davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-30
COL. AND HIS LADY DANCING
Timea Photo
international Photo

Col. Elliot Roosevelt, son of the
President, and the cOlOnePs wife,
Fave Emerson of the movies,
dancing in New York night club.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Kroz kapitalistieku Ameriku.

MIA da Sc radnicima podigne na-
jamnica, korporaciia iznosi sto.i-
ne argumenata da opravda sv1je
drzanje prctiv povisice, uvek svr-
'deci da je to nemogute, da f-5r-
poracija ne moze da operiSe n
Gustriie na gubitak it'd.
Ovo ie samo cist iii bolie ia
reGemo necist profit. kako u ie
sama korporaciia izracunala IL
vestila, tesko da on nije neko;5so
puta toliki. Ali ono nj pribliZno
ne predstavlja celu pIjacku Eo5a
ie izvrsena mad Gelicnim radn5ci-
ma. RacunajuGi prenla izjaEanla
kor2 oracle proslih godina, knroo-
raciia ie opliackala GeIiGne rad
nike "a verovatno ne mamie, negr
oko osam puta toliho. Svo boga-s-
two koie su celicni radnici stvaEi-
Il pr0sle podine, a nisn ga prlmi-
il. ieste pljatha izvrSena mad nil
ma, tG je sigurno ogromna suA1a.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Velika Britannia.

Konacno Sc sazna!o koliko je
velika Britannia imala strajkova
prosle godine Prema vesti IL Lon
dona G.. januara), strajkova je
bilo u Velikoj Britaniji prosle go
dine, wise nego iiedne godine u o.
vom stolecu. Bilo i'll je 1.775. Il
gubIeno radnih dana 100000.
Sve Sc to odigralo II vremenu
rata kad Britannia ima zakon
pristine sluzbe iii konskripclJu
rada, a strajkovi takodjer zabra-
nieni zakonom. Oval borbeni duh
britanskih radnika je garanclla
da ropstvo nece dugo postojati.
Oni su uprkos zakonskih zabra-
ma ipak izlazili ma straik, to Vi
Sc u prosloj godini nego i u jednoj
godini do sada.
Vladajuca klasa Britanije, mis-
lila je da &c radnici biti pokorni
i raditi "a skapavajucu najamni-
Gu, kad ona zakonima zabrani
Strajkove, ali tako nije iSlo. Rad
nici su pokazali vecu borbenost
nego ikad ranije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Argentina

Prema vestima od 90. januara,
Saveznici su konocno uspeli da
otrgnu Argentina cd Osovine, -
Nemacke Japana. Predsednik
Pedro Romirez je telegrafirao
Predsedniku Roseveltu tai isti
dan, da je argentinska vlada pre-
kinula svake veze sa Osovlnom.
Sad Sc predvidjaju mnoge prone
ne koje &c slediti argentinskom
kabinetu, posto su neki clanovi
Wade, koje nazivaju "manjina'
rristalice Osovine. Ova ''manjina'
je bila glavna smetnja da Sc nije
moglo do sada prekinuti odnose
sa Osovinom.
Tu su besumnje i razlozi koji
Sc ovde ne spominju, kao ma pri-
mer argentinska trgovina Nema:
kom. Nemacka je zemlja industri-
ia sirovina, vrlo slaba zemlJa
hrane. Argentina, pax proizvodi
hranu, narcotic tito meso. Ne
macka je to kupovala ma veliko od
ME, pre- rata, dobrim delom,
koliko su ratne smetnje dozvo-
l;avale, "a vreme rata. Naravno,
Argentina su bill, i sada su po-
trebni poljoprivredni alati mast
nerija drugi tvornicki proizvodi.
koje je Nemacka opet imala u izo-
bilju tako je uzajmna trgovlna
isla dosta lako izmedju .ove dive
zemlje. Sa Sjedinjenim Drzavama,
ona nema tako dobru priliku, ler
one same su veliki proizvadJac
svake hrane pa mesa.
u swim sporovima izmedju raz-
nih drzava, umesani su karitalis-
ticki interest trgovine druge
stvari, tai slucaj je bio i Il ovom
odnosu izmedju Saveznika Argen-
tine.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
UNRRA sc sneSi

