davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Washington Journal., 1944-02-04
$50 bleibt Ser nene abOnnemt?

beenoet iein ipie iene gegen Die Oil
berts.
Sic Sapaner balten Die Wari6aas
auf @runo zines 8olferbunosman-
oats lett Dem eriten 8eltfriege nno
Ieit 1886 lit faum nod elm Mme-
rifaner auf oieie Snieln gelangt.
Mutmaflide @erteibisnnsen
9aber oiirften auf ben fla6en,
fiA nlr menig iiber ben Weeres-
ipiegel e~rbebenoen @toaen pobl
8erteioigltngen erri6tet poroen iein,
obmobl Sofio 6ies nieOerbolt be-
mentiert bat. @enn iol6e Tertei=
oigungm ieood HEREUNDER uno
Die Snieln erit einmal beiebt limb,
peroen nniere 2inien 1000 Weilen
neiter nad @eiten m~tsgeoebnt nno
cine meitere Milion 9uaoratmeilen
oes Stiaen S5eans meroen @ewaiier
Der 4aiierten iein.
Washington Journal., 1944-02-04
@erbGnbe Der u1t.S.O." seben 6ieien
Samstag einen 8all

Die bieiigen @er6Gnoe Ser Limited
Serbice Organizations" geben nie-
len Sonnabeno 81 ibrer Sabresfeier
einen 8nG fir mdnnlihe uno peib-
li6e Mitglieoer Ser @ebrma6t i'm
@ebGll6e ser ngoung Men's gbri-
titan 4iiociation" an Ser 17ten unb
8 StraBe, Noromeit. gintritt frei
fir @dite in Uniform.
Die feds 8erbdnoe Ser ul1.SS."
iino befanntlid Die 0goung Men's
Gbriitian @%iiociation", Die ugeatio-
nal Catholic Community Serpice"
bic uSalpotion armp", oie ngounq
@omen's Gbriitian 4llociation~, Ser
rSefpiib @elfare 8oaro" uno Die
uNational Srapelers Aio aiiocio-
tion".
Washington Journal., 1944-02-04

fer abmafungen bon 1929 gebun-
ben. Die faiierli6e Gegierung, 10
bieB es, beban0ele fremoe @efangene
etenio pie Die @inbeimii9en uno
geoenfe Dies, neiter 81 TIM. gs
babe feline @riinoe, fremoe @efan-
gene in Sa6en Ser 9is3iplin mebr
na6li6tli6 81 beban0eln als Gin
beimii6e.
@leid5eitige Brupasanba elm
3nfaa
SEER elmer 9abis, Ser Setter
unieres Observation-Disclosures BOZ
nit aQem Na9ornd berbor, oaB Die
peripro6ene 8eroffentli6ung oes
@rauiamfeits 8eri9ts CUR 3eit Der
A. &riegsanleibe npitrer 5eitlider
3ufaa" lei. @eoer Die anleibeper-
tltng nod bie @erbung fir ben
,National Serpice Act~ bGtten bas
@eringite nit Ser Sreigabe 6es 8e-
ri6ts 81 tun.
Washington Journal., 1944-02-04
&uhem pO9en
an @flanOs SOren
@rcn5babnitntiOn &insiicpp idOn
erD6ert

