davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

nOminiranje Trumana ma njego-
vo mestO. Nic ne skriva, da sma-
ira ia svoj uspeh Ia zmago mad
CIO, in sedaj je Rooseveltu in
njegovemu kampanjskemu cd
boru pc ovinkih dejal, da tame
risko delavstvo" cd obeh prica,
kuje obsodbo mad po~liticno ak
clio CIO.
Green ie mnenja, da ker .vo-
dijo politiko CIO pretezno ko-
munisti, Sc Roosevelt mora IL
javiti, ali je zanje, ali prot MIN.
Dokazuje mu tudi, da ceprav
imajo unije Go sest milijonov
clanov, to ne pOmeni, da kon-
trolirajO tudi Sest milijonov gla-
SOW.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
Drugi omerisko- sIoyonski
kongres DO q. sept.
v Pittsburuhu

Drugi AmeriSkO SlovanSki
kongres american Slav Con
gress) je sklican ma 1924. sep
tembra v Pittsburgh, Pa. Prvi Sc
ie vrSil v Detroitu.
V odboru tega kongresa SC
Leo Krzycki, predsednik, Jaro.
slav ]. Zmrhal, podpredsednik,
sodnik Blair F. Gunther, pred
sednik direktorija, Stephen Ze-
man Jr., tajnik, Anton Derkos.
blagajnik in Steve Krall, ekse-
kutivni tajnik.
V direktoriju AmeriSko-slo-
vanskega kongresa sta izmed Is.
clanov diva Slovenca: Vincent
Cainkar, predsednik SNIP. in
Etbin Kristan, predsednik SAN
Sa. Naslov ASK je 8 w. 4Oth ST.,
New York 18, N. Y.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
Sava Kosanovic odsel v London

Nedvomno je Kosanovic eden
najenergicnejsih in najsposob-
nejsih clanov v Subasicevem
kabinetu. Pc politicnem opre-
deljenju je naprednjak, delo-
val pa je najvec med Srbi ma
Hrvatskem in bill tajnik njihove
glavne stranke.
Srbski reakcionarji ga sovra-
zijo. V Zed. drzavah je storil
bivsi poslanik Konstantin Fotic
vse v svoji moci, da ga diskredi-
tira. Ker je dobival IL jugoslo-
vanske vladne blagajne velika
sredstva, je bill v stanju svojo
propaganda potisniti v marsh
kak ameriski casopis, posebno V
tiste, XII kipe zagrizenosti prot
Rusiii.
Cello New Leader" v New
Yorku, XII Sc oglaSa "a liberalen
list, pise prot osvobodilnemu
gibanju v Jugoslaviji tako zagri-
zeno kot lie malokateri drugi
list v Ameriki, torej tako stru-
peno, kakor Srbobran, XII je ne
samo glasilo Srpskog Narodnog
Saveza, ampak tudi organ Foti-
ceve propaganda.
New Leader z dine %. julia
ina napad ma osvobodilno giba-
ME v Jugoslaviji ma dveh krajih
" obeh sta avtorja podpisana in
v enem je Sava Kosanovic ozna-
cen "a komunista in pa da Sc on
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

Oh poslovitvl cd amerlsklh
Jugoslovanov jim je Sava Ko-
sanovic pod naslovom "Mojim
prijateljem' napisal dolgo pi-
smo, XII nam ga je Zojsa postal
V slovenskem prevodu.
V MENU opisuje svoje delo
v tel dezeli, citira stavke liz raz-
nih svojih govorov in smatra.
da je storil "a interese move Jul
g~oslavije in njenega ljudstva
kolikor je najvec mogel.
K%osanovic, XII ina v Subasice-
vi vladi portfolio ministra "a
notranje zadeve, socialno poll
tiko, zdravja in javnih del, je
odSel ma svoje mesto v London
in cd tam, kadar mu DO mogoce,
v Jugoslavijo. Nekaj casa pc
imenovanju v Waldo so nekateri
politicni krogi prerokovali, da
ga DO Subasic pustil v sluzbi "
Zed. drzavah. Kajti tn 81 je Ko-
sanovic ustvaril obilna pozna-
MIA, bodisi med politiki, med
uradniki drzavnega department
ia in v raznih drugih zveznih
uradih; dale SO ga radi obisko-
vail reporterji velikih dnevni-
kov, da izvedo njegove misli in
Jill objavijo.
Tudi v radiu je veckrat odgo-
varjal ma %vprasanja o Jugosla-
VIII, 0 njeni borbi in sedanji po-
liticni situaciji v Mi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

