davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-03-10

Iell llkO Idlp kdlp DuVO. IA
manau kad, tur5ut, daug ka
~asikcite, uztat kad daug lai-
ko praejo nuo to Eaip as i va
ziavau is Lietuvos. :" Taip
~itokios ir panazios n1int-s nc
vienam is musu ateina j gal
va. Ir tai naturalu Lietuvis
kos emes ir Lietuvi Sko krau.
10 talsas prasyla j mus.
ada ra isjuliHtos did iau-
sios pasaulio pajiego7, kad2
pasaulio aaliunai ia pysavy {
veda zutbutine buities kova
las 81 esirupins ma uju Tiki.
mu? Antra vertus, jei n-il.i.
mans - did -iosioms valsty
bems - ir daug bus nuleista
kraujo ir pridaryta >zaizdu, Wis
delto jos dar nezus ir laikui
begant atsigaus. Kas kita ma
zosioms valstybers, tarpe jV
ir Lietuvai: jas sias karas ga
Ii nusluoti nuo zemelapio. Mes
kline trumpa zvilgsni j tai kg
mes zinome apie Lietuva. Boil
sevikai iszude, numarino ir is
veze Rusijos gilumon nema
ziau kaip 5000 Lietuviu, ir
tai Wis geriausiu pajiegu: val
styles vyru, visuomenes vel
keju, profesoriu, mokytoju,
karininku, specialistu amati
ninku ir tt. Dabartiniu mety1
bent 10000 Lietuvos jauni.
mo isvezti darbams Vokieti
jon. Nereikia pabrezti kad tai
yra savaime aiSku kad tas Lie
tuvos jaunimas Vokietijoje tu-
ri dirbti Observation-Disclosures
salygomis: turf atlikti sunkiau-
sius darbus, ir tai ne kur ra-
mioie vietoje, O pirmoje eileje
Observation-Disclosures srityse, il
uz labai menka atlyginima. Ne
vienas Lietuvis, be abejo, jau
yra zuves nuo bombardavimo
ne vienas suzeistas. Daugelis
negaudami tinkamu drabuzil
ir reikalingo maisto, yra nu
silpe, serga. Kick is tu $50,
900 beliks Xxi pasibaigs karas
ir kokie jie isliks, sunku pasa
kyti.
Likusiems Lietuvoje gyve
nimas taip pat labai sunkus
Didziuma ir tai geriausio mai
sto bel kitu zemes ukio gaT2i
niu tenka atiduoti Vokieciams
Taigi Lietuviams belieka tru
piniai. Vaiku ir jaunuomene'
sveikata didziausiame pavo u
ie, mes kaip tik jiems, kol su
augs, reikalingos Eent paken
ciamos gyvenimo salygos. Gre
ia to, reikia atsi1- init, uz rca
ziausius nusizenginus ben
kurioms taisykle |>a,ld lam,
lid iausioIais baus"c mis- TX
l.irties ausmes l. ANAL. b
to, zymesni Lietuvos veik3 a
oui,> ami ir iSveza21i j Vokie
tia.
Viska suglaude, gali'ne pa
sakyti kad jei siadien pasi al
gtu karas ir tektu atkurti Lie
tuva tai maziu maziausia len
81 Lietuviu tautos, ir tai &c
riausios jos dalies jau but
zuve. Pritaike to patti nuosim
ii Jungtinems Americas Vals
tybems gautume apie septynl
miliionus. Ir Wis delto, sint'
keturiasdesimties milijonu tau
tai yra lengviau pakelti septy
niu milijonu nuostoli, negu tri
ju milijonu tautai pusantr
simto tukstanciu. Sticks liud
mas yra dabarties vaizdas.
kur dar galas ir koks jis bus
Koks bus galas, niekas ne
Zinc, bet pasvarstyti, sudej
visus NUNS zinomus dalyku
il viena vieta, paziureti kas
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-03-10

lei kenciate kuno skausmus, je' sana =.
