RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-22

AAAASe%SSAAA ilioiidJu ma Ildo -
Ali u koliko sam ia video "a vreme own
sest dana ovom sektoru Francuzi su apate-
ticni. Moguce da SUI oni zbunjeni. Mozda su
bill umrtvljeni cetiri godine pod nemackom
vlasti."
Samo odricanje ma strani Amerike Bri-
tanije da priznaju De Gaulle-ovu grupu pri-
pomoglo je, bar jednim delom, nacisticke
propagatore Francuskoj da ubede Francuze
ola Britannia Amerika imadu posebne pla-
move ciljeve "a posleratnu Francusku.
Sadasnje akcije Savezncke Militarne Wade
"oslobodjenin' delovima Francuske, ig-
norisanju De Gaullea njegove grupe tako-
djer, potvrdjuje da saveznici imadu posebne
planove "a zemlje koje oni "oslobadJaJu
Osnovno, nije britanski i americki kapitall-
zam zasao tai ogromni svetski pokolJ, koJl
pored ljudskih zivota unstavanja ljudskih
tekovina, jos kosta gotovu ma stotine mill
iardi, dostice Geo trlion dolara pre- nego Sc
svrsi, samo "a to da Sc oslobode neki narodi
Cd nacisticke fasisticke tiranije. Sve maj
jace kapitalisticke nacije usle su u rat ola
stvore svet po svojem kapitalistickom ukusu.
One su usle rat da osvoje svetske plJace,
sirovine, puteve it'd da stvore takve Wade
po svetu koje ce sluziti njhovim interesima
ontoguciti slobodnu trgovinu (slobodnu sa-
mo "a nju koja je pobedla) osigurati ula-
GAME kapitala po swim zemljama nemilo-
srdno izrabljivanje radnicke klase celog sve-
ia. Grdeci jedni druge, zaracene strane IL
nose ma povrsinu mnoge tajanstvene planove
i ciljeve jedni drugih.
Mozda je francuski narod prilcno obaves-
ten tome Sta ga ceka kada ga sc 'oslobodi'',
pa zbog toga nije tako mnogo nj odusevljen
da Ii &c ga "oslobodi' iii ne. Nije nikakvo Gu
do ako vec dobar deo obicnih masa pojima-
ju kapitalisticke spletke iii. zavere Mozda je
ovo pojimanje kod obicnih masa sam razlog
zasto Anerika Britanij ne prepustaju sud-
binu Francuske De Gaulleu njegovoj grupl.
Mozda Sc oni strase th n1asa i toga pojinla-
nja koje bi Sc eventualno moglo okrenuti u
proletersku revoluciju, koju De Gaulle nebi
mogao suzbiti, radi toga oni drze vlast
svojim rukama. Vlast &c, naravno bti pre-
dana IL ruke 'Francuza" ali TEX tada kada
su interest pomenutih velikih sila osigurani,
iii kad Sc nadju takvi "Francuzi'' koji SUI
"pouzdani'.
Takodjer treba uzeti u obzir to da je
tai narod vee godinana izmrcvaren ratom
nacistickom tiranijom mozda je radi toga,
izgubio vec svaku volju nadu i "slo-
bodu' u sam zivot, govoreci sami sebi: "neka
pobedi ma ko, "a meme nema made bolji
zivot iii slobodu nj pod jednom nj pod dru-
gom vladavinom" Ako je poslednje tacno,
izgled je da bi moglo biti tacno, sudeci po
tome sto je tri milona francuske mladez
odaslano nemacku "a ropski rad, da mase
gladuju, da su bolesti strasno uvecane, da
opada broj stanovnistva, gradovi tvornice
u mnogo osteceni Cd bombardovanja mnog
ljudi, zene deca poubijani osakaceni u tim
bombardovanjima onda Sc moze zakljuciti da
je dobar dec francuskih masa izgubio ljudska
osecanja ljudske aspiracije "a slobodu, Ova-
ko ispacene mase mozda su momenta |no sni-
zene do zivotinjskog stepena, te da Sc zbog
toga osecaju sasvim indiferentno prema tome
ko ce da NINA vlada, saveznici Il Fran
cuzi') iii nacisti ii "Francuzi'O.
Bilo to jedan iii drugi slucaj, francuske
nlase ne ocekuju mnogo Cd niihovih ''oslobo-
dioca" i cato III verovatno ''popreko gledaju'.
Ako ia indiferentnost" podozrenje kod ma
sa u Francuskoi prema njihovim "oslobodi-
teljima" kao prena nacistima, dolazi IL po-
jimanja koie s111o gore izneh to je onda
dobra poiava Mase su shvatile bar do ives
nog stepena da su svi kapitalisti ma svetu
njihovi nepriiatelji, i logicno Sc fnoze o6e-
kivati borba masa protiv svih izrabljivaca.
Konacno, do toga ce doci