RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-21

nacistickom okupacijom CUBE prvi svoJa ina
| MIA. Il. sve sto je preko 125 akera. Oni koji
| dobiju zemlju, siromasni seljaci, agrlkultur-
| nj radnici j neki drugi koji su uvek zem1Ju
zeleli nisu je inali, morace platiti "a tlh
dvanaest i po akera toliko, kolika je vrednost
| jedno- -godisnjeg useva ma toj zemlji. Vreme
| kojem moraju zenlju isplatiti jeste od de-
| set do dvadeset godina.
Razume Sc da je oval "socijallzam clsto
il Moskve inspirisan. U ovom "sociJallzmu'
oni koii in1adu 124 akera zemlje ostaJu
| dale bogatasi IT,, deset puta bogatlll ne8o
| oni kojima Sc "dava" zemIa. / JOS ovl koJl
dobiiu tin dvanaest po akera zenlje, mora
| ju "a nju platiti. bio to posednicima Ill drza-
vi. ne menja ma stvari
Kada su Rusi nakon ,fovembarske revo-
| luciie 1917 uzinlali zemliu cd syoJlh veie-
| posednika, oni su oduzeli svu zen1lJu od nun,
| one koji su protestvovali strpall su u zatvor.
| Njihovi veleposednci nisu dobili nlkakvu
| platu "a oduzetu zemlju Niti su postedJena
| crkvena imanja, kao sto ie slucaj u PoljskoJ
| Cd te oduzete zemlje, stvorene su vellke Sc
| ljacke kolektive drzavne farme. Ova od-
lul1a move poljske Wade priznaie pravo vele-
posednickim lopovima, narcotic crkVl Ga
| dale ostanu bogati. da budu izrablllvael
| it'd. l jos. da i'm siromasne nase n1oralu OF
platiti ono nekoliko alSera zemlje koJa I'M
Sc "dade."
Posto poljska burzoazija, u sporazunu
| sa sovietskom vladajucom klikom, pod nj
l,oii nacin ne zele ''kolektivizaciju" zemlles
ne caS nj takvu kakva je Il Rusili "ko-
| lektivizacja' Sc ne podstrekava, Ill le moz-
da kako to vee nlirisi, sasvim zabranle-
| ma Ako su sve ostale nameravane mere
move pro-sovjetske Wade Poljskol Sic
ne ovoj. reakcionarna poliska vlada Lon
donu niie imala nikakva razloga da Sc plasi
sovietskog upliva ro-sovjetske vladaVlne
II Poliskoi. Ova naera ne nanosi burzoazlll
nikakve stete, nti ikakve koristi poljsklm
radnin masama Prepreden kapitalisti, vrlo
bi rado dali ovakvu "reforrnu", de bi dobili
Sto bolji pristanak masa uz njihovu burzoas-
ku vlast.
Ova agrarna 'reforrna" koia Sc sprovodi
Poliskoj pc volii verovatno 20 naredbi
sovjetske vlasti IL Rusije, daleko ie blazlia
nego ona agrarna s'refornla" koja Sc provoeli-
la Jugoslaviji nalon proslog svetskog rata.
| u Jugoslavii Sc bar ni>e trazilo otplaciva-
| ME zemlie oduzete Cd veleposednika bu-
duci da je sovietska vladajuca klika Il ovom
ratu postala JOS "relgiozna" daiuci kon-
cesije. iednu "a drugom. pravoslavnoi crlZvi
II Rusiii. ona oseca duboku poboznost pos
tovanie prena katolckoj crkvi. Otuda, po
uzaiarnnom savetnistvu sporazumu sa no.
| vom poliskom pro-sovietskon vladonn, nece
Sc dirati u crkvene 'svetinje" iii crkvene po-
sede. Crkva ina potpuno pravo pored tosa
Sto zaglupljue mase, da III takodler / ne
n1ilosrdno izrabliuje ma tim veliklm crkVe-
| nim posedima, koiih Poljskoj ina izobi-
! lju
| Pod kapitalistickim nacinom vladavlne
| poliska burzoaziia nloze Il tolu od nekoiIko
godina recimo desetak godina - llsltl
| "imania" skoro sve owe dvanaest-i-po-ak
pretvoriti iii ponovo u cisto najamno roblle
| Niihova "imanja', ona n1oze opet povratltl
| putem davanja pozajnlica, puten poreza
| raznih nameta A da bi stvar bila JOS konllc-
| mia. premda je tragicna, po zadl ovih So
| ciialistickih" mera, agrarne 'reforme' dru-
9Th koie &c slediti, stole "komunlstl' l So
ciialisti" pa i sani nekadasnji ruski bollsevl-
c koji SUI znali drukce sprovadjati te "agrar-
ne reforme" Rusij 1917. godine. "Ravno-
! pravnost' ''sloboda" poljskih radnih masa
vec Sc moze nazreti ovoi agrarnoj "refor-
mi" necemo biti iznenadjeni ako Rusl
sniima zajedno poljski "komunlstl' l "soel-
jalisti' nazovu ovu reformu "socij jalistickom'