L predstavnickoj kuti (25. ia
nuara} odglasano ie Sa 33S "a, 4
u prCtiv da Sc odobri jetlan
poseotak od pEoslogodisnie nac3o-
maine proizycjnje. II. $3.50, ,00o.-
GOO fond UNRRA. kao Stc So
vidi, da ie ogromna veGina pretls-
taynika gla sala "a tai fond, otnda
Sc moze lako pTedpostaviti da &c
Sc to usvojiti i Il senatu. Nerovet-
nc &c yecina tan7o glasati "a taj
fond
endme1ti sa soiin1a :
nol.usalo skresati tai fond na ma
rje, propali su. Odobrilo Sc pot
punc toliko koliko je UNRRA ira
lila. Posto izgleda da &c Sc odebrj-
Il senatu, gospodin Lehman
tdirektor UNRRA) moze Sc smeSiti
ma tako dobar izgled. \ on. kao j
drugi niegovi ponocnici II toi or
ganizaciii, ina razloga da Sc sne-
81. Niegova godiSnja plata lvero-
yatno troskovi povrh plate) les
te $4,000. The outlook is good.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Nema.iu ista prava

Nacelnik grada New York, La
Guardia, odrzao je jedan govor
nedavno gradu New Yorh-u pred
80 vatrogasnih sef IVA, koii su
'prisustgovali IL raznih nlesta owe
zemlie, IL kome ie rekao da grads
HI radnici nenlaju ista prava ma
straJkove it'd, kao radnici pri-
Vatnim industrijama.
~ koliko Sc meme tite," re5e on,
"Ja ne priznaiem pravo Ma strajh,
gradskim radnicima. ."Ni he mo-
zete primeniti isto prayo radnih
odnosa izmedju rpoSlivaca upos-
lenog privatnoj industriji ma
drzayu.'
Prema ovoi filozcfiji La Guar
dia, radnici Foji .ade IA drzavu Iii
gradskn vlast, moqii bi skapati Cd
eladi, ako III Vlasti Zanenlare, ma
rocito Il vremenima had Sc ziyot-
ne nanlirnice dizu svakog dana.
Ovo ie ios iedan dchaz da bi dr.
zavni "socjjalizam'', koga zagova-
ia "Socijalisticka'' nartiia isto ta-
Eo nostupao sa radniciTla. Pod
takvim socijalizmom svi hi rad
nici bill drzavni radnici i nebi i
mali nikakyih prava. Sve bi Sc TO
kao protivdrzavni pastup-
ci bill bi proglaSeni kao izdaia
protiv dIzave.
La Guardia kaze da drawn.
radnici nenadu pravo IA strajko-
vanje. Drzavnjci federalnoj /
drzaynoi vladi hazu da radnici Il
rliyatnoi indastrili ~>isto. .taka ne
madu pravo na Straik. pa ko onea
ina pravo nj straik? II k;,pitalis-
ticki polititari n1oeu sve ''protu-
maciti" protiv radnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Run,unija

Vest il Kaira (29. januara) jaw
lja da je rumunska vlada pod pri-
tiskom nacisticke tajne policije,
(gestapo) dozvolila da nacisti "us-
postave stvarno njihovu sopstve-
nu drzavu" II Rumuniji. Silna po-
iacanja gestapo stizu svaki dan IL
Nemacke.
Kaze Sc ola su owe mere poduze-
te sa ciljem da Sc "procisti" ma
ella cd pravoslavnih popova, koji
sada igraju vrlo vaznu ulogu ta-
mo, 49,. Cd kada je Joseph Sta
lin priznao pravoslavnu religiju,
rumunski popovi pricaju pasivnost,
urgirajuci Rumlne da Sc wise ne
bore protiv Rusije.' kad ie pre-
nekoliko dana vlada izdala poziv
da Sc mobilizuje jos vojske "a ma
clSte, grupa popOVa lZVen su jed
nu demonstraciiu gradu Vraila.
koja je irala "a cili ola Sc nacija
odupre daljnem mobilizovanju sto
oni nazivaju, "Umorstvo rumunske
mladezi.'
kaze Sc da u koliko sovjetske
trupe wise napreduju ma istccnom
frontu, toliko rumunsko stanov-
nistvo postaje sve wise naklonje-
no Sovjetskoj Rusiii, te da sc ma
cisti plase revolucije iii da ih ne
bi Rumunija izneverila i povukla
sc il rata. Nacisti su vet pohapsili
mnoge popove, nekoje cd njih su
wee dali poubijati tvrdi se da je
rumunsko svestenstvo Ii glavnom
protiv "osovine."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Browder "a iedinstvo

