RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-13

GlaVnjaca. 1ZrablJlvanJe faQnlka Je pOStOJal0
JOS gore nego Nemackoj (osim u toliko
sto su nemacki radnici primal manji udeo
cd njihova proizvoda, posto su bill daleko
wise produktivniji il razloga sto je kod njih
postoiala moderna industrija), diktatura je
zasticavala izrabljivace prisiljavala radnike
da rade pod poslodavackim uslovima. Ako
ovo sve skupa nije stvarno nacizam, onda mi
ne znamo Sta je nacizam. Ovakvu Jugoslaviju
veliko-srpski rojalisti zele da povrate nakon
rata, a istovremeno viGu ma naciste nacizam.
Takova vlast stvarno vec postoji tamo sada,
pod Nedicem Pavelicem. Razlka je TEX u
tome, sto oni sluze nacistickim iii nemackim
burzoima, a ne jugoslavenskim "nacistima'
kojima bi sluzili pomenuti rojalisti.
Poznavajuci ekonomske zakone kapita-
lizma, koji drustvu operisu, u vezi sa Via
davinom, sa izrabljivanjem, sa medjunarod-
MIN odnosima it'd, nj ederalsticko-republi
kanska, nj federalisticko-monarhist VIA
davina ne moze biti bolja, u koliko Sc rad
nickih interesa tice. Svaki pokusaj da Sc
uspostavi neke vrste "demokratija" pro-
masio bi takva vlast, ako bi Sc uspostavi-
la, bro bi Sc izopacila pretvorila u "fasis-
ticku' iii "nacisticku' nazivala Sc ona re
publika" iii ''monarhija', "federalisticka' iii
"centralisticka"
Sloboda ne dolazi osnovno liz politike, IL
oblika politicke vladavine, nego IL ekonomi-
je Nj jedni nj drugi ne nameravaju menjati
ekonomske odnose u drustvu. Cak i ultra
demokratski' pobornici (poznat kao parti-
zani) ne nameravaju dirati u "svetost pri-
vatnog vlasnistva' "a koje oni sami rekose'
da estate "nepovredivo".
Posto je svaka drzava ''odbor "a otprav-
LAME poslova celokupne burzoazije' posto
le stvarna sila pozadi drzave, ekonomska
moe kapitalisticke klase poslednja bi Il toku
vremena - ito kratkog vremena = dovela
drzavu pod svoju iskljucivu kontrolu ofre-
nula bi ie protiv radnih masa. Tako nalazu
nieni ekonomski interest Otuda svaka bu-
duca jugoslavenska drzava (osim radniGke1
u stvari Sc mora pretvoriti - ako nebl takva
bila odmah pocetku = u "nacisticku' iii
"fasisticku', IT, totalitarijansku diktatorsku
drzavu.
Ear da Sc mi dobrovolino borino "a
takve vlaclavine? Ear da mi pozivanlo jugo-
svetu gde in ina, da Sc bore "a uspostavu
ieelne cd tih drzava, koju cemo morati razva-
liivati odn1ah kada je sagradimo. To le oce-
! violna izdaia oportunizam ma strani jednih
drugih pobornika move Jugoslavije. Ear Ga
mi pozivamo jugoslavenske radne n1ase Ga
podnose ma stotine hiljada, iii ma milione
zrtava i ola podnose ne zapamcene patnJe,
progonstva, glad, golotinju, bolesti it'd, ola
bi stvoril ono sto &c i'm pod gusu doci vec
prvog dana kada ga ostvare tiranisatl IN /
dale sve dok Sc toga zla - te drzaVe -
ponovo ne oslobode unstavajuci je ! uspos-
tavliaiuci svoiu sopstvenu radnicku viast.
Jest. iugoslavenske radne mase svuda
20 svetu, trebaiu da Sc bore, da vode zucnl
borbu protiv nacista, ali isto tako protiF
stvarnih potencionalnih jugoslavensklh ma
cista". Oni trebaiu da vode borbu razur11lo,
ne onako kssko je vodi Tito niegova kllka
da bi stekao prestiz, poverenje / priznanJe
cd niegovih saveznika, ma racun CINEMA sfo-
tina hiliada iugoslavenskih radnika, jurisa-
iuGi COLIN prsinla praznim rukama na 90
zuba naoruzanog neprijatelja nego stedecl
ziyote koliko ie god lnoguce, voditi oorbu
"a obaranje svih kapitaGstickih vladaVlna,
koie postoje suzbiti one koje bi 81 Sc htele
nanetnuti Ne prestati borbom, nego je JOS
uvecati prosiriti ma sve radnicke neprJate-
lie. sfrane donlace Tako nalazu interest
oslobodienja radnicke klase danasnie vre-
me- Borba protiv sviju, za uspostavu Soci-
ialisticke vlasti; koja ina da konacno odvede
Ii besklasno Socijalisticko drustvo