davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1944-06-24

The CIO and other unions are
fich'irg tho amendment and pro-
posing In rs stead a uniform tax
clause which will permit state
income tax and taxes on profit Of
industries The unions argue that
II such taxes were adontcd 10
replace The sales tax Tho tax
load ~ persons with incomes up
20 81 500 10 s4ooo would he less
than al present and $4,000 in
comes would be about tho same
as AZ present These statements
arc based on Information from
sfatcs having such taxes New
York. PENNSYLVANIA and Massa-
chusefts
according 10 the hook Tax
Yields: 1871. Michigan Is one Of
three states illinois and Ohio are
Tho other two which have turned
heavily 10 general sales taxation
while rejecting Income taxes
This tax. with the accompanying
use tax. produced t3.S2 per cent
Of state revenues IN 1871. This
reliance on the sales tax wns
greater than evidenced by any
other state In that year.
Take Pennsylvania for example
III 1911. taxes on franchises (cor'
roration taxes produced s3s.23l.'
slt. Corporation income taxes
brought In se9,5ii.i5G. total Of
s66.752.910. Set that against Mich
ignn's revenue from the sales
taxes which brought IN S52.200.'
0s7 In 1871. They are almost
equal. In other words. the state
Of Pennsylvania was able TO ta'
corporations 10 the tune OF m
amount 10 what Michigan gets
from the poor consumer In Tho
same year.
The idea Of This one cent gral
IS really the plan Of those Mich
igan cities which have fifteen
mill limitation Limiting the
amount Of taxes on real estate 10
$500 per thousand may be a
smart way 10 keep the tax on
your house down. hut those cities
with the limitation have found q
their sorrow that they arc ham
pered by tho fifteen mill limi'a-
ton They cannot support vital
services such as schools etc. be-
cause under the Limitation they
cannot raise enough revenue
themselves 10 take care OF their
responsibilities. SO-why not steal
from the state, After all the state
has huge surplus from sales
taxes and Why shouldn't the COM
mhniiies get some Of Il back they
say.
Well. don't forget. penny.wIss
and pound.fooIlsh policies do moi
pay. The surprises mentioned nrs
war time surpluses which are ar.
tlfIclaI. As soon as the war Il
over. those surpluses VIII vanish
hccause they will he needed IA
take care of state enterprises. II
The money 4 spent for other pur'
poses. or returned 10 the munich
palltles. then more retenne vii
be needed, and with the present
disposition to lag taxes on The
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1944-06-24
consumers. the sales tax will in
crease.

consumers. the sales tax will in
crease.
II has been discovered that GER
tain fifteen mill communities I'M
der assess their property While
this protects the real estate in
teresis. n does not raise needed
revenue In Detroit. for example.
VIC tax 10 within so-s5 per cent
az the valuation Of the property.
In Pontiac. fifteen mill city,
they assess to about so per cent
Of the valuation AZ the present
time the averaged assessed val
nation Of sinrie house IN Pom
tiac IS about $4,000 How many
homes IN Detroit arc assessed
that low on the other hand.
rcrfcrs pay through the nose IN
Pontiac as they do In Detroit
The difference between what IS
received for rent and what is
paid in taxation goes into the
owners pocket
Then why should he ball ont
the fifteen mill cities. and there
are eleven Of them In Michigan.
who will moi tax themselves
enough 10 takc care ~ their own
services. II Detroit can pay It's
tax burden and take care Of It's
own schools. then Pontiac and
Flint should do so also.
THIS CAN BEST BE DONE by
amending the uniform clause and
adopting progressive taxes. The
union answers the objection that
will be raised relative 10 the pos
sibility ~ abnormal tax increases
through this method by saying
Repeal or the limitation
will not mean that local COM
muniiies face the prospect of
abnormal tax increases. The
great majority OF Michigan COM
munities M. now affected by
The fifteen mill limitation Will
not be directly affected by It's
repeal Communities that viii
be affected arc those cities
and areas whore there has
been little or no attempt 10
take care ~ local response
hllltios IN a reasonable man
ncr. Fcw states IN tho union
have property tax limitations
and such states are regarded
as backward Limitations have
been adopted and may be
adopted even without the lin
itation in Michigan for specific
purposes such as operation OF
schools. city or county serv-
ices But over all limitations
are considered definitely ar
bltrary. undcmocratic. and in
yariably have resulted in ham
strInelng local government
+ DO NOT BE HOODWINKED.
Remember you have RESPONSE
billty 70 help government be good
government. This can be done by
aiding the little fellow 20 that 81
Is government FOR the people"
and not by certain people"
WHAT TO no
Defeat the scheme 10 get easy
money for Detroit by grabbing one
cent Of the present three cent
sales tax. uodernlye MlchIvan's
tax system by supporting the
amendment to the uniform tax
clause. and repeating the fifteen
mill limitation.
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1944-06-24
STRAW IN THE WIND

