoliti narodu
JUNE Italije, kao sto su ODE
cali, da izaberu sebi upravl kak-
WI oni hoce, ali to Sc NINA ne
dopada. U ostalom, sva ia obecan-
ia slobode narodu da bira sam
svoju vladu TEX su styarne preva-
re, a tc potvrdjuje i sama cinje-
MICA da Saveznici prvo toga uvek
planiraju svoju Militarnu Vladu,
.koja moze da ostane ma vlasti sve
dotle, dok stvari ne "uzore' po-
mocu propaganda i drsagih meto-
da "a izbor takve Wade koja ce
Sc NINA dopadati. Ovo je TEX
prvi primer te obeeane slobode.
Nikakva kapitalisticka "sloboda,'
niie ne moze biti sloboda.
U severnoj Italiji, koja je pod
nacistima, strajk cd diva miliona
radnika koji je tamo izveden pre-
desetak dana, jos traje. Naclsti
SUI izdali naredbu da Sc odmah
svi rovrate ma posao, popracenu
sa pretnjama, ali samo Sc do sa-
da mali broj povratio ma posao.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Regementaci.ia i izbor-
ma kampania

PoZnato ie vec sE0ro svakome,
da izmedin republikanske de-
nokratske partiie he postoji nj
kakva stvarna raZlika. One Sc Ia
ko slazu IL sluzeniu interesima
karitalisticke klase. da su skoro
cd tacke do take Ii syoiim pro-
gramima i aktiynostima jednake.
To vec Znadu mnogi radnici ko-
il III Ma jedan iii na dr2gi nacin
podupiru "a njih glasaiu II izbo-
rima. Oni to cine zato sto drze
da male partije nemadu priliku
da pobede IL nborima.
kad god Sc izbori priblize, owe
dve partiie nadju nesto oko cega
da ''napadaju' jedna drugu. Tako
vec Sc moze primetiti oko cega ta
Sc one "svadiati'' IL sledecoj kam-
,panji. Kako izgleda one ce Sc dr.
zati pitanja "regementacije." De-
mokrati ee tn regementaciiu bra
n,ti, samo se joi naci mnogo lep-
Sc ime, a ceCublihanci ce isko-
rlscavati tai advt protiv demo-
krata.
Republikanac, Governor drzave
Ohio, John w. Bricker, vec je tn
kampanju zapoceo. L svojem go
voru Chicagu 9. marta on je ma
pao New Deal demokratsku
administraciju, prikazuiuci je da
ona hoce da regementise sto tri-
deset miliona Amerikanaca. On
zaboravlia da su liudi koji su pod
nell pred kcngres bill ia regemen-
taciju iii "a ropstyo "sto trideset
miliona Amerikanaca' njegove
bagre. Obadva su republlkancl.
senator Austin predstavnik
Wadsworth. Ia Brickera je glav-
no to Sto sc Roosevelt iZjavlo Il
horist konskripcije mace rege-
mentaciie. Bricker ie kandidat "a
nominaciju "a Predsednika Sic
dinjenih Drzava ma republicans
kej listi. Republikanci j demokra-
ii Sc potpuno slazu Il protu-rad-
niekim i spro-kapitalistickim pi-
tanjima. Regementacija nlje Izu-
zetak.
(Nastavak ma 9. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Veseli Sc sov:jetsk0.i
trgovini

Erie Johnston predsednik II
eovacke Komore Sjedinjenih DR.
Java, kojem snlo vef nekoiiso
nuta pisali, namerava da posetl
covietsku Rusiju u majU mesecu,
ga namerom da sc nesto rasprav-
liza 0 trgovini izmedja owe dive
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

Francuska

Von Sud Francuskog Odbora "a Oslobcdjenje Alzru,
osudio e na smrt Pierre Pucheua bvseg mist unutras
nh posova vicijsko vad Osuda izrecena H. marta @
sudjen pravo da apelue vis sud- ako tc promas
onda JOS moze pcmovane od vrhonog pogavce dr.
zavn nl( (tharla De (iaulle-a.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16
Kroz kapitalisticku Ameriku.
Radnicka partija cetvrti rok

Radnicka partija zauzea odlucnio ncgo sa1na bur
Reoseveta izabere Prescdnika cevrti Dn
PGso sigurno da Ii &c Roosevelt prn nominal
ciie je resa el sakupi jem million popsa samo dr.
zavi New York kojima ia mgra Rooseveta nomna
cu stovIemeno 10 Ie doTa propaganda Roosevclt;
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

NASA SRBDSTVA: Prosve-
ciyalljc radnicke klase u duhu
Marksixma: da su rad kapi-
tai nepomirljiyi neprija tell;
organizovanje radnicke kIase
u Ietfnu RevBtIoionarnu Poll
ticku- Partiiu "a osvajanje
razaranjc Peiiticke Drzave ka-
pitalizna; organizoyanje rad
nika u jednu refOiGci0narnu
IndustrijaInu Juniju "a uzi-
mamie, drzanje j kretanje svih
zemaljskih industrial.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

