davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26

am. to 4:30 pm, also Wednesdays
from $50 pm. to 7:45 pm. The
public is invited to attend these
services and to use the reading room.
HOLY TRINITY POLISH
NATIONAL
Rev. John OlechnOwicz, Pastor
Church services will be held on
Sunday at $50 am
BETHEL CHRISTIAN
Services at the Bethel Christian
church, Fourth and Forest streets,
are Sunday Bible school. 2 o'clock:
evangelistic meeting, 7:45 p. m;
Tuesday, midweek prayer, 7:45 pm,
WYANDOTTE
CHURCH OF CHRIST
Eleventh and Oak Streets
Vernon C. Magee. Minister
Sunday, GAS am, Bible school
IL am, Morning worship.
7:45 pm, Evening service.
Thursday, 7:45 pm. Prayer meet
ing.
ADVENTIST
Fifth and Goddard
Elder Ernest Tarzwell
Saturday. $50 am, Sabbath
school. Glasses from cradle roll to
adults with an illustrated story for
the children.
IL am, Morning worship.
You are welcome to join us In
prayer meeting and church service
CHURCH OF GOD
Rev. A. ]. Swift. Pastor
1884 Eureka
Sunday, 10 a. m, Church school.
IL a. m, Morning worship.
7:45 p. m. Evangelistic service.
Wednesday, 8 p. m, Prayer meet
ing.
Friday. 8 p. m, Young peoples
meeting.
UNITY CLASS
The next meeting o. Tie Wyan-
dotte Unity will be held on Thurs
day evening, at pm. at 234 Elm
street.
Friday, larry meeting, 7:45 o'clock
Elder Woolum is pastor.
EVANGEL BAPTIST
Telegraph at Pennsylvania
David w. Ewart, Minister
$50 pm. Young Peoples service
GAS am, Bible school
IL am, Morning worship.
7:45 pm. Evangelistic service.
Everybody welcome.
TRENTON LUTHERAN
Third and st. Joseph
Rev. Harold Iben, Pastor
9:15 am. Sunday School
e:15 am, Adult Bible study.
1890 a. m, divine worship.
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26

grace Of God, not of works, lest any
man should boast" Ephesians 2:8-9
Tuesday, 1880 pm. Teacher train
ing class In Melvindale Baptist
church, sponsored by the Christian
Businessmen Of Detroit. Child study
will be taught by the Rev. Tucker;
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26

$50 pm, Young peoples meet
ing. Albert Kaechele, leader.
7:30 pm, Evening service. 1.-THE
Reformation" Slides on Belgium,
cradle of the Reformation. For by
grace are you saved, through faith
and that not of yourself. 1t Is the
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26

Old Testament law and history, Rev.
w. TeeuwiSSen.
Wednesday, 1880 pm, Bible study
and prayer meeting. Rev. TeeuWiS-
sen will lead the meeting of the
adults and Melvin Weldon ths
young peoples group.
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26
Are about" ColoSSians 81.

are about" ColoSsians 81.
IL am, Morning worship. How
To Study the Bible" Study to show
thyself approved unto God, q work.
man that needeth not to be
ashamed, dividing the word of
truth. II Timothy AIS.
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26
TRENTON PRESBYTERIAN

Rev. Walter Teeuwissen, Pastor
9:45 am, Church school. 1.-THE
Christian Motive For Living" Inter
national temperance Kings 4:8;
Luke IA; John 6:35; Romans IL;
13:12-14. Seek those things which
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26

II a. m. morning worship.
$50 p. m, young peoples meet
ing.
1880 p. m. evening service.
Wednesday. 7:30 p. m, prayer
meeting.
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26
CHURCH
NEWS
WALTZ CHURCH

WALTZ CHURCH
sunday services at St Johns
Evangelical church. Waltz, will be
Sunday school devotions, 9:15 am.
German service. $50 am and Eng.
hsh services at l0:45 am.
CHURCH OF CHRIST
TEMPLE LOT
Rev. Amos Surbrook. Pastor
Weekly services at the Church of
Christ Temple Lot. I'LL Fort street,
Just beyond Pennsylvania road in
Rtyerview are:
10 am Sunday School.
IL am. Preaching.
Q pm Preaching.
Midweek prayer. Wed 8 pm
ECORSE CHURCH OF GOD
1884 w. Jefferson, Ecorse
Rev. Ellwyn Leach, Pastor
Sunday services:
10 Q. m, Bible school.
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26
CHRISTIAN SCIENCE