PraeIudIcIum generIs deIendum E.
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1944-06-24
Concerning Nurses For
Our Armed Forces

The all out for victory white
press IS again stressing the need
for the nurses In the armed serv-
ices OF our country. According 10
their columns 10000 nurses are
urgently needed II our boys are
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1944-06-24
BETWEEN THE LINES D.., es.s:" B Hancock

Nero Even Hitler the henous dared not stand be-
fore the accusing finger OF poserity that most GER
tanly would have charged him with the infamy OF
laying waste the Eternal City.
The sparing OF Rome is measure Of the weight
that religion has in the life OF nations. In The
background OF the consciousness OF Is the belief
IN the eternal verties that the church holds sacred
Even Killers quail before the challenge OF ths
church' Russia knows only too we'll the powerlm
pull the church has in the lives Of men. Russia
attempt TO crush the church constitutes one OF inc
ugliest scars on the fair face OF the communisuc
experiment. That Stain makes room for the church
now Is one OF the salutary signs OF the tines Roms
Is spared and religion rallies goriously. The church
carries dynamite!
De-
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1944-06-24

EDITORS NOTE The opinions en-
pressed by the writer Of this column
do not necessarily represent the views
or the policy OF this paper.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

Kolona Sc stav IL kreanie u kompaktno masi sa
brzim korakom sa udarajucim bubnjevinla ma nenom
Gelu Pre- nego sto bubnjari krenuse Svesenik Feron
opet odieknu psane koje brzo prihvacene horu od
Protestanata sredin raznovrsnh bura kugli
metaka:
- Bog uvek bese moi zvot mole svetlo
ia prkosm snrt Cega da Sc pasirn?
Bog e moja potpora Njegovom moci vecnom!
Ne dobh Ii ia mole csto zvanje od MEGA?
Kada zlotvori pucali meme,
Nameravali da me rastave mom,
Nevide Ii in oborene dole cd Tebe,
Rasprsene potucene, pogodjene kopljem Two
Jim?
-Hodite opkolite celin logorom strane,
Mole nece nkad biti strahom potreseno
All! Gospod uvek blizu hodi meme,
Ear da stanem pred neprijatelja ustraseno?
Bitka besnase sa zestinom Predvidjanja Pukovni-
ka Plouernela behu ostvarena prkos cudne neustra
sivos njegova kolona dok gazise preko vode zbije
MIN gustim redovima, docekana je spreda diva
boka sa strahovito ukrstenom paljbom strelaca top
nstva. Tri cetvrt dobrovoljaca padose pod pljusak
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

