Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-03

OSNO cO1iiJC ilo III VI DO-
gled. Pred dobrim desetletjem
ga ne bi postavili.
Medtem je pa napredovala
zmedenost duhov. Pref je velja-
10, da socialisticno gibanje pred
Stavlja zdruzitev vseh gonilnih
sill, XII n~astajajo IL odpora proti
kapitalisticnemu sistemu. Poll
ticni nasprotni pol je bio social
no : konservativno mescanstvo.
Pojav fasizma .je to sliko spre-
menil. V mnogo evropskih de-
zelah je postal najmocnejsi in
najhujsi politicni nasprotnik So
cializma nasilni pokret vseh vrst
in oblik. In ia nasprotnik Sc 20
potrebi kaze ma zunaj revo1ucio-
narnega, protimescanskega, pro-
tikapitalisticnega.
PRAY to pa zahteva razciSce-
ME pojmov v socialisticnih vr-
stab.
Italijanski pisatelj Ignazio ST.
lone, XII je "a to dobo napisal dive
najpomembnejsi deli v svetovni
socialisticni literature "Kruh in
vino" in "Sola diktatorjev', ie
nekje zapisal:
Mi nismo stranka frizerjev.
Mi ne delamo ma videz. Social
zem nj prevara ali spretna ca
rovnija, temvec je resnica, mic
drugega kakor resnica. Cesar
predvsem potrebujemo, je drug
nacin gledanja ma zivljenje in
ljudi. Brez tega drugega nacina
gledanja ma zivljenje in 1judi hi
sami postal fasisti, moi dragi
prijatelji - MANFRED rdeci fash
sti. cato izrecno poudarjam, da
ne maram postati fasist, in ce-
prav bi bill samo rdec faSist."
Ia nekatere je drzavni kapi-
talizem - socializem. Drugim
je socializem nacionalizaciia
produkcijskih sredstev, prvim
in drugim je socializem samo 60
spodarsko vpraSnje, samo vpra-
SAME zelodca. Ma to pravimo mi:
. -.
tudi podruzabljenje produkcij-
skin sredstev je socializem, ka-
kor je treniranje telesa pogoj "a
zdravo in dolgo zivljenje, toda
socializem je Sc nekaj vec, je
predvsem tisti "drugi nacin gle
danja ma zivljenje in ljudi," ali
kakor pravi w. Schlamm:
POSTAL smo socialist, ker ne
moreno prenasati tega, da hi
elovek teptal cloveka. POSTAL
smo socialist, ker ne moreno
prenasati unicevanja cloveske
kulture. POSTAL smo socialist.
ker smo spoznali svobodo, do
stojanstvo in odlocanje -cloveka
o samem sebi "a najviSje zivljen-
ske. vrednote. Potem smo razum-
sko spoznali, da Sc more to nase
hotenje %uresniciti, ako najvaz-
nejsa sredstva "a ustvarjanje
cloveSkih dobrin pridejo IL rok
nekaj privilegiranih druzin v
roke solidarne druzbe."
Il tega jasno sledi, kaj je ma
sprotje socializmu, ali kdo so ma
sprotniki socializma.
Marx je zapisal: "Socializem
nj stanje, XII Sc mora upostaviti,
temvec je resnicno gibanje, XII
odpravlja sedanje stanie." cato
je nesmiselno govorjenje, ako Sc
rece ma primer "Ko bono imeli
socializem'' ali "Pod socializ-
MON bi bio tako in tako", kaiti
socializem nj neko trpno stanje,
temVec nepreStano glbanJe, XII
preusmerja ljudi in razmere.
"Zgodovina socialisticnega gil
banja je zgodovina ideje, XII Sc
uresnicuje," pravi Hendrix de
Man in nadaljuje: ITO uresnice-
ME pa ne pomeni, da Sc kapita-
listicni svet stalno preobraza- v
socialisticnem smislu. Vplivanie
socialisticnega gibanja ma usta-
move druzbe je mnogo boil "a
motano in polno nasprotstev, ka-
kor bi 81 clovek predstavljal pod
tistim starim izrekom, da sc ka-
pitalizem polagoma razrasca v
socialism. Nasprotno, mnogo
boil Sc izraza v narascaioeem
nasprotstvu med silami, kipred-
stavljajo socialisticno hotenie,