RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-17

istisli il proizvodnje sve sitnije proizvadjace
i pokupovali pola Gene njihove propale
radionice te pretvoril te sitne posednlke, NIL
va" "vinograda" radionica it'd, u najamne
robove, koii samo rade nikaka nista ne
nadu Geo plod njihova rada (osim jednog
n1alog bezznacajnog della, najamnice) pripa-
da onima koii ne rade - kapitalistima, ban
karima, veleposednicima, zelenasima it'd.
aGrozdje"i "kukuruz" koje ii radnici seljaci
proizvode nije njihovo Sve to otmu lopovi
Jos danas, kada nema nikakva komunizma
Komunista, ii. Socijalizma Socijalista. Lo-
povi koje Stepinac opravdava ciji lopovluk
on pripisuje drustvenom sistemu koji jos ta
mo ne postoji Ako bi Socijalizam hteo da
vrsi takav lopovluk mad proizvadjacima
'grozdja" "kukuruza" mad posednicima "nji-
va "vinograda', on svakako nebi u tome
mogao nadmasit danasnji lopovluk kapita-
lista veleposednika, koji oni vrse mad pro-
izvadiacima "grozdja" "kukuruza' danas.
Da vidimo Sta tai tako omrazeni konlu-
nizam iii Socijalizam zbilja zagovara. Da bi
pravilno mogli shvatiti Sta konlunizam Ill
Socijalizam zagovara, moramo Sc obratiti ko-
munistima, II. Socijalstima, da nam oni saml
kazu Sta je njihova namera kakav sistem
oni nameravaju uspostaviti. Valjda necemo
uzeti popa Stepinca "a autoritet da nam on
sprotumaci" Socijalizam, kojeg, sudeci po
njegovu govoru, nije nikada opste nj pro-
ucavao. Socijalizam tvrdi dokazuie sa cinje-
nicama, da je danasnjem drustvu onaj ko
neposeduie alate, sirovne tvornice zemlJu
- ukratko, sredstva "a proizvodnju - rob
onoga iii onih koji to poseduju. On Je pri-
siljen da sebe prodaje u najam posednlku tlh
sredstava iii je osudjen da neposredno skapa
cd gladi Oval strah Cd sigurne propastl od
gladi mace nestasice goni radnika da prln1i
karitalisticke .uslove rada najamniee, koJl
Sc odredjujui ponudom i traznjom ne radnol
piiaci Opste .je ustanovljeno da radnci pro-
izvadiaju diva put tri put, pa sve do sedan
puta toliko vrednosti bogatstva, koliko po-
slodavac dade NINA obllku nalamnlce-
Ostalo on zadrzi seb IL cega on flnanslra
politicku drzavu koja mu pomaze Rraolllvatl
/ ugnjetavati. radnike, sve sto mu preostane
nakon sto je podmirio sve nlegove sluse
sluskinje, to je njegov profit Pllaeka mad
radnicima ie izvrsena ne sanao tolika koliki
je profit kapitalsta, nego "a sve ono sto le
on proizveo svojm radon nije PRIMO
,.Prirodna blaga, zenlja, sirovine it'd, .nisu
data iskl;ueivo nekin, pojedincima da in sa-
mo or1i uzivaju ona: su prirodno namenJena
svima Hudima ma uzivanje iskoriscavanJe.
Otuda radnici imadu sasvin puno pravo da
ia blaga istrgnu il ruku kapitalistickih hal
duka iii razbojnika da III pretvore u "a
iednicko bogatstvo svih clanova drustva lsto
tako alate "a rad, tvornice it'd, nile stvorlla
kapitalisticka klasa, nego in ]e stvorlla RAD
nicka klasa, toku stotina godina teskog
rada u telesnom duhovnom smlslu otuda
ie sasvim pravedno da radnici preuzmu ma
zad te alate koii SUI cd njih oteti ma nasllnlckl
na6in j da III pretvore zajednicko vlasnlstvo
svih clanova drustva. To je sto SoclJallzam
ii Socialist nameravaju uraditi. To le ono
sto mantijas Stepinac osudiuje naziva tn
ocevionu pravdu pljackom. A "a danasn]e
pljackase nema nj iedne hrdjave reci
II Sociialistickon drustvu, po prvi put
istoriji, svi ljudi zene bce posedncl drus-
tvenoa boeatstva Otuda onl &c udesltl takVu
oroanizaciiu. upravu toga novog drustva -
Jndustriialni Junionizam - kolol ce sVl
nroizvadiaci ucestvovati Bit raVnopraVnl J.
koia &c Sc pobrinuti da svi clan9V' drustva
uzivaju potpun drustveni polod svoleg rada.
Ovo. dakako neukljucuje popoVe. Ne cak nj
taIo velike arhi-mantijaSe, kao sto le metro
,,o1i+ cterinac I oni &c 1r1orati raditi posto
i'm drustyo ne6e nista dati Cd plodova svoIeg