,,ustus; lei uleina skausmai ORC permai1o
.e atariaIn juns bandyti ROSSE labs o.
t,okesties ir oblieaciju Naudojamos TUX.
,anGiu per virs dvidesimts metp. gavimu
greito paliuosavimo skausmp Reumatizmr
Arttrit,s ir Neuritis.
DYKAI sio Laikrascio SkaitytOjams
Jeiau nielad nenaudoiote ROoSE abs
prasom jus DANDYT juos-lsbandvliit r1u
su kastais Pasiqsime jun,s pino dydz'c
pakeli- -sunaudokit "a taLletcs DYkAl. Je
neducs ereito paliuosavlmo nuo skausmo II
lus busit nepatenkinti pasekmemis ir to pa
kelio zema kama, grazinkite ncsunaudots
Sali ir jums nieko nekaStuos. Nesiqskit pi
nigu. tik save pareia ir aGcesa j:
ROSSE Products Co., Dept. KS
27NS w. Earwcii Az. Chicago As. III.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-03-10

Juodulius galime meginti juos
pasalinti. Greta to, nurodyda-
mi juodulius mes pazvelgeme
ir j skriauda kuri padaryta
Lietuva, j Lietuvos teises, ku-
rios Sulauzytos. Mes tik zino-
dami kane gludi musq teise
mes galesime jas apginti. Juk
jei siadien Lietuviskas krau-
jas liejasi Italijos kalnuose ir
Ramiojo Vandenyno salu
dziunglese, jei Ii e tn v i 5 k o
kraujo Amerikieciai perka LEX
tuvus, laivus ir ginklus for
Victory tai juk ne tam kad Sc
noji Lietuviskoji zeme sveti-
muju butu sumindziota, Lie
tuviu kaulai> isblaskyti nuo
vakaru Vokietijos kariniu dir
btuviu Xxi Sibiro tyru?
Turedami vilties kad ,Lietu-
va vel bus laisva, tikedami j
Nepriklausoma Lietuva, mes
turime veikti, judeti. Turime
klebinti Amerikos vyriausy-
bes duris, turime veikti Ame-
rikos viesaja nuomone, nuro-
dydami kad Lietuvos laisve,
nors is paziuros siame did4iu-
lame milzinu susidurime ir
atrodo menku dalyku, tikrove-
je yra principinio svarDumo
klausimas, nuo kurio teisingo
issprendimo priklausys kas at
cities pasaulyje viespataus:
teise ar brutal jiega, laisve ar
tironija? Jei principals bus
palauztas, del sito nukentes
ne tik mazosios bet taip pat ir
didziosios valstybes ir visas
pasaulis.
Americas Lietuviu Seimas,
nesenai ivykes New Yorke, ir
uzsibreze, telkdamas draugen
visu Americas Lietuviu Jiegas
teisingai pergalei, sykiu kelti
aiksten ir Lietuvos klausima.
Lietuvos klausimo teisingame
nusvietime nenuilstamos ener-
gijos yra parodzius Lietuvai
Vaduoti Sajunga. Kol dar bu-
vo gyvas velionis Prezidentas
Antanas Smetona, Lietuvai va
duoti Sajungos ir kitty patrio-
tiniai nusiteikusiu Americas
Lietuviu organizaciju pastan-
gomis buvo surengta ellie pra-
kalbu-mitingu, kuriuose Lietu-
vos klausimas buvo nusviestas
ne tik Lietuviu publikai, bet
per Angliskus Americas laik-
rascius buvo pateikiamas ir
placiajai Amerikos visuomenei.