Earl Browder, sekretar ''komu-
nisticke" partiie, odrzao je govor
u Clevelandu 80. ianuara, IL komo
ie podstrekivao jedinstvo ''svakog
poiedinca Il opsegu Siedmjenlh
Drzava' "a Sto skoriju pobedu
ratu. Obecao ie da njegova parti-
ia nece imati svojih kandidata II
iducim izborima, nego da te po-
nagati glasati "a "tiket koji &c
proti sa odlucnim nastojanjem da
Sc dobije rat
Predsednik Roosevelt je llva-
lisao j napadao one tlanove kon-
greSa koji ometaju Predsednikov
program da Sc uspesno lZvadla.
Takodier ie zahtevao "Eeprekld-
nu posvecenost ratnol prolzVod-
Mi, bez neopTavdanog stralkova-
MIA, apsenteesm-a zastoia.'
kako su Sc ii "komunisti' is
caurili Il naigadnije i najobltniJe
kapitalisticke klepetuse. Cisto
presto ponavljanje onoga sto
kapitalisticki politicari govore, pa
Jos ie protiv strajkova. Ljudi ko-
il su nekada stvarali celu profe-
siju cd strajkova, vestacN su III
stvarali podstrekavali. okretall
straiko IL izgrede rado cekaii
da i'll uhapse, da bi Sc mogll siaV1tl
kao radnicki "mucenici" slitno
tome. Ali to je kapitalisticki "ko-
munizam,' kojeg BroWder danas
ZagOvara.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
NE straiku.ite sada'

L Miami. Fla. taro gde je top
10 i u@odno "a vreme oVe zln1s Il.
sezone, zasedava AFR fekerski IL
vrSni odbor OF. ianuara), kohl
opominie svoje clanstvo t"sest /
DO miliona'l da sad nipoSto ne
straikuju, jer da Sc spremaiu I've
liki militant razvitci.'
A kada ie oval odbor govorlo
Grukce? Nikada. On je uvek vi
.kao "no strike ncw." Sam William
Green Sc nedavno hvalisao kroz
stampu kako nj iednog ledinog
straika AFL niie ovlastila Il pos
lednjih par godina. Svi stralkoVi
koji Sc odieravaiu Il AFL dolaze
cd obicnog iuniiskog clanstva vo-
die uvek pokusavaiu da ga spre-
&c, kad u tome promase, onl mu
Sc onda stave na cello, pa ga ubllu
M drugi nacin. NE straikujte sa-
da". tako ie govoreno j prosle GO
dine, pa predprosle i stalno Sc
tako govori. kad bi radnici slu-
sail te svoje vodje, oni zalsta nebl
nikada straikovali. Pristaiali bl
ma sve sto i'm poslodavci nametnu,
a njihov borbeni duh sasvim bi
iscezao bill bi do kra ainosti po-
torni robovi, sto je sasvim ne dos
tcino ljudskom bicl.
Dabome da fekeri nece straiko-
va. Oni cato organiZuju te juni-
ie da spreGavaju strajkove. a ne
da III cvlastuju izvode. Oni &c
ovlastiti izvadjati strajkove sa-
mo onda kad to niihovi fekerski
interest zahtevaiu, kad hoce da
dobiiu "check off, kad Sc bori
iedna fekerska frakcija protlv
druge "a kontrolu juniie, iii kad
hoce da dcbiju izyesne povlasti-
ce "a sebe cd poslodavaca it'd. To
ie izvrsni odbor radnickih fekera
cd MEGA ne treba nista wise oce-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Francuska.

