RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
RAat. iaratni n1etOdi

PlanOv1 kOJl sc 1Znose u pos
lednje vreme. o Nemackoj, odla-
ze jos imnogo dalje. Namera je
da Sc porazbija unisti celia ne
macka industrija da Sc ma tai
naein ukloni sa svetske place
tai opasni posleratni konkure-
nat. Mozda &c slicni planovi biti
naskoro isticani j o Japanu. Iii
ako ne bas takvi, oni bi mogli
biti, da Sc Japana odagna nazad
ma njegova, teritorijalno j po IL
vorima, mala ostrva, gde bi Sc
paralizovao zajedno sa svojom
industrijom, koja bi ostala j, bez
place i bez sirovina. Da bi ovu
nameru, o razbijanju nemacke
industrije zamotali u odezdu
"pravednosti" i "bezazlenosti' ],
neki kapitalisticki politicari, cak
preporucuju da Sc nemacka in
dustrija podeli medju nemackc
radnike.
Ovo Sc Cini IL duboke prepre-
denosti i lukavstva kapitalistic-
ke klase. Moderna Sc industrija
ne moze razdeliti medju radni-
ke. a da Sc nju ne razbije j ne
unisti, iii bar da Sc ne ucini ne
efektivnom ma svetskoj trgovi-
nj. Ako bi je porazbijali podeli-
Ii radnicirna i ako bi nekim ne
pojnljivim cudom, radnici ipak
uspeli >da til industriju iskoris-
cavaju, buduci tako porazbijana
i disorganizovana, konkurencija
espapa koja bi dolazila IL zapad-
nih zemalia, bro bi slon1ila kic-
mu te porazbijane industrije.
Radnici bi bro ostali bez indus
trija. Kapitalisticki cilj bio bi
postignut ma "pravedniji" nacin.
.sPuno uposlenje" posle rata.
PolitiGka atmosfera u ovoj
Zemlji Ia tako je u Britaniii,
dok hi Russia mogla podneti ne
sto drukce objasnjenje), narcotic
u ovim politickim izborima, pu-
ma je galame "punom uposle-
niu" 'prosperitetu" posle rata
Naravno kapitalisticka klasa ne
zeli da memo robbie patti j gladu-
ia ako ie ikako moguce dati pos
la tome roblju. Ali to niie glav-
no. Glavno je to. da, ako kapita-
listicka klasa moze dati rada, iii
kako to oni kazu, ''puno upos.le-
ME" radnicina, to znaci neo-
graniceno obogacivanje kapita-
listicke klase. Zato ona danas
die toliku galanu 'punom u
posleniu' posle rata.
Tu Sc planira ma sve strane
Govore nam koliko &c trebati au-
tomobila, koliko kuca. kolil1o ra-
diia, perucih masina, elektric-
nih cistiIica it'd. Ako bi Sc ovc
zbilia ostvarilo, "a koie lnozda
Icelog sveta piiaca nebi bila do
volina. radnicka klasa Sc ipak
nebi mnogo koristila sa tim pos
tignucem". Ona bi samo odlozile
! skapavanje Cd gladi, radeci zs
mizernu najannicu. ali ipak be-
surnie da bi Il veliko buntovi
| protest., raznorodni Stra ikovi
neposredna opasnost cd revolu
CHE bila izbegnuta. Celia mizeri
| ia, kao druge eventualnosti
bilo bi "a nomenat odlozeno. IS
/ tovremeno, kapitalisti6ka klasa
/ 81 Sc gladila rukom 20 trbuhu
smeSiia Sc. dok zeleni dolari, IL
da recen1o milioni zelenih.,dola
"a, IL ce'og sveta, salevaiu Sc
Meme dzenove, Fso nanoeobroin
potoci reke u plavo more.
Da bi So owl cilievi ostvaril
America san1oj ie potreban cet
svet "a menu piiacu. izvori 81
rovina it'd. Nemacku Sc mora
sasvim utuci j menu industrlii
uniStiti. Japana Sc mora oterat
u tesnac njegovih ostrva. neks
tano kao naciia umre. / ond:
nam treba ogromna mornarica
staiaca voiska, od nekoliko mill
ona ljudi. Owe voiska morna
rica krstarila bi ma sve cetir
strane zemaljskog sara, vodec
kapitalisticlSu trgovinu drzec
svetslzo robbie II pokornosti mai