Bet didziausias Lietuvai Va
duoti Sajungos nuopelnas bu-
vo Americas IgaliotO MinistrO
Lietuvai DR.. Owen J. c. No
reno knygos ''Timeless Lithu-
ania" isleidimas. Ta knyga
svarbi ne tik tuo kad il teisin-
gal ir tvirtai pastato Lietuvos
klausima, bet ypatingai tue
kad, budama parasyta autori-
tetingo ir oficialaus Amerikie-
clio, automatiskai uzkerta ke-
liza visiems uzmetimams kad
tai yra propagandine literatu-
ra. Ne, gerbiamieji, cia ne
propagandine literature, o gar
bingo AmerikieciO LietuvOje
patirta tiesa apie Lietuva ir
savom akin matyti faktai.
Isleidus ta knyga, Lietuval
Vaduoti Sajunga yra nuslsta-
cius leisti dar istisa ellie Lietu-
viu ir Anglu kalhomis knygu'
/ Taip pat per savo organizaci-
ia, kuri nuolat auga ir stipre
ia, megins paleisti straipsnlQ
apie Lietuva ir placioje Anne
ikos spaudoje. Bet kad Site
lalykai butu imanomi, relka-
ingas karstas visu Amerlkos
.ietuviu pritarimas ir pagal-
"a. Xxi siol ia pagalba ouvo
ilta ir didele. Oar siltesnes
ir didesnes pagalbos Sajunga
tikisi ateityie. Ia pagalba ne
bus bergzdzia, nes jos deks
.x5 x5x-4o IyoI yinrlkns
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-03-10
KIBIRKSTYS
Raso Titnagas.

IL S0CIALISTV ir klerika-
lq spaudos ir po ivykusio Anne
rikos Lietuyiu sekmingo Sci
mo New Yorke, neatrodo kad
su tokiais kvislingais kaip Cir
gaitis, Simutis, Laucka ir Co.
bus galima kada nors sueiti j
bendra veikima uz atgavima
Lietuvai laisves ir nepriklauso-
mybes.
ITEMS tipams ne Amerikos
Lietuviq vienybe rupi ir ne
Lietuvos ateitis - jiems dau-
giau rupi intrigos ir drabsty-
mas purvu j jiems nepatinka-
mus veidus. Jie yra tik gud-
rus provokatoriai, kaip vienas
rasejas issitares, tik dar kol
kas Lietuviu visuomene jq ne
numaskuoja.
AMERIKOS Lietuviu Seine
pasisekimas, tos gausios aukos
kurias visuomene prisiunte ir
delegatai sudejo, tokis didelis
kicks ispirktu Altos Paskolos
Karo BonQ ir tie svarbus tari-
mai kurie nepasiliks tik ant
popierio, kaip kad tarybininku
Pittsburgho konferencijos ia
rimai, tuos kvislingus ir socia-
listu ir klerikalu aDazo tiesiog
apsvaigino ir jie, vietoj paduo-
ii ranka tautininkams vienin-
gam veikimui del islaisvinimo
senosios tevynes Lietuvos, pa
vydo apimti hando pasitycioti
is tautininku ir ju pravesto
sekmingo darbo.
Mat, Amerikos Lietuviu Sci
me nebuvo nei socialism,, nei
klerikalu, neigh sandarieciu, -
cia buvo tik Lietuviai, Lietu-
vos sunqs ir dukterys, o vie
nok auku gausumu ir bonu is
pirkimo didumu toll pralenke
tos trijukes konferencija Pitts
burghe. Tai kur. gi neims pa
vydas tarybos diktatoriskas
galvas.
kAD socialistiniai klerikali-
mes tarybos susauktos konfe-
rencijos tarimai palikti tik ant
popierio, liudija ir tas faktas
kad po ftos garsiais isbubnytos
Pittsburgho konferencijos pra-
bego jau 6 menesiai, o darbo
vaisiu ne tik kad nera, bet ir
jokio veikimo dar nera prade-
ia.