9ieien Oienstog eritiirmten
StoBtruppen ser rotten Mrmee Die
eltldnoii6e @ren5itation @ingiiepp,
friiber Samburg genonnt. &u6 oas
eItl1noii6e StGot6en &eifino am
2uga See muroe bon Sen &uiien
genommen.
&ingiiepp liegt fieben Meilen oft
li6 Der alten @rer5e uno lit IA
Meilen bon Narma entfernt, Dem
er1ten beoeutenoen eitlGnoii6en Srt
an ser 8abnlinie. &eifino am @eit-
ufer ser 2ltea liegt lieben Neilen
norooltli6 bon Nartpa uno 6efinoet
li9 enttpeoer oireft altf Ser @ren5-
linie ooer elm paor bunoert Meter
oapon entfernt. @1tf ieoen Sal ba-
ben sic &uilen nit Ser @innabme
&eifinos ibren peltli6iten Bunft err
reidt.
Seltli6 uno liioli6 0ieier Sront
mur0en BON anoeren Sruppen nod
40 Srte erobert. General Merets=
fops 8ol9om-Mrmee, Die bon Der
8abnlinie 2eningrao-M osfau melt
wGrts poritoBt, nabm BEN 8abnfno-
tenpunft Nobinfa, 35 Meilen peit-
li6 Ser 2inie uno an ser 8abn
2eningro6-8itebsf elm.
Meretsfops infer 5liigel, Ser Die
2eningrao=@ -8obn So Mei=
len meiter Iiioli9 ourdi6nitten bot
tie, fam oidt an BEN ¬enpunft
8atotsfoia beron, als Die Sruppen
oas orei Meilen ~norooitli6 gelegene
S%oroibina beiesten. 3o6 meiter
Iiiolid) eroberte bic 2. Sltiee-Armee
General 8opops meitli1 bon Nobo-
l~ofolnifi cine &eibe Deiterer Srt-
i6aften.
9emtIde 3ngeitGnOmiRe
9ie 9euti6en gaben in ibrer amt
li6en Mitteilung sic &iid3iige ibrer
Sruppen fait an Der gon8en Sront
gu: 5mii6en Dem Slmeniee uno benz
Sinnii6en MeerbuIen i'm Nor6en;
n~oropeitli6 bon @itebsf in @eiB-
ruBlano; noromeltlid bon &iromo-
grao, BEL 8eleia 9ierfob, iiiOmeIt-
li6 BON 0niepropetromsf unO bel
9ifopol: aaes StGbte in Der Ukraine.
Sic bebaupteten freiIi6, bob einige
@inbrit6e nieoer ausgegli6en per=
Sen fonnen.
MoSfau biiate ii6 ii6er Sen Sort
gang Ser Sample in Der Ukraine
ueiter in S9meigerL aber es inter
liegt MIR geringem 3meifel, bob lid
BORT elm neuer GROCER ruiiii6er 8or-
ItoB %borbereitet.
Die 9euti6en leilten iebt ben
lebten 8ioerItano auf ruiiii6em
8orfriegsgebiet. 9us ruiiii6en
8rontmeloungen ergibt ii6, bob es
li6 I'M einen neutrality-suspicious.
banoelt, BEL Dem MIR oos i6lammige
Maridlnno Dem ruiiii6en 8ormari6
Ginbalt gebietet. Die oeltti1e 2uga=
Qinie lit gebro6en ltnb noroli6 BON
8ifop, 5mii6en Slmen= unb Bei-
puIiee, befinoet iid fem ein5iger
oeutI6er Stiibpunft mebr.
Gtlanbs ipedielnbe 8eidife
0as fleine @itlano, oas i'm sunni
1910 bon SonietruBlano einper-
leibt moroen NOR, lpuroe i'm &uguIt
uno @nfang September 1941 bon
oen 9eutl6en erobert. @s NOR am
6. @uguit 1910 als 16. &epu6lif
in Sen 8erbano Der Sopietunion
aufgenommen tuoroen.
Washington Journal., 1944-02-04
SAT- 2H @i1iOnen Sreimanrer
biersnlan6e

gs eibt uneefdbr t5,4O0 Srei-
maurer-2ogen in ben 8ereinigten
Staaten NIT elmer Mitglieoi6aft BON
2,450,000, Die in 40 unabbangigen
@roBlogen organiiiert iino, cine
fir ieoen Staat uno ben 9iitrict
of Columbia.
Washington Journal., 1944-02-04

-8om Stanopunft ser Geologic
lit es bolfommen fali9, Noroameri-
ia als Die Neue @elt 81 be5eidnen.
9a es ser erIte Sentiment tpar, Der
in ieiner iebigen Sorm aus Dem
Meer emporitieg, ioate er eigentli9
bic Mlte @elt beiBen.
Washington Journal., 1944-02-04
Die sdtuei5 5iebt 19-iGbrise elm