va. Ali ..Narodni Glasnik' vidi u tonne ''opas-
no strancarstvo'.
Mi nastojasmo da nadjemo tome uvod-
niku to "opasno strancarstvo' iii tn "ogrom-
nu" razliku izmedju Deweya Roosevelta, ali
tako Sta nema. Evo mu najjaceg "argumenta"
tom uvodniku:
"On [Dewey] ostaje, kako je uvjek bio,
igracka Herbert Hoovera ljubinac cikaske
Tribune Hearstove stampe. On je poslao
Dullesa ma sastanak Hullom samo da Ia
vara javno mijenje prikrije svoj pokusaj Ia
rasprsi Dumbarton konferenciju.'
Sama platforma Republikanske partije,
sva je prozeta republikanskim verovanjem
jednu ''medjunarodnu organizaciju' "a odr-
zanie mira, pa i u militarnu silu. Ia plat
forma potpisuje rat sve strahote razaraija
koja on donosi, pa samo vodjenje rata sve
do "pobede" Demokratska platforma istice
isto to. Sve sto su republikanci unel svoju
platformu [ako je Cd ikakve vaznosti z,
burzoaske interese] demokrati su sve to uneli
u svoju platformu Ne mislimo tim reel da
su demokrati okrali republikansku platfor-
mu, nego presto to da Sc interest jednih
QTuSlIl tdkO pOQuUdIdJu ud O1n1oSooS JS0AioAC
tacke platformama, da je bilo nenaoguce
izraditi platforme stvarno drukeije jednu od
druge.
Posto SUI stalinisti nekadaSnji "kornu-
nisti", oni takodjer znadu da osnovna raztlka
ne postoji izmedju demokrata republikana-
ca; da je razlika TEX sitnicarska, povrsna, iii
tex vestacki stvarana u interesu pobede
izborima Pa zasto onda ii ljudi pisu ia takav
nacin? Zasto stvaraju te razlike koje stvarno
ne postoje? Zasto govore ono sto sami znadu
da je lazno? Ma ova pitanja odgovor mozc
biti samo: nepostenje. Njihova najnovija "ori-
jentacija", .koja je dosla cd Stalinove hiro-
kratije il Rusije, tako nalaze. Oni moraju da
sluze "progresivnom" kapitalizmu. Tako ma
lazu interest 'pobede' u ratu.
Nikada istoriji kapitalizma nisu razne
radnicke grupe iii organizacije, tako otvore-
no sluzile kapitalistickoj klasi kao sada Mcz-
da je ovo jednu ruku dobra stvar U toliko
je lakse revolucionarnim Socijalistina da i'll
prikazu pred radnicima njihovoi pravoj
boji, kao izdajnike proleterskih interesa.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
,"Rade "a narOd"

Ali mas "narodni'' eovjek, G. Ruic,
drzi da vladaiuca klasa, sa svojom dl-
plomacijom, treba da sluzi narodu, We
leci Titu observation-disclosures ovo:
"Postignut je oval kolosalni napredak
samo cato, sto Sc je sve ovo radio "a
narodno dobro, narodnu prosvJetu, ma
rodnu slobodu narodno jedinstvo,
da Sc cd tog prosvjetnog rada nisu ko-
ristili pojedinci punili svole dzepove.
Tito njegovi suradnici rade san1o "a
narod. miesto da narod radi "a njih, kao
sto je prize radio
Ala je "sretan" jugoslavenski ma
rod ier sada ne mora wise da radi, "kao
sto je prize radio! Sada Tito i njegovi
suradnici trade "a Mega, on "uzlva
svu slobodu blagodat', jer mu njegova
vladajuca klasa "zluzi'!
Je Ii to moguce da je tako, kako
mas G. Ruic obavestava? Ear Tito, sa
svojin suradnicina, ina toliku moe ST.
lu. da ie toliko mogao uraditi "a svoj ma
rod ii. narode, da owl narodi ne trebaJu
wise da rade, "kao sto su prize radili'?
Ali mas izvestitelj ''usrecenju" lu-
goslavenskog naroda Can1aeno on mish
ma radni narod), istom clanku veil
ovo:
'Tito Sc prize skrivao il jednog po-
druma u drugi pripravljajuci narod da
vodi borbu "a svoiu slobodu da skine
iaram sa svojih ledja tudjih domacih
izrabljivaca."
Ovo nekako zvuci malo drukcije.
Ovde veliki obozavaoc Tita i njegovlh
suradnika veil. da je on pripremao ma
rod da sc bori "a svoiu slobodu i da
''skine iaram sa svoiih ledja tudjih
domacih izrabliiva6a" Dakle, narod je
tai koji Sc bori da izvojuie svoiu slo-
bodu, ne Tito! Samo tai narod ako po-
kusa da ''skine jaram sa svojih ledja
tudjih domacih izrabljivaca'' sukobice
Sc sa samim Titom niegovim suradnici-
ma. Jer oni su dali svoju iziavu - sroju
zdkOnsklt dekiaracilu -- da &c Sc posto-
vati privatna svoiina mad sredstvima "a
proizvodnju. A ovo znaci da Titovoj
"slobodnoj" i "demokratskoj iugosla-
venskoi drzavi vladace siste1n, kojoi
ce ostati vladaiuca klasa i izrabliivanie
"naroda" da ia vladaiuca klasa nece nj
pod kojim okolnostima "sIuziti narodu'!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

