RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-08
Pitanja i odgovori
ia jeosnovni uzrok dskriminacije zanatskih uniia
urotiv crnaEkih radnika?

IA jeosnovni uzrok dislrminacije zanatskh junija
protiv crnaEkih radnika?
Vece unije broje oko dive stotine Oko dvadeset i
nestD cd evih madu provzije svojim ustavima koje
sprecavaiu Crnce Nekoliko drugih iskliucuju Crnce
pute trikova teskih isptvanja crnackih pristupnka
koie samo nekolicna radnika mogu proc crnaeke be-
1acke druge obredne provize Jos druge unije pri-
maju Crnce Jim Crow pomocnce Samuel Gomper-
'resenje) kojna oni uzivaju nejasne povlasti
&C drugo-kasnog canovanja sto ostalih tice
veenom industrijama masovne proizvodnje II protiv
Cnnaca Sc vrsi diskriminaca, junijama drzi in Sc
dole koliko god e to moguce, teesnim pomocnc-
kim poslovima. Tako opsirno je protivljenje CIO
rzdizanu Crnaca da e formiran protu-diskriminaco-
nj Odbor da ga suzbija.
Osnovni razlog diskrminaciju jeste kapita-
kzam usvajanje ljiljansko-belih zanatskih junja
tkugh, kaptalisticki-nametnuth uslova Protivite
rEov prakticara raczma kolko hoeete cnjenca osta-
J. da-
1. Pod kapitaliznom je, nesigurnost posa pravilo;
pa ratu kad poslov reativno izobilini strah cd
bsta,ce nesgurnosti posla duboko utce ma od-
nose;
2. Zanatske june, usvaajuci osnove kapitalizma,
nee pogresnost da je sgurnost posa ostvarva kapa
kstiGko sstemu otuda ulevaju svoje clanove otrov-
m posla-svesnost;
3. clj radnka nadahnut cd posla-svesnosti, buduci
osiguranie poslova njh, oni traze da pole
je shliucivanje il utakmice ne-bece.
Crnci nis1 jedine zrtve pro-kapitastickih iunijs-
LII zapresavajucih politika Ne da SUI ranic
dsseih boa isk1iucen nego bell drze vani gde je
to nog1ce, alto rasnoj osnovi Min drzi vani
preteranom pristupnom naplatom ogranicenim zanat-
kjstyen, lukayi spitivanjima "zatvaranjem knjiga"
sak proviziama koje iskljucuju soc os;m s;nova
Tjanijshihl clanora
Tacka ma koj da ukazemo orde 1este da isti otrop-
euat praksa koji suzauaj polje utaknice belih rad
ninn.
KsaEaE ie odnos poslodayaca prema racixmn
jrniiama?
Po, vecinom on ga odobravaju. Poslodovci odo-
bnavaju sto cepa radnike medjusobno Kratkovid-
nam dislsrimnacijom protv cr1aSkih radnila odba
euinci Socijalstcke principe klasne solidarnos ui
je snabdevaju poslodavce neke vrste rezervnom
.rnijom radnika, kou oni okevaju da upotrebe "a
snnanjivanje naamHice belh radnika tako prosiruju
razdor
Istorija racizma zanatskih junija pocima jos eri
pose Gradjanskog Rata kada crnack zanatlije STU
pii ma "slohodnu" radnu pacu. Media boje bila je
uspostavljena da Sc njih drzi vani. Ali ljudi nece
,svojih skapavanje bez borbe Crnac zanatlje napre
pelusase da Sc ujedine sa bema kada su bill odbje-
MI oni su stpili radnu pjacu svejedno cesto puta
nudeci sc "a mamie cd svoe belle klasne brace. Neki
posodavci ezuitski osudjivase dskrminacije kao
o cine danas ali to njih ne oduvratilo da potpuno
neiekoriste niihovu priliku - kao sto cine j danas
Mogu Ii protu- Discrimination zakoni zaustavih
racizam zanatskih junija?
Ne mogu Oni rnogu prisiliti jilianski-bele junije
a spuste zapreke crnackim radnicima, ali onda ce JOS
Iukaviia sredstva diskrimnacije bt pronadjena ovn
diskrim,inacja neprjateljstuo prena ne-beackoJ u
talnsic posove povecavace kolko Sc poseratna
kriza besposlice bude pouecaUala Prslavat june da
snize zapreke ne-becma otsustvu klasne svesti ne
izbezno &c povecat kapitaistck-nadahnue rasne "a
device Cak junijar1a koje prmaju ne-belacke rad
Eike u puno clanovane ratnom vremenu kada SUI
posovi relatvno izobiljn raciza &C sigurno dici
kada utakmica "a poslove ojaea
Sta je resenje?
Resenje je kasna svesnost - pojmanje da je sgur-
most posla kobna obnana pod kaptastickim slstenom
poiimanie da lie racizam pridodat problem Drustve-
nom Pitanu znanie da Sc radncka klasa organi
zovati kao kasa da razori oval grdosijski sste da
ustanovi novi IL koien &c prilike rad "a uzvanie
plodova rada biti svrna raspolozenju Resenje je
odbacivanje posla-sves,og unionzma cd radnka or
panizoyanie iedne kasno-obuhvacauce SocijaistiGke
IndustriiaIne Junije.
SociialstiGkoj hdustrijanoj Juniji, koj radnici
moraiu stvoriti da b zvojeval svoe ekononsko oslo
bodienje uzaja1ni cilj ce ujedint sve radnike svh
rasa Kapitalsticki tril (pralse kojna su zanatske
iune prstupa6s,e) drazeci radnike 1aznh jedne
protiv drugih bice iznemogao