&euer tperoen in Ser Sdpei5 oll-
Der SEN ii6li6en MISUNDERSTANDING
gen aud Die meilten Neun3ebnidbri-
gen eingeaogen.
Washington Journal., 1944-02-04

-@enn sic Sbr Saus. MO6eI
ODER IutomobiI periidern tponen.
t~eIepbonieren Sic bite an Germ s
o. @infIer. Rational 7789
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

POSLEDICE ZAVEZNISKEGA BOMBARDIRANJA v nekem Ia
sGki oznacenem nemskem mestu. Plakajoca zea isce svojce med mrt-
veci FOtOgrafija il nemskega lista, Xxi je bill poslan sem nevtraEne de-
5ee. Pod MO lie incl napis, da 81 zlocin izvrsih ameriskl ietaici XII 81
rnaos amega sebe imenovah vOjake, a pobijajo civiIste. Nemska pro-
,,Uanda pozabla, kOlko je pObiO nacjskO letalstvO civllnega preDl
roIstva v Angliu, v Warsaw, Rotterdam, Beogradu it'd. Kar SO naciu
seiai, to zanjejO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Apeli "a veG oktivnosti
V nash vrstoh moroio
dobiti veG odzivo

tel stevilki je uprovnik Chos. PoqoreIec zbroI
nekoj styori o oktivnostih V nosem qiboniu DO
vee tednih, sevedo, ker jh vsIed deIo z Moiskim
glosom nj re pref uteeniI.
Josko Oven ina prov toko v tel steyiIki oDeI v
prid %ogItocije "a rozsirjenje ProIetorco in poudor-
ia, do je sedoj potrebnejsi kokor je bill. To lie res.
lie do je bill cd vsego pocetko zmerom prov toko
yozen kot je sedoj. Kor J. Oven poc zeIi poudoriti
!e to, do smo sedoj znovo pod o~fenzivo reokciie,
bodisi domoce in spIosne. "Domoeo" ST lie S strote-
gieno %zvijoeno toktiko, in pc krivdi opizorstvo me-
koterih noprednjokov pomogoIo joke visoko.
Y tenn listu smo pred lett poudorioIi: "Nikor ne
rusiti nosih vrst! Noso noIogo je borbo ne somo
v splosnem delovskem gibonju, poc pa noivec med
nomi. Kojti &c mi ne bono deIovoii "a nopredek
med nosim l~judstvom, kdo pa BIO?
Sedoi lohko vsi tisti, XII Sc tego spominioio, wi
djo, do lie biIo skodo s~torjeno cd zunoj nam, mi %
smo ~splosnosti V boju "a uniie, "a socioIistieno no
celia in V vsoki drug nopredni okciii Sc vedno DO
mogoli. Nomree tisti, koIkor jih le ostolo V okciii
ma domoci fronti proti nosprotnikom, roper kotere
Sc nihee drugs ne bori.
Smo V zgodovinski dobi, mordo V vecji ko kdoj
pref, v kokrsni tudi moIo skupino ljudi Iohko veIiko
pomeni, oko We, koj hoee in Sc zno boriti roper ono,
kor hoce odproviti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Kontro|a mad anneriskim
c~asopisiem v 70 kah le
par ducatov |iudi

