RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-20

rda ZVanl "narOttna sluZba -.
Cd podllzcg vremena izvesni rcakconalm
element II America zahtevali su sto oni ulepsa-
no n;,zivajn ''zakon narodne sluzbe', iii ''zak-
kon sveopste sluzbe", cija je otvorena svrha
utvrdjena da je regementacija radnlka ia pla-
silni rad, po nacinu i modi zakona millaIne
konskripcije. Tako preovladjuluca opozicl|a l1-
la je toj ideji Ia ponovno preporutivanJe indus
triialne konskripcije, iii neprivolne slnzbe, u
America da su svi planovi II tom pravcu bl 10
sada osujeceni
Cd mnogo podnesenih aktova, privreme-
no 'pigeon-holed' [odlozenil II Kongresn maj
zlobniji ma jsramniji ie takozvani Austin
Wadsworth-ov akt. I napadu na prcpoluS'l
"a ponovno uvadjanje neprivolnc sluzbe II SIZE
dinjenim Drzavama, Soci jalisticka Radnicka
Partija je zauzela predvodeci ndco, budue.
najodlucnija, najglasnija mcdju onima koj sll
na jedan iii drug nacin, ma do kojeg sepcna
izrazili opozciju privezivaniu lanaca ropstva
Ia amcrcke radnike. Milioni radnika drugih
gradjana su bill obavesteni i opomennt protis
opasnosti ugrozenja njihovih lifnih slobostina,
ako bi unaprcdjivac industrialne konskrip
c.je imali svoju volju, prma Iuc lteraturl
Socjalisticke Radnlcke Patijc tom predme-
I'll, kroz druge metode agitacije Soci iialstcke
Radnicke Partije. Zahvaliujnci vecinom O.
vom protivlicnju, rad oGevidne nenstavnostl
propozicije ia Sc ustanovi neprivolna sl,,zba II
osoj xenliji, oNa llasojanja, kako s,no rckl
sada su bila porazavana.
Nacija ne suocava krizu ljudske snage
saba, posto ie Predsednik Roosevelt is
ko6o kao gavni pobornik ncprivolnog rops-
iva IA ladnike, pitanjc je od iednom postalo
gorucc pitallje dana. | zasta mora tako biti.
Predsednik, koj ie do sada istican kao iak
protivnik radne konskripcije, ne pruza move
arglmente menu korist on ne isttc
razvitkc, koI bi po njcgovom glcdistn sluzll
kao opravdanj jc Ia preporutivanje sto on
da je rcustavna mera. On mudro usteze 'la
istice ikakve tvronje o neoostatku ljutske
ge (glavni azni argumenat prvasnjh pro-
pagandista korist neprivolne slnzbe) = mu
dro, jer on da tvrdnja - pored toga sto le
neoducuj juca osnovi = lcste lazllva. le Ii
on zaboravio ov, cinjenicu on je bio silno O.
pomenut o II ] o ] nedavno na 28. decembra,
1913, od gospodna Lawrence Appey-a izvrs
nog direktora War Manpower Commission, So
il je izjavio ''da jc novembarska ratna prolz-
vodnja dost igla god:snju ratu cd $SO,OOOOO0-
coo, istakao ovu cinjenicu kao dokaz da pro-
blem nedostatka ljudske snagc Diva bro re-
Sem. (New York Herald Tribune %. deem
bra, 1943.) Ovomc ie dodata tvrelnj ia predscd-
nika War Manpower Commission, gospodina
Paul McNutt-a, da je "neistoceni rezervoar ra-
eia II potencionalnih 310OO.OOO deo-vremena
1adnika" Ibi,D
.Jed!ni razlog sto ga ie Roosevelt dao IA
tn drsku propozicju da Sc nasiluje Cstav us
anovljavajuci, kroz kongresku nzurpac1lu,
neprivolnu sluzbu je, da hi ona sluzila kao ''u-
jcdin javajuca moralna sila,'' i da b dokraj-
ella, sto jedan od njegovih savetnika (koga on
navod sa. odobiavanj jem) nazva, "d!skrlmina-
cija izmedju ljud i zena koji su poslani po dr.
zavi "a menu odbranu ma bojno polje Judl
zena kojima je dodeljeno da proizvodc neop-
hodni material nuzan "a uspesne militarne o.
peracije."
Pitanje "zakonitosti''
Ako su ,apeli ucinjeni od Predsednika pra-
voval]ani sada, oni su bill pravovaljanl kroz
GEO tai noriod II koi iono,, cann- -nriZnatO.