RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-12-07

MICA stvarno snizena. Najamnica nocrih sifta,
nominalno je podignuta Stvarno, ona je JOS
mania nego prosle godine.
Ostala odobrenja WLB, u raznim "po-
vlasticama" ne znace niSta, sto Sc radnika IL
&c. Otsustva sa platom postoje vec niz godina
u celicnoj industriji. Ovo nije nikakav novl
dobitak. A plata po "a prekovremeni rad "a
sest goldsmith praznika, postojala je do
sada. Nj u tomu nije nikakav dobitak. Jedini
dobitak su postigli fekeri obliku kompa-
nijskog ubiranja clanarine cd radnika, II.
potpun junijski "checkoff'.
Pobeda radnickih fekera o kompanijskom
ubiranju clanarine Cd junijskih clanova, jeste
pobeda mad pobedama. cak ako ova konce-
sija ne bude dozvoljavala fekerima da ma
silu nagnaju radnike juniju, oni ce naci
nekakva nacina kako da in nagnaju da Sc
jednom upisu, tada &c oni moci ubirati cla-
narinu "a neodredjeno vreme cd tin novih
clanova, da Ii Sc to poslednjima dopadalo iii
ne. Ova pobeda osiguraya ne samo juniju
fekerima polozaje u Moi nego masne ju-
nijske blagajne koje ce omoguciti ola Sc NIL
hove plate dale podizu, pored toga sto tu
vec postoje posebne "nagrade" raznim obi
Gina, verovatno pljacka
Kompanije su do sada protivile Sc sva-
kom zahtevu "a tai "checkoff" Ali sada, kako
izgleda, skoro da ga ponudise one njihova
WLB radnickim fekerima IL pocetka ClO,
koioj je ovde rec, pokazala Sc jako 'borbena".
Takva je ona morala biti da bi osvojila po-
verenje bar jednog malog broja radnika. ka-
pitalistima Sc ovo nije dopadalo Oni nisu
hteli da i'm kvari racun nj takva - preva-
rantska pro-kapitalisticka junija. Ali
sada stvar stoii drukce Fekeri su pokazah
svoiu lojalnost kapitalistickoj klasi ovom
ratu, kako niko nj ocekivao nije Oni su Ia
drzavali radnike cd zahtevanja vece najam-
nice koja Sc. mogla dobiti tex sa nesto malo
borbe nastojanja zahvaljujuci ratnim okol-
nostima. Oni SUI pored toga odrzah radnlke
ma poslovima 365 dana, mozda wise, 60
dini Ovo je omoguclo ne samo velike, nego
redovne profile, kapitalistickoj klasi, ito
tako velike. da svake godine postajahu vecl.
veci deo kapitalisticke klase, digao je svoje
profile poslednjoj godini dana "a 10 posto,
dok su pojedine kompanije prebacile 80 posto.
Owe cinjenice ubedise kapitalisticku kla-
SUI da SUI "junije" Moi wise cd koristi nego cd
stete RadniCke vodje pomazu kompanijama
rukovati sa radnicima, odrzavati in pokor-
nosti, oduvracati in cd zahteva "a poboljsice
i rr zatti III IL reuovno ma poslu sve dane 60
dini. Sa ovim priznanjem, kompanije prizna-
ju fekerski junionizam, kao instrumental pro-
tiv radnika korist kapitalista.
Razume Sc, JOS Sc ne zna kakva ce biti
reakcija radnika ma ovu "pobedu' u povisici
celi6ne najamnice. Posto jedna polovica rad
nika nije dobila niSta - stvarno, u toku GO
dine ona je izgubila a druga polovica dobi-
la je vrlo nalo ito sano nominalno, nista
stvarno, mozemo slobodno ocekivati kljuca-
ME nezadovoljstvo medju radnicima.
Postepeno, radnici &c uvideti razliku IL
medju njih njihovih vodja Privadjanje ra-
ia kraju, izbice ratni adult 'nestraj jkovanja"
IL ruku radnickih fekera Tada &c oni pribeci
drugoj prevari. Konacno &c doc do sukoba
izmedju radnika njihovih junijskih vodja,
sto ce najverovatnije dovesti do sloma pro-
kapitalistickog junionizma. Ma dnevnom re-
du ce biti Socijalisticki Industrijalni JUNO
nizam i sledstveno, osnovna rekonstrukcija
drustva ma Socijalistickoj osnovi.
Strukovne junije (msli Sc ma ekonomskL
radnicku organizaciju opste) promasuju IL
opste, kada Sc ogranieavaju ma gorilsk rat pro
tiv DOSledlca pOStOieceO sistema II meSto da