Koncem oprIo SO Y New Yorku zborovaIi Gloni
nolmogoenejse GosniSke ogencije nos svetu sal
"a toksno Sc samo progloso, ki ina Zed drzovah
~ Sc morsike skoro monopoI mad "novicami" Po-
sFuIe POD lnenom Associated Press.
Ilst, ki kontrolrojo 50 skoro vsl multimliIo-
no1l CikoSki bogotos Robert R Mccormick, XII
ina svoia nit rozpredene mad kokim pol ducoto
nojboIl rozsirenIh listovv tel dezeIi, intneposredno
kontroliro stotine drugih, ie prirediI OBJ tel priliki
bonket, ma koterego Je povobiI 70 oseb, k SO last
nlkl omentene 6osniSke ogencije in pa v posesti
pFetezneg0 delo omeriskego tiska. LIE redkokdo
zme Nth nj m~Iijonor. Prireditelj bonketo pa na-
teljuje eni izmed nojbogotejsh fomiIlj Y Amerlk
IN nQ svetu Sevedo, tudi VIM Randolph Hearst is
bl med gosti in druge take veIGine.
10 SO oproviIi z obedom, SO bill nekotari izmed
Nth pozvoni, do govore o svobodi tisko in o nevor-
nostl, kl preti tel svobodi, kor Sc lepo gIosJ &c bi
imeItv misIih res tskovno svobodo, ne pa p%rviIeqije
omerlskih acknowledgements, ki ze doIgo kontroli-
rQIo dnevnl tlsk in revje in vse to urejujejo edino
v korst svojih i~nteresov.
Rodikolnl Gosopisi Sc eospodl, XII jegblo udeIe-
zeno no omenjenem boAketu gospodorev omeri-
ske "dusevne" hrone, nebodijihtrebo. Kodor Sc
skopjejo no koeo izmed Nth, mu dojo peGot "ko-
munlZmo in nezvestobe do Zed. drzov, OBJ enem
go obdojo z n%orGiamlin omolovozevonjem.
All Sc lie Guditi, &C. je Potemtokem toko tezko
deIovuti med delovstvom deIovcem v prid? Omoteni
SO S kopitoIstiGnim tskom. 70 judi k~ontroIro "du-
SeVno hrono" "a moso milijonov, inle cato je toxic
kakor je u in kot je bio Cd leto 1929 do tie vojne in
DO spet, dokler DO tisk, sostvo, radio ia spIoh Vso
d~ezeta*posest "sestdesetih fumiii4
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

postal v vodilnih krogih demo-
kratske stranke nezazeljen. Sid
ney Hillman, Browder in drugi
v American Labor Party Sc vs.
led tega nocejo v naprej izjaviti.
dali SO zanj, ali pripravljeni
podpreti tudi kakega reakcio-
maria, ako BIO Wallace zavrzen.
Porazena struja ALP je obe-
tala takoj zaceti S pripravami Ia
u%stanovitev move "delavske"
stranke Xxi pa hi prav tako, ka-
kor HillmanOva Browderjeva
struja, nominirala Roosevelta in
druge candidate demokratske
stranke tudi ma svoji listi. Ne
prva ne druga struja ne vodita
delavske politike, ker sta Sc
komprOmitirale i'm v teh OkOl-
scinah ne moreta drugam kOt Sc
glObokeje v mlako .oportunizma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Drzavni oddelek pojasnil zadevo
Uniie ' po|iticni Rampant Y starih zmotah

AmeriSka delavska stranka v
New Yorku, XII je bila ustanov-
LENA ma iniciativo "stare garde"
v socialisticni stranki, pri .zad-
Nth primarnih volitvah pa je
presla pOpolnoma pod vodstvo
predsednika unije ACW Sidney
ia Hillmana in pa Browderjeve
skupine, je dine s. maja ma svoji
konferenci sklenila imeti "a svoi
glavni smOter v ~letosnji volilni
kampanji nominiranje predsed-
nika Roosevelta cetrti termin.
nato pa storiti vse v svoji moci,
da BIO tudi izvoljen.
Dali maj BIO tudi podpredsed-
mix Wallace z ROoseveltOm vred
ponovno nOminiran, o tenn 81 nj
upala izreci ~dolocnega stalisca,
dasi je zanj. Ampak Wallace je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

SOcialisticna stranka BIO ime-
la konvencijo v kratkem. Nomi-
nirala BIO predsedniskega in pod
predsedniskega kandidata, toda
"a uspesno kampanjo nina ne
organizacije in ne denarja. Med
starimi sodrugi, XII so delovali
pod vzpodbujami Debsa in dru-
9Th socialisticnih prvakov, ina
Sc veliko pristaSev, in tudi novih
moci 81 je precej pridobila. A
MEN organizatoricni ustroj pa v
tel dobi, ko je treba kampanjo
vse drugace kakor nekoc, pa te-
Xxi nalogi ne BIO kos v drugem
kOt da BIO Sirila socialisticne ide-
je med onimi, XII jih DO s svojimi
sredstvi sploh stanju doseci.
Unije bratovScin zeleznicar-
jew Sc v glavnem brigajo "a ose-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

