RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-05-25
Pitanja i odgovori

! 1l011Jo ! O05OvO1
Kako pretnja "a unovatiyanje 4F's utice ma borbu
protiv prisilnog rada na osnovi ustavnosti?
Govorlo Sc da &c oval noyi plana "a nametanje
neprivolne suzbe "zaobci svako pitanie ustavnost
zakonodavstva nacionalne radne suzbe". Ocito da,
vojna upotreba "radnickih bataliona', mesto rob-
iaske osude globe da kane 4Fs koji ne pristaju
la uposivanie koje III "stavlja", zamaglva spor
Dok ie mad swim radnicima unovacivanje opipvo
nasiluiuce "a Trnaesti Dodatak Ustavu prsljavanie
indirekcijom pruza prku reakciji da proizvede "a
konodavnu zbrku Cak Sta vise to ocekuje cd grupe
politickih sajstera, koj izrnisi tai pan poso
zahvata mannu, tn nece biti tolikog pucanskog pro-
tivjenia kao sto bi bilo sa unovacivanjem
svih radnika.
Reakcionari mogu prosto argumentsat da su oni
"izmenuli prava" teesnog standarda. Svak ce znati
da ie ovo ucinieno unovacivanje vojnika, nego
da bi Sc prisiilo 4Fs usvajane uslova neprvolne
sluzbe 4-F's koj bune protiv ovog prisiljavanja
n1ogu biti uvrsteni vojne "radnicke batalione'
Lojem slucaju Sc poavljuje pitanje da su oni .voj
nci" iii nisu. Vrhovni Sud Sjednjenh Drzava e
odludio (u sporovima Odabirajuceg Unovaeenja, 245
u. S. 500, itd) da konskrpcja militarnu sluzbu
nasiluje Trnaest Dodatak vojnik nije rob- Ali, 4Fs,
pod tim zamrsenim planom koji cak uklucuje stopu
Ga lSe owl koji unovaceni suzbiniekih naplata,
bill bi vojnici po menu.
to jest, pod postenm ispravnim tumacenjima
Ustava Ali zakonita habrakadabra lii hokus pokusl
mnogo je puta uspevala da ucin belin obratno.
Stvar koju da uGinimo otuda dok izoblicavamo ME
govu neustavnost jeste da istovremeno izoblcavaro
sa JOS vecm naglaskom njegovu zlobnu klasnu prrodu
j beskrajne despotske potencionalnosti.
Da Ii je smrzavanje rada cepajuc kiln "a sveopstu
fasisticku kontrolu rada?
Jest Kapitalistcke tezece-sile iskoristile SUI
opSte siromastvo najamnih radnka kao sredstvo pri
siliavania Pod ovim "direktivama" ('demokratske'
jednake fasstiGkim odlukama) ratn radnik koji ma
pusti njegov posao bez odobrenja S. D. Uposlivacke
Sluzbe kaznjen je prislnom besposicom odredjeno
Ia tih sesdese dana on je besposlen, on nema
dohotka, a bez .dohotka potroSiti njegovu
mau ustedjenost, ako je opste ina, iii "prosih iii
pozainljivati" dok bude opet "kvalifikovan"
ratni rad Tako bic koi mega drz mlinskom tocku
ieste bic glad.
Fasisticke kontrole rada nisu narnetnute ma ne
macke radnke cd jedan put. Nina je predhodilo
smrzavane poslu To je bio korak-pokorak process.
Sada nemack radnici potpuno zarobljen.
Radnici S. D, nekim sueajevima, trazil da
izbegnu njihovo neprivolno uposenje pod smrznutim
poslom, izazivauci posodavce da in opuste Njihova
je svrha bila da uzmu wise eplacane posove drugim
industrijama kao sto je njihovo pravo pod sisemom
gde je radna snaga espap LEX prerna "Busi-
Week" izmsljen je cd radnickih uodja, War Man.
skta sesdeset dana otpustanja, nakon kojeg Sc
povratt njegov start posao.
TO je status najamnog radnika pod kaptalizmom,
Ejegova ekonomska ovisnost koa cin takvo prisilja
vanje mogucim
Ako je radna konskripcija protulek straj jkovima,
kao sto njeni pokretaci tvrde, zasto nije IL
vedena protiv britanskih ugjopaca?
velika Britannia ina 'Nacionanu Sluzbu". Pod
britanskim tumacenjem "Nacionane Sluzbe", Minstar
Rada moze strpati strajkase zatvor On je to cnio
nekim slucaevina kada je broj doticnih bio nalen.
Rezultati dakako, nisu bill okurazavajuci poslo
davce Umesto da su zastrasili radnike, to e
dodalo jos jednu zabu dugackoj sti zalba.
Kada je broj doticnih strajkasa bio ma hiljade da
sc pozatvara strakase blo bi nemoguce cak da
pozatvara nekolicnu zakonte predvodelje'
samo bi potpao ljude porazo b cilj da il dobije
nazad posao
Cinienica da "bitna naredba rada' nije bila pri-
naenena protiv strajkuuch britanskh rudara, okrva
menu ne-efektivnost protv uednjene radnicke opo-
zicije Poiedini radnik je nezasticen protv ME (u
otsustvu ustavne zabrane neprivolne sluzbe), on
moe napustiti promenut posao iii zadocnit iii biti