NoihcT VAN AlStyue anu OncStnut
Everlasting Punishment" is the
LeSSon-Sermon in all Christian Sci
ence churches throughout the world
on Sunday, October %.
First Church of Christ, Scientist,
holds Sunday morning services at
1920 am. and Wednesday evening
at 8 o'clock, where Christian Science
Testimonies are given. Sunday
School is held at 11:45 am.
A Reading Room is maintained
at 1850 Biddle avenue daily except
Sundays and holidays from 1880
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26
LATTER DAY SAINTS

LATTER DAY SAINTS
REORGANIZED CHURCH OF
JESUS CHRIST
271 StoIl Street
willard Shotwell, Pastor
Gas a. m, Church school.
IL a. m, Preaching.
1904 p. m, Prayer and Testi-
mony meeting.
7:30 p. m. Preaching by Willard
Shotwell, pastor.
The Wyandotte news-herald. (Wyandotte, Mich.) 1943-1963, 1944-10-26

am. to 4:30 pm, also Wednesdays
from $50 pm. to 7:45 pm. The
public is invited to attend these |
services and to use the reading room.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09

tuvos kurejuose ir kick saw
tarpinio susipratimo! Ir ko-
kia geda Grigaiciui, Pakstui,
Griniui ir Kittens tarybinin-
kams kurie teisetos Lietuvos
egzistencijos buvima temate
1922 metq Lietuvos Konstitu-
.cijoje ir kova del Lietuvos at
kurimo tesuprato "diktaturiniu
pasireiskimu Lietuvos praeity-
je jieskojime" bel grazios Lie
tuvos praeities tendencingame
nusvietime ir juodinime. Gal
bent dabar prasivers ju akys.
Is sios trumpos analyzes al
skeja kad ateities Lietuvos ge-
rove geriausia gall uztikrinti
tokia santvarka kuri tinkamai
suderins tautini ir socialini
prada, ir kuri graziai buvo pa
zymeta senosios Lietuvos Ia
rybos veikime. Tautines VIE
nybes principu pagrystas ma
turalus Lietuviu tautos demo-
kratingumas, praeities patyri-
mo pamokytas, atrodo, turi
graziu perspektyvu ta tiksla
prieiti.
Betgi Lietuvos laisve ir ge-
rove ne nuo musu vienu pri-
klauso. il, kaip ir viso pa
saulio laisve, priklauso nuo to
ar Wilsono graSiai suformu-
luotas tautos asmenybes des-
mis- ras gyvenime realios pa
spirties. Atlantic Carteris yrs
tarytum Wilsono principe pa.
kartojimas. Pasaulio politikos
vadams dabar yra kaip tik pats
laikas ia principa isvystyti i,
il realiai paremti.
Kazys Rimvydis
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
SVEDUOJ PAGERBE
PREF. SMETONA

Lietuviai gyvenanti svedijo-
je surenge gedulo pamaldas
baznycioje, pagerbimui Liet.
Prezidento Antano Smetonos.
Pamaldos atsibuvo sv. Euge-
nijos baznyeioje Stockholme,
Tarp kitty dalyvavo V. Gylys,
Lietuvos Ministras svedijai, il
jo zmona; linden ir Johansson,
buve svedijos ministrai Lietu-
val; Lenku. ministras; S. Cur
man, pirmininkas svedu-Lietu-
vip Draugijos; Prof. Norman
Baltijos Komiteto pirmininkas
ir eila kitq.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09