tn in Go odprto sOvrazen, ena-
ko predsednik mogocne unije te-
sarskih delavcev.
Toda ne ena ne druga unijSka
skupina ne zasleduje V tel vo-
lilni kampanji delavske politi-
Ike, pac pa slede oportunizmu
bodisi v demokratski in republic
kanski stranki.
Govore o prijateljstvu do de-
lavstva in take reel, docim eni
kot drugi vedo, da bodo pc kon-
cant vojni delavci prva zrtev.
Obljube, dane v kongresu, v
casopisju in radiu, bodo lie Sc
obljube, a delavci pa bodo OBJ
glasove, kot obicajno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

"Nasa AFL je politicno veliko
boil solidna," tolmaci Green,
kar mai bi bilo Rooseveltu ma
mig, mai zavrze podporo CLIO,
zarentaci mad komunisti in tedaj
Sc DO politicna akcija AFL Ia
vzela Ia Roosevelta odkrito agi-
tirati. &c pa mu je vec Ia CIO in
"komuniste" v MENU, mai pc Z.
novembru nikar ne DO hud, &c
DO porazen.
Tudi bratovScine zelezniGar-
jew, XII SO izmed vseh uni mai
dali v politiki, MISC naklonjene
politicni akciji CLIO, XII jo vodi
Hillman.
John L. Lewis, predsednik
unije premogarjev, je Roosevelt
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
Shaw We "a prostor

Ko ie bill sloviti satirik Geor-
&c Bernard Shaw nedavno vpra-
san, kan misli da DO Hitler po-
begnil, je start Tree enostavno
odgovoril, da v Dublin ina r.
sko). Tam ina vilo re priprav-
ljeno, je dejal Shaw, in svoja
poslednja leta DO prav tako v
miru prezivel, kot Jill je kaizer.
Shaw sploh ne verjame, da ina
10 zavezniki resen namen koga
kaznovati. Sal so tudi prejSnji
vojni robantili, kako bodo kaz-
novali k~ajzeria in druge vojne
zlocince, a ko je priSel cas-, SO
Jim dopustili, da so ali pobeg-
Mill, ali pa bill izvolieni ma vi
soka mesta demokratiene Mem
CHE.
Tako DO baje tudi sedaj. &c Sc
pomisli, kako so Mussoliniju pu-
still ma svobodo, ko bi ga lahko
imeli zaprtega v kaki angleSki
ali pa ameriski utrdbi, je Ber-
nard Shaw brzkone v pravem.
Steer pa hi bio tezko, kadar
DO vojne konec, obsoditi Musso-
linija in Hitlerja, ali pa japon-
ske magnate, kajti mar jim MISC
diplomat demokraticnih dezel
delali najvecje poklone? Sam
Churchill je kar v Italiji hvalil
Mussolinija, in nj ga "ugledne-
ga" velikega casopisa V Ameri-
XII, XII Sc nj vcasih navduSeval Ia
duceja, "a firerja, "a rablja
Franco, "a TOTO in mikada. Kaj-
ii vsi ii ljudje SO preprecili
"boljseviziranje" svojih dezel in
obvarovali "civilizacijo''. Tako
SO takrat pisali o Min.
(Nadaljevanje ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
PoIisko vprasanie
V luei boia "a in
profit Sow. unii
PROPAGANDA v ANGLIJI IN FED. DRzAVAH
ROPER RUSIJO V OBRAMBO "A. SVOBODSCIN"
MIKOLAJCEK V MOSKVI. - KAJ MAJ 30
BODOCA POLJSKA REPUBLIKA?

