RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-17

predstavlja nastoJanje da Sc lskoflste celohuP-
sep obedi Japan. "Naravno' rece on, "ova3 bli
nefratne proizvodne sle Ii oyoJ zemlJ...'
49,. ali ia ne verujem da bi to mas ucinlio To-
tatarijanskom silom.' Syako znade da osku-
dica u radnicima II proizvodnji owe zemje ne
postoji, nti postoji ikakvo encarenje ma radu.
Ovo .je dokazano, narcotic sa ogromnom kolici-
nom proizvodnje IL prosloj godni Otuda CHI
nije da sc poveea ratna proizvodnja, nitl ona
treba VEGA kako svi znaci govore, vec Je clij
bas ono, sto Grew kaze da nije "totalitarlJans-
ka sila' iii otimanje Cd naroda II. od radnlka
njhovih demokratskih prava. Prava da menG
posao ako on to zei da rad tamo gde on oda-
bere i "a platu uslove koji ma najbolje svi-
diaju. To je jedno Cd mnogih sredstava, da Sc
dodje do eliza. Gill je konskripcija.
Drugi pobornik konskripcije koji je izneo
svoie "argumente'' II MENU korist pred istlm
odborom, 10. februara, jeste Rear Admiral r
lnory S. Land koji rece da bi tai zakon "ubrzao
rat "okufazio bi nase Sayeznike,' "poplas'c
bi nase rijatelje' it'd, tn nema vrine ia
svetu koja Sc he nalazi IL tome nameravanom
zakonu. Interesantno je to sto oil dale rece
RleH tim uuDcfcHl SluSaJHiO ga, L IiHcipl
narodne sluzbe vet s.l primenjeni ia velike delo-
We nase ehonomija ljudske snage. Zasto III nebi
nrimenili ma naciiu kao celnu"? Bas tako ka-
ko je ukazvano II RADNIcKOJ BORBI WEEK
LY PEOPLE-u, da &c oni agitovati "a kOns
kripciju. Posto su + n c p narodae
sluzbe prmenien iedan deo naroda, zasto
| ih onda neb primenil ma Geo narod.
Z toj syoioj agitacij oni iznose bezako-
| MIA koia Sc vrse mad ameritkim vojnieima, "a
robljenim u Japanu, patnje koje voinic podno-
| Sc ma frcntovima, ako negde militarne opera
cje nisu ispali naibolje, to Sc uzinla "a "ar-
gumenat" da nam treba narodna slazba Ako Sc
| odgra straik, dabome to je jos ia5 "argume-
| nat bez obzira na to koli1su su najamnicu ii
radniei n,ali kolko su profita napraviH nil
| howl poslodavci. Sve sto god i'm po2odno na
nm dodieeni to iznosa da opravdaju tai reak-
cionarn eli kapitalistiake ldase.
Senatsli Odbor sada poziva m presIusanja
| razne pobornike protiynike te propozicie Tu
Sc. kako izgleda. vetinom peziva one koii 81
tai predlog Karitalist njihovi advokati
yisoki militaristi, bivs ambassador polititari.
U slaycm. chi koji bi Sc IA iedan iii dr,gi
nasin koristiH tim zas. nom oni has ne pozi-
,..s3 3p. tamo- radnike da saznaju sta raanie
| nlisle tim "vesalima' koia "a niih sprema-
iu, narcotic Sc ne pozivaju Socialist, da IL
nesu svoia gledista. DoduSe, oni 81 ve6 inlali
tamo takye "radnicke" predstavnike kao sto je
William Green Philip Murray koii Sc stvar-
no i ne protive tim propozcijama. Ljude koje
Sc poziva. ma preslusanja to su svi skolovani
ljudi,, dpbro prekuvani polititari diplomat.
"a koje Sc unapred INA da, ne samo da &c odo-
hravati konskrpciju radnika, nego i vesto ru-
kovanje jezikom, biranje "argumenata
isticanje strahota po svetl. "a koie je bas ka-
ritalizar. aSriv diran je Il sentimenat onih koji
imadu rodbine ratu, pa i same pretnie, sve
to dobro dolazi kao pozeljna propaganda Il ko-
rist konskripcije. Dake. cilj je konskripcija
a sad je prilicno pogodan "a to psiholoski mo-
nenat, cato Sc sada prbegava swim moglem
sredstvima da Sc tai clj postigne, jer cii sreds-
tya opravdava. Gill kapitalisticke klase jeste
oyekoveeenje ropstva radnicke klase ona je
odlucna da ga ostvari
Radnici bi mogl spre6iti owe namere iz-
raolvaca zajednickom akcijom svih radnika,
mogli bi Sc oslobodit ovih nspiratora pa
razlta, ako bi Sc organizovali polticki eko-
nonlski pa da obore Geo nihov izrabljiyaeki
porobljavacki sistem - kapitalizam