be, XII kandidirajo v zvezni kon-
gres. Kakega socialnega progra-
ma, XII bi bill socialisticnemu So
roden, nimajo. Komunisti so "a
demokratsko stranko in pc ne
kod podpirajo v lokalne urade
sepublikanske candidate. Esel-
pisti poskusajo - kjer paG mo-
rejo - spet S svojo listo, enako
prohibicionisti, XII Sc brigajo sa-
mo "a en- BOZ, drugace pa je
ameriska volilna kampanja letos
zavita v plasc demagogije, kon-
servatizma in zavajanja toliko
kot Sc malokatera pref.
Toda emo je gotovo: Vsi kan
didati, kar Jill je, bodo do volil-
mega dine novembru prisegali,
da SO 'sprijatelji delavstva". Po-
TEN pa seveda BIO zvenela IL Nth
ust druga pesem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
~Icelandija prva, XII v
tel vojni gIasuje "a
0dpravo m0narhije

Icclandija ma severn Atlanti-
ka, med Norvezko, Greenlan-
dom in Kanado, je bila cd lcta
1918 pod krone danskega kralja.
ko pa je bila Danske v tel voini
invadirana in priSla pod pop0lno
obiast Ncnccv, STA Sc ameriska
in angleska vlada odlocili otok
icelandijo vsled njegove velike
strategicne vazn0sti okupirati.
kar sta i~zvrSile.
Cd tedaj JIG pod vojasko OBJ
lastjo ameriSke armada, politi-
emo pa popolnoma pod kontrolo
domacih oblasti. Icelandija Sc
ponasa z najstarejsim parliament
tom ma svetu in z dcmokraciio v
naJsirsem pomenu besede.
NedavnO SO vse njene stranke
v zbornici sklenile DAFT ljudstvu
ma referendum predlog 20 usta-
nOvitev republikanske oblike
Wade, kar pomeni, da ako Sc ia
rece zanj, odpove zvestobo dam
skemu kralju in Sc poslovi cd
monarhisticnega sistema Wade,
dasi ga ia otok tudi dozdaj mi
incl, lie kralja je priznaval.
S tenn je Icelandija v tel voini
prva dezela ma svetu, XII DO re v
teku vojne vihre glasovala O
predlogu "a proglaSenje republi-
Ike. VOlitve Sc bodo vrsile 2O.-23.
maja. Zanje so Sc izrekle vse
%struje in oklic Icelandije "a re-
publiko je gotova stvar. Ia re-
ferendum Sc vrsi z odobritvij0
ameriske in angleske Wade.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Zovezniki Sc ogiboio Rimo

Zavezniski letalci napadajo
mesta, XII sluzijo Hitlerievi Vol
nj masini, vsekrizem, samo Ri
ma Sc ogibljejo, da Sc ne hi "a
merrill hierarhiji, Xxi pravi, da je
Rim svetinia krscanskega sveta
in mu je treba prizanesti.
V Srbobranu pa je porocilo,
ola zavezniski bombniki Beogra-
du mic ne prizanasajo, ceprav je
po mnenju tistega porocevalca
"a Hitlerja brez strategicne vaz-
nosti. Ko je prebivalstvo uzrlo
zavezniske letalce, Sc Jill ie W.
radostilo, mislec, da SO prisli mad
mesto S pozdravnimi nameni.
Bombe pa SO ljudi kmalu uveri-
lie, da je to tax napad kakor je
bill prvotno Hitlerjev. Bale je BIZ
10 par tisoc prebivalcev ubitih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Sovjetska armada ma "oddihu
in v pripravah "a move ofenzive