Tarybiniai zadejo isleisti ko-
XII ten "dideli veikala" - kon-
ferencijos protokola, taciau jo
dar kol kas nera ir vargu ka-
da iis bus, mes tie stabdziai-
tarybiniai ne tam kad veikti,
bet kad kitu veikima trukdyti.
stai ju sebrai, tik atviresni
Lietuvos priesai, savo "seimo',
kuris atsibuvo trim menesiais
paskiau tarybiniu, protokola
stambioje knygoje jau senai
isleido ir platina, o ju "seimo'
isrinktos komisijos veikia Vi
SUI smarkumu visose Lietuvlu
kolonijose, tue gi tarpu tary-
biniai kaip miegojo taip ir te-
bemiega.
Nereikia butt dideliu prana-
su kad tautlnlnku Susaukto o
menesius veliau seimo lsrlnk-
tos komisijos pora meneslQ
nuveiks daug daugiau sios sa-
lies ir Lietuvos labui negu ta-
rybiniai per visus metus.
NORS Sandara kaip kada ir
per druciai sukastus dantis ke-
liom eilutem prabyla apie "su-
bendrinima" veikimo, taclau
los tas balsas kaz kodel kels-
tokai skamba ir nuaidi su pa
sididziavimu apie savo amzlQ,
apie savo mokejima ir nora
"bendro" veikimo, ko deja dar
Xxi siolei Sandara nera paro-
dzius.
Atrodo Lad Sandarai Jau
pradeda austi linksmas pava-
,;o ,xy+oc ~ SyolpntiS UaVA-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-03-10
JULEAUs sMETokos KALRA PAsAKYTA Kovo D..
PHlLADELPHIJOJE

viso to persasi Lietuvai, gall
me. Kiekvienam yra aisku kad
visu mazuju tautu Wits yra
Atlantic Deklaracija, skelbian-
tt ne tik didziuju bet ir mazu-
ju valstykiu. ne tik n''ealeto
j. bet ir nugaletuju teise j ne
priklausoma gyvenima. Sticks
buvo grazus Amerikos ir An
glijos valdovu uzsimojimas
mazdaug prizes pustreciu metu
ir situo obalsiu turejo butt We
damas karas. Bet vos tik pa
sirasyta Atlantic Deklaracija ir
buvo sulauzyta arba bent SUI
lankstyta. Nors pasak to ide-
alaus dokumento visoms walls
tyEems garantuojama laisve,
taciau vienoms valstybems lei
sta sudaryti vyriausybe in
exile, o kitoms, tarp ju ir Lie
tuvai. ne. Tuoj atrodo kaz
kaip itartina: laisve zada"oa
ket savos vyriausybes, kuri
prisid5tu prie paruosin'o kelio
tai laisvei, sudaryti neleidzia
ma. Ir tai ne visoms valsty-
hCms, O tik kai kurioms. !au
tuoroet Niiota kad me- usirauk-
t., Stalinas. Net ir pa ioje At
lanto Deklaraciioje buvo ne
tinsuroo; tue tarpu kai iStisa
ellie valstybiu kurioms laisve
tur- t., butt graSinta sun"ine
tos, Baltijos valstyhi , tarpe
j. ir Lietuvos, vardai praleis-
ii. Vel papataikauta bolsevl-
kams (dar nesenai kuone prize
SamS).
Laikui begant betgi paais-
kajo kad net ir toms valsty-
bems kurioms Atlantic Dekla-
racija daug zada, dziaugtis ne
"a ko. Pirmu pirmiausia An
glai pardave savo pirma if he
rojiskiausia sajungininke Len
kiia. "Susitarkite, girdi, su
Rusais - tai ne musu daily
kas'. Kaip susitarti kad Ru-
sal isvare Lenku pasiuntinl is
Maskvos ir nei nemano pasi-
aiskinti uz Lenku kariu issker-
dina prie Smolensko, o dar or
ganizuoja kaz kokius LenkQ
komunistinius komitetus, ku-
rie sovietu akyse daugiau rel
skia negu tikroji Lenku Wy
|riausybe, Anglai nepasako.
":Susitarkit ir CANA, visvlen,
girdi, bolsevikai jusu vlsu ne
ispjaus, O tik kai kuriuos is
rankios".
