RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27


81 sama svojih prudukata koji Sc danas, kao re-
zultat rata, nalaze po swim predeilma sVeta.
Frederick K. Barbour, predsednlk "Ame-
rican Tariff League, odrzao je jedan goVor
pred "Union League Club"-om New 1orAu'
20. januara, u kome je rekao da "Roba amerlc-
kog proizvoda Ii mnogim predelma sveta mo-
ze biti povracena ma ovu pijacu, slooooha Oh
carine, ako Sc ne poduzmu savremene spreca-
vajuce mere" On glavnom ina ma umu suvis-
nj ratni material druge ratne artiKie' KoJ'
&c Sc povracati nakon rata i poplavltl piJacu
America. "Sva nastojavanja Sc moraJu ciniti
leee on, "da spreci dumpoyanJe takvln preu-
meta, ma upropascivanje cena - ma stetu po-
ljoprivrede, radnika industrije'.'
Oni vode brigu cenama gotovl su Ga
stvore carinske zakone koji bi, ako ne potpnno
zabranjnivali, onda ipak otezavali sa carina-
ma uvazanje samih amerckih produkata' ko-
il bi Sc povraGali posle rata. Ali, kaptallsti mo-
gu ma sta da "opravdavaiu' sa "patrlotlzmom
i "americkim standardom zivota.' On dalJe re-
ce: "Dok pobeda mora biti nasa prva orlga'
ona &c biti suplja pobeda mlru koJl ce sleui1i'
ako Sc neodrzi americki standard zivota. Lag
"americki standard zivota" stalno sc istlce kaa
Sc kapitalisti ho6e da koriste neeim. Oni ME-
ga istitu cak tada, kad Sc protve pod1zahJu
radnicke najamnice iii kad pokusavaJu da Je
sniZe
Mi Sc setamo da su kapitalisti Il prosloJ
krizi tako bill zabrnuti "a america stanaafa
zivota' da su razarai produkte - pailii su ka-
fu, prozdie bacai Ii more, zaoravai zito unls-
tavali mnoge druge produkte, radie nego da
su in dali milionima gladnog radnistva, koIe
ie skapavalo Il toj besposici. Sve Sc to ciniio
"a odrzavanie cena gore, cd cega samo kapi'a-
listi imadu koristi Ia radnike bi bilo eak
boje da cene Il takvm krizama spadnu doie'
samo ako istovremeno ne padne naJamnlca'
mogl bi ipak nesto wise tih stvari kupitl kad'
i ako dodju do kojeg centa. sad nam oni pre-
rorucuiu da odrzimo Gene gore jer to znaei odr-
zanie "visine amertkog standarda zivota'
Pobeda te bti svakom slueaJu "suplla po-
beda" "a amerieku radnicku kasu j "a nJen "a
merieki standard zivoa' Razume Sc, sa pres
tankom rata, industrije ee odmah pokleknutl'
| proizvodnja &c biti prepolovljena, a kasniJe ce
| los wise opast Radnitka te klasa dobiti bespos-
| lieu kakvu los nikada nije imala. kaptallstlc-
ka klasa &c pozatvarati polovicu iii wise sadas-
| niih industrial U potencionanom izobilju CO.
veeanstvo &c morati opS da skapava cd siad''
a proizvod &c opet biti razaran i unistavanl,
| da bi Sc odrzale Gene gore Ia onoiko kapitaiis-
| tickih produkata "a koliko jos bude piJaca.
Takav je kapitalzam On je saw protlvrecan.
| On podstrekava poveeanje proizvodnje onda
| unistava produkte. On opravdava svoJa oko-
! riscavanja sa "odrzanjem ameriekog standarda
| zivota" On "ostvaruje" mir putem rata. rat
putem mira On "vodi borbu slobodu' pro-
| tiv naczma fasizma, a sam uvadJa faslzam
| kod kuce, preporucujuci zakone konskripci]e
| radnika druge sliene mere. Kapitalzam je a
| narhija protuslovlje sa svih strana. On sVa-
kog dana postaje gori fnesnoslJivl]l.
Radnici Sc trebaju organizovati da ga unls-
te. = S C.