z ruske fronte mi posebnih
porocil." Tako ponavlja radio il
Moskve re par tednov. To pa ne
pomeni, da SO topovi utihnili in
tanki pa sli med stare Saro. Po-
meni lie, ola je ogromna ofenziva
rdece armada "a nekai casa po-
jenjala.
Daniel Zaharovic Manuilskii
je nedavno pc radiu Moskva de-
jail, ola je ia popustitev lie odmor,
nekako cakanje ma "drugo from
to-, XII 10 pripravljajo America
nj in Anglezi, potem pa Sc rdeca
armada spet pozene v ofenzivo
ma vsi vec kot tisoc mill dolgi
'front.'.
Omenjeni sovjetski casnikar
je porocal, da SO Nemci izgubili
marca in aprila ma juznem delu
vzhodne fronte pol milijona vo-
jakov Judith ali pa ujetih).
Dejal je dale, Ola je rdeca ar
mazda prodrla cd IS. julia 1943,
ko je pricela z ofenzivo, pa do
letosnjega Is. aprila, cd 497 do
TIA mill in osvobodila okrog
308,880 XIV. mill sovjetskega
ozemlja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

Pod nemsko okupacijo ga je
Sc 100000 XIV. mill, XII DO pc zatr-
ditvah sovjetskih poveljnikov
osvobojeno v tenn letu.
Sovjetska ofenziva cd lanske-
ga poletja pa do tie pomladi je
Nemcem vzela ne Same omenje-
nj del sovjetskega ozemlja in
jim zredcila armada, pac pa tudi
pripravila Hitlerjeve "nepre-
magljive" oh ogromne zaloge
municiie, tankov, zivil in drugih
potrebScin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Tri %"zameine"
Wade traino V
krizah in sporih
PROFESSOR LANCE IN REV. ORLEMANSKI
PRI STALINU. -.TEZAVE LONDONAS
PETROM IN GRSKlM JURIJEM. - BOZ
pOLJSKE REAKCUE PROTI RUSlJi

MO noce sovjetska vlada re dol
go opravka in je sploh ne pri-
znava. Najhujso propaganda
proti Rusiji pa SO OBJ priliki tega
obiska dvignili Poljaki V Anne
riki. Poljska hierarhija je Sc po-
sebno protestirala proti Rev. Or
lemanskemu in ga proglasala "a
"komunista", XII ga je treba kaz-
novati "a njegovo %pregreho, ali
pa ga vreci IL duhovniske sluzbe,
ako Sc ne poboGsa.
Tudi profesorja Langa SO OBJ
tel priliki predstavljali "a "ko-
munista". Rojen je bill ma Poll
skem |. 1904 in p~ouceval v Ia
mosnjih visjih solah in potem ma
univerzi v Krakow do |. 1887.
ko je prisel v Ameriko.
"Kako sta ia diva "komunista'
sploh dobila dovoljenje "a pot V
Rusijo," je hotel izvedeti kon-
gresnik Lisinski IL Michigana in
Sc s tenn vprasanjem direktno
obrnil ma drzavnega tajnika
HULA, ceS, ali sta bila poslana
tia kot tajna zaupnika ameriske
Wade?
Drzavni oddelek pojasnil zadevo
Hull je odgovoril, da sta sla
tia ma povabilo sovjetske Wade,
XII je poskrbela tudi "a transpor-
TACTIC zanju. Letalo (brzkone So
(Nadaljevanje ma 5. s~trani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
Zavezniki dobiIi
pod ' bIagu
mad 30 mHiiard
ANGLIA Y LEND-LEASNIH PREJEMKIH MA
l. MESTU, SOVJETSKA UNlJA MA DRUGEM =
vELIKA KAMPANJA PROFIT WOGl "DOBREGA
STRlCA". - POMOc, XII Sc JE lZPLAcALA