olova cak pre- neg sto stgose do poa pooka cuec Sc
ouzni napada negove prethone 6ete uspesno zvadia-
re koje sn1atrase sigurnrn poveravaiuci ga Pkov
niku Plouernelu, Admiral Colignv Cd iednon1 vide
Antoniqa Lebrenna jasuc nazad naivecom brznom
n1etkom probenog bedra Obavesten cd Antoniqa
uzroku upropascujuceg rezultata u napadu Admiral
cd ednom naredi Pukovniclma, Bueilsu Pilesl da
proslede sto najbrze nogu niihovim respektivnin
pukovima do nasipa da zauzrnu putno usancenie So
boka Subise La Rochefoucauld Saragosse pri1nise j.
nihovom obicnom vestinom, izvrsise drug deo ma
redbe Ma bro btka e zapoeela uzduz cele line me-
njaiuci crte konkta Huguenotsko topnStvo odeovori
preknu pajbu protivnoj srani. Napadnuti s pre-
Ca desna eva, rojalsti behu iseran il usancenia
blizu jezera Oni Sc povukose zabusenu zemliu il
koje produzavahu ubacku paljbu. Ali busiie behu
probene. Najpre pesadja onda koniica poiuri kroz
provale Zavlada strasna bitka bese ma nieno vsni
kada sumeca lupa daleke grmljavine odmah popra-
cena kisnim kaplicama il pocrnelog neba znad glave
navesti doazak bure koju e Colgny predskazao toga
jutra. y
ia, Antonicq Lebrenn, koj pisem owe podatke
savladan tugom dovrsujuci i'll. Njihov zakliucak
ozivljava zalosna secanja
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
KAPITALISTI / "NEDOSTAT-
CT RATNOG MATERIJALA

Poznato je da su americki kapitalisti jake
prosirili propaganda "nedostatku' ratnog
materijala ma frontovima. Takodjer je pozna-
to, da SUI oni tako daleko odlazih toi pro-
pagandi, da SUI celu "krivicu' "a tai "nedos-
tatak" pripisivali radnicima u tvornicama
njihovim strajkovima it'd. Cak SUI nazivali
radnike "krivcima" "a izvesne gubitke iii
promasaje ratnim operacijama. Zavadjali
SUI mrznju izmedju radnika vojnika, govo-
reel poslednjima kroz strogo ogranicenu slo-
bodu stampe vojsci kroz njihove pro-kapi-
talisti6ke vojne oficire, narcotic one najviseg
ranga, kako oni moraju da stradaiu cato sto
radnici kod kuce strajkuju tvornicama.
Ne prodje wise Cd tex nekoliko dana a
ola Sc ne pojavi opet, oval iii onaj oficir viso-
kog ranga, iii nesi drugi ratni zvanicnik u
Washingtonu, sa istom tom pesmon, o "osku
dici" u ratnom naterijalu. Cak nam iznose
poiedine stvari koje na frontovima fale kao
sto ie ma primer izjava Maj Gen. Luclus u.
Clay-a, direktora Army Service Forces, cd
o. augusta, kako ie donese "New York
Times; koii je izneo, g. opalu proizvodnlu
u teskim trokovima, bombarna kuglama kao
sto je oznaeio zaostaianje proizvodllli
teske polislSe nuniciie tankova. Ovo su
stvari "a koje Arnlija kaze da su presno po-
trebne ma osnovu iskustva bitci
General Clay ie okrivio nedostatak
liudske snage, dosadne optimisticne ratne
novosti skoje su uputile pojam presnosh' :
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
Onaj koji vlada, tai ne sluzi

