RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-28

Produktivnost radnicke klase u ovoj "a
vrsujucoj {1944) godini, u ovoj zemlji, moze
Sc ocekivati da &c u mnogo nadmast sve
dosadasnje godine. Verovatno da &c racun
~celokupne godisnje p~roizvodnje iznositi cd
$50 do 200 milijardi dolara. OWN porastom
sc nije koristila radnicka klasa. koristila Sc
samo kapitalisticka klasa, u koliko to rat nije
pozderao.
Izdaja, (ako Sc mozemo tako ~izraziti) ma
strani radnickih vodja, u junijama i polite
kim pokretima izuzimajuci jedinu S. L. P.
- otisla je do poslednjih .%granica. Tako je
odvratno vodjena ia propaganda u korist
reakcije kapitalizma, ma politickom polju i
kapitalistickih interesa u industriji, ne samo
cd poznatih radnickih fekera, nego i cd onih
koji SUI kroz godine, cak decenije, prolazili u
~javnosti kao "vrlo opasni revolucionari =
"~komunisti', SOCIALIST it'd. Ia momenat,
mamie obavestene mase ponovo SUI pricvrSce-
ne uz interese svojih ugnjetaca i izrabliivaca.
TEX p~ojedinci uvidese tai zlocin j krecu Sc u
pravcu revolucionarnog radnickog pokreta -
Socijalisticke Radnicke Partije.
Slicna izdaja u~cinjena je pc celom svetu.
Social Demokrati. vec odavno sklopiSe savez
sa svojim respektivnim burzoazijama. Tako-
zvani komunisti ucinise isto, u ovom ratu,
izgovarajuci Sc da tako ratne potrebe ma
lazu i borba "a "demokratiju', i 'unistenje
nacizma''. Ruska birokratija igra istu izdal-
nicku ulogu, praktikujuci burzoasku politiku
i imperijalizam i sve wise Sc udaljuje cd Soci-
jalistickih principa. Rezultat je da ne postoji
nikakav organizovani REVOLUTIONARY radnicki
pokret, izuzev SIP, ma celom svetu. Oak sta
wise, mase Sc oduvracaju cd re~volucionarnlh
ideia, i ~nastoji Sc da Sc svi takozvani radnicki
pokreti vezu "a repove burzoaskih politickih
partija, te da Sc tako spase i stabilizuje kapi-
talizam. Ono Sto svi revolucionari, cak i malo
obavesteni, smatraju da treba %razoriti, ev-
ropski "revolucionari" n~astoje da spasu /
stabihzuju.
Ova godina Q944.) dokazala je tacnost
omega Sto smo mi, eselpisti, kroz sve owe
ratne godine govorili - imeno, da &c demo
kratska" maska pasti sa lica "demokrata" l
"oslobadjaca", odmah, prvih dana, kada oni
nekoga "oslobode", guSeci buntove masa, ma
t~urujuci reakcionarne Wade i uvadjajuci sve-
opsti terror protiv radnicke klase. Britannia,
sa svoiim ratnim operacijama nedavno protiv
belgijskog naroda, a sada protiv grckog, j sa
rjenim politickim manevrisanjima, naturuju-
ii re~akcionarne Wade, p%otvrdila je tacnost
naseg prikazivanja sdemokratija'. Wee skoro
Geo mesec dana, britanske trupe pucaju IL
grcki narod u Atini, gaze ga sa tenkovima i
bombarduju il zrakoplova. l to cine oni, "a
koje SUI mas uveravali, jednoglasno, americka
burzoazija, sve Meme politicke partije frak-
CHE, ukljucujuci i takozvane komuniste, ola
su oni "miroljubivi' i "slobodoljubivi' da
&c postovati "volju naroda".
Ma kraju owe strasne (1944) godine i ma
ulasku u now (1945.) strahoviti rat, jos Sc
uvek vodi i jos je tesko reel gde mu je kraj.
Stradanja produzuju i dale. 1915. izgleda da
&c biti takodjer jedna cd najstrasnijih, iii
najstrasnija, godina, ako radnicka klasa ne
stane ma kraj tome medjunarodnom var
varstvu kapitalizma, izvrsujuci proletersku
revoluciiu ma svetskom kantaru.
Jedini osokoljavajuci zracak, koji nam
pruza kraj stare j pocetak move godine jeste
tai, sto radnicka klasa owe zemlje pocima da
uvidja sve izdaje i prevare kapitalizma, sto
vodi broom razuveravanju i bujanju revolu-
cionarnog pokreta. A rezultat toga je ne
izbezno, a mozda i naskoro, politicko i eko-
nomsko organizovanje radnicke klase, u skla-
du sa ucenjem Socijalisticke Radnicke Parti-
je i konacno oslobodjenje, ne samo u ovoj
zemlji, nego i u celom svetu, jer Amerika je
tvrdjava svetskog kapitalizma.