ton vseskozi podpirala tiste slo-
je ma Poljskem, XII SO stebri sta
rega reda.
Poljska, XII je pc prvi svetovni
vojni postala republika, in cd
kraja z dokaj mikavno ustavo,
ie bila V svojem sestavu nekaj
casa demokraticna, potem pa
napol ~fasisticna in ljudem pa
pustila lie toliko svobode, ola Sc
je lahko prala pred drugim sve-
tom.
10 je V teh neiskrenih odno-
saith nastala vojna, 81 je Moskva
umila roke in Sc cello pobotala S
Hitleriem. Poljska je pc enome-
secni borbi propadla, Russia pa
81 je v sporazumu S Hitlerjem
vzela vzhodni del Poljske, in pa
baltiSke dezele.
OSvoJlteV ma PolJSkem Je o.
pravicila z izjavo, da je vzela lie
kar je memo, in kar SO il PRIMAL
"a memo cello ma konferenci v
Versaillesu. Poljaki SO Sc kappa
da togotili re takrat in Sc boil pa
sedaj. Veliko Jill je med mimi,
XII ocitno pricajo, da mrze Ru-
sijo veliko boil kakor pa Mem
clio in njenega Hitlerja.
(Konec ma 4. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
EKSEKUTIVE JSZ

V petek 4. augusta DO V SDC
seja upravnega odbora Proletar-
ca, JSZ in Prosvetne matice.
Bio je sklenjeno, da DO ma
prihodnji sell kluba razprava o
SANSu, VrSila Sc DO nekaj dni
pred njegovim zborom, XII DO v
zacetku septembra v Clevelan-
du, Ohio.
Pricne Sc OBJ 8. zvecer.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

(Kosanovic) imenuje samega Sc
be "a pravoslavnega Hrvata.
Oboje je laz in oboje IL Fotice-
ve-Sokiceve propaganda ko-
vacnice. Dokler ga bodo napa-
dali TAXI krogi, je Sava Kosano-
vic ma pravem mestu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
mai uteeeio
Hitles r in niegovi
kvizIinski koIeq
FASISTIC,Nl PRVAKI Sc IA STARE DNI"
DOBRO PREsKRBELI. -G. SHAW PRAVl, DA
30 HITLERJEV BODOcI DOM MA 1RSKEM. -
TUDI KVIZLINGOM NE 30 SIZE

IL podatkov poizvedova1cev
ameriSke Wade je bilo re pred
vec kot pol letom objavljenih
veliko clankov 0 nacinih, pc ka-
terih SO 81 nacijski glavarji po-
magali k vlogam tujezemstvu,
da jim v slucaju potrebe pobega
ne DO treba ziveti v pomanjka-
nju.
Nevtralne dezele vaba "a
"OdpOcitek"
Dognano je, ola imajo nacijski
prvaki vlozenega v tujezemskih
bankah milijone dolarjev, dasi
ne ma svoje ime, pac pa pod IL
miSljenimi, ali pa ma imena svo-
jih zaupnikov.
Nekateri imajo ma ia nacin
shranjenega "a svoje koncne po-
citnice pc vec m%ilijonov dollar
jew, seveda prigraftanega denar-
ia, drugi pa lie pc nekaj deset-
tisocakov. Toda vsi pa Sc trudi-
10, da bodo sedeli ma toplem, ka-
dar jim postane v Nemciji pre-
mrzlo.
Vojnim zlocincem Sc mic ne
zgOdi
V clankih, v katerih je bilo
opisano, kako SO ST poskrbeli
vloge v inozemstvu Goebbels.
Georing in stotine drugih naci-
jew, je tudi receno, ola je Hitler
Timed Nth edini, o katerem sc
ne more reel, da ina kaj denarja
V tujezemskih bankah, ali da mu
je kaj odgovarjati ma razne Via
dine davcne formule.
A tudi on ne DO v zadregi, ka-
1ar mu DO Sla trda "a kozo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