(Nastavak ma 9. stranD
Ad-daleel., 1944-09-13

sx,vLLI l o,AJ sA-iD w VS.
I'',~J. ~~s' s~@Jl -tyu s~~' CIV
+u' t;~ y, ~ J'S ~
J~~H' EJ hiyJt ,,AJl sA -
80 ~J VI. y@N ~ - 81 G- "
o-l 1:J y 44J| S~y' 4Lli~J'
-AG ~ It,Jl A,A1 Jl,'o,ulS~N
1sN 5sA.Jl
!~% sll ~ wv
sl' 1& . - ~ tH1' 49, w.,
A1Jc 3,;Jl w., ~ u 4x
GNl N; sj,ul 4,~Jl1Jl JE rLl Us,
G-,y, -ul oE ty ,I~
s,L1Jl ~ LJl Sg-N 4,,eJl ~ ~
Ju' 'r,' tJJ' w.
1D, Isl, Gi~,, ~, slE y 4S,Jl
-Nl 111, ~ @LE ,.Jl tLl I
s,,| VII w. JG Y 49, -ul ,eJ,
Ad-daleel., 1944-09-13
LII

+~'.@ - liz J1ul .Ms5
go ~ y , %Al' sAsu' 80 ~, s,I~l
AoN oeJ' 80 ~ - oy ~,
-sIJ, s5~JN, @~U, 9sY ,J ~eJl
wv y IL eLJl,
soul oeA@u -, 1s, ~ osy 5bsY
ay--Jl wv yJ~y Ll,
tD Is ysoul4Jl
-b ~ v-w +r W.
~ ~5y, w. T. ~ sNlrW
AI| ,-Jl - ALJl ;-Aul !, A-,
H- /. pn y,J2yEnk p
wv 49, ~ y yA y, o&
wv, 49,, ~ oIyl y N ty
S%,J Jl ISL, - oANllA ~ Asz~ ~
1--AN A
J1'@ c sl' eslsI' hy, - Nl
"JM ,yAL
N7L pLs y sjoul o4A4-l .A IT,
u.s. H'y\, 4l,y, -l,J, -lAuN ~,-a ~,
e,-J' lu' *s ~ sl' ,G' }~N ~>I1hA
-~I, A>J' Ses
Evening star., 1944-03-12
Stimson Says Ruling
Against Soldier Polls
Has Not Been Broken
BY the Associated Press.

BY the Associated Press.
Secretary Of War Stimson yester-
day wrote Senator Green, Demo-
crat OF Rhode Island, that the War
Department knows of no violations
lof its instructions against taking
political polls or straw ballots among
American soldiers In Great Britain.
Senator Green had INQUIRED
whether the War Department had
investigated statement by Chair
man Harrison E. Spangler of the
Republican National Committee that
an informal survey Indicated 56 per
cent OF the soldiers in England would
support the COP ticket.
Mr.. Stimson said a Department
investigation showed that survey
|of soldiers voting sentiment was
conducted by civilian agency
among enlisted men on leave in
London last September, without
the knowledge or consent of the
theater commander" He did not
identify the agency or its Affiliations.
Mr.. Spangler told a press confer
ence in Chicago last January that
some Army officers who formerly
were identified with the Republ-
can organization had written him
giving the views Of men with whom
they had talked.
Il find" Mr.. Stimson said, "that
although the investigation was most
thoroughly conducted and extended
into all organizations in the thea
ter, no violations of the governing
War Department instructions were
found"
Evening star., 1944-03-12
Renegotiation Act
challenged in Suit
Filed by War Plant

The WhelaIld Co. of Chattanooga
Tenn, which manufactures wal
materials filed a suit in Distric
Court yesterday for an injunction
to prevent the Government from
forcing it to return funds under the
Renegotiation Act.
The suit, which names Secretary
of War Stimson and Undersecretary
Patterson as defendants. claims the
Government action is unconstitu.
tional.
The company said it was ordered
to return S4,100,0O0. Of the sum
s4,000000 represents a claim for ex-
cess profits for the fiscal year end
ing April 30, 1943, and 100000 TO,
the fiscal year ending April 80, 1912
The company said it had made
a voluntary reduction in prices
amounting to more than $4,000, 900
but that the difference between the
Governments estimate of excess
profits and the reduction is more
than 100000, even after the tas
credit has been deducted.
The suit said the company is
engaged almost exclusively in the
manufacture of 80 nm guns anC
parts. and ship windlasses.
Only a minor part of the pur-
ported excess profits was realized
on contracts entered into after
enactment of the Renogiation Act
the suit said.
The suit was filed in behalf oil
the company by Attorneys Ellsworth
c. Alvord and Floyd F. Toomey o1
this city, and Attorney Albert w
Taber. of Chattanooga.