Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-07-07
PUMY A HUDBA v BERLfNE
DR.. Jan Lowenbach:

4NOCOo , htCIy M USlC
Library Association" We Wash
ingtonu, rozvfjf redaktor Ri
chard S. Hill, bibliotekar Kon-
gresnf knihovny, pozoruhodny
obraz hudebniho zivota berlin
skeho, jak Sc vyvinul "a letec-
kych naletu v obdobi 1884
1914.
Jeho pozorovani Sc opfra O
pGvodn1 pramen "Deutsche All
gemeine Zeitung'', ktera do
chazf pravideln9 do Library of
Congress a jejfz zpravy, clan
ky a rGzna ornament "a DOLBY
do 10. kvetna 1914 podrobil
peclivemu rozboru a studiu.
Pisatel Una patrne velmi dobre
berlinske pomery mfstni i ne
meckou mentalitu vnbec a uza-
vfra sve vyvody vystrahou, re
by bylo "nejvetsfm nedorozu-
menim podcenovati hmotnou
vyzbroj nepfftele nebo jeho
moralku. Snad by bylo nellie
pc nespolehati Sc ma nahody,
nybrz spfse Sc zatvrditi a byti
meme sentimentalnf."
Ackoli Spojenci podnikli ma
Berlin pres dvacet nalet1, pou-
re diva z Mich postihly sired me-
sta a v mem nektere opernf a
koncertnf budovy. (Prvnf z ma
let6 byl patrne %. listopadu
1913 a druhy asi 27. ledna
1944.) Pc prvnim 1toku byl
hudebn1 zivot berlfnsky temef
1plne Zastaven a zotavoval Sc
jen velmi zvolna.
Zacatkem listopadu 1913
byly v Berl1ne jeste v cinnosti
ctyfi opern1 sceny. z Mich Stat
nj opera "Unter den Linden
byla Size jiz pred tim 10. dub
ma 1941 zasazena anglickym
naletem a zastavila cinnost, ale
v prosinci 1912 byla opet otev.
rena. Cd pocatku sezony 1913
do %. listopadu 1913 davala
tato ctyri opernf divadla eel.
KEN SO pfedstavenf (oper, ba.
letu a koncertG). Toho dine
vsak pc naletu vsecko divadls
nahle zastavila provoz a dru.
ha statnl opera (byvala Krol
lova) nikdy jiz pax provoz ne.
zahajila. Opera "Unted der
Linden" vsak zacala opet pred.
staven1 Z. prosince 1913 a me.
, la pax do 80. dubna 1914 eel
KEN 1873 predstaveni.
S ceskoslovenskeho i americ
keno hlediska je zajfmavo sic
dovati porady opern1, ktert
zfejme soustredovaly vice pc
zornosti nez koncerty. Krone
klasikI (Glucka, Mozarta
Beethovena), obsahuje roper
toir al ma dive vyjimky vesme'
opery nemecke a italske, s pre-
vahou Wagnera a Verdiho
Nejmodernejsf autor je Ri
chard Strauss, ktery Size u ma
cistG nen1 v stoprocentni pr1
mi, ale je pTece blahosklonni
provozovan. Ony dive wink,
jsou Bizetova Carmen, acko
Ii jejf skladatel byl Francouz
!: pravdepodobne lid, a "FProda
ma nevesta", jejfhoz skladatel
ovsem Nemci prohlasili Il
Nemce -. Davala sc ma Stain
opere celkem ctrnactkrat.
z koncertnfch SIM, ktere by
: ly zasazeny leteckymi 1toky
byl temer 1plne znicen velk.
sal Filharmonie a koncerty by
ly proto vystehovany do jinych
zejmena predmestskych salt
Hlavnim dirigentem sezony by
jeste Furtwaengler, ktery vsal
,v p%osledn1ch mesic1ch patrn'
upadl v nemilost a je d1sledn'
hlasen jake "nemocen''. Vedl'
neho vystupovali osvedcenf ma
este Boehm, Kabasta a KNAPP
pertsbusch. z cizfch dirigen
til vystoupil pouze Chorvat Lo
vro won" Matacic a Bulhal
Atanas Margaritov. Jake ciz
dirigent uvadf Sc ovsem take
neznama velicina z Prahy, 10
sef Keilberth.
Mezi solisty je majesty zrej
me favorisovan pianista Giese
king, jemuz bylo dokonce do
voleno tourne do Spaniel a Por
tugalska, kdezto vIci pred tin
hyckanemu houslistovi Kulen'
kampfovi pflzen vladnouci xii
ky patrne ochladla. Ma kon'
certn1ch poradech vyskytuje Sc
ovSem i nekolik dalsich jmen
znamych z drlvejsi DOLBY, mez.
mimi byvala zpevacka nemec'
keno divadla v Praze Hilds
U-.-1-. 49, - D-oa