RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-26

ma osnovi visokog stepena proizvodnje. kazu
nam da jevisoki stepen .proizvodnje mognce
odrzati cato sto postoje slime potrebe "a
proizvadjanje civilnih artikala.
Kao Sto je vec poznato, oni opste resenJa
nemadu. Oni obecavaju to "resenJe' Jedlno
Manje-vise, svi pobornici kapitailzma
istaknuti politicari radnicke vodJe slazu Sc
U tome da sc mora odrzat visoki ratnl stepen
proizvodnje, cd stotinu do sto-pedeset mill
jardi dolara, godisnje Racuna Sc ola bl ova]
stepen proizvodnje uposlio priblizno sve rad
nike. Ne, nj to nebi dalo posla svima. Gods
MIA proizvodnja je sada negde oko SloO,OOO.-
100000 j tex sto su svi uposleni dok je danas
preko 100000 telesno najpogodnijih rad
nika u vojnoj sluzbi, koji, da su kod kuce
morai bi, iii biti besposleni, iii bi istisli le-
danaest miliona drugh radnika sa posla To
znaci da b sada u prkos visokog ratnog ste
pena proizvodnje, cd $15000O.O0O godisnje
vec imali 100000 besposlenih.
Usavrsavanje proizvodnje porast sta
novnistvu. znatno bi povecalo broJ besposle-
nih. Pa ipak, apsurd je govoriti ratnom Ste
penu proizvodnje u mirno vreme. Rat razara
stvari neprekidno zahteva jos stvari ola In
dale razara. U mirno vrene stvari Sc ne
razaraju. One traju Geo niz godina kada in
Sc kupi A pored toga, domaca, pa strana
pijaca u mirno doba, jednom podmirena pre-
stale da bude pijaca, iii sroze Sc skoro DO
nistice. kad bi, kao kakvi ludjaci, istresal
robu more koiu Sc ne nloze prodati pro-
izvodili godisnje toliko koliko i u ratno vre-
me, mi bi jos innali oko dvadeset niliona bes-
poslenih radnika A buduci da Sc proizvoditi
nece to znamo, ako nena pijaca. to onda
mozemo racunati ma besposlicu, kakvu ne
sarno da covecanstvo ne panlti, nego kavu
mnogi danas ne predvidjaju Polak nacije,
bice jednim udarcem pogodjena sa skapava-
MEM opstom n1izerijom
Nasi politidari, njihovi gospodari razne
kapitalisticle ulizice, dalje cine ia obecania
"punog uposlenja" posle rata, prkos svih
postoiecih cinienica. Ali posto san1i ne ve-
ruiu to sto obecavaiu oni naknadi tome
obe6aniu ''punog uposlenia" istiGu jos druga
''resenja", koja ce kako izgleda biti jedina
''resenja" besposhce Il posleratnom kapita-
hzmu. Ia su obecanja "iavni radovi'. "drus-
tvena osiguranja" i razne druge mere. koie
su skoro ravne nekadasnjem s'relifu" Istica-
ME ovih mera preporuka, dokazuie, da l,a-
pltalistieki politicari nemadu resenia
U Velikoi Britanii CHA radnieka klasa
izgleda de je wise osetljiva oprezna tim
prevarana, kapitalistiGka klasa ustru6ava s.
ola opste eini takva. ocito lama obecanja
iii ne bar sa tako jakim naglascin1a Britans-
ka vlada ie ranie obecala da &c izneti pro
gram o resenju posleratnih problenaa rnediu
kolima je j predvidiena besposlica Program
ie iznesen. Isti glasi vezi sa besposlicom.
kako je ".The Socialist" S. L. P. organ u
Engleskoj, eitirao white Paper. koiu IL
daje drzava, ola 'Zen7lia nece patti cd ma
sovne besposlice samo ako Sc odrzi zal1tev "a
menu robu rad Sc odrzi ma visokom stepe-
nu Drugim recima, besposlice nete Bit
ako bude posla. A ako posla ne bude. onda,
naravno, imacen1o besposlicu
u vezi sa tim proeran1om kaze "Tle So
cialist":: "Ruzi6asta sliza sveta 'punog uposle-
MIA ieste. primeticate, da Sc radje okrece
san. Tu ie prennogo kvalifikacija, premnogo
takvih tamna kao 'ako' 'tako dugo dol',
'nastojati da', mi veruiemo', mi zellmo'
mi ciliamo ma to. Owe kvalifikaciie potseeaju
eoveka na staru dosko6icu, Da pas nije stao
on bi bio uhvatio zeca'"
Britanski kapitaizam nen1a smelosti da
ista obeca, cak nj sd golim recima. An1erickl,
jos uvek obcava, ali &c ubrzo izmenutl tn
n1elodiju. Nemogu6e ie nahraniti vukove (ka-
pitaliste) imati sve ovce (radnike) ma
broju.