Pc Lenkijos Anglai isdave
didvyriskai kovojusius Jugo-
slavus. siadien komunlstas
Tito jau daugiau ne tik uz Mi
kailoviciu bet ir uz visa Jugo-
slavu vyriausybe. Kas bus
sekanti Anglu "dzentelmenls-
kumo" auka siadien dar nezi-
MIA. Priklausys ko pareikalaus
Stalinas. Viena tik aisku kad
tokios valstybes kaip Lietuva
abejojimu nesudarys. Jel Is
duodami tukstancius ir gal MI
liionus gyvybiu pakloje saJun-
gininkai, kaip Lenkai ir Jugo-
slavai, kurie, galima sakytl'
savo valstybes paaukoJo uz
Britu Imperija, tai ka ten be-
kalbeti apie mazute Lietuva
lliustratyvus yra SuomlJos
pavyzdis. Bolsevikai du syklU
he iokios kaltes is SuomlJos
puses uzpuole Suomius, o ka'
dangi Suomiai nepasidave ia
14nglai jiems paskelbe kara
lseina kad negana jei bolseVl
kai nori ka pagrooti. Jel JIG
patys to padaryti negah Ia
Anglai jiems padeda. kal
yiso to akivaizdoje atrodo Al
lanto Deklaracija, kurioJe pa
skelbta visu tautu laisvs' nu
atyti nesunku. Tai teVertl
opierelis. Bet kad tas popie
Ills yra bent Anglarns beVer
;s nesenai parliamente vie "a
,areiske ir pats prernJera
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-03-10

Gal ne venam jusQ, niel ten Hko tap kap buvo Ps
tevynalna yra teke skaity kad tur5ut daug ka
tt flmoe Prancuzu ~asicte uztat kad daug la
sytoJo leksandro Dua5 ko praejo to Eaip
apie "-Zorskiecius Bro ziavau is Lietlvos Tail
hs arysaka gyva ir jau <itokios ir panaos mint
dnanti bet jos visos ia venam is musu atena ga
mn a'-nSiu
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01

smo Sc bojeva nhovo svobodo in cello tistih cash.
ko je padaa Cd zapada zovesea Mhaloviceva in
ko so nekater sti imenova junaske partizane bane,
smo vedei, da pride dan zmagosavja in da DO Rdeca
armada spojila vosko marsaa Tta. Mi nsmo sucajni
obiskovaci Belgradu, temvec tovars pod orozem in
tovarsi srcih ...r
Globok ponos naponjuje srce vsakega rdecega vo-
jaka; svobodo prinasa svetu in nobeno daro nj boil
dragoceno &c pogledate tie zaprasene skorne XII ko
rakae sotine mill, razuete, ka pomeni zgodovina,
zgodovina veliko zaceno crko. Mi piseo to zgodovi
no. Yes svet sedaj kaksne zrtve doprines in ko
Tlko vredn Vem, da so tud pretekosti ruski
jaki vzbujali obcudovane svojim junasvom, svojo
in prkupnosto toda prvic sedaj prinasao
svetu prostost brez strahu pred carskmi mogoc ee
menano silo udsva brez predsodkov in brez prevzet-
nosti.
Use, kar je Sc ostalo cd Hterjeve move Evrope -
Ike poiskale pribezalisca. Ma Dunau prezivajo svoe
zadnje dni Medic, Cankov in Sma, cakajoci, da jim
pridruzita Paveic in kalif "a emo uro Szaasi.
Tezko je verjeti, da Sc danes Hitler cuti srecnega.
