Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-05-05
HMM Kkx4NAAx
Viktoras Macerinskas.
PASAULINES PADETlES ANALYZE
.-. IR JOS ISNADOS

. IR JOS IsNADOS
(Pabaiga is pereto numero)
h1ERA abejones kad stalinas If o bosevkine partija
~ po to pasistengs su Raudonaja Armija If ~
K " d. (enkavedistais) pagrindlnai uzvadyt Europos
bel Azjos didziuma ir kartu parengh proletai1Jato
gal net prmon ellen dabartniu Sovietq Rusos devin-
toju bel geradaru' salyse. Stanas savo Poltburo
sabu yra nelyg gauja senu, patylusu vilk Jle pull
hiai supranta kad tarp laisvo deokrato II ", boise
vkines diktaturos pasaulio pno pastikejimo bent IS
u pses ir negal butt kol je nesugebes demokra
those pravest toxic "sva ymo koks stlsa buvo II te-
bera nuolat vykdomas Sovietu Rusos vadomuose kas-
tuose sioje srityje iems ygu nela Jie yra isbande
vsus pragarskls kelius Jle neslvarzo del premomQ'
mes siekamas kslas pateisna jas vlsas Pres prade
dant kurt naujaa tvarka jie tu11 sugrautl senaJa'
nezurnt kap il bebutQ gera bel drauglnga Sovetu Ku-
sai Tode ie Zinc kad anksciau al yellau Jems teks
jiega susrcmt demokratijomis. Uztat dabar ]lems
ya labai paranku, sio karo metu airnet demokratJu
masese "isgebetoju' nazzmo varda lskelus Kall-
donosos Armijos "nenugalma' paJiega padanges II
uzhipnotizavus komunistinio roJaus Utopia
lie tira passtengu uzvaldyt If paclas demokratlJas
KremEo valdovu galutnis tikslas pasaulo vaidymas.
stai le yra Stalino r o bolseviknes partlJos nte-
resa bel "idealaT
Anglu siekimas - savo imperijos isaikymas
Didziosos Britanijos premeras, Winston Churchill,
vsu pirmausia vaduoasi Britu imperijos interesals
Be abeo is butu paskutins Britas kus nesiprlesntQ
Impelijos isskladynu kap s venoJe savo kalboJe bu
vo ssireskes. Brtu mperija, sio karo elgoJe sunal
pazeista r tula aika kovos lauke bemaz vena @ pask
Churchio vadovybeje sekminga atlake Hitherto snlll-
gus Vokietijai uzpuous RusiJa II pagaEau Amerika1
lstos karan Britai asigavo If sustpreo Atrodo kao
Churchill siadien avruoia tarp didaturnes Kusi]os n
demok1atines Americas Tokios vagos s lalkosl grel.
causia tuo tiksu kad sutaupius bel lspetus gahmal
daugau potencialinQ Britu mperJos Jegu arte5ancla
lemamai koyai: Po l1ro lalko vlsomls 5ungtlnemas m
iiegomis Hitlero Vokietja bus sumusta Bet JOS We
tote didziuame Eurazjos kontlnente gal lsouJou ne
slvaldomai milziniska Sovietine lmpelJa kul sustp
rejus, bene pirmausia galetQ nzgutl ant 6.Q valao
mu sricu Gal deto Churchllu tenka is vlenos Puses
Xxi tam tilo laiko Maskvai patakaut, is kltos ukets
kad Soviea visven Shame kare isseks If galoP nuslps
hetvarkydama bel naujai atkarlautus mllznlskus
bet nuantus ElnaZos plotus IS to sektu lsVada kad
Rrita spekluoja aeitimi, JQ velksmal elna dau-
piausa paga momento nteresus. Jie labiausla yra s
srupine tuo kad grecau atgavus pima BrltQ mperJos
gaia Tais sumetimais svyruoJa Brltuose II Atanuc
Charter nterpretaca, bet gal tk Xxi tam tkro ialko
Teisingu, snintingu il geros valos zmoniu Brltams
nestgo if reika tketis nepristgs nes talka else Del
teisingumu neparemta, neouVo II menus pa.vai
Americas idealzmas ir kliutys o gyvendinmui
Americas Prezidentas Franklin Delano Roosevelt
svystes kraste pnaji karo gamybos potenclaa sleka
pergales ir takos Saden ka kan atrodanclu tauplau
stu Anerkai budu. Bepleciant Amerlkos kallnes pa
iegas Prezdentas Roosevelt bene daugiausla yra ss-
,nnes tuo kap gausiau susprnus Sovietu RuslJos IT.
Didziosos Bitanijos paegas. Iuo tlksu JOINS yra ne
northumberland gabenama astronisN kleklal Amerlkos
pamybos gelia,siu istekiu. Jei Sovietne Rusja sun
kesniu los kalines bukes metu butu nedvlprasmlska
rasizadejus vykdy Atlantic Charter ir tuomet pagai
btu buvus kurta vsu tautu taryba r nustatyt vsl
pokarnia tikslai bel uzdavnia toks keas butQ buves
idealus Dabar gi s gall patapti Ame1lkai If vsam
pasauui perdem nuostolingu. W tai gall TEXT zmoni-
ia bangiai sumoke dar siQ ar atenanclu karQ nall-
iois kanGiomis Cia verta prisimnt ~sekanti netol-
ol1 mos praetes, pavyzd Ka astngai Japonu uzpulta
K gus mets tTagnga SaHkss 'ia Amehos snas RHga
stosiu uz Knijos lasve kovo savanorlas bet berods
azausia is pacos Amerikos valdzios tuomet net ne
steikusos efektyvia suvarzyt Japonq karnes preky-
bos Alnerikoje. Japonai atsiygino Arnerikal kasta
Pearl Harbor
Yra pagrindo susirupinti kad neivyktu dar viena
bene ddzallsia klasta Saugokime kad panasaus smu-
eio nesuslauktu ir Atlantic Charter Prezldento Roo
seveto r premiere Churchilo js buvo paskelbtas pa
sai, syadlnti IS agresoriu. Dabar ka pasauiui pra