RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05

II,


Isticuei problem a tirugim recima, moze Sc
s7e6i da je svetski lkapitalizam nadrastao njego-
yo politieko, to jest, nacionaho ruho. Buduci
nerade iii nesposobane sffa odbace ovo tspolitic-
no sruho', zemlje kao Japan, Nemacka, Italija
lpominiuci najvaznije) bivaju ugnsene ma smrt
q niihovim granicama, i, stenju "a 0dahnucem,
niihovi milioni ljudskih bica ma ivici skapava-
mia, owl ocajni narodi (aktujuci kroz njihove
vladaiuce klase, koji Sc desise da su organize
vani u tiktature) divljacki udaraju potpunoi
abezobzirnosti, na dosada priznata pravila me-
aliunarodnog med -aktovanja, tacno kao bro
elolomna iii pozarom-z -zahvacena ljudska bica
povracaju Sc brutalnom zivotinjstvu ola bi IL
begli smrt ako zapitamo sami sebe Zasto je
-ova protivrecnost izmedju svetskog izoblia i
svetskog nedostatka, zasto je ova protivreenost
izmedju svetskog izobilja, ova potencionalnost
suvisaka liza naseg sadasnjeg zapazanja, dok
svuda mlioni skapavain, odgovor je prosto:
kapitalizam, iii kapitalisticki sstem, njegovi
zakoni nacin prozvodnje, ovde mi naazimo
kliuc koji odkljueava, ne samo nase nacionalne
probleme, nego svaki drustveni ekonomski pro-
blem koji uznemiruje narod na strane.
H.
mu pod koiim sc zemlja, masiner.ia, zejeznce
sva druga sredstva IA proizvodnin posedulu
lrivatno od male vladaiuce klase dok velika
.vecina operise ova sredstva proizvodnje II sluz
,bi nekolicine posetlnika. Kako jc ia nekolicina
dosla do posedovania bez rada, dok velika veci-
na radi bez da poseduie, tc ie preduga priea "a
ponavlianie ovde Razmotrimo samo -njenice
TEX iznesene, koie nj iedna razumna postena
osoba ne moze, niti bi htela da porice Vclika
vecina je na,od koji radi "a ma ja1nnicn ako,
i kad oni nadju rada Ne imaiuci vlasnistya.
buduci da Sc sredstva proizvodnje dlze pr
vatnom i iskliueiyom posednistvu nekoIicine
(kaptalista), owl milioni bezvasnickih osoba
(najamn radnici) molaiu ics kod posednlka i
moiti in "a dozvolu da Ipotrebe masne tvor-
nice "a proizvodnjn opste. kapltalistl &c, Il
.cdnosu, reel OWN radnicima: S'Mi peseduemo
ovu zemliu, owe zelieznice, owe rudn Ike, ova
uljana vrela, ovu masfneriju it'd, it'd, ali to le
mama beskorisno bez Iaila, III radne snage. y
drugn ruku, vi innate radnu snagu Iii sposob
most da radite ma ieenom poslu iii drugome, ali
ia raelna snaga niie- od kcristi wanna ako Vi ne
mate pristupa zemlji masinama it'd, koIe mi
posedujemo a ne mozemo da III operisemo saml.
Vrlo dobro. mi eemo ucniti nagodbu wanna.
Ako vi pristajete da radite "a mas dozvollte
mama ola zaelizimo sye sto Vi proizvedete mi ce-
mo wanna platiti nazad TEX dosta da vam. ONO
gucimo ola zivite da odga jate porodlce. lsSHs-
two pokazuie nasi eksnerti zracnnaValn, ia VI
mozete u diva sata pro zyesti koliko VI t1ebate
da b ziveli j uzdizali porodice. Nj cemo YAM
dozvoiti oa vi zadrzite "a sebe sto Vi proizve-
dete ova diva sata rada, ako &c te vi produzitl
jos sest sati, mi da zadrzimo sebi sye sto Vi
proizvedete ovih naknadnh sest sati. Nj po
sedujemo, a ne radimo, ali mi zadrzaVamo veci
dec od toga sta vi proizvedete. Vi rad1te, ali ne
poseduiete nista; vi proizvodite sye, zadrzte
tex mali deliG od stvari koie Vi proIzvedete.
Niie Ii to posteno?''
Dakle, bez-alatni ratlnik, On porodica ska
pavajuci, niie verovatno ia &c Sc mnogo brinuti
posteniu na cvoj naeodb on &c nalyerovat-
niie reel, u sustini "Vrlo dohro, ii posedujes
meme moi zivot. posto ii poseduies izvor o
kome moi zvot zivot mojih tragih zayis ia
nemam zbora vec da prihvatim tvoiu ponnslu,
cak ako ona izgIetla Eao usovi razbojnika. ia
ustanovliavam da sr proizvodi moieg rada 30
satu vredn; $3.50 na piiaci, tako, kako Il kazes,
diva sata ia Gu proizvesti $500 v1eelnosti, koia
ie toliko kolikc meme .fosta ia Twin edan don.
Ali posto diva sata ia proizvodim $500 vred-
nosti bogatstva. to znaoi da ia Il osam sati pro
izvadiam $1,000 vrednosti hogatstVa. ] taEo ia
privlegju da upotrebim tvoiu masneriju it'd,
(koiu sam ia meii drugov radnic napravili
IA vas u prosIosti) ia en- teb dati $500 od
$4,000 bogatstva koje ia proizyodm dnevno.
Hodi - haitlemo. ia i moii su gladni, III sll
j drugi na.vani koj hi lltcli da me preteknu.
Evo ii mole raslne snage e. ia je prodajem tebi
IA So 90 ma dan, ii zatlrZi sve sto ia prozve-
dem Ii tcku dana, dan IA damon, nedeliu ia
nedeliom, tako dugo dok Sc teb isplati da
upotreblinies tako dugo dok ia Hdem mogao
nndnasiti ,,