Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-12-15
PRUKAZ NEMECKE Why.
P. Haras

cou V Londyne uspofadala in
[ormacnl kancelar spojenec-
narod1. Pr otevTenf
vystavy anglicky statnf ministr
Richard Law poznamenal, re
re vsech hrdz, jez jsou ma foto-
grafllch zachyceny, nejhorSf Sc
mu zda zneuct6nf lidske bytos-
Tento DOZEN ma asi kazdy
n~avstevnlk vystavy. Mraz nam
bezl pc zadech, kdyz 81 ma o.
brazc1ch prohlfzfme zachyce-
ne nemecke valecne zlociny,
JeJlchz obetl Sc stale obyvatel-
styo vsech zemf, ktere prode-
laly nemeckou okupaci. Pre-
cetne hromadne hroby, rozse-
tie Ones pc cele Europe, vzna-
sell prot Nemecku to nejstras-
neJsl obvinenf, jake kdy bylo
v d6Jinach proti nejakemu ma
rodu vysloveno. V techto hro-
madnych hrobech odpocfvajf
mucednlci evropskych narodG,
ktef1 byli N6mci brutalne "a
vrazdeni = mezi mimi stovky
rukojm1 re vsech zemf, zastfe-
lenych jenom pro vystrahu,
stovky bojovn1ku "a svobodu,
kterf padli nacist1m do rukou
a zaplatili svoji statecnost a o.
betavost sibenic1, nescetne tis1-
&c utyranych a k smrti umuce-
nych V koncentracn1ch tabo-
rech a destitis1ce, ba statis1ce
tech, jez poslali gestapactf zlo-
cinci hladnokrevne ma smrt do
pfeplnenych plynovych komor.
Prohllzej1ce 81 tyto obrazky,
zaclname pochybovat O vsech
humanitnfch idealech. Jsou to-
tiz skutecne dokladem nejhlub
s1ho 1padku humanity "a mno-
no set let.
Vystava zachycuje, jak hlu-
boko klesla dnes lidskost a lid
ska dGstojnost. "Nechceme Wy
chovavat humanisty, ale dobre
vojaky", prohlasil RISKY v1d-
ce mladeze, Baldur Won Schi-
rach, v roce 1888, kdyz Sc ma
ciste dostali k moci. Vojensky
casopis "Deutsche Wehr' v
stejne dobe napsal, re "pf1st1
valka Dude vedena S nejvetS1
brutalitou a proto sc pro obslu-
hu valecneho stroje Dude hodit
nejlepe clovek nevzdelany." V
tonic duchu byla vychovavana
cd roku 1888 nemecka mladez
- a vysledkem toho je tvrdy,
brutalnf, fanaticky typ, slepe
poslusny rozkaz1 a ochotny
vykonavat bez odporu nejhorsi
ukrutnosti. Tento typ prevla-
-da nyni naprosto mezi mlady-
mi Nemci; k nemu patti take
v6tsina t. Nv. vzdelancG, cemuz
Sc pfi zmenach, jez prodelaly
nemecke university v posled-
mich dvaceti letech, nelze ami
pT1lis divit." Glen universit
je heroicka veda vojaka" =
prohlasil rektor frankfurtsk6
university, professor Krieck.
Vetsina mladsfch nemeckych
dGstojn1kG, z valne casti mex
dejsf STUDENT, vypadajf skutec-
ne tax, jake by byli vysli re
Skoly profesora Kriecka.
Ma mnohych fotografifch,
pfedstavujic1ch mlade hence
v uniforme hitlerovske mlade-
re, nebo take uz We vojenske
uniforme, hledame marne We
selou, pTirozenou tvaF, prozra-
zujfcf normalnf citovy zivot
mladeho cloveka. Falesny, roz-
pacity heroismus znetvoril vse-
chny tyto tvare. Jejich vyraz
je vetsinou vyhruzny, potmesi-
IL, a c1hajfci pohled neprozra-
zuje mic dobreho. Richard
Law ma, bohuzel, pravdu; o.
bliceje teto nemecke mladeze
vysmfvajf Sc jaksi kazde lidske
dGstojnosti. Tyto obliceje ma
znacujf take jeden z povazli-
vych probl6m6 povalecne do
by :pokud Sc budou mlad1 Mem
ci dlvat do sveta svymi WY
vavymi, vyhr6znymi pohledy,
nemGzeme cekat v Nemecku
mir a klidny vyvoj.
Ma cele vystave potesl mas
jenom jediny obraz: pokojna
vesnice S jednoduchymi cisty-
mi selskymi staven1mi, typicka
ceska krajina sc starym barok-
MIN kostelem a stinnou navs1.
Tady lie jest6 pokojne lit, ia
dy nezkreslil jeSte prolhany
heroismus lidskou dust a cestf
vesnicane, kteTf jsou zde donna,
new mnoho O vichTici, ktera Sc
Evropou zene. I tento obrazek
pohody je vsak klamny. Ami
cisty kostel1k, ami b1la selska
A~-4< XTan