Palzu Bruslju in Aenam je sled Belgrad Ljudozerec
ve katera vrata bi zapahnil zabarkadiral Nemci
beze il Dusseldorfa in nobeni "Madzar morejo
siti kanbala Sovjetsk tank boil zgovorni kot
budimpestanski drzavni udar
Toda ljudozelec je Sc vedno xiv. Ia misel ne
gre il glave- po dnev po noci. Nekega dine bono
praznovai mi1nim veseljem - glasbo, plesom in
sn1ehom. Toda sedaj praznuj jemo puskam. Mudi Sc
nam; tako je, kot da zrasle perlt IL
Kajti naposed - cello Belgrad je lie mejnk in Ogrska
le hodnk. Nekje je meso, katerega misimo noe in
dan. To je kra kamor korakamo. In kadar prdemo tia
- sedaj ne DO vec dolgo seveda ne bono rekli, da
smo osvobod Berlin. Ampak rek bono, da smo napo-
sled resli sebe in svet sramote, XII je Berlin.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01

da so na seji clani darovali $40,
Federacije SNPJ "a okraja
Green in Fayette pa je prispe-
vala $40. POSI- al nam je $4,000.
V Greensburgd. Pa. (st. 1917 je
tajnica podruznice Mary Russ
nabrala $23.15. V Criwitzu,
Wis, pa sta tajnik podruznice
John Shaffer in John Kavcic
nabrala med rojaki $3.50.
Pri podruznici st. 78 V
Bridgevillu, Pa, so nabrali in
o0poslali S171.53. NaselDina Sy-
gan je prispevala S13O.41,
Bridgeville pa $66. Ia odposi-
ljanje obleke so potrosili S21.88,
poroca tajnica Amelia Horvat,
ostanek pa izrocili SANSu, da
odposlje ma pravo mesto. Po-
druznica st. 1O1, Forest City,
Pa, je darovala "a reveze $50.
To je sele pricetek, naznanja
tajnik Louis Sasso.
Istocasno smo prejeli pri-
spevke cd sledecih drustev SN-
PJ: Eveleth, Mimi, st. 13O
S25.O0, poslala Ursula Ambro-
zic; Niles, Ohio, st. 4S1 S14
(drustvo SIS, clani $9), postal L..
Flere; Burgettstown, Pa, St.
287 postal Frank Laurich (dru-
stvo darovalo SIS, Lojze Trusno-
vic $40, Fr. Laurich 50, Jacob
Leskoyic ST. $500 Imperial,
Pa, st. 106 darovala 500, tai
MICA Mary Poljsak je nabrala
$106.50, Anna Gorenc pa $1,000.
Skupaj Cd tega drustva $216.5O.
Presto, Pa, st. 1865, nabrale
sestre Helena Robic, Johana Pc
trovic in FRANCES skerl $81.75.
Cd posameznikov smo preje-
Ii to dobo naslednje vsote: Et-
bin in Frances Kristan, Grand
Haven, Mich, 500, Louis F.
Truger, Pioneerville, Ida, s25,
Jos. Urbanick, Cass, West Va,
$40, Frank Klune, Colorado
Springs, Colo, in Martin Kuz-
mix, Sebastopol, CAL, vsak po
SIS. Angela Nagode, Kirby,
Wyo., je, nabrala in poslala
$4,000. Mike Brajan, Luzerne,
Pa, pa daroval "a SANS $500.
Vsem tenn darovalcem in ma
biralcem najlepsa zahvala.
" listih je bilo zadnji teden
porocano, da srao prejeli cd To-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01

ski koncert ma % aprila 1945,
in sicer takisto pod vodstvom
g. Frank Vauterja. Zato apeli-
ram ma vse pevce zbora Slo-
van, da Sc redno udelezuieio
vaj, XII Sc vrsijo vsako soboto
veter oh 1880 uri v Slovenskem
drustvenem domu ma Recher
Ave. zdaj Sc ne more nihce vec
izgovarjati, da mora korenje
ali kaj s.ienega okopavati in
delati ma vrtu. Vsi veste, da .je
tudi "a ucitelja tezko, &c pevci
pridejo enkrat ma vaje, potem
pa trikrat zopet ne. Ia dober
nastop ma koncertu je treba We
iko in redno obiskovanje vaj.