jie' veike ne pagal partiju di-
rektyvas, pagal nustatyta
konstruktyvia programa. Sis
kelias, isbandytas Lietuvos Ia
rybos, pasirode geras ir dabar.
Pc kurio laiko buvo pravesti
savivaldybiu rinkimai, o 1886
metals - ir seimo rinkimai.
situo tautines vyriausybes
buvo parodytas nuosirdus no.
ras gryzti j nuosaikia valdymo
forma, kurioje butu pilnai su-
derinti tautinis ir socialinis
pradas. Turedama galvoje bet
gi 1926 metu patyrima, tauti-
mes vienybes vyriausybe ne
galejo sutikti su partijiniu
principu. Tuo tarpu nors for
maliai panaikintos, bet tikro-
veje tebegyvuojancios partijos
(katalikai ir liaudininkai) di-
dziumoje tebesilaike partiiinio
principe. Kaip sitas nuomoniu
skirtumas butu issilygines sun
ku pasakyti. Nors partijos,
pasinaudojusios sunkia tarp-
tautine padetimi, ir buvo pake-
lusios galvas, taciau ir ju tar
pc buvo girdima nemaza balsu
prizes partijini principa. Ira
giski ivykiai betgi nebeleido
sulaukti tolimesnes Lietuvos
valstybines evoliucijos.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
VYRIAUSIAS LIETUVOS
KOMFTETAS

Dabar, kuone pc ketveriq
metu sunkios okupacijos ir te-
roro, is Amzinosios Lietuvos
mus pasiekia zinios kad Lietu-
viu tauta, vieninga Vyriausio-
jo Lietuvos Islaisvinimo Ko-
miteto vadovybeje, karzygisku
pasiaukojimu nenuilstamai dir
ba Lietuvos laisves atstatymui.
Tas vyriausias Lietuyos orga-
mas savo deklaracijoje akcen-
tuoja demokratini principa, ia.
ciau jis nuosaikiai .ziuri ir
praeiti =. kaipo. .valstybes eg.
rzistencijos pagrinda tebelaikc
1888 metu Lietuvos Konstitu.
cija, kuria prieme 1886 metals
tautines vienybes pagrindu is.
rinktas Lietuvos seimas. TaiE
pat ir pats komitetas, nors il
is iyairiu paziuru zmoniu suda
rytas, kaip is deklaracijos q
Lietuvip Tauta" teksto matyti
veikia panasiu kaip ir senoj
Lietuvos Taryba - tautines
vienybes - principu. Kiel
blaivurdo tuose Naujosios Lie
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
EaxhhgM5au<:/- BUY more THAN BEFORE
ciuose rinkimuose).

ciuose rinkimuose).
stai ka apie ta partini poll
tikavima yra pasakes vienas
didziuju Lietuvos- vyru = pre-
latas Maironis: ''Kada, o Vies-
patie, kadaj asiaurQju partijQ
liga nustos mus nelaimingus
esti?"
Betgi didziausios krizes par
tinis seimas susilauke 1926 m.,
kai nei vienas blokas nepajie-
ge sudaryti idaugumos. Ivyko
paradoksas: demokratiniu ke-
liu, kuris turf patikrinti dau-
gumos vyravima, eme valdyti
mazuma - mazumos tiksliau
tariant. Mat, socialistai, ne
turedami daugumos, prisitrau-
ke mazumas - Zydus, Lenkus,
Vokiecius. Bet uz teikiama
seine parama socialistai ma
zumoms turejo daryti ivairiq
nuolaidu, netgi kuone klausyti
ju nurodymu. sitai issauke
Gruodzio II d. tautini posukl.
kurs is veziu is5jusiai demo-
kratijai, tikriau seimokratijai
padare gala.
Prize progos cia bus verta
prisiminti kad tautinio posukio
svarbieji organizatoriai kair
tik buvo desinieji (katalikaD
Ir istorija 81 ju zygi be abejc
jiems iskaitys didziausiu nuo.
pelnu Lietuviu tautai. Neziu.
rint tai, siadien ju veikejat
ir ju spauda eia, Amerikoje
nesivarzo smerkti ju paciu i've.
sto tautinio rezimo ir kelti
padanges ta rezima kuri jie
patys, nuosaikaus tautinio jau
smo vedami, kadaise panaiki
nc. Tai tarp kitko.
Tautininkai suprato kad Lie
tuvos valstybiniam gyvenimu
padaryta operacija atnes gerl
rezultatu tik tada kai tautini'
pradas, kurs iskilo perversmt
keliu, bus patvirtintas ir- w
girtas ir patvirtintas placiqjl
visos Lietuviu tautos. sluoks
: niu, taciau ne, partiniu, Q tau
tos vienybes keliu. sitam pa
siekti nei vienas senosios val
dzios zmogus nebuvo persekio
jamas, ir j administrators apa
rata ,iki ministry imamai buv
kvieciami ne tik Tautinink
Sajungai nepriklause zmones
bet ir katalikai ir net nuo
saikieji liaudininkai. Tacia
jie dirbo ne partijiniu, o tau
tines vienyb6s principu, t. y
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09