V prejSnji vojni je bila Poll
ska ustanovljena "a protiutez
Sovjetski uniji. Razvijala Sc je
skozi do sedanje vojne ne samo
"a zagojzdo med zapadom in w
hodom, ampak Sc V posebnem
namenu "a takozvani "sanitar-
nj kordon" proti Rusiji. Use do
napada nacijev prot Warsaw je
imela Poljska zmerom lie take
refine, XII SO gojili mrznjo, ce-
Stokrat tudi odkrito sovraStvo
do Sovjetske unije. Ko il je Slo
re "a nohte in sta Sc angleSka in
trancoska vlada koncem konca
lie odlocili til Mi V pomoc, je BIZ
la V NINA tudi sovjetska vlada.
POljska odklonila pomoc
Toda magnati V Warsaw SO Cd
locili, ola nocejo sovjetske arma-
de V svojih mejah, in ako So
vJetska unija re hoce pomagati,
maj to stori lie z letalstvom, kajti
poljska vlada V resnici zaupa
Franciji in Angliji. v tistih "a
vratnih meSetarenjih je soviet
ska Vlada koncem konca pretr-
gala vSe stike z demokraticnimi
dezelami in ma vso moo drama
tlcno sklenila pakt prijateljstva
Hitlerjem.
kako in cemu Sc ie odlocila "a
uSto necastno dejanje, bodo ne
koc pojasnili zgodovinarji, a
orugo o tenn poglavju je re Sc
daj jasno.
Meje MISC glavni spor
Naravno, ola elm je zacela rde-
ca armada V tel vojni zmagova-
u, Je namignila >Londonu in
WaShlngtonu, .da sovraZne Poll
Ske OBJ svoji meji ne DO vec tr-
pela.
Ob tel tocki pa SO Sc pricela
haVzkrizja. Kajti nastalo je
v~praSanje, ali maj zavezniki
70 Je, Anglia in Amerika poma-
sau Poljski v start reakcionarni
SlStem, ali pa mai dovolita libe-
ldlnlm Strujam Poljsko dvigniti
I'D Stalisce moderne, socialno
%Hapredne drzave, kakor je bila
cehoslovaska.
' strahu pred socialnim pre-
Nratom sta London in Washing
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

koii su Zavisili cd "slobodnog'
Slobodnog cd svih sreds-
tava zlvota, ola je primoran da Sc
sam prodaje u najam posedniku,
sredstava zivota, kapitalistu. Po-
sto su to bill materiialni inte-
resi- kapitalisticke klase, da IL
rabljuje radnicku klasu, to ie "a
nju postalo i moralno. Ali, to ie
bilo, a sada je, nemoralno "a
radnicku klasu. Ukratko, posto
je ovo izrabljivanje radnika, mo-
ralno "a kapitalisticku klasu, ko-
ia lstovremeno poseduje i teh-
niku sva sredstva "a proizvod-
nju to je u potpunoj "ravnotezi"
sa njenim interesima kao celine.
Stamina sada ovde pregledaj-
mo gornje.
Posto. SUI sredstva proizvodnje
privatno vlasnistvo kapitalistic-
ke klase, il kojeg proistice j njen
moral koji je u potpunoj "ravno-
Ell" sa "tehnikom" i prema to-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

me, "a nju je moralno da izrab-
liuie radniGku klasu, rezultat ie
oval: radnicka klasa, koja Sc pro-
dale u najam, prima tex iedan
deo svog proizvoda iii, jednu ses-
tinu, ostalih pet sestina prisvaia
kapitalisticka klasa u obliku Wis
ka vrednosti. Oval visak vred-
nosti ona ne moze da sarna proz-
dere, nit moze da ga kod kuce
proda. A to znaei da je pr;mora-
ma traziti svetske place. Ovo je
slueaj sa svakom kapitalistiekom
zemljom ma svetu. I kad sve, a
narcotic owe koje SUI razvijenije,
kapitalisticke zenlje odu ma
svetsku pijacu sa mnogo espapa,
koje SUI pokrali cd svoje radnicke
klase, pijaca nema, nakon du-
zeg iii kraceg vremena otpocne
rat. Jedne kapitalisticke zemlje
pocnu da otimaju putem rata pi-
lace cd drugih. A ovo &c Sc has
desiti, ako nekim slucajem, ka-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01
(Svrsetak)
w. S.

