RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

aiCSc uSCh iIduJu III pooioNi iiouJo u
| njih, agencije nisu nikakav prob
lem. One samo olaksavaju kapita-
listima da lakse dodju do radnika
kakvi i'm trebaju. Posto je ovo
cisto kapitalisticka potreba, zas--,
to ne precustiti kapitalistima ne
| ka oni sami vode glavobolju Q
tome.
Ali pored svih tih ekonomskih
problema, konferencija &c pretre-,
sati pitanje "radnickog zakono--
davstva." Radnicko Zakonodavst-
vo, tako je suplja fraza da ne zna-
ei nista "a radnike nego prevaru.
.Pogledaimo samo ma Evropu gde
sc vec pola stoleca vodi borba "a
| takozvano radnicko zakoncdavst-
vo; gde su radnicke junije i
! politicke partije larmale nepre-
kidno "a radnicko zakonodavstvo.
Socijaldemokrati cak su verovali
da Sc putem radnickog zakono-.
! davstva moze urasti socijalizam.
| I mesto socijaliZma, Sta je postig-
rutc fasizam, skoro po celoj Evro-
! ri. Ne samo da radnicko Zakono-
davstvo nije ostvareno nego ono
! sto je bilo ozakonjenog slobednog
kretanja, iZgubljeno je. Sta ie
radnicko zakonodavstvo? Je Ii to
radnicko zakonodavstvo ako Sc o.
zakoni kapitalistima da imadu
pravo da otimaju Cd radnika cetiri
petine, u mesto get sestina bo-
gatstva koje oni proiZvedu? Ako
;e to "a radnika pravedno, onda
ie "a MEGA pravednc to da ka-
pitalista otima pet se5tina. Nj
Rakvi kapitalisti6ki zakoni nisn
ia radnika radnicki zakoni. Oni
svi ozakonjavaju plja6ku raanika.
Radn;Gko zakonodavstyo poeinle
| tex onda kad Sc svi Il postoje6i
kapitalisticki zakoni baca m dju-
bre i njihov sistem zaiedno nil
ma.
Pa ipak, postavlja Sc pitanie:
/ ie Ii te zakone mogute ostvarlti
rod kapitalizmom? Ako So kad
| lsoii usvoii, to sc desi samo Ia
! t. sto ie kapitalistidka klasa oee-
Mia da i6e biti bolie da popusti
"a moment pred izvesnim iakin
| rritiskom Cd radnika kasnije ona
! &c tai zakon izmenrti iii ga u
! cpSte nece postovati. Ma kraju
kra jeva, "a usvajanje ikakvih DO
mena vaznih radnicki zakona,
radnici bi morali imati nadmoc-
nu pobedu politickim izborima
NICE kojom da tn p b d Ii
podupru. Kad bi to bio slu6ai
onda i'm nebi trebali kapitalistie-
XII zakoni. Oni bi tada mogli u.s.
rostaviti sve move zakone novi
drustveni sistem-Socijalizam.
Pored toga sto je Europa do
kazala promaaaj radniekog "a
| konodaystva dve "najdemokrats-
ke' zemlje ma svetu-Amerika i
Velika Britanija-potvrdjuju tu
cinjenicu. U prkos tome sto su
uvek trazeni radnicki zakoni, kroz
pedeset iii wise gcdina ovim
zemliama, mi ne samo da nemamo
nikakvih stvarnih radnickih "a
kona, nego jos dobivamo j mnoge
| fasisticke zakone. Prema tome,
torba "a takve mere znacila bi
fuzaludno trosenje vremena ener-
gije ma racun stvarne borbe "a
oslobodjenje ispod kapitalizma. .
ostalom, najverovatnije je, da to
Jest svrha radnickog zakono-
! davstva, da Sc bavimo sa nekoris-
| MIN stvarima pa da nemamo nj
vremena nj energije da sc bavimo
sa pitanjem revolucije.
Cd owe konferencije ne moze
Sc nj oeekivati nista wise. Ona ce
Sc sastojati cd tri elementa, (ako
Sc tako smemo izraziti), Cd pred
staynika reakcionarnih radnicklh
iuniia, IL skoro svih predela sve-
ia, a to su radniske vodje, iii bo-
lie da recemo, kapitalisticki po-
rucnici u radnickim redovima; od
drzavnih predstavnika cd pred
stavnika najjaceg kapitalizma'
Trgovacke Komore. Onda kakvo Je
L. Slyr e