RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-21
Kapitsl Rad
0dss nsla Petessena

"Oni koji ose6au ila su kr;ze sada tel
rtvar cd istorijskog interesa poeiniavaiu veliku
gresku Isto kao sto okeanski talasi produza-
vaju da Sc dizu i plove, ekonomski talasi &c
isto tako produzavati da Sc dizu opadaiu. TIL
nema Vrhovnog Suda koji moze proglasiti tai
zakon akcije reakcije neustavnim!'.
Lepo izreceno, zaista - ako Sc usvoi kap
talizam kao cd n sva vremena, kao sto ga
Babson usvaja, cak takav kakva ga razumni
Marksist odbacuje.
Prica govori o Kasandri, cerki kralia Pri-
anna cd TroJa, ola je ena b;la obdarena sa moci
predvidjanja. ] predvidiajuci razaranie Troia,
ona to proglasi, njena oplakivanja odiekivahu
ponavljahn Sc kroz dvorane palate nienog oca
Ma mnogo slican naein Roger Babson proglasu-
je razaranje kapitalizma, pa ipak On podrzava
da &c videti njegovo sigurno oporavlienie ma
ken svake krize, koje on mace smatra neizbez
MIN redovn'm kao okeanske taase S obzirom
ma status g. Babsona kapitalistickom svetu,
vredno le navestl neke cd njegovih iziava o
danasnjoi sitnacili Sta on pojma da bi bio
izgled "a neposrednn buducnost. Kaptalistima
on iznos' tuznu sliku - bar tada. ako oni shva-
te imnlikacije toga Sta on kaze. Poslusaimo ga
"a nekolikc momenata. Da otpocnemo MIN. on
refe: "Dobicemo, naravno drugu depresiiu
nekada''
zuie:
'Kada ce oval novi krah doci ie ne znam.
Nike ne zna Ali spesobni liudi pocimaiu da
misle G tome Oni ne padaiu kao zrtve verova-
nin ola kontrola kredita, nprava novca druga
zakonodavstva mogu spreciti drugi krah. Ka-
rakteri mogu bti arukciii, ali zemliiste &c biti
isto.
"Poslovanje je sa1a iznad normalnog. Ono
&c prodnztf da Sc povetava Gene espapa &c Sc
povecati, strana trgoyina &c Sc razbn iati. kupo-
prodaia poseda &c Sc uzdici, imovina &c dostici
move vrhunce. Mi mozemo doci do naiveceg
vrha Il nasoj istoriji. Ali prevelko rastezanie
ce zanzeti mesto negde uzduz lanca! Raniie iii
kasniie slaba karika &c Sc prekinut
'.Neki od faktora koii ce verovatno preki-
mutt lanac jesu prodaia ma instolment. iavni
petrosci, usevni zajmovi. visoki gradjevinarski
troskovi. iii besne svetske oruzane utrke. Mex
od ovih koracaia vec su daleko odmakli danas.
''Uzmite finansiranie instolmenta na pri-
mer. Stotine artikala Sc sad kupuiu ma ''vreme'.
Dohotci morgedzovani su "a mesece Il napred
od 'vremenih' otplata. Plancvi 'laganih otpla-
ta izracnnato je da sr oko 65 posto ia prodaii
automobile bar "a own godinu 1887 :! Velike
postansko- -porudzbinske kufe rukuiu sada sa
porudzbinama od $40 ma 'vreme'''
/ on prodnzuje:
1Mnoeo naroda oseca da Washington dok
nije stanin spreciti drugu depresiiu, moze
bar skratiti menu duzilm zestinu ia Sc raz.la-
zim. ia verujem u sasvim snprotno ia osecam
da zemlia ide sledecu depresiin sa tako mno-
go wise duga tako mnogo nezaeinjenih zakona
dabi panika mogla biti CORA nego poslednja.'
A 0 besposlic OH nam dava
''Dok su mioni radnika izgubli niihove
poslove od 1890 do 1884, drug miloni su
drzani na platnickoj lsti od razboritih poslo-
davaca, kcii osecahu da bi oni mogl proci sa
maniim personeom. Sada sa novim programom
besposlicnog osignrania osnovom federalne
pomoci, poslodavci gradovi brzo ce stresti
cello breme Washington II krilo.''
/ on zavrsuje ma ovoi primedbi:
3'.Jedina moguca mana sto ie ia vidm Il
moiem programn ieste pretnja ipflaciie. Da bi
, odgodila tn neizbeznu paniku, vlada bi nogla
zapoceti program inflac lie novcanica Jzoie b!
stvorie najdivljiii prosperitet koii smc ikada
videli. Eventualno, naravno, prosperitet bi Sc
srusio; novac bondov bill bi uniSteni!
Plutokratske uizice = Lippmanni, Doro-
thy thompson ostali plutogozi, da upotrebi-
mo oslikavajucu frazu skovanu primen.ienu
ma owe ulizice od profesola r. B. Smitha sa
.Chicago Sveucilista ''*-ovi plutokratski pudli
neprekidno stekcu lepotama kapitalizma ka-
ola bi samo kapital rad prestali da Sc svadia-
ju Oni uzdizu demokratiju koju mi uzivamo II
pIutokratskoj America suprot- -stavliaiu nasu
+Razasnavajuc znacenie ''putogoga professor Smith
rece "Demagoga mi vi kao koa pogres
uzima prazni odek nenih sopstvenih popevki va
kucanja tovecanstva Futocog dakako nije
poznat niti ga ako ako prepoznati Putogog je gas
bogah kada oni wise govoriti sebe.
mix nultOk