manyto "Napoleonines" vardo
nesuteike) tik tada kada Ma
poleonas pasiskelbe imperato-
rum. Beethoveno akin ziu-
rint, Napoleonas situo savo
gestu nustojo buves "zmoniu
draugu" ir laisves neseju.
Tautinio jausmo pasireiski-
mu, iskilimu aiksten, galima
laikyti 1880 metus, kai Graf
kija ir Belgija pasiskelbe ne
priklausomomis va | S tybemis
Nuo cia tautinis judejimas is
plito j visas puses - Balka-
nuose, Centrineje Europoje,
Rytu Europoje. Nuo siol tau
tinis momentas ina stoti gre
ia socialinio ir net kartais pa
kyla auksciau uz pastaraji.
"Piliecio teisiu garantija ge-
ras dalykas, bet svarbesnis da-
lykas yra garantuoti teises vi
sal tautai. IA reiSkia garantuo-
ii teises paskiriems zmonems,
individams, jei tue pat metu
tukstanciu, milijonu zmoniu,
visos tautos, teises mindzioja-
mos?' Sitam tautiniam mo-
mentui buvo lemta sulaukti
dideles ateities. | Primo Pa
saulinio Karo pabaiga, senoms
valstybems ir senajai santvar-
kai braskant, tam tautiniam
momentui buvo suteiktas Off
cialus pripazinimas. Tai Pre-
zidento Wilsono tautu apsi-
sprendimo deklaraciia. Kaip
paskiras pilietis valstybaie,
nuo siol paskira tauta pasau-
Lyle, tarptautiniame bendra-
darbiavime, turi savas, pripa-
zintas teises. Aiskus dalykas
kad nuo siol tautinis momen-
tas kiekvienos valstybes san
tvarkoje neisvengiamai lgijo
didziausios reiksmes, mes jei
sventas yra piliecio asmens
teisiu saugojimo desnis, nema-
zesnes, gal dar ir didesnes,
svarbos yra tautos teisiu, tau
tos gyvybes issaugojimo sieki-
mas.
kaip "Zmogaus Teisiu De-
klaracija" nebuvo naujos tie
sos atradimas, o tik zmogaus
sieloje gludejusio troskimo Off
cialus deklaravimas, taip ir
Wilsono tautOs asmenybes pri-
pazinimas tebuvo istorines tie
sos - tiesos del kurios milijo-
mai zmoniu samoningai jau
apie simta metu kovojo - pa
tvirtinimas. Taciau nors as
mems ir tautos teises siadien
jau yra viesai paskelbtos tie
SOS, nors socialinis ir tautinis
momentas tick valstytiniame.
tick tarpvalstybiniame bendra-
vine siadien jau turf atitin-
kama vieta, zmonija dar nera
pilnai isisamoninus tu dviejQ
savoku reiksmes ir jQ savitar.
pio santikio. O jei taip tai
kahn ar ir dabartinis baisusis
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
(Tesinys is pereito nr.)

