Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01

VOJfld III pOlltIkd Sla Sc VeOuO
ma dnevnem redu. I~nvazija ma
Filipinske otoke ter pomorske
bitke SO zaposlile nase Re tako v
politiki utrujene casnikaTje. Va
zne novice, kot ma primer vzetje
pristanisca Kirkenses, v Norve-
Xxi, pc ruski armadi - je nekje
ma tretji strani. Tudi preston
nemske meje v juzni Prusiji pc
ruskih eetah je porinjeno v oza-
die. SIEVE, dohod kandidata re-
publikanske stranke Thomasa
Deweyja v Chicago, to pa ie
druga stvar.
Voina
Uspeha nash Get in mornari-
ce ma Filipinskih otokih je la
hko vessel vsak ameriski draw
liam. Pc dolgem triletnem tru-
du Sc je vrnila ameriska vojska
nazaj ma Filipino. KIDD Sc ne
spominja, s kaksno lahkoto je
japonska soldateska pobirala
ozemlja v Them oceanu ter pri-
sla skoro do Havajskih otokov!
Same spomniti Sc je treba ma ia
vo in Malajo. In pa S kaksno la
hkoto je padel Hong-Kong ter
Singapor. To SC bill cast "a ia
ponske militariste. No, sal je tu-
di firer sprva incl dobre case.
Danes - danes je pa nekaj dru-
gega.
Ma zapadnem bojiScu v Evro-
pi Sc boji nadaljujejo, toda IL
stih uspehov in naglice prodira-
MIA nj vec. Nemci imajo silovite
utrdbe in odlocne branitelje.
Veliko jim tudi pomaga slabo
vreme Pa vendar izgubljajo.
Ma vzhodni 'front.' je veliko
zivljenja. Kakih devet. ruskih
armad je ma pohodu. Dve ma
Ogrskem, ena v Jugoslaviji, ena
ma CeSkem, dive v baltiSkih de-
zelah, ena ma Pruskem, ena bill
zu Varsave in ena v severni Fin
ski. Poleg teh Jill je Sc precej-
snje Stevilo, katere Sc MISC v ak
ciji. Ma Pruskem Sc vrSe stra-
hoviti boji, kot porocajo Nemci
= strasnejsi kot pr Stalingra-
du. Clovek Sc nehote spomni ma
sih kritikov, kateri imajo "a Ru-
Sc vedno najslabSo besedo. Ka-
dar SO ruske armada ma poho-
du, Sc sprasujejo, ces, kaj pa ii
sakramenski Rusi spet namera-
vajo - in kadar pa Rusi poci-
vajo, Sc pa zopet vpraSujejo:
ga, kaj pa je, ali DO separatni
mir, ali hocejo sedajs ko smo
odprli drugo fronto, da Sc mi sa-
mi tepemo = docim oni lepo
pocivajo?" Take gre kritika.
Maj store Rusi kar hocejo, tenn
ljudem ne DO nikdar prav.
Spanija
Pred par tedni je bio v tel
koloni omenjeno, da zadnja be-
soda o Spaniji Sc nj bila sprego-
%vorjena. Kot pravi Del Vayo:
"Kako more svetovna demokra-
CHA trpeti smrdljivo rano fash
zma v sredini Europe = v Spa
nip" Odgovor ma to vprasanje
Sc DO slisal v bliznji bodocnosti,
kajti kriza je tukaj.
Spanija je ma pragu civilne
vojne. &c je kaj postenja v nasi
demokraciji, &c je resnica, da Sc
borimo "a unicenje svetovnega
faSizma, potem - potem SO eau
dillu dnevi steti. &c pa ne, bc
svet razumel, da je bila visa ia
morija zaman.
POlitika
Precej stvari je zadnje case
prislo ma politicno obzorje, kar
nj ravno ljubo ne predsedniku
Rooseveltu in ne demokratski
stranki. S tenn ne mislimo tistih
grehov, katere dnevno nasteva
njegov protikandidat Dewey
ampak kriticna vpraSanja, ka.
terra Sc ne dajo kar tako pomest.
pred volitvami - in to so vpra.
SAME Poljske, baltiskih dezel
I~talije ter Francove Spaniie
Prva tri vpraSanja republikanc.
prav demagogicno izrabljajo, Sc
posebno problem Poljske in pa
Italije, vedoc, da je v tel dezel.
v predsedniSkih volitvah racu.
natl S poliskimi in italiianskimi