Sc nekaj, pevci in clani "Slo-
vana". v soboto je zadnja .seja
" temu letu. Voliti bo treba od-
Dor "a prihodnje leto in napra-
viii zakljueke, katerih Sc bo-
mo morali tekom leta drzati.
Torej, vdelezite Sc te seje, v So
boto, oh 1880 uri zvecer v Slo-
venskem drustvenem domu, ma
Recher Ave.
Frank Rupert, preds.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
Uredn1t0Va
poSta
"Slovan" v Maple Heights

Euclid, Ohio. - Zadnjo ne
deljo, dne 26. novembra smo Sc
pevci "Slovana" nahajali " 60.
steh pri pevcih "Planine" na
Maple Heights, kjer smo sc
prav vesclo zabavali.
Dragi mi pevci, tn je zopet
bill dokaz, da je dobro, &c clio,
vek kdaj kan gre, da vidi in
slisi kako napredujejo nase ma.
selbine, in vedno odneses S Sc.
boz nekaj dobrega pouka. Gled:
tega koncerta, mislim, da sc
bill vsi zadovoljni, prav tako
kot smo bill mi Slovani.
Dvorana je bila nabito polna
Peyci SO tpodali ma odru pray
lepe domace pesmice, nadvse pa
je avdijenci ugajal "Dalmatin-
ski sajkas', katerega je ponov-
no zahtevala. Koncert je bill pod
vodstvom 6. Frank Vauteria,
kateremu Sc mora dati prizna-
ME "a lepo uspeli koncert. Sc
veda pri tenu, Sc pa ne SINE po-
zabiti, da ina dobre pevske mo-
'ci, ki imajo potrpljenje in vese-
lie do petja, brez katerih nj
mic.
Ravno tako 81 je po dolgem
casu pevski zbor Slovan napra-
vii nacrt, da priredi pomladan-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
Relifna akcija WRFASSD

Il New Yorka porocajo, da
SO denarni prispevki "a relifno
akcijo ZOJSA zadnji teden
znasali skoraj nadaljnih $780,
600. Do p. novembra je gotovi-
ma V fondu znaSala re $4,000.
Prispevki, XII so jih poslali ma
81 rojaki bodisi naravnost V
glavni urad V New York ali pa
potom SANSa, znaSajo $780,
590.01, Cd katere vsote je SANS
odposlal $24,321.76. Razume Sc,
da V teh zneskih MISC steti daro-
vi. XII SO jih naSi rojaki prispe-
vail lokalnim odborom, V kate
rih sodelujejo tudi Hrvati, Srbi
in Macedonci.
Ia teden smo prejeli najveC-
jo vsoto cd podruznice st. 80 V
Clevelandu kjer Sc je IL. no.
Vembra vrsil zelo uspeSen shod.
Tajnica Mary Krizmancic nam
je poslala ceke V znesku ST.
946.75. K tel vsoti so prispeva-
Ii veciimi prispevki nasled-
Mi: drustvo Naprej, st. 5 SN-
PJ $500, mas Zavedni rojak in
podjetnik Peter Lustrik $500,
po 800 pa dramaticno drustvo
Ivan Cankar, drustvo Lunder-
Adamic, st. % SNPJ, Joseph
Jauh, Leopold Kushlan, John
Pollock in soproga, JOS. in
Agnes Zalokar ter druzina Jo-
seph stefanic. Seznam teh in
drugih darovalcev je odbor re
objavil V listih.
| Podruznica st. IS, Strabanc,
Pa, Sc je zopet oglasila. Pri-
SpeVek Ia teden ZnaSa S57O.27
ali S1'O7O.27 V dveh tednih.