Vest IL Alzira cd 27. januara,
iavlja .da Francuski Odbor "a Os-
lobodjenje namerava izvesti pred
sud bivse upravitelje vicinskih
koncentracionih logora, rano u
februaru mesecu. Nakon sto oni
budu sudjeni, drzi Sc da &c slediti
sud drugih visokih cinovnika Vi
Sinske Wade, koji su sad zatvoru
Francuskog Odbora "a Narodno
Cslobodjneje.
Komunisti su zahtevai, kazu
yesti. da Sc oni koji su bill izdal-
nici, poubijaju bez istrage, ali Sc
druge strane protive tome hoce
da i'm Sc dade "postena istraga.' :
Krivica Sc IL glavnom klasira na
diva stepena. Oni koji su prosto IL
yrsavali naredbe u nacistieki-kon-
trolisanoj Francuskoj, smatraju
Sc oprostenim {excusable), i nece
biti sudjeni kao izdajnici, dok oni
koii su dobrovoljno chill usluge
yiciskcj vladi nacistima izdaiu
yrsili protiv patricia i gerilaca,
te unapredjivali nacizam dobro-
volino, bice sudjeni kao izdajnlci.
Tih biysih visokih cinoynika vicis-
ke Wade ina mnogo u zatvoru kod
Francuskog Odbora sve sc name
rava po redu suditi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Italia

Stanje II osvojenoj Italiji, kaze
Sc, da je tako strasno da -je neve-
rovatno. DR.. Max Ascoli, bivsi pro-
fesor ma sveucilistu Cagliari, Sar-
dinia, koji Sc sad nalazi ovoj
zemlji, PRIMO je jedno pismo. U
tom pismu Sc kaze, prema New
York Times-u go. januara), da
je zemlja razrusena, bez saobra-
GAIA, bez industrije, bez hrane i
svega drugoga.
Sknpoca je tako velika ma stva-
rima koje Sc jos mogu naci negde
da dostizu 14O Ira "a jedan hleb,
RIA 200 Ira kilogram, kukuruzni
hleb SIS Ira, "stara tvrda govedi-
ia" 18O Ira, a svinjetina 200 IL
ra dok jedne cipele stole 1900 Ira
Dale Sc tom pismu kaze da je
u "NapdIJu sve u rukama starlh
fasistickih vodja i njihovih po-
mocnika. Saveznicka Militarna
ylada je zaista opkoljena starim
fasistickim elementima koji for
miraju gangu uzajmnog pomaga-
MA"
Ma zakljucku pisac reee da Sc
sve okreee II prAvcu komunizma.
Moglo bi to biti, samo ako je to
Stalinisticki komunizam sto je We
rovatno da jeste, onda nema opet
nista, sye dok Sc mase ne krenu
pravcu pravog Komunizma, II. re-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
POl.iska
tine.

kao sto je vec poznato, Sovjets-
ka Russia ina .posebne planove
0 Poljskoj j o vladi, koja bi ina
Ia nastupiti toj zemlji. U Mos
xvi vee postoji jedan Poljski Cd
Dor, koji izdava novinu 'WOlna
Polska.'' U toj novini Sc nedavno
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03

| kali radnike.
| Sad, ako podjemo cd predpostav-
ke da, onai sko nema domovine,
il; oni radnici koji misle da ovo
nije njegova "domovina", vec da
je ona negde II starom kraiu, ne
treba da Sc bori "a neke promene
oyde. Onda mozemo reel slobodno
ola nj oni radnici koji su ovde rodje-
nj ne trebaj jusda Sc bore iii da
ucestvuju Il politici, radi toga is
tog razloga sto nj oni nemadu do
movine. Oni radnici koii su ovde
rodjeni isto tako nista ne posedu-
iu, kao mi iugoslavenski radnici
koji smo rcdieni Il stafom kraju.
Besmislica, zar ne? Divlja EVER Sc
brani kada ie napadnuta, koia ne
INA da razmislia @. nitemu, a ka-
mo da nebi liuasko bice koie moze
do razume da yidi te napade
nepravde.
Cak i tada ako hi na hiliade "a
kona postoialo koii zabranjuja n;;-
su borbu protiv nepravde, