RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-05-18
Pitanja i odgovori

1 fudn)d ! OdgOvOfl
Mogu Ii kapitasti resiti problem suvisaka povisuju
ii najamnice?
Ne mogu. Verovanje da Sc problem neprodatog s11-
vska moze resit oval nacn il cega olaze opetujuci
argument radnckh vodja drugih da povisice naam-
nice pomaze posovanju povecavajuci radnilovu k,l-
povnu moe jeste rezutat povrsnog pogresnog razu-
mevanja ekonomije Ova povrsnost pogresnost sama
po sebi je ocita kada da sami kapitasti
pod prisiljavanjem ekonomskih zakona koje oni
mogu kontrolisat
Tvornicar pamucnih tkanina kupue radnu snagu
j utros e kao nuznu sadrzinu proizvodni pamucnih
tkanina. Ali takodjer kupuje sirovi pamuk Srovi
pamuk je isto toliko nuzan proizvodnju pamuenih
tkanina kao radna snaga Pa ipak, niko nece
1nu savetovati da pla wise cd pijacne "a srovi
pamuk da bi povecao kupovnu moe odgajaca pamuka.
Ako bi, on bi naskoro propao poslovanju.
On bi ma ist nacin naskoro propao u poslovanju,
ako bi placao radnu saagu znad pijacne Jer je
radna snaga espap isto tako kao so je srovi pamuk
tvornicar pamucnih tkanina e isto tako prsiljen,
kakvi negov osobn osecaji humantarnosti bill, da
gleda radnu snagu memo kupovanje tako hladno
i ne-personalno, kao sto gleda kupovanje toiiko
denjaka pamuka.
On je zainterosovan prosirenje njegove place,
dabome, ali medju njegouina radnicina! On moze
klimat glavom slusati sa jezikom zubima, argu-
n,ente radnickih vodja On bi mozda cak izavio
korist povecania radncke kupovne moci nacelu ali
prasi bi nastavo kupovanje radne snage kao sto
kupuje srovi pamuk, po pjacnoj ceni, ill., ako je
guce ispod pjacne On da je zakon ME
govog opstanka kao kapitalista.
Cena pamuka je povisena pomocu drzavne potpore;
nebi Ii Sc cena radne snage mogla povisti slican
naGin?
Opet ne bi. Pamuk nije kvareci espap; rad jeste.
Pamuk moze drzava kupiti neogranicenoj kolicni
kada cena pada. Kada cena ode gore, drzava moze
nesto cd toga otpustiti, hraniti pijacu MIN dok
cenu dvede dole. Regulisuci snabdevanje pamuka,
pristupa6nog privatnim kupcma cena Sc manje-vise
kontroise. Kako, onda, radnom snagom?
Radna snaga je kao sto rekli, kvareci espap.
Ona Sc ne n1oze staviti pohranu neodredeno
me malom trosku skladisnih naplata Posto radna
snaga prebiva u krvi, msicama kostima mozgu zvu-
ceg radnka nju Sc mora upotrebiti odmah radnika
platt da bi mogao uzivajuci hranu odmor, OBJ
noviti telesne celije utrosene procesu rada.
Sada stina je, da bi drzava mogla kupiti suvisnu
radnu snagu ali po pijacno ceni Razog je, da ka
pitasti koj kontrolisu drzavu, nebi dozvoli da Sc
plat pacna radnu snagu. Jer ako bi drzava
plata pijacnu cenu radnik bi iskorstio ovu prliku
zahtevajuci vecu cd privatnih kapitalistickih
uposvaca To je razlog sto je Beveridgeov plan, ma
primer vro izricit svooj provziji placane bes-
posenih radnika po rati susastveno spod pacne
rada.
cak Sta vise kao sto poedni kaptalista moze
prozvoljno podici najamncu svojim radnicma da po-
VEGA njihovu kupovnu moo, ne mogu nj kolektivno
kapitalsti - il stog toga razoga. Kad bi pojedini
kapitalsta to u6inio bi stavio sebe nepriliku
njegovoi konkurentskoj borb drugm kapitalstima.
ako bi celokupn americki kapitalisti platil naam
nicu iznad pijaGne cene oni b stavii sebe neprku
u konk,irentskoj borbi kapitastima drugh nacja.
Grupisuci, istina da drzava moze umesati i
spreciti najamnci da padne ispod zvesne niske lne
Ona to cin dakako da bi povecala iii bar odrzaa
kupovnu moe (ma Sta politicari reklD nego da bi r
odrzaa radnicko nezadovoljstvo pod kontrolom da
spreci trulenje kvatetu radne snage. Ako ie rad
nicko zdravlje cd male vaznost poednom zrablivaGu
koii samo misli koko b mogao iscedit liz radnka,
to e naveca vaznos kapitalste kao klasu kao sto
svedoci tuga koja sada podize il njhovog logora
poteskocama da dgnu II 100000 fzcki sposobnh ljud
"a oruzanu sluzbu ovoj zemlji cd 135,000.000!
Da Ii ie sadasnii otpor kapitalista povisivanju
jamnice vezi ga posleratnim problemima?
Jeste Svakako, kapitalist zainteresovani odr-
zanje njhovih sadasnjih profta visokom stepenu
ALL drzanju najamnice dole iii kako to njihov eko
nomisti kazu "stabilizovanju' najamnice oni tako
djer misle posleratnim prilikama.
Iskustvo e pokazalo da snizavanje najamnice po
krece prcan otpor cd radnika, i oval otpor cesto
prevadja drustvenu uznemrenost u koliko je mamie
snizavanje, tolko ocekuje manji otpor. Upravo
sada cinjenica nagine da suzbije radnike cd
III, l.