Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-04-19
DONALD BELL:
MOVE LJUDSKE FRONTE NASTAJAJO

evropskih prestolnicah bodo vladale po vojni Via
de, XII snujejo zdaj zgnanstvu in tudi domaclh
kraih ko plod politicnih strut XII so poganale svoe
kali skozi zadnh dese let Use te Wade bodo koalcl
ske ali takozvane Wade "udske fronte katerih bodo
uzival komunis toll ko ugeda, kot so ga dobill
socialist po zadnj svetovni vojni.
Use do prve svetovne vojne nj bilo mixer Evropi
nobene vlade XII bi ba sprejela sociaisa svoo sredo
vecni dezel bilo cello nemogoce doblti uadnsko
sluzbo pa bodsi Sc tako sklomno See pro koncu VOL
ne so Nemci preb socialist te zapreke in 81 prbori
nesto vadi princa Max Won Baden. Takoj po koncu
vojne pa so Sc zacele obkovati delavske Wade
cne jSh evropskh dezelah in knal pO letu 1920 VIA
dale skoro kontinentu zmerno usmerJene Wade
sociaistcnega znacaa. Cd Nolveske in Svedske pa do
CehosovaSke in pav do Angije povsod Sc je ponavJal
ia razvo toda tel dobi radkaln element re
zapusca deavske sranke in ustvarja komunsticne Or
ganizacije XII so prevzele opozice skrajnem levem
kru.
Isa stvar Sc ponavlja zdaj, in zopet hodijo mars-
katere komunstcne stlanke pc poh, katera kre-
nile DO zadnji vojni sOciaiscne stranke General de
Gaule e pravkar spreje diva komunista svo Franco
ski komte narodne osvobodve Res e sicer da sta vsto
pa Fenand Grenier in Francois Billoux Waldo po po
gojih katere jim e sav de Gaule in ne narobe, kaJu
komunisticna stanka e prvotno zahtevala da IL
bere svoe delegate, in e zahevala mnistsva vone in
notran ih zadev de Gaule 81 je zbra Greniera
zracno mnistrstvo, in BlouXa minsra breZ pOrtfe
liza. Toda prznat e treba da sta oba vodne osebnost
komunistcne sranke in predstavnika koalcijske
Wade, k obsega stranke od protinemskh konserva
tivcev do levicarjev-komumistoV.
Imamo toreJ zdaj Eyropi dvoje dejansko vladajo-
cih administered, katelih nahaajo komunist-pr
je Titova ugosovanska vlada Nit prva nt druga nj
radno prznana od zaveznkov, toda vsakdo We, da bo
sta ODE iglai zeo veiko vlogo lsod svojh deze in
da mata ODE resncno aVorteto vseh oZemlj jh Tito
Va vlada je pod vodsvom komunstoV, XII pa so prista
demokraticni nacn vladanja spreje nacela drzaV
lanskih pravic osebne svobode in priVatnega podetn
Stva. Mogoce je celo da bo zkazala Ttova vada
mani socialisticna svojem poslovanju kot Francosk
kome "a narodno osvoboditev Jugoslavija je namrec
dezela kmetov kater nj mogoce prevzet bogatih mo-
nopoov docm je Franc ia visokO ndustrializrana de-
zela, katere vodiln financni in ndusrsk krogi So
deloval sovraznikom. De Gaullejev program XII e sam
po sebl prece zmeren Je vendar mnogo bo radlkalen
kot vse kar je Tito dozdaj napoveda
Jasno je, da Sc bodo tudi drugod srom Europe
ustvarjale Wade, katerh smelnice bodo neke med de
Gauejevmi in Titovim Itaio je pravkar prispel pr
yak komunistov. Mani je po svojem pravem menu
Tagiatt kot po svojem politicnem nazivu Ercoli Bill
je zgnanstvu preko 18 le najvec Moskvi Takoj pc
svoem prhodu je objavil da e pripravjen sodelovat
refcrmirano jansko vado, cello Badogom, in pod
monarhisticnim sstemom ako preda kraj Victor ,Ema-
nuel obast svojemu sinu bodoca narodna skupScina
maj odoc kaksne vrste vlado 81 bo narod izbra Badog
lilo e nao izjav da je prprave sprejet komuniste
svoo vlado Grof SforZa, XII je vsa toko konservaven
kot de Gaule ako Sc boil in star nasprotnik koml-
nzma, je udi izjay da prsaja to- da stopijo komu
nst vado in da Sc resi- vpasanje kralestva sele po