RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-31

0dnAannld.s sPetefsena

rastezl jivost, iii kaoststo ziva Ma termometru
skliucuie prOizvoljnOs ustanovl nvanje. Cena
niie nesto sto je mama dat0 IL visna; cena odra-.
savaizvesne odredjene ekdnomske cinjenice pod
drustvenim sistemom koji proizvadia espape,
to Jest, artikle "a prodaju pijaci. Cena Je pre-
svega izraZ vrednosh espapa novcani lzraz
yretlnosti kako Marks kaze. Cena sc odredjuje
nepesredno uslovima pij jace. To jest, ako je po
uudas ogranicena, zahtev sostar, scena &c bit
yisoks. Ali "niske'' iii ssvisoke'' prema cemus
Posto ie cela presto novcani izraz vrednosti,
pitanie, ,onda, ma koje da Sc odgovori jeste: sta
iesvrednost? Vrednost je, posrecima Marksa,
s1prosto kristalizovanje jednorodnog ljudskog
rada. utrosene radnessnage bez obzira na nacin
njanoa utrosenja.' To jest, kaossto niz brojki
msze smanjiti do obicnog naziya, tako razni
stepeni takozvanog izvezbanog rada mogu Sc
snisiti do obicnog naziva, jednorodnog prostog
iuslskog rada Salla, sbudnci da sc nista ne moze
proinvesti bez upotrebe ljudskog rada, II buducl
da se to meri casovnikom, to sledi da Sc vred-
most espapa odredjuje kolicinom drustveno po-
trebnog radn0g vremena utTOsenim u nJegovu
prpizvodniu. Normalno- vrednost Sc menja "a
vrednost ma pijaci - to jest, ako seslr lzlsklva
diva sata da ga Sc proizvede, par cipela cetill
sata, diva sesiras bise meniala Ia par cipela.
Zbijeno receno, na kraju krajeva espapi Sc pro-
llaiu, DO niihovoi vrednOsti. Ali ako le pilaca
zaeusena i akot je slabai zelja Ia posedovanle
doti6nog espapa, cena &c pasti ispod vrednostI
espapa i obratno. Ma krajn krajeva, dakako,
t.iznad' 3'spod" izbrisace jedno drugo, Sc
eaiuei Sc uvek dacene prosto odrazava]u odnos
iznleliu ponude i traznje. Kaoskonacni, kontro-
isuc faktor cena, stoji vrednost, jer to je vred-
nest oko Gega sc Gene okrccu. Onda Je Jasno,
das skad ie mamie drustveno potrebnog radnog
vremena ulozeno u espap, njegova vrednost Je
MIA. otuda, konaeno druge stvari buduc IL
ietlnaeene, MIA je cena espapa Iii Il kollko wise
drnstveno potrebnog sradnog vremena espap sa-
1Irzi, u tcliko je visa njegoya y1ednost, opet
butluci .da .su sve druge 'stvari izjednacene
Saglasno, ,da bi Sc -smanjile Gene (iskljueu-
iuci sluoa inc iii vestacke ekolnosti), kocina
drustveno potrebnog radnog vremena mora bltl
smaniena Gene sc mogu podici samo momental-
nom, oskudicom. (sto znaci da ce Sc espap pro-
davati iznad njegOve vrednostD, Ill vestackim
gredstvima - inflacijom it'd Oboje bi po vre'
menu bio suzbijeno iziednaceno Normana
tenelenciia cena jeste, naravno, da opadalu, pos
to. ie nor1nalna tendenciia vrednosti da opada
A vrednost opada razlogom sto Sc NAME rada
iziskiva "a proizvadi jamie espapa. ! NAME Sc
ratla iziskiva "a proizvadjanje espapa IL raz-
Ioga sto Sc stalno povecava prodnktlvnost rada
produktivnost rada Sc stano pcvecava IL
razloga sto sc neprekidno uvadja usavrsenlJa
masineriia koia wise pro zvadjanje espapa cini
moeucim istom vremenu, iii stn kolicinu es-
papa u kracem vremenu, sto je iedno te lsto
Uticai ma naiamnicu je slican. Naiamnica
10 nrosto cena radne snage. Radna snaga ia
esnap ella Sc vrednost odledjuje kac kod svlh
druaih espapa. Predpostavmo da Sc radna sna-
oa moze nrozvesti (ili zamenuti) utrosenlenl
diva sata rada to jest, da je hrana, odelo, stan
iporodiGni stroskov' drustveno potrehno rad
No vrpme cd diva sata ia dan. Predpostavimo
dalie da radnik proda svoju radnu snag'l kaii-
+al;stn "a net dolara ma dan. Pet doara le onda
novsan; izraz yrednosti radne snage Ali ako 81
r,dn;k dao samo diva sata rat|a svom gospoda-
~ ,oslodnii h; Drosto nadoknadiG tlh pet DO
lara koie ie dao svom naamnom robu All 'ah"
10 = .1uuovoru'' da Ma iamni radn k radl, teci-
pno osam sati "a svog gospodara. Drnsm rect
~, radn;k radi diva sata "a sebe, a sest satl "a
.1-oc rosnodara. a "a sest sati rada gospodar
n;emn ne rlati nista .Jasno ie da Sc vrednost
osn,na nroizyedenog 30 radniku ne odredjnle
Finn koliko radnika kosta da proizvede n]egoVu
sonstvenu vrednost. kako Sc to po nekada po-
presno tvrdi Vrednost espapa odredJuJe Sc
1adino kolicinom radnog vremena potrebnoS "a
niaqoyu prozvodniu nuznim pod lzvesnim
dr1,s4venim okonostima. Saglasno, jednako le
noeresno tvrditi da najamnica odredJu]e vred-
most espapa, iii, kako to kazu poslodavacki ka-
nitalisti da vsoka najamnica povecava Gene
esnana. Kao sto smo pokazah, ona to ne moze
n6initi, iskustvo ie pokazalo opet opet da
naiamnica moze biti, relativno, visoka pa ipak
come ,3a budu niske Sta Sc desava jeste to kada,
i; ako. radnik uspe povecanjn njegove ma
;amnice (ostale stvari buduci jednake), geo
ko;; on predaje gospodaru "a koji Sc zove vlsak