RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05

pod noge, koje i'm je on sam dao. Sada, Ola ol
Sc ocistio cd tin greha koje je spocinio ] koji
mu Sc lice bacaju sada ovoj kampanji
da bi vestacki stvorio utisak ma radnike, da
je on veliki pobornik "slobode" "slobodnog
rada" on, bez da mu pocrveni lice, sada glo-
rifikuje americke radnike j "slobodni rad,
koje je ranije prepurucio da Sc konskriptuju
porobe. On svakako veruje, posto su ame-
ricki radnic navikli da bro zaboravljaju
grehe svojih politicara, da &c tako biti sada
da Sc oni nece nj setiti Sta je on pre- govorio.
Ali republikanci, koji nj sami nisu protiv
konskripcije, cak Sta wise oni je zagovaraju
planiraju, bar pojedinacno, ako ne, il kam-
panjskih razloga, sluzbeno II svojoj platfor-
mi iznose owe grehe Roosevelta ma javnost
bacaju mu III lice.
Osporavajuei Rooseveltov govor neki
dan Dewey je uzeo tacku po tacku Roose-
veltova govora zbilja je prikazao demo
kratsku administraciju kao jednu cd nal
gorih americkoj istoriji. sve sto demokrati
mogu "a sada ciniti u korist svoje odbrane
Cd toga napada, jeste to, da ukazuiu ma pri-
mere i postupke pojedinih republikansklh
politicara drzavnika, posto poslednji nisu
mali, celshodno administraciju Il svojim
rukama vec poveci niz godna otuda ne
madu svezih, iii novih argumenata protiv
republikanske ad1ninistracije. Demokratlma
estate sanao to. da brane opravdavaju svole
dosadaSnje politieke postupke i TEX da isticu
grehe poiedinih republikanaca
Ali, iako je Dewey uspesno prikazao de-
nlokratsku adnnistraciju, kao jednu cd maj
gorih II anlerickoj istoriii on sam, tako
niegova partiia, nena nista styarno da obeca
u ime nameravane repubiikanske admins
tracie. Drugim reciina. da su republikanci
bill ma adminstraciii do sada njihova repu-
tacija II upravi nebi bila niSta bolla cd de-
mokratske sta Dewey obecava? Nista Me
gova Sc obetanja baziraju ma izratunavaniu
polu- -sasavih burzoaskih ekonorna o pucans-
kim potrebama. / posto su potrebe tn. ina
cenlo prosperitet puno uposlenje Weekly
People, sluzbeno glasilo S. L. P. satiriSe Ia
Deweyova obe6an5a j raaune izdanju cd
80 septembra ia sledeGi nacin:
"OPTnd1sTIcN1 GOsPODIN DEWEY"
"Governer Deweya free enterprise po-
hannaism' bazEan ma pradvidiajucem zahte-
VA nairnovremenlh espapa, ina malo oprav
dania kada Sc broke izlone IA ljudske-sate
nuzne "a proizvodniu ledan million kuca
ma godinu. 100000 automobile. 100000
vacuum cistilica, 100000 6asovnika, $4,000
600 radio nameStaja, 100000 lednica, TO-.
000000 elektri6nih pegli, 100000 perucih
nnasina' u pisnau New York 'Tirnes'-u. 13.
septembra Brenhard Ostrolenk istaGe da
'Upotrebliuiuci predratne preinacivaiu-
&c broke prosecni broj liudskih-sati utrose-
nih II industriii da Sc proizvedu owe stvari,
takve kao Cd prilike 5000 ljudskih-sati "a
kucu 500 ljudskih-sati "a automobil so ljuds-
kih-sati "a vacuum cistilicu. it'd. ukupno IL
nosi cd prilike II milijardi judskih-sati iii
5 miliona liudskih-godina. Drugin reGima, go
werner Deweyoga ista neposrednim posle-
ratnin potrebama dace posla "a pet mliona
radnika "a iednu godinu.'"
Eto sta Dewey ina da obeta. On ne obe-
tava nj "a jednu malenkost nista wise Cd ME
govih ''protivnika", demokrata
Radnicki kandidati ovir izborima "a
koie radnici trebaiu da glasaju, jesu E. A,
Teichert. "a predsednika A. A. Alhaugh "a
podpredsednika, sjedinienih Drzava. na listi
Socijalisticke RadniGke Partiie
SUsTlNA REVOLUCIJE nije da &c no.
va klasa upravjati posredstyom stare
upravne nasinerije. nego da &c ona raz-
biti tn masineriju vladati poSredstvom
move masine. To je osnovna nlisao Marx
sizma. - Lenn