V razpravi v zveznem senatu
Q podaljsanju naredbe "a lend
leasne' dajatve zaveznikom, XII
letos potece, in je predlagano,
ola Sc jo podaljsa do juniia 1915.
Je senator Mcclellan, XII naceliu-
je apropriaeijski komisiji, poro-
cal, da je dosedaj zvezna vlada
potrosila v pomoc zaveznikom
ma podlagi zakona "lend-lease"
direktno $21, 794, 237,819, vseh
drugih stroskov z vojnimi ope-
racijami v inozemstvu pa lie
imela nadaljnih osem in pol mi
llJarde, torej mas stane voina IL
ven nash mel mad 80 miliiard.
Gmotna pomoc Sc i~zplacala
Ko je predsednik Roosevelt to
dezelo proglasil "a arzenal de-
mokracije, je vedel, v kako ogro-
mno borbo smo posegli, kaiti
Hitler je spremenil ne samo
Nemeijo, temvec vso Evropo V
"arzenal fasizma", in potem Sc
mu je pridruzila Sc Japonska in
pomoc v fasisticnih strujah tudi
" tel in v vseh drugih dezelah
pc svetu.
Trideset milijard je veliko de-
maria in amerisko ljudstvo iih
DO Sc dolgo placevalo in delalo
zanje. Glavno v~prasanje je, da-
II Sc je tel dezeli ia pomoe v ma
meme, zaradi katerih je v vojni,
|izplacala.
Gmotni dobicki MISC merilo
Y denarju ne. Vojna Sc v do
blckih izplaca samo posamezni-
kom, ako Sc Jim ne stopi ma pr
ste "a dezelam danasnje dobe pa
samo, &c Sc bore "a boljsi svet in
zmagajo v zasledovaniu svoiih
ciljev.
zed. drzave so znova v voini
Y namenu, kakor poudarja Via
ia, "a zgraditev takega reda 90
svetu, V katerem ne DO mogla
nobena dezela vec zanesti move
svetovne vojne. V ia namen lie
potrebno poraziti predvsem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
R%ozdejonje v Sofiji

Bolgarija Sc je z vstopom v
vojno ma napcno stran re v dru-
gic zelo o~goljufala. Angleski in
ameriski letalci so il porusili re
velik del njenega glavnega me-
sta Sofije in okrog 1000 civil
stow je izgubilo zivljenje. Kakor
zadnjic, tako je bolgarska vlada
tudi v tel vojni stavila vse ma
nemske karte. Verjetno je, da DO
pc tel vonji Bolgarija postala re-
publika pod rusko zascito.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

Do pred dobrim tednom nj bill
poliski zupnik Stanislav Orle-
manski ameriSki politicni javno-
sti mic znan. Poljska duhovscina
v tel dezeli pa ga je imela "a
"belo vrano' med sabo. ker je S
Kosciuskijevo ligo propagiral
proti sedanji poljski zamejni
vladi V Londonu in deloval "a
prijateljstvo med Poljsko in Ru-
Sijo in Sc S tenn postavil ma sta
liSce poliskega osvobodilnega
odbora, XII DELUXE v Moskvi.
Prvi katOliski duhovnik Obiskal
Stalina
Ko pa je sovjetski fisk objavil
Senzacionalno vest, dai je bill
Rev. Orlemanski, XII zupnikuje
vSpringfieldu, Mass, minuli te-
den re dvakrat Stalinov COST in
Sc z MIN ter Molotovom pomen-
koval pc par ur, SO postal ma to
vest pozorni - naravno - tudi
r~eporterji vnanjih casopisov in
poSet tega duhovnika in profe-
Sorja Langa pc svoje dramatizi-
rail-.
VISA pozornost Obrnjena ma
zupnika
Dasi je professor Oskar Lange,
Xxi poucuje ne. cikaski univerzi,
zelo znan posebno v ameriSkih
intelektualnih krogih, in ceprav
Je bill p%ovabljen zaeno z Rev. Or
lemanskim ma enako misijo v
MoSkvo, Sc je svet vendar vpra-
Seval, kakSen namen imata Sta
lin in Molotov v tenn, da konfe-
rirata z duhovnikom rimsko-ka-
toliSke cerkve, XII je boljSeviSki
Rusiji YES cas- sovrazna.
DaSi je v poljski zamejni Via
oil tudi nekaj liberalcev in So
claldemokratov, imajo vendar
glavno besedo v Mi pristasi take
PolJske, kakrsna je bila = to je
%povrnitev Poljske v sistem po-
Sebnih privilegijev "a birokra-
clJo, hierarhijo in veleposestni-
kov. Vlada v Londonu sicer OBJ
ljublja reforme, kadar Sc vrne,
kot obljubljata vse sorte reel in
oemokracijo tudi jugoslovanski
IN grskl krali, ker je obljubljati
iaglJe kakor pa izpolniti.
kongresnilx Lesinski prijel
HULA
zupnikov in Langov obisk v
MoskW je poljsko zamejno Via
10 V Londonu zelo vznemiril. z
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
~ltoIijo zeIi v /. L. O.