Mas major de Seversky, ako
je ucenjak i inziner u tehnici,
kao sto sam kaze, sto Sc resenja
tice zamrsio Sc, kako bi Sc IRA
zio Lenin, ''kao pile u kucine".
Ono elm de Seversky sira-
ira da Sc moze spreciti "potpuno
unistenje" sveta jeste "moralna"
i tehnicka ravnoteza. Ma ova ol-
tanja, samo po .sebi Sc namece
pitanje:: Sta je moral i ka|,o Sc
on odredjuje? Odgovol ma po-
slednje cetiri reci, CAGE olgovor
ma cello pitanje.
Moral Sc ne odredjuje jedno-
stavno cd owe, iii one osobe, iii
po ukusu owe iii one fllczofije.
Ovakvo rezonovanje odredjiva-
nju morala jeste idejalistiGko, IT,,
burzoasko. Moral Sc odredjuje'
materijalistiGkom podlcgom.
Ia vreme fe ldalizma ma stra-
nj vlastelina, cesara, knezeva it'd,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

pitalizam j nakon ovog rata os-
tame vladajuci sisten. I tada Sc
noze desiti ono sto Gle Seversky
gore predvidja. Dale.
Ono Sto je moralno "a kapita-
listicku klasu, nnoralno je, mamie
wise, "a sve radnicke preva-
rante ma politiel1om i ekonons-
kom poliu isto kao sto je mo
raj" plebejskih vodja i koji su
nesvesno, tako da kazemo, delili
i reformatori, braca Grasi, koje
je sve skupa dovelo do toga da su
u rimskom carstvu podlegle sve
"borece Sc klase" rezultat je bio
Crno Doba. Tako moze da bude
i danas.
Klasna saradnja ma kojoj rade
sui cd najvece administracije pa
do najmanjeg kluba dole, ma u
blazavanju klasnih suprotnosti,
koje sve jacom zestinom iskaku-
ju CHI Sc konci sve wise pomr-
savaju. Dok sa druge strane 'ka-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01
Svet pred a|ternativom

bilo je "moralno' da Sc drz; krne-
tove pola slobodnim, pola roloo-
vima, koji nisu bill licno p:oda-
vani - kao u vreme icnog rol s
iva - Cd strane vlastellna vec
SUI bill prodavani zajedno sa z'a,n-
liom. Ma strani kmetoya, pax, to
je bilo nemoralno. A kada Sc Il
utrubi feudalizrna razvila rate
rijalna podloga "a jedan visi
drustveni sistem = kapitalizam
- CHI SUI materijalni interest "a
htevali slobodne radnike, s!o-
bodne da sami sebe prodaiu ka-
pitalistinfa, oni, mladi burzovi,
SUI isticali da je nemoralno ia
radnik IT,, kmet bude pola sIcbo-
dan a pola rob, kojeg vlaste'in
ina pravo prodavati sa zemljom.
Burzove su, ma protiv, drzali da
je moralno dati potpuna prata
radniku da on sam bira kod ko-
ga &c on raditi posto &c raditi.
Ali to nisu bill neki stvarni mo-
ralni osecaji kod burzoazije, wee
su to bill materijalni interesl
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

pitalizam, kao vladajuci sistem,
kao start Rim, sve wise sa svonn
svoiom tezinom srlja u propast.
| Il koliko Sc propast priblizava,
II toliko ce on sve ocajnije dava-
ii otpora sve sirim i jacim bor-
bama radnicke klase. A istovre-
memo, da bi Sc odrzao kao VIA
dajuci sistem, kapitalizma, on &c
gurnuti svet, ito sigurno, u tre-
ci svetski rat. / tako moze da
radnicka klasa, S iedne strane
obmanjivana cd prevaranata, a
S druge strane gurana IL rata u
mizeriju, il mizerije u rat, dodje
do modernih Crnih vekova.
Jedini spas "a cello covecanstvo
jeste u tome, da Sc obori vlada-
juci kapitalisticki moral i da
Sc uspostavi radnicki moral, koji
zahteva omogucuje danasnja
materijalna podloga. Tai radnic-
XII moral jeste, Socijalistieka In
dustrijalna Republika Rada. Je-
DIM program "a resenje tog pro-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

