Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-02
LOUIS F. TRUGER:
DA Sc NE POZABI
"

Da so Mhajlovicevih cetah seljak deavci in roko-
delci prav rad veremo, da pa reprezentrao Ju
gOslovansk narOd pa lie malO predebela Fakt ola
nti Mihaovc nt zamejna vlada reci da eden
ali drug reprezentira jugosovansk narod Koko pred
stavnkov polcnh strank Jugoslavje pa e stabu ge-
neraa Mhajlovica in koliko sedanji zane jn vladi?
&c recem, nobenega, bonn daec cd pravega. Pravco
do zjave da zastOpa narOd e tista skupna kater
aktivne, &c potcne stranke pa vsaj vecina
isth Kar tce ugosovanske poiticne stuace in vpra
sanja narodne reprezentace ina pravco do zave, da
zastopa narod edno Antfasistcn Svet Naodne Osvobo
jenja Jugoslavie kojega clan e tud marsa Tito. tenn
Svetu sede predsavnki vseh poticnih srank Jugosla
vije kakor tud zasopn vseh sloev naroda e resncno
Narodni Svet Sklepi in odred katere sprejme ter IL
stavi so veavn "a ceoten narod in smatrajo kot
kon provzorcne vlade XII e zapopadena Antifasistic
mem Svetu Narodnega Osvobojenja Jugoslavije
Izjava, da je napacno domnevati, da Tito prinasa
progressive idee JugoslaVjo je hudobno potvaranJe
resnice Vsak solarce ve da je vsak korak XII prvede
narod zpod dogmatizma XII uc, da vladari bozji po
slanci XII mao vladarsko in prerogativa cd Boga
sam ma sebi vek napredek. ProgresVna deja zago-
varja nadvado enega naroda mad drugm, ne odobrava
zatranja oddirana in izkoriscanj delovnh mas; pro-
gresivna idea zahteva enako pravico soe in
narode; zahteva narodno enakopravnos politicno
versko in ekonomsko svobodo in demokraco In koncno
progresvna ideja daje pravco Wade narodu samemu
fasstcnega Sveta Narodnega Osvoboenja Jugoslavije
asno povedo svetu da bodo uznoslovansk narodi bo
doce sami sVoj gospodarJ, da bodo uzva now fede
rativn Jugosav dobrote ideooske in politicne
vouce to je: absolutno osebno kakor tud versko
bodo ter najSirso potcno in ekonomsko demokracijo
In "a vse to Sc mao uznosovanski narod zahvaiti
salu Titu ali hrvatskemu Iokodecu Josipu Brozovcu
kaiti on sc e bor "a ideae rs let in koncno DO dOz
vel trillmf svojega della narod, ko DO upostavjena
nova demokraticna juznoslovanska federacija
Trditev kralevskh zastopnikov in emisarjev, da je
med Ttovmi borci 80 odstotkov komunstov, drz In
ce bi bilo res bi blo zeo sabo izprcevalo ME
same, kai narod poprmejo eksrema " tenn slucaju
evce) le tedaj kadar morejo vec vzdrzat okrutno
st zatirana in preganjanja ar e bilo sluca "a casa
Aleksandrove dikature). Res e da bill komunisti tt
sti XII so prce protakcijo, ko e Hitler udr Jugo-
Slavic to il enosavnega razogo, ker bill edna or
ganzacija XII e vedea ka hoce in kako to doseci Ka
terra druga stranka JugosavJ pa je bila prpravena
ma boj prot okupatorju? Morda ACKNOWLEDGEMENTS ali
udska stranka? Sal vidmo kaksno staisce sta zavze
ii stranki posebno zadnja. Ali e bilo cuda, da in
teektuac vseh ostah strank prdruz Ttovemu pokretu
k0 81 vde, da njih stranke noceo ali pa MISC stanu
uprct okuIatorjem? Izmed Titovih borcev e So od
stokoy oov, torej vecina srbskega naroda bojuje
proti tiste raju in klik katerem trd gospod Todo
rovic da "ga ugoslovansk narod ljubi" &c b srbski
narod "ubil svojcga kralja" ne b ba vecina naroda
proti kralju bi bo So odsotkov istega bojnih
sta Osvobodilne frorte Krono raa Petra H. so zaigra
Ii negov ministri in vadna kka Srb - narod - ljubi
denokracijo ker je sam demokratcen. On je utrd