Stai mes apzvelgeme, nors
ir labai trumpai, kai kuriuos
su valstybes forma susijusius
klausimus is atradome kad
valstybes geroves poziuriu -
tick isorine. tick vidujine pras-
me nera galima nustatyti
vienos visoms valstybems tin
kamos formos. Dabar pane
ginsime iskelti aiksten kai ku-
rias tendencijas, kurios savu
ruoztu. turf didziausios itakos
valstybines formos nustaty-
ma.
Mes zinome kad senoveje ir
net Xxi naujausiu laiku visuo-
meme buvo skirstSma j dvi da-
lis: j laisvuosius zmones ir ne
laisvuosius (vergus ir bau-
.dziauninkus). Idomu ia proga
pazymeti kad pagal nusistove-
jusia paziura laisvQ ir nelais-
w zmoniu buvimas anaiptol
nebuvo laikomas nesuderinamu
ne tik SUI kokia kitokia bet ir
su demokratine valstybes SAN
tvarka. Senoves Atenu demo-
kratineje respublikoje vergu
buvo daug daugiau negu lais-
vujQ, o niekas net nemane GIN
cyti kad Atenuose klestejo de-
mokratija. Atseit, demokrati-
jos pozymis gludejo ne laisves
yisiems pilieciams suteikime
bel ju asmeniniu teisiu garan-
tijoje, tam tikroje politineje
valstybes konstrukcijoje, ku-
rios deka visiems laisviems pi-
lieciams teoretiskai buvo pa
tikrinamas dalyvavimas val
dzioje. Ir tik Didzioji Prancu-
zu Revoliucija su garsiaja
"Zmogaus Teisiu Deklaracija"
valstybes santvarkos pagrin-
dan padejo asmens individo
teisiu ir laisves garantija.
Tiesa, is audringos revoliu-
cijos gimus jaunute Prancuzi-
jos demokratija neislaike pu-
siausvyros ir greit zuvo, bet
"zmogaus Teisiu Deklaracija"
ir toliau like idealiausiu ir Kill
niausiu zmonijos minciu pa
reiskimu.
Sis socialinis momentas 18
amziaus pabaigoje ir 10 am
ziaus pradzioje ir sudare de-
mokratiniu siekimu esme.
Tautinis momentas, palygi-
nus Su SOclallnlu, tuOmet DuVO
antraeilis. sileris dziaugesi kad
Napoleonas nugali Vokiecius
ir kad mesa zmonems laisve,
kurios Vokietijos valstybese
tuo metu ne tick daug buvo
(valdzia daugiausia buvo SUI
koncentruota luomines aristo-
kratijos rankose). Beethove-
mas Napoleonui, kaip laisves
nesejui, buvo pasventes viena
puikiausiu savo kuriniQ, nors
tautine prasme Napoleonas bu-
vo Beethoveno priesas. Nuo
savo sumanymo Beethovenas
atsisake (savo simfonijai su-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
VaIstybes Forma kaip JOS Geroves
Laidas


S0cianis il Tautinis Momentas. zmogaus Teisi4 De-
karacija ir Tautos Asmenybes Deklaracija. Tau
tiniai- DemOkratinis Pradas Letuvos Tarybos Dar-
buose. Nuo Tautnio Principe Pamirsimo Xxi Ma
zump Valdymo Lietuvos Seimuose. Tautinis Posu-
kis ir Gryzimo j Nuosaikia Forma Siekima Tauti-
neje Vyriausybeje. Tautines Vienyb6s Principu Pa
grystas Demolratingumas Busmos Lietuvos
Santvarkos Pagrindas.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
GRAzI DEMOKRATINE
PRADZIA