blena i "a spas celog sveta, cd
propasti, razaranja tiranl]e, sto
su sve neizbezne posledice ka-
pitalizn1a, jeste program Soci5a-
listicke RadniGke Partije u ovol
zemlji, koji tex sa nekim izme-
mama, treba da postane program
i "a Geo svet.
Ovo je jedini na6in da Sc "u-
ravnotezi' moral sa tehnikom.
Radnici sveta, Geo svet danas
stoji pred alternativom, Ill pred
izborom, putem razaranja, ratio
va sveopste mizerije u mogder-
no Crno Doba, iii putem klasne
borbe Socijalne revolucije u
Soeijalizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

Ma sVoJoJ dVadesetoJ Naclonal-
moi Konvenciji, socijalisticka
Radnicka Partija je proglasila:
"Danas ne postoji na svetu nj
kakva internacionalna Sociialis-
ticka organizacija vredna toga
imena".
Forralno raspustanie takozva-
ne Trece, iii 'Kornunisti6ke'', In
ternacionale, na %. n1aia 1943,
bio je nepotrebno "a potvrdie-
ME proglasa Sociialisticke Rad
|nicke Partije Raspustanje je bi-
10 prosto slikoviti dodatak ma
glasencj tacki tvrdnje istinite
izvan svake dvojbe.
Raspustan ie internacionalre
"komunistiGke" pot pomocnice
Ruskog sstranog Ureda bio ie
prilicl7o u saglasnosti sa funkcio-
nisanjen te lame orgaaizacije.
"a vren1e njenog opstanlza, ona
je sluZila nacionalnin1 interest,"
ma ruske drzavai interosinaa mo-
ci "komunistickih" firera i bi-
rokrata koii kontrolisu drzavu.
Memo razaranje po Stalinovoi
masini bio je samo drugi kOrak
da sc uGini "Internacionalna"
stupica "a radnike, da sluzi svr-
hama prisiljavajuee ruske drza-
We. To razaranje je posluzilo rus
koj drzavi da zadobije uslugu
Stalinovih sadasnjih kapitalistic-
kih saveznika. kao sto je pre-,
''Korninternina' pretnja "revQ-
luciion" sluzila da cini pritisak
na kapitalistiGke Wade cije su
politike Stain i konnpanija hteli
da preurede.
Takozvana "Komunisticka' In
ternacionaIa ostavila je nnoge
pobrkane j zagonetne radnike u
njenoj upokojenosti. U ovone
razuverenju radnika, Stalinova
"Internacionala" je izvrsila zlo-
cinstva protiv radnicke ,zlase, Ia
ko velika kao ona pocinjena od
raspadnute Druge, III takozvane
SocijalistiGke Internacionale. u
iednom slucaju, razuverenie rad
nika je bio poiinjeno Il zrtvo-
vaniu interesa radnika sveta, IL
kliuGujuci i ruske radnike, in
teresina politicke masine u dr.
zavnoj kontroli. u drugon slu-
caiu, razuverenje radnika ie po-
Ginjeno u zrtvovanju ,rad,1iGkih
interesa reforn1istickim kapita-
listickin planovima politicara
koji su cesto proglasavani cd ka-
pitalisti6kih pobornika takozva-
nog ''srednjeg puta". u obadva
slu6aja, radnici su bfli zavedeni
na usvajanie pune logike odba-
civanja klasne borbe, Iarksove
znanosti koja jedina moze ola IL
pravlia radnike i visoke princi-
Pc denokratije koia mora ma
dahniavati radnike Zainteresova-
ne Il gradjenje Socijalistickog
drustva. Ia puma logika jeste u
svajanje kapitalistickiF1 oenova
koii su ucinili neizbeznon feuda-
lizaciju industrijalnih odnosa IL
nedju kapitalistiGkih izrabliiva-
ca i izrablie1aih i dali globalni
karakter modernom ratu.
Marksisticki Socialist ostaju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-01

