Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-11


polno rumenega listja posutega
oh potu in pc travi. Jesen je tn
in tudi ptice, katere SO Sc ii v
poletju skoro udomacile, so re
odletele prot jugu. Sc nekaj
casa, pa DO zapihal mrzli veter
in zaceli Sc bodo dolgi zimski
veceri. Tudi naSi fantje, kateri
SO razkropljeni ma vse stir stra-
nj sveta, SO upali, kakor tudi IT,
sti, kateri Jill pricakujejo, da
bodo donna, ko DO n~aletaval prvi
sneg.
Kot sedaj izgleda, je bio ma
10 proved optimizma. Najvec
kriva so mu bila visa tista ma
vdusena p~orocila nash vojnih
porocevalcev ter uspeSen potisk
nemskih Get S francoskega
ozemlja.
Da SO Nemci Sc mocni, kaze
njihov silovit odpor oh pruski
meji, pri Warsaw ter ma zapa-
dni 'front.'. Treba DO silnega ma
pora celotnih zavezniskih moci
in to ma vseh bojiscih, &c hocejo
pretepsti Nemce Sc to leto.
Rust, kateri SO dosedaj imeli
Sc najvec uspeha, so iztrgali il
nacijskih krempljev Re tri pri-
veznike, MANFRED Finsko, Rumu-
MILO ter Bolgarsko. In Ogrska je
takorekoc re napol zunaj. So
vjetske cete so re dalec v Jugo-
slaviji, kar dale balkanskim ma
rodom upanje, da Nth osvobo-
jenje nj vec dalec. Ma angleSko-
ameriski strani je pa najvecji
uspeh osvobojenje Francije ter
nienega zaledja, kar DO igralo
silno vlogo V nadalievanju boja
V Nemciji. Francoska regularna
armada ter nieni partizani so
igrali veliko vlogo V osvoboie-
nju svoje dezele, isto tako sedai
V boju prot skupnemu sovraz-
niku. Danes yes svet pozna So
vraStvo francoskih partizanov
do vsega, kar smrdi pc fasizmu.
Name, tekel, fares
TIE svetopisemske besede, ka-
tere je baje videl babilonski
krali Baltazar ma stem, bodo
kmalu videli tudi razni kvizlin-
gi v Evropi, med mimi tudi nasi
izdaialci V Sloveniji, kateri SO
"a skledo lece prodali ne samo
sebe ampak skusali prodati v
suznost tudi svoj narod. Maj DO
spomin mamie proklet "a vecne
case v zgodovini. To velja tudi
"a tiste, kateri so obleceni v Ia
larie, "a one V frakih in "a ma
vadnega cloveka. Narod jim ne
DO nikdar pozabil Min sramote.
Ne vrv, ne krogla jim ne DO
mogla zbrisati greha.
Jugoslavija
Ne bonn pisal 0 iunaSkih bo-
jih nash ljudi. To lahko eta
vsak V dnevnih casopisih. One
nil bi rad, kar sem re pref V tel
koloni dostikrat omenjal = in
to je zbiranje obleke in obuval
"a nase liudi v domovini.
NJ. w. Fodor poroca v Chica-
go Sunu il Kaira, kjer Sc sedaj
nahaja, o svojem intervjuvu z
iugoslovanskim poslanikom v
Egiptu Stojanom Gabrijelovi-
cem, kateri Sc je nedavno vrnil
z obiska V Jugoslaviji. Gabrije-
lovic pravi:
"Nasi ljudje so skoro brez OBJ
leke in brez obuval. V raznih
krajih dezele so zenske komai
pol oblecene. V drugih krajih
zopet ina pc pet ljudi v druzini
emo samo obleko. Treba je po-
moci in hitre pomoci, kajti po-
lozai ie naravnost obupen."
Clanek .ie precej dolg in ga
ne bonn tukaj ponavljal, ali ne
kaj je potrebno in to takoj =
ne drugi mesec ali drugo leto,
ampak takoj.
Sodrug Garden omenja V
enem svojih uvodnih clankov v
Prosveti, da smo cash malo
proved "Sparovni''. Use Sc ma
pravi brezplacno, a rezultat nj
ravno posebno ugoden. Garden
ina prav, Kar je treba sedaj, je
posebna centrala, katera gre ma
delo S slicnim sistemom kot de
La ruSki relif. Treba ie uStano-