Podruznica' stew. IL, West
Aliquippa, Pa. je prispevala
S400. Tajnica sestra Gerzel po-
roca, da je rojak John Bizjak
nabral $50 V Ellwood Cityju
(sam je daroval S25, Peter Rah-
no $50, Frank Dornik pa So ,
.ostalo pa so nabrale rojakinje V
okolici.
lPodruznica st. 65, Worcester,
N. Y, nam je poslala znesek
$225.00 "a relifno akcijo, po-
druznica st. 4, Johnstown, Pa
500 ter enako vsoto podruznica
st. 10, Canton, Ohio. IL Union
toWna, Pa, poroca tajnik po-
druznice st. II, Louis Dornik,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
Proslava v Chicaeu

Chicago, I'LL. - Kot ponavadi
vsako leto, tako bodo tudi letos
Slovenci, Hrvati in Srbi prosla-
viii obletnico ujedinjenja Jugo-
slovanov. Letos Sc ia proslava
vrsi ma istem prostoru kot la
nj, namrec v paviljonu Pilsen
Parka, XII je ma &c. cesti in AL
bany Avenue. Odbor, XII sestoji
IL zastopnikov vseh treh narod-
ncsti, Sc je potrudil in poskrbel
"a zelo zanimiv program, XII bo
vklJuceval pevske, godbene in
govorniske tocke, zivo sliko in
druge zabavne nastope.
Slovence bo posebno zanima-
10, da DO eden izmed govornikov
predsednik Slovenskega ameri-
skega narodnega sveta, Etbin
Kristan. V imenu Narodnega
tNeca ameriskih Hrvatov bo 60
voriF>Zlatko Balokovic, XII je
obenem predsednik Vojnega re-
litnega fonda Amerikancev luz
noslovanskega porekla, v imenu
Srbov pa nastopi pittsburski
zupnik Rev. Gacinovic, XII je We
lik prijatelj osvobodilnega gi-
banja "a novo demokraticno, fe-
derativno urejeno Jugoslavijo.
Zastopani bodo tudi drzavni in
mestni krogi.
Sc nikoli MISC bill jugoslovan-
ski narodi v Evropi tako zedi-
nJeni kot SO svoji sedanji bor-
bl proti nacifasizmu, XII jih je
nameraval iztrebiti S povrsia
zemlje ali pa jih napraviti SUI
ME. To velicastno borbo Slo-
vencev, Hrvatov, Srbov, Mace
doncev in Crnogorcev, kateri
so deset-tisoci najboljsih mlade-
nicev in mladenk polozili svoja
mlada zivljenja ma oltar svo-
bode, .obcuduje yes civiliziran
svet. Doprinos narodne osvo-
bodilne vojske in jugoslovan-
skega ljudstva, ki jo podpira
,vsemi svojimi silami in mocmi,
sje zaVezniski stvari veliko ko-
ristil in nihee Sc ne zaveda te-
ga pomembnega dejstva toliko
kot nasi lastmi ameriski vojaki,
mnogo izmed katerih sc bo W.
milo med svoje drage zivih in
zdravih bas radi tega, ker so We
lik del njihove naloge izvrsili
hrabri Jugoslovani.
Velik del Jugoslavije je da-
mes osvobojen in Belgrad je
.zopet prestolica svobodne dr.
zave. V kratkem bo osyoboien
Sc ostali del Jugoslavije, "a
padna Hrvaska, VISA Slovenija
in Istra. Ko 1apoci tisti dan,
bono mi jugoslovanski Ameri-
kanci lahko ponosno zrli drug
drugemu oci in Sc radovali OBJ
deJstvu, da osvoboditvijo sta
re Jugoslavije ne bodo .zdruzeni
in zedin.eni samo jugoslovanski
Slovenci, Srbi, Hrvati in Mace
donci, temvec tudi nasi bratje il
Primorja, Gorice in Trsta ter il
Istre, Koroske in Prekmurja.
Kajti marsal Tito sam je deial
dne II. septembra, da Sc ma
rodna osvobodilna vojska ne.
bori samo "a svobodo jugoslo-
VanSkih narodOy " Jl0oslaviii