Neki Eusebio Ruic, ina clanak "Hr-
vatskom Svijetu" cd rs. augusta, pod
naslovom "Vladajuca klasa diploma
cija'', koji pocinje sa sledecim pasazom:
"Od kada je covjek ostavio prirnitiv-
nj zivot, pax sve do dana danasnjega,
narodi sluze vladajutoj klasi diploma
ciji. Ovo nam potvrdjuju stranice po-
vijesti, koje SUI ispisane sa imenima raz-
nih kraljeva, kraljica, knezeva, diktato
ra raznih vladajucih kasta, koje su
oduvijek trazile, da narodi sluze vlada-
jucoj klasi diplomaciji, mjesto da Via
dajuca klasa i diplomacija sluzi narodu."
Ne samo da su vladajuce klase
proslosti, (kao danas), sa svojom di-
plomacijom trazile da i'm narod sluzi,
nego SUI ga one prisilj avale da i'm sluze.
Kada Sc narod (radni narod) protivio III
odkazivao svojoj vladajucoj klasi po-
slusnost, on je cato bio kaznjavan -
nekad blaze nekad strozije. Pa bas
cato SUI one postale vladajuce ola vlada-
ju, jer ako bi one sluzile, tada one ne bi
bile vladajuce klase. ocekivati Cd VIA
dajuce klase njene diplomacile Ola slu-
Ii narodu, ravno je ocekivati Cd pape da
zagovara ateizam!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

Nakon sto obavesth Admirala Cognva s1net-
mama zadrzanh cd kolone Plkovnika Plouernela
dobro-ousni sarac nastoase da negov sopsven hirur
glst zaviJe moju ranu PIemea me boelo meme rama
ME spreclla oa Sc zadrzira sedu. Nakon sto me
podvorl hirurgis ia pozurh nazad srz bitke Velik
odred konjioe, kojom kornandovase MarSal Tavannes
sa Vo]vodom od Anjoua, braton Charesa TX mladim
Henryem cd Guisea uz mega, polrivase desno krilo
rojalistekog logora Protiv toga naorlzanog odreda
tesklh ratnh trupa Admiral Cogny baci dvadeset
skvadrona konjanika pod komandon Prnca Franza cd
Gerolselna To bese tom nomentu kad Sc ia povratih
bitku Grmavina lupa, sledeci sada edna "a drugom
sa ubrzanim ponavlanjem zestinom zagus rilu art-
erije Bura bese gotova da udar svooi celo zestini
Protestantska konica napredovase galopu tri vrste
duboka ma Katolicke konjanike Sabljom u ruc Franz
cd Gerolsteina predvodjase e nekoliko koraka pred
njegovm vojnicma
y Ia poankost ovoj bitci vid De
Memoar Gaoard of saut segneur Travannes
sedbece Lonoie sveska str 623
sledujuee
(Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
ILL.,
KRISTIJAN STAMPAR,

Sedamnaesta amiga romano Eugene Sue-a: "Tane
da iii Istorija jedne proeterske porodce kroz vekove
Prica SesnaestOm Stoletu - U dve knjige Knjiga H.
6a eriginaneg fraacuskeg engIeski Daniel Be Lesn
49,
Pukovnil Plouernel tada izvuce svoju sablu steg-
Eu Antoniquovu ruku rece:
- Prijatelju moi mi Tnarsiramo ma klaonicu Ako
ii izbegnes krvoprolice koe ia predvidjam izruci moi
poslednji pozdrav mojoj supruz malim decacima
takodjer tvom zasuznom ocu
- Owl sl hrabri judi lud Mi cemo biti iskasaplje-
nj, - prmeti Frans-Taupin, okreeuci Antoniqu -
ia bi umro bez da pre- usmrtim mojih dvadeset pet
katockh popova! JOS mi djavo duguje sedan cd njih!
Budi hrabar momce moi. Nedozvolimo da Sc udaljimo
jedan cd drugog Imacemo onda bar obadva ist potok
mas grob Zamisi samo! ia koji sam mojim mia
dim danima tako ljubo vino, da sada umrem u vodi!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
STALINISTI @ sRAZLICI" DE-
MOKRATA I REPUBLI-
KANACA

Sva burzoaska stampa, ukljucujuci onu
koja prolazi kao "socijalisticka", "komunis-
ticka" "radnicka", koju izdaju radnicke ju-
nije, potporne organizacije saw takozvani
iberalni elemenat, nastoji da skuje ma YES
tacki nacin nekakvu ''razlil<u' izmedju dive
,djednako reakcionarne politicke partije -
Republikanske Demokratske partije. To Sc
narcotic primecuje u vremenu izbora. cak
Sta wise, ia Sc "razlika" tako veStacki uvecava
da bi povrsnom citaocu moglo izgledati da je
razlika toliko koliko dive apsolutne, iii kraj-
ne, suprotnosti
Pristalice Repubikanske partije dizu do
nebesa njihov "republikanizam' njihovu
"filozofiju" njihove politicke kandidate, dok
istovremeno prikazuju Demokratsku partiju
kao nesto sasvim korumpirano, reakcionar-
no, diktatorsko i po "narod" neprijateljsko.
Pristalce Demokratske partije ma isti naein
uzdizu svoju partiju prikazuju je kao pravu
suprotnost prvoj
Ali Demokratska partija ina potporu
ovim izborima mnogih elemenata, koji je
pre- nisu podupirali, iii nisu je tako siste-
matslzi organizovano podupiraI, kao' sada
Najvise Sc isticu dive grupe tom podupira-
nju = stalinisti junijski vodje C1O. Posled-
MIA Sc zauzima kroz njen odbor .politicke
akciie" cak da finansira skoro celu karn-
panju, korist izbora predsednika Roosevelt
ia drugih demokratskih politicara U ovu
svrhu ona &c navaliti tai finansijski teret ma
radnike, junijske clanove, u obliku speci-
jalnih prireza, isto tako namerava da orga-
nizovano agituie medju radnicina, clanovi-
ma junije, da III zadobije da dadu svole gla-
sove u korist tih reakcionarnih politicara.
Stalinisti pax, cine sve sto mogu Cd svoie
strane da osiguraju Rooseveltovu pobedu IL
iducim izborima Oni isto tako nastoje da
vestacki stvaraiu tn "razliku" izmedju dve
pomenute partije. Tu Sc pisu dugi clanci
uvodnici njihovim novinama, u kojin Sc
"nalaze" sve "vrline" "progresivnosti" kod
demokrata. krajnja reakcija i korupcija
kod repubhkanaca
Organ hrvatslzih stalinista 'Narodni
Clasnik' Cd "a. augusta, ina uvodnik pod
naslovon: "Opasno stranearstvo', u kojem
"kritikuje" Deweya i, naravno. repuhlikance
Ii opste Dewey je nedavno, sa blagim tonom
i razume Sc, radi politicke izborne Strategic
"napao' nameravanu konferenciiu jzmediu
cetiri velike sile, CHI je Roosevelt, mogli bi
reel naiglavniji stub, u nanleri da Rooseveita
prikaze "nevalj jalin" "a predsednil1a nacije.i
dale te da ma tai nacin uzdigne sebe re-
publikanske polticare radi osvajanja glaso
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
Mi vam ukratko odgovaramO

Neki S. V. Kovac, ina clanak u
"Amerikanskom Srbobranu'', pod naslo-
vom "Nase organizacije", sa kojim sebi
postavlJa pitanje daje odgovor, veleci:
"sta je duznost potpornim, kultur-
MIN, verskim, socijalnim nacionalnim
organlzaciiama it'd. kao novinama
raznim publikacijama? Ma ovo Sc moze
ukratko odgovoriti da sve organizacije i
novine moraju raditi "a opste dobro ma
roda, jer Ii protivnom &c biti samo ma
stetu naroda."
Sve gorenarediane organizacije
publlkaclje Cd pomenutog clankopisca,
ako rade pisu prilog kapitalizma, one
su ma stetu "naroda'', ii. radnog naroda
Samo ona organizacija novina, medju
jugoslavenskin iseljenistvom, koja radi
ma prosvecivanju i organizovanju iugo-
slavensklh radnika, "a obaranje kapita-
lizma, ona radi "a opste dobro kako ju-
goslavenskih, tako svih radnika. Takva
je organizacija Jugoslavenska Fedora
CHA S. L. P, sa svojim organom RAD
NICKOM BORBOM.
Prema tome, duznost je svih jugo-
slavenskih radnika u ovoj zenlji da Sc
grupisu oko nase Federaciie da redov-
no citaju RADNICKU BORBU, kroz ko-
ju &c postati klasnosvesni radnici Samo
&c tako koristiti sebi svojoj klasi -
radnom covecanstvu!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31
Cudesa Teherana!

Cd tehernaske konferencije, pa ma
ovamo, "komunisti'' tome "istorijskom"
sastanku predstav1sika "demokratija"
pripisuju svaka cudesa, kao nekoj ne
odoljivoj madiijskoj moci. Ma cemu
oni pisah ma O cenlu oni govorili, sa
Tehernom teEeranskim sporazumom,
oni to vezu MENU pripisuju.
'Narodni Glasnik' donosi jedan
clancic cd Robert Minor, jednog cd
urednika Daily Worker"-a, pod nasIo-
vom "Putevi smrti zivota', kome pri
kraju veil:
Sada su napisani potpisani zakoni,
prema kojima ubijanje mase Iudi po
masama ljudi nece biti regulisane, nego
sasma odstranjeno "a 'mnoge genera
CHE. To Sc sada moe postici
ITO ee nasa zemlja podupreti -
sporazum u Teheranu - u dolazecim
izborima i postaviti njegova autora, ma
seq predslednika, natrag ma posao da
uvede u zivot takav zakon."
Teheranski sporazum ponovni IL
Dor Roosevelta "a predsednika owe zem-
lie, bice ''napisani potpisani zakoni',
koii &C "dokoncati nasovna ubijanja",
Samo je 6. Minor izgubio IL vida, da
teheranskim 'sporazunona" nisu ma
pisani potpisani zakoni'', koji ponista-
vaju kapitalizam. A dok on postoii, bice
masovnih ne masovnih ubijanja Nj
kakvi zakoni to nece mo6i spretiti
Samo otklanjanjem kapitaistickog
poretka, uvadjaniem Socijalistickog
poretka, n1oguce je otstranianie masov-
nog ne masovnog ubijanja' - P. S.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

Sanlo ekonomska organizacija
Je stanju da pokrene jednu is
tinsku politi6ku partiju rada
tako podigne tvrdjavu protiv
moci kapitala. - K Mara.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

SUsTINA REVOLUCIJE nije da &c no.
va klasa upravljati posredstyom stare
upravne masinerje. nego da &c ona raz-
biti tn nlasineriiu ivladati posredstvom
move masine. To ie osnovna misao Mark
sizma. - Lenin.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

Samo ce Socijalizma doneti istinsku
slooodu SWIM radnim narodima, samo
pod MIN neee biti izrabljivanja