U poslednje vreme mas oba-
vestava kapitalisticka stampa o
raznim aktivnostima "oriien-
taclJama svetskih mantijasa u
odnosu rata politike. Kao sto Sc
moze ockivati, sve te njihove
aktivnosti move oriientaciie"
udesavaJu Sc u saglasnosti nil
hovih respektivnih vladajueih
klasa.
Nedavno smo javili da SUI a.
mericki Metodisti ma svoioi kon-
venciji izmenuli svoie glediste 0
ratu, II. do tada SUI bill ''protiv'
rata a tada SUI javno usvojili re-
zoluciju sa kojom Sc odobrava i
opravdava rat. Samo je to So
pravdavanje' bio u korist savez-
nicke burzoazije, nikako u ko-
rist nacista j fasista.
Slicnu rezoluciju su usvojili i
Baptist ma njihovoj konvenciji
u Atlantic City, 25. maja. koju
SUI opet "ponistili'' dvadesetog
maia. / ako su je sledeceg dana
ponistili nalson usvaiania, ovo ie
ipak dokaz da su mnogi manti-
jasi kod njih u korist rata i sa-
veznicke politike. Drugim reci-
ma, ogroman broj tih "svetih pa
cifista' stoii cvrsto u pitaniu
rata j politike uz svoju savez-
nicku burzoaziju ubilacki rat j
politiku koia neizbezno stvara
ratove.
Kada je nedavno mantiias Or
lemanski usudio Sc da ma svoiu
sopstvenu odgovornost ode II
Sovjetsku Rusiiu da razgovara sa
Stalinom drugim ruskim draw
nicilna, verovatno kao neke vrs-
te nesluzbeni agent partizanske
politike, koja Sc ne svidja ME
govim nadleznim mantiiasina.
Crkva ga ie izbacila lisila ga
casti i, razume Sc, nnasne plate
koju je primao izvracaiuci oci u
nebo i masuci rukama, plaseci
svoje zrtve zagrobnim patnjama
koje III cekaiu kad umru. Stvar
je u tome, sto katoli6ka ultra
politicka masina gle
da ma Rusiiu jos uvek sa podo-
zrenjem i plasi Sc, ako je Via
dajuea kasta u Rusiii dezertira-
la Soeijalizam iii Komunizam.
da ce opste mase u Rusiii jos
ponovo, prkos toga, ipak OH
yeti Socijalisticke ideje. Ovo gle
diste ultramontanaca, raZune Sc.
niie sasvim bezosnovno. Sto Sc
nasa tice nogucnost JOS uvek
postoji.
Pored toga i sadasnie ruske
ratne ambicije i ciljevi "a Polls
ku, CHE je narodnosti Orlemans-
XII, a verovatno i oni koji su ea
izbacili, ne idu najbolje u pri-
log poljske burzoazije koioj
sluze svi poljski mantiiaSi.
Cak Sta wise, Rusiiu Sc smatra
neprijateljslom. samo ie mora
ju podnositi radi toga Sto je ona
jedna Cd velikih sila i u staniu
ie pruziti bar neke vrste Polls
koi 'nezavisnost', koiu ne mogu
dobiti cd nacista. Stvar ie II to-
me, sto Sc poliskoj burzoaziji i
agentina IL mantiiama
ne dopadaju ruski planovi "a
poljsku granicu rusli uticai ma
poljsku politil1u koja ce po swim
biti odlucujuca u posle~
ratnoi Poljskoi. To su razlozi "a
kole je Orlemanski izbacen.
Ali, poSto je "a Orlenlanskoea
pretezniia ''verska" strana nego