UhALl DLNOhNA1 I1NE
PRADzIA
Tautos asmenybes pripazi-
nimas ssutapo ir su musu tau
tos siekimais ir jis buvo le-
miamas faktorius nepriklauso-
mos. Lietuvos atkurime. Ka-
dangi tautinis Lietuviu atgimi-
mas buvo iskiles kuone isimti-
mai is Lietuviskosios liaudies,
is Lietuviskojo kaimo, ir Ia
dinamas is kaimo isejusios Lie
tuviskos inteligentijos, atrode
kad socialinis ir tautinis mo-
mentas kuriamoje l. lie t u vos
valstybeje graziai susiderins
ir duos krastui nuosaikia de-
mokratine santvarka.
1917 metu Vilniaus konfe-
rencija, atrode, teike graziu
vilciu nuosaikios demokratines
santvarkos igyvendinimui. Is
visos Lietuvos konferencija
suplauke atstovai, nors if pri-
klause ivairioms pasaulizval-
goms, bet tautines minties jun
giami, sudare visai darnu de-
rini. Kaip zinome, tie atstovai
is savo tarpo veliau issirinko
Lietuvos Taryba, kuri ir buvo
kuone idealus tautiriai-demo-
kratines minties simbolis. Tau
tines, kadangi ja sudare tautl-
niame veikime pasizymeje Emo
nes, neziurint kurios pasauli-
zvalgos jie butu buve, ar ku-
rial PARTIAL priklause; demo-
kratines, kadangi jie buvo vi
sos Lietuvos atstovu laisvai
parlnktl.
Gyvenimas parode kad tas
principals (parinkti zmones ne
pagal partiju SUSTAINING, pa
gal ju individually verte) bu-
vo geras. Lietuvos Taryba
menkiausiomis priemo n e m i S
nuveike didziausius darbus ir
padejo tvirtus besikuriancios
Lietuvos valstybes pagrindus.
siadien betgi tuli musu tevy-
nainiai tatai tycia uzmirsta, ir
Steigiamajam Seimui, kurs is
Lietuvos Tarybos pereme di-
dziuli palikima, bet anaiptol
jo nesukure, pripazystamas
svarbiausias vaidmuo. Taciau
jau tokia likimo paskirtis kad
neretai tikruju karzygiu nuo-
pelnais papuosiami kit.
Gyvenimas taip susidejo kad
vietoie tautines vienybes Lie
tuvos Tarybos ir pirmuju Wy
riausybiu, Lietuvos vaira pa
eme partijinis seimas. Tuli
Jane mate ir tebemato tikra-
j demokratizmo prada, bet
faktas lieka faktu kad tauti-
ito momento nuostoliui Stei-
giamaji Selma nepateko istisa
ellie zymiu tautines minties rel
Skeju. Deka to Steigiamojo
Seimo ir kitu seimu darbuote-
ie tautinei valstybes savokai
teko patirti dideliu nuostoliu.
Vietoje vieningo, konstrukty-
vaus darbo, vietoje planingo
Lietuviskumo stiprinimo eko-
nominemiS ir kuftu r i n e m s
priemonemis tick kaime,, tick
mieste, pagrindines jiegos bu-
vo skiriamos partiniam politi-
kavimui ir' demagogijai (tikslu
pasitikrinti dauguma ateinan-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09

THIS is 1T! This is the big push
i you have been waiting for!
This is the zero hour! Our fight
ing men are ready-ready to strike
anywhere =. anytime ;. anyhow
-. BAR NOTHING!
What about you? Are yox ready
to match this spirit with your War
Bond purchases? Every Bond you
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09
STALINAS TlklSI
LENkuS PAYER
GTI SUSKAL-
DANT Ju0S :
"SUsKALDYK IR UzvAL-
DYK" VYKSTA. - KUR
MUS SOCIALISTAI NU-
YES FEDERANTUS?.