Ko je Italia vsled napada ma
Etiopijo morala IL druStva marc
dov, je S tenn avtomaticno pre-
nehala biti clanica tudi medina
rodnega delavskega urada, XII je
incl minuli mesec kongres v
Philadelphia. Oh tel priliki mu
je i~talijanska vlada (Badoglije-
va sporocila, da zeli Italia po-
staff znova clanica tega odbora
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10

Nemcijo v Evropi in Japonsko v
Aziji. To je namen ameriske
oborozene sile in ameriskega ar
zenala demokracije. Ako BIO te-
mu ysmotru sledila do konca, lie
uspeh zagotovljen.
Dive glavni zaveznici delezne
naJvee pOmOci
Mcclellan V svojem porocilu
omenjeni senatni komisiji nava-
ia, da je dobila Velika Britannia
cd postanka lend-leasnih daja-
tev pa do |. aprila to leto S svo-
JIM dominjoni vred SIS, 64O,-
479,250. V stevilkah 81 je tezko
p%redstaviti, kako ogromno mno-
Zinc raznega blaga pomeni ia
vsota, in koliko delavcev lie bio
treba, da SO ga producirali in IL
vozlll ma dolocene kraje.
Sovjetska unija je ma drugem
mestu, XII je prejela materiialne
pomoci il Zed. drzav v znesku
$4, 161 ,422, O10. To SO bile NAM
rec Il zed. draw direktno po-
slane potrebScine.
Toda izmed onih, XII Jill je do
bila Anglia, Jill ie skozi Sredo-
zemlje in pc drugih potih tudi
Rusiji veliko poslala, vrh tega
pa Sc "a znatne vsote svojih mu-
nicijskih in drugih produktov.
Vendar pa je bila Anglia do
slej nasa glavna prejemnica in
je tudi najdalj v vojni. Vrh tega
lie z Zed. drzavami v tesnem "a
veznistvu.
Mnogo drugih stroskov
Drugi stroski Zed. draw Z
vojnimi operacijami v inozem-
stvu Sc nanasajo ma Kitaisko.
kateri smo poslali potrebscin v
vsoti $418, 296, 436, ostalih osem
in pol milijarde dolarjev pa Sc
nanasajo ma izredno pomoc, XII
je bila dana Veliki Britaniji, Ru-
sill, Kitajski in pa drugim "a
vezniskim dezelam, posebno la
tinski Ameriki. V posojilih v de-
(Nadaljevanje ma S. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-10
%Froncozi prideIjujejo
"a Nemce

L. Svice porocajo 0 velikem
pomanjkanju v Franciji, XII je
nastalo, ker Nemcija tirja 80 cd
stotkov vseh svezih pridelkov
Ease in "a svojo okupacijsko ar
mado. zivljenjski standard rev.
nth slojev v Franciji je vsled te-
ga silovito padel.
The Waterbury Democrat., 1944-03-01
Dangerous Carelessness

The Department of Agriculture has be- gun a vitally necessary campaign to re- duce the tremendous destruction caused, year after year, by forest fires. Wood, as we all know, is one of the most critical of war materials. Yet last year the num- Der of forest fires was over 210,000. This figure has been reached and topped for season after season, and the Department estimates that at least 100000 fires are man-caused, and therefore preventable.
 Forest fires effect more than our tim Der supply. They induce soil erosion and seasonal floods. They destroy wild life. And they complicate the manpoyer short- age by requiring nearly 100000 man. days each year to fight them.
 The rules for preventing this danger ous wastage are the same as ever Smoke only in safe places, and be sure matches, cigarettes, cigars and pipe ashes are out before you leave them; take care in build ing and extinguishing camp fires; don't burn brush unless you know how and when to do it.