RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

l IL OWN CltlIdllln reel 1aSIO % s1AA -
H. 81 jako vodi brigu interesima Jugo-
slavenske burzoazije. Njegova preporuka, da
Sc one zemlje ucine "tako Jake" koje su Ne
mackoj potrebne, ella da Sc Jugoslavl]a
ucini ''tako jakom', prem da je po-
! minjao i druge okolo Nemacke. A ! owe
| poslednje je pominjao zato, sto je potrebno
| Nemacku svu ocerupati, tako da b danasnla
bezznacajna Jugoslavija bila jaca cd Nemac-
ke industrijski nilitarno Dobar dec Ne
macke treba otknuti pa dati FrancuskoJ,
drug deo Poljskoj, dec cehoslovackoj me-
zavisnoj" Austriji, dok je Tito vec takodjer,
istakao svoje zahteve "a JugoslaviJu. TaKo
bi Sc Nemacka raskomadala do stepena gde
bi sama Jugoslavija bila jaca cd ME, iii hsr
priblizno Moi ravna. A sa unistenjem nc
maclze industrije, uklonuo b Sc jak evropski
konkurenat sa place. Tada bi j Jugoslav.la
cvetala sa svojom trgovinon industriJon
Owe burzoaske tendencije, iii ambicije,
stvarne potencionalne jugoslavenske onf-
zoaziie, III. S." prikriva (prem da III je mo-
rao iznetD sa plaStom, "trajnog mira"
"osiguranja mira. Stvarno, nije to mir. kojes
"H 81 tako strastveno zeli To ie ekonomsko
okoriscenje prosirenje jugoslavenske bur
zoaziie Kada bi on zaista hteo mir, on b.
preporueio uniStenje kapitalizma. On vefo-
vatno zna da bi to osiguralo evropski svetski
mir Mir nece biti postignut po planu kol1 on
preporueuje Niti po planu svetskog kapita-
| lizma u opste Nit ce Sc zelie j ambicile lugo-
| slavenske burzoazije ostvariti. Tu je smetn,a
cd zapadnog kaptalizma, koji &c biti prvl U
tome prosirivanju, industrijski trgovacki pc
celoj Evropi, pa Il samoi nutrasnjosti Jugo-
slavic Tai zapadni kapitalizam je tako mo-
can, da pored sve oeekivane polititke "slobo-
de" ''nezavisnosti'' nalih naroda pored
potpunog unistenja Nemaeke, kao konkuren-
ia kao militarne opasnosti, burzoaZila mallh
| naroda. nece moci nj Okla otvoriti. Svet ce bti
vazal Arnerike Britanije, a mozda jednin1
dobrim deom j Rustic. Ekononsko prosire-
ME buduce Jugoslaviie ieste fantazija
svetlosti ovih cinjenica.
Ma prvom mestu u uporedjenju sa "a
padnim kapitaom niegovom moci jugo-
slavenski kapital ne postoii. To ie nesto
sto postoji tex zeljana pojedinaca. Ia fan
tazija ie ukorenjena II ideji, da &c zapadni
kapital prislzociti u ponoc, stvarnoi poten-
cionalnoj jugoslavenskoj burzoaziii Glupost
Ocekivati da &c zapadni kapita1 podupreti
jugoslavensku burzoazju i uzdici le eko-
nomski. do stepena gde bi ona postala ME
gov konkurenat ma evropskoi pijaci, "a koiu
on danas toliko "zrtvuie' jeste "carstvo
sanja poltika fantaziie''
A, ako bi pretpostavii da ce to sve lei
tako. kako Sc planira, sto 2narlo da nece, bill
to zaista uklonulo opasnost buducih ratova?
Ako bi Sc slomila unistila Nemacka, nebi Ii
onda neke druge zennlje, koie bi Sc uzdigle
ekononslzi, nilitarno it'd. mozda san1a Jul
goslavija pribegle agresiii tako zapocele
rat opet? Da bone da bi Posto ratovi ne
,, dolaze il hrdjavog uzgoia "nad6ovjestvas,
nego il ekonomskih sukoba oko pijaca it'd
Druga, jaka nacija, nakon Sto bi promasila ola
potent sebi sve okolne zemlie da III udesi na
''niran' na6in "a unapredjenje interesa svo-
ie kapitalisticke klase pribegla bi oruzju, |
| irnali bi opet ratove
Posto su uzroci ratova ekonomske pri-
rode, njih Sc r1oze jedino unistiti putem
unistenja njihovih uzroka Svetssi kapitali-
zaln treba unistiti. On je tai koii stvara rato-
We. Samo je radnicka klasa sveta stanju
unistiti ratove opasnost ratova. preuzimaju-
ci sredstva "a proizvodnju Il svoje ruke ooa-
Iajuci kapitalisti6ku vlast ostvarujuci ma
cello proizvodnie "a upotrebu ne "a pro-
daju. Mi cd Socijalisticke Radni6ke Partije
Arnerike, preporucuiemo Socijalizann celom
svetu kao jedino resenje "a ratove sva
ostala zla koja kapitaizaln proizvodi.