Stalinas, savo dabartineje
klastavimo politikoje su Len
kais, Wits deda j du dalyku:
Viena, j Britu parama, If an
ira, Lenku tarpe vykstanti
susiskaldyma.
Britu premjeras Churchill
palaimino Stalino teritorinius
siekimus - tue pastume Anne
rika sali kaip nereiksminga,
mes il like viena prizes du is
triju didziuju. Jeigu kokius
pakeitimus Curzono Linijoje
Stalinas sutiktu daryti tas
priklausys grynai nuo jo ge-
rasirdingumo. -.
Lenku tarpe issivyste kelia-
riopi skirtumai il del to Len
kai liko labai susiskalde. Tas
kaip tik Stalinui patinka.
Stalinas siuo tarpu zada 'su-
grazinti' Lenkijai miesta Lvo-
va pietuose ir gineijama Vilniq
siaureje, jeigu Lenkai sutiksia
ismesti is savo vyriausybes in
exile Stalinui nepatinkamus as
mems. Kadangi Lenku socia-
listai nusistate prizes IA gene
rolu vyriausybe, ir Lenki1os
zydai kaltina ia vyriausybe
esancia prizes zydus, Stalinas
tiki patys tie Lenkijos priesin-
gieji pagelbes jam padaryti
reikalinga perversma LenkiJos
vyriausybeje.
KAIP PAS MUS?
Site ivykiai tarp Lenku tu-
retu butt gera pamoka Lietu-
viams kad musu susiskaldymas
priesams labai reikalingas.
Ar veltus buvo Lenku STEM
gimasis suskaldyti Lietuvius,
prizes meta pasimojusins Anne
rikoje varyti agitacija kad
NUNS butu "sveikiausia' glau-
sits prize Lenku? To paties su-
lauke Lenkai, tik is Rusu pu-
ses, kada atsirado kyliu Ju
tarpe, kurie nori tauta suplal-
sinti ir paskui dalimis pavesti
Maskvai uzvaldyti.
Bet tie patys, ypac Adv. 4.
Jurgela, ka skelbe reikallngu-
ma eiti santikius su Lenkals,
dabar Tarybininkp paskrtas
Lietuviu Informacijos Centre
vedeju. Grigaitis, Pakstas lr
tuli kiti is Tarybininkv ir to
naujo Centre vadu, yra ture-
je posedzius ir pasitarimus su
Lenkais.
To neuztenka. Grigaitis ga
Ii lengvai pasekti Lenkus So
cialistus, kuriuos dabar pa
megdzioja kovodanaas prizes ne
sancia tautininku "diktatura",
kaip Lenkai socialistai kovoJa
nors prizes esancia laikina Wy
riausybe in exile.
! Kada Grigaiciui ateis laikas
pradeti sukti j Maskva, kur
tada atsidurs musu federantal
kurie susiplake SUI sociallstals
padeti jiems kovoti prizes bu-
vusia katalikiska tautine Wy
riausybe?' Kai Grigaiciui at
els laikas rupintis kokia val
dzia Lietuva turf valdyti, jis
lures tuos negudrius katalikus
kaip kaciukus malse, netuilh-
| cius kur detis. Grigaitis ME-
|kad nedasileis kad Lietuva bu-
tu daugiau katalikiska, ir lls
seks Lenku socialism, aings-
niais pasinaudoti Stalino tar
pininkyste ivesti LietuvoJe
"demokratiska" valdzia, kaip
kad nori Lenkai socialistai.
Tikru patriotingu Lietuylp
. suskaldymui geriausia pasItar-
. navo federantai susihuciuoda-
mi su Grigaiciu. Patriotlnial
rimtesni katalikai daugumoJe
, yra prizes ta bieiulyste su be-
dieviais socialistais.
, Kas gale Lietuva (ar leu
: kija) valdys CALM zinotl, "a
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09

karas bus tinkama priemone
dar neissprestoms problemoms
isspresti.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-06-09

buy is so much more power be-
hind the big push the push that
will send Hitler and TOTO into OBJ
livion.
Get behind the invasion drive!
Invest MORE than ever before!
Double ;. triple :. what you've
done in any previous drive. The
Job is big-you've got to dig!
The Nome nugget., 1944-11-03
EDUCATION FOR PEACE

It would be well if all American educators from primary teacher to college dean could read the words addressed to their profes- sion by the marine corps commandant, It. Gen. Alexander Vandegrift. For they state clearly and au- thoritatively the important part that schools must play in training a generation for active effort in the pre- vention of future wars.
 Educators cannot do the whole job, of course. But they can have tremendous influence in teaching the frightful lessons of war when, as General Vande- grift says, many others
The Nome nugget., 1944-11-03
have forgotten them with the passage of time.

nave 1OlSOItell Ilciu W1Ill the passage of time.
 YOU will have to de eide" the general points out, whether to keep your appreciation of problems and obligations of real na- tional security keenly alive and thus inspire others, or to let your interests slip until one day the whole matter has become remote and you trust vaguely that somewhere a few govern ment and military officials are taking care of things"
 This ever-present con- cern for peace should not, lit seems to us, be left to the individual teacher's re- sponsibility.
 It might better become a part of educational pol icy, thoughtfully consider ed. The horror of war should not again be allow ed to become a succession of facts in the history books, with occasional &C., cents on heroism and for getfulness of suffering! = Anchorage Times).
The Nome nugget., 1944-11-03

After this war is over, the chief military value of Alaska will lie in the Aleu- tlans, nearest to Japan, China and Russia. That area we'll could be turned over to the military, as it probably will be, but why hamstring the develop ment of Alaska by making it a military reservation in which gold braided officers parade around with little regard for the economic, social or cultural welfare of the people? This is not the proper destiny for Alaska.
 The navy has, as a mat ter of fact, had no prepara- tion for such a job. It's ex- perience in governing pos