RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Kapital j Rad
Cd Arnold Petessena

ova su uvek bila upotrebliivana cd uzurpaciie
tla opravda iii sakrije svoje krivice u posled-
ME vreme owl Sc razaraci jedinstva radnicke
klase narcotic upotrebljuju cd razbojnickih
dliktatora Nemacke + Italije. Bezzakonska ma
cionalisti6ka teorija Sc velica i izradjuje rano i
kasno da bi Sc razorilo svako kretanje u pravcu
sveopste solidanosti radnicke kase JOS, elo-
nomske realnost raskrinkavaju lame tvrdnje
modernog kapitalistickog nacionalizma laz-
nog patriotizma "Patriotizam,' pravo je
receno, s.jeste poslednje pribeziste lopova" a
tai lopov moze nositi uniformu generala odecu
lakeia, poslovno odelo lazljivog kapitalistickog
urednika, frak visoki svileni sesr diplomatic
ipolticara, iii odelo tiaru [papska popovska
trckutna kapa] svestenika! A rasno pitanje ie
isto tako lazno, narcotic kako je revidirano OH
nacistickih fasistlckih diktatora. Oni sebe ma
zivaju ''Arijanci'' benaveci sami sebe druge
verovanje da takvo Sta postoji kao Sscisti Ar-
janac'', iii nekakva druga "cista rasa osim
mcguce nainiza plemena zaostaa II primitiv-
MIN delovima sveta! jos odavno ie Defoe en-
gleski satiricar, razbo rasnu bajku II njcgovoj
resmi, sThe True Born Englishman,'' pokazu-
juci da je to ''cudno' stvorenie sastavljeno
oil svih rasa ma zemlji
"a race uncertain and unev'n
Derived from all the nations under Heaven
Illus, lIOul tie mixture OIL dll DfccnS Denan
That heterogeneous thing an Englisl,rnan
Fate jumbled them together, God knows
how,
English now''
lsto vazl "a sve drnge Iase: Bajka rasne
nadvisenosti, "Ariianske' Anglo Saksonske''
4sSkandinavske' tvrdnje nadvisenosti jesu
celishodno lame tvrdnje, odbacene cd sudova
! Zd1 iaIp aI~o D.,
pax eva bajka rasne nadvisenost upotrebljuie
Sc, sa pogubniim efektom nego iiedna dlllga
II modernim vremenima, da b Sc ometalo ie-
dlnstvo radnieke klase, da b Sc otuda sprc6io
pokusaj "a postignuce njenog oslobodienja
"
Isto tako ma politickcm poliu radn Ike SO :.
drzi podeljenim - drugi rezultat toga sto III sc
dIzi neznanju o njihovim istinskim klasnm
interesima ako veliki broi radnika gubi vern
stare kapitalsstieke partije, oni pozudno slesle
isfe politieke prevare pod drukeijm povo-
obojadsanim oznakama. Ali kapitaisti6ka ma
celia kapitalisticka ekonomiia. cstaiu kapita-
list:cka nacela ekonomiia, ba ona oznacena
'trepublikanska Ill ''demolzrafaka' iii New
Dilaska'', .slabor partiiska'', ssl1omunisti6Sa''
iii lazno-soci iialstifka. Ode lanije ralnici be|u
razdeljeni na dve il tri kapitalstialc iii refor-
mistiGkc partije, oni su sada razdclieni M pet.
iii sest, 50 samo ielnom partition, Socijalistis-
kom Radnickom Partition pretstavliaine Mi
hove istinske klasne interese.
Najznasajnila Cd svih, dakako, jeste po-
della prouzIocena cd kapital.stiskih interesa
medju radnicima na ekonomskom poljn. 0vde
Ill Sc spTecava radnicima sas1in da Sc oagani-
zcVanie iii III sc mace 'olgan;zuIe' Il ganatske
inniie, Ill II tako zyane sinousi1i ialne'' lnie.
Il poslednje su TEX alnalgamacia zanatskill III
mia, zasnovane na sli6nim kapitalisti5ki1n na-
Gelima. Owe reakeionanc stctne inufc' IL
iavliuiu njihovu yein Il kapitalsti6ki dillstrcn
sistem. One tvrde da su l1apitalisti radnici
braea. One kazu sto je dobro "a ieane dobro ie
i "a druge. One tvfde da II koliko sposobniie
kapifalizam funkcionise, u tolixo ie bolie "a
radnike Sccialisti6a Radnicka Partiia kazc
d; su oyo lazi, prevare i obnane. iznasane
ie.lino da sc ratinici pobrkaju zabune ga ciliem
da i'll sc odrzava razdel jenim da bi kapitalis-
ticki izrabliivasi mogl produz,ti nihovu igru
deranja radnika.
Amelieka Federacia Rada cepa trga, rad
nike stotine yesta6kih diyizija reznltiraiuci
sc, prvo, Ii beskonacnu iu1idicku svadiu odrza-
va radnike boreci Sc sam medju sobom umesto
ola Sc bore protiv niihovih kap.taistiekih IL
gnjetaca; drugo kada radnici II jeGnom zanatu
izadju na strajk, radnici drugim zanatima. Il
istoi iii srodnoi industrij ostaiu IA posIu,
otuda oni pomazu sospodarima da poraze one
koji sll ma stIajkn To ie ono sto Sc zove crgani-
zovano strajkolomstvo. Ma kraju radnici ne sa-
mo da izgube doticni strajk, nego jos bndu
wise razdeljeni, i rastrgani otuda sn jos
mamie stanju da postignn oslobodjenje cd
kapitalisticke eksploatacije naiamnog rops-
tva A sto je istinito AF'L istinito je 0 tako-
zvanoi CIO "CID'' Sc nije digla, ne Il odaziv
potrebe da Sc radnici organizuju u masovnim