RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-05-04


lih stalinista, cd q. aprila nalazi Sc clanak
pod naslovom: Problem ijudsie srase'
napisao ga je nebi Adam Lapln Z tome
clanku lako Sc noze prinoetiti Ga Sc kao Jecna
nit Cd pocetka do svrsetka provlacl tenden-
cija, Ill da reGemo odobravanje uVad1anla
zakona, radnicke konskripciie. On Sc staze
da tn postoii problem ljudske snage. sto
vec mnoge burzoaske sluge poricu isticu
dinjenicu ola Sc, ma protiv, pojavljuje bes-
poslica.
"Problemi produkcije ljudsket snage",
rece gorepomenuti pisac niece Sc smanlltl sa
pokretanjem velikih vojnih operacila Ma
protiv, manjkavosti Il mobilizaciji naseg do
maceg fronta mocle bi imat ozbiline militar-
ne posledice." Kao sto vidimo. MEGA nj maj
mamie ne brine status pod kojim radnicl ro-
bulu kapitalu najannica, radnl uslovl It'd,
da i ne pominiemo konacno oslobodJenJe
1adnika ispod kapitalizma kele Je Jedlno
vaZno a sVe drugo uZgredno Ill cak spo-
redno. Mega interesuiu "militarne' "voine
operacije', ''problen1i produkcije" "domaci
gront' slicne neradni6ke, iii protivradnidke
besmislice. Radnik treba da sc brine kap-
talistickoj 'produkciji" koja samo sve wise
puni dzepove kapitaista radnika iscrpl]ule
sve wise wise do samih kostiiu, jer poveca-
nje 'produkcije' ma u koje doba znaci po-
vecanje izrabljivanja. u ostalom sam plsac
kaze oa i "Predsjednik Roosevelt %. febru-
aral 'je izjavio, ola sada nije toliki problem
1adne snage industriji agrikuituri, nego
oruzanim silama" Ali to ne zadovoljava
staliniste. Oni ma suprot owe izjave lpak vide
tn problem ljudske snage', zauzimaju Sc
swim silama da tai problem rese
Brigadr General Leonard P. Ayres, Ia
kodjer goni staliniste u laz ma pitanju "ljuds-
Ike snage", koji je izjavio ma l6. aprila ola le
tai problem ''vecinom usmen' i da Sc vec
pojavliuje besposlica A tn je pored toga JOS
jedna, iii mnogo wise cinienica sto bi Sc tai
problem ako bi postojao, odrazio ma sam
zivot stanovnistva. IT,. osetla bi Sc oskudica
u svemu hrani, odelu svemu drugom, to
nije sluaaj Ova zemlja, kolko Sc zivotnih
ramirnica drugih potrosackih stvari tice,
apsolutno ne oseca da tn postoji rat. Svega
ina dosta ma piiaci, samo ako innate novca da
kupite PROBLEM ljudske snage' ieste trik
izmislien po kapitalstma da tim opravdaju
protivstraj jkovne zakone. srnrzavanje ma radu
nameravanu konskripciju.
Stalinist Sc dale zali da, ''U sustini cijell
problem Sc sastoji Ii tome, sto "a ljudsku
snagu nema svestranog dobropronaisljenog
plana", Stalinsti su panletniji cd samih
kapitalista ma pitanju kako da Sc poveca
"produkciia", iii. kako da Sc poveca izrablji
vanje radnilza. Oni imadu plan "a to. Ali
pisac Sc zali sto Sc to tako zanemaruje taj
kapitalisticki trik, problem ljudske snage',
produzuiuci dale: u nedavnir izjavama
Stimsona Knoxa nista Sc ne kaze o pro-
blemima ljudske snage.
"Usprkos svh niezinih nanjkavosti,
VINO ina nnnogo bolji pristup problemima
liudske snage nego 1t Gen. Brehon Somer-
veil )" Pisac oprasta Stimsonu Knoxu sto
nisu pominiali obvaj tako ''vazan" problem,
Ier su oni udaljeni od MEGA, a "WMC ina
mnogo bolji pristup problenima ljudske sna-
Ce'' pren1a tome, nije vaZno Sonervellovo
Knoxovo nepominjanje tog problema,
omalovazavanie istog cd Predsednika pot
puno poricanj e njegoVa postolanla od Ayresa
drugih. Stalinisti znadu da takav problem
postoji nastoie da Sc to resi-. A ako ga Sc ne
moze nikako drugce resiti osim konskripci-
jom oni SUI "a to, mex Sc uvede konskripcija.
Cudno je da oval protivradnicki olos
vec itko Cd radnika hoce da sled A jos
cudnije je, da III slede mnogi oni radnici kojl
su ranije verovai i u sanlu revoluciju, prem
da su uzel pogresni pravac "a memo ostva-
renie.