RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-07

Pozdravlje:
u v OD

Pozdravlje:
Kada Sc sastaje 80. konvencija Jugoslavenske
Federacije S L. P. navrsuje Sc pet godina cd kad
je buknuo danasnji rat, poznat kao sgobalni rat,
rome nema ravna u istoriji drustva. Ia ovih pet
,Roina ratovanja, covecanstvo je podnelo neopisi-
We zrtve pretrpelo uzasne patnje j stradanja!
Kad bi Sc danasnji rat vodio, kako mas neki,
ukljucujuci "komuniste', uveravaju, "a dokon-
Savanje svih ratova, te kako &c nakon MEGA mas
t,1piti "trajni mir prosperitet" tada bi, bar do
nekle bilo razloga da Sc opposite zaborave sa-
danja stradanja, prouzrkovana ratom, premda Sc
sve ovo moglo zbeci sa vrlo malo stradanja.
zrtava, dokoncati ratove sve druge tegobe pat
ME, cd kojih radno covecanstvo patti Ali ovo nije
slucaj Nije slucaj jer danasnji rat ne .udara
koren uzroka, koj stvara ratove Uzrok danas-
MEM ratu kao sto bese proslom svetskom ratu,
saglasno bivsem predsedniku owe zemlje, Wood
row Wilsonu, nalazi Sc u samom KAPITALIZMU!
Kapitalisticki apologicari nastoje ma mo-
guce nacine da prikazu danaSnji rat, "rat deja"
- rat izmedju "demokratskih" fasistickih ideja.
Naprimer novi premier jugoslavenske Wade liz
gnanstvu bivsi ban Hrvatske DR.. Ivan Subasic,
svome govoru, odrzanom u novembru 1912,
San Francisco Calf, govoreci uzrocima sada-
"Ne moze Sc govorih ratu, ako Sc zamisli
mad uzrocima koji su ga posredno iii neposredno
izazvali Ii SUI uzroci teski i zamasni Min treba
traziti dogadjajima pojayama poslije prvog
Svietskog rata, treba i'll traziti neuspjehu orga-
nizacije trajnog mira covjeeanstva. Vek potresi
svijetu medju kojima nesumnjivo spada prosl
sadaSnji rat nemogu Sc voditi bez izvesnih idea
hstickih teznja covjeka. Pobjedom neprijatelja
:~x ,,;:o ;1o ;oIo
ideala zbog kojih je rat vodjen. - Prema tome
pobjeda rata nije covjecanstvu donijela pobjedu
mira.
"Moralni politicki principi sadrzani Wilso-
novoj ideologiji i pokusaji ostvarenja zajednice
naroda zenevskoj instituciji Lige Nacja, dozi-
veil SUI slom.
"Duhovna kriza slom ideoloskih principa SUI
doveli do pojave fasizma nacizma :" Tako je
doslo do zavodjenja naicrnje reakcije srcu Ev-
rope, kojoj nj jedan srednji wick ne moze biti
ravan Prosirenjem owe zaraze fasizma nacizma
morali su dovesti do rata, jer je to prroda
cvih polreta jer je teoriia nasilja kuminirala
sarno u ognju paklu koji sada gledamo pro-
Ivljujemo."
"Ideologija" fasizma-nacizma, ii. "ideologija"
fasistiGko- kapitalizma, zasniva Sc ma
istorn principu ma kome Sc zasniva "ideologija"
fita! profit, kao sto je vec dokazano, dolazi Cd
izrabljivanja radnicke klase Znaci srz jedne
Clruge "ideologije" jeste istovetna. Izmedju owe
dve "ideologiie" postoje razlicti metod "a ostva-
renje njhova ella - profita. Naprimer, demo
kratsk" kaptalisti dolazi do profita. izrabljiva-
juci svoje najamne radnke ma "denokratski" ma
Gin, dok fasisticko-nacisticki kaptasti dolaze
do svoga profita izrabljuci svoje naiamne radnike
putem CRUDE sile nasilja - pomocu diktatorskih
metoda Ia ovo postoje valiant razlozi sa tacke
plediSta fassticko-nacistckih zemalja. Jer dok je
u NINA bio podnosljiv "demokratski" naein Via
davine, dotle SUI ga one trpele. Ali kad je on
postao opasan po njihov poredak - kaptastickl
poredak, - one MIN politicko bunjiste,
uspostavise onakav, kakav i'm je po njihovom
shvacanju, osiguravao opstanak niihovona profi-
taskom poretku - faszam-nacizam!
Ova fassticko-nacisticka ''ideologiia' nije Sc
porodla glavama Mussolinija Eitera, nego il
materiialnih interesa kaptasticke klase Italiie
Nemacke Jer to vreme tall janski i nemacki ka-
pitalizam nije wise bio stanju da dale svojim
naian1nim robovina niti ropski zivot II. zaposle
ME kao posedica toga, radnici su Sc pocei bu-
niti traziti nekog izlaza il takve nepodnosljive
situaciie Nezadovoljstvo medju radnjm nlasarna
raso lie il dana u dan, dok nisu taianski ratlnici
poceli da uzimliu metalnu ndustriju U Nemackoj,
pored bavarske revolucije bilo je wise pobuna,
demonstraciia, strajkova fizckih sudara sa dr.
zaynim organima Owl nenir izgredi pokusaji
ma strani talijanskih i nemackih radnika, zada-
valo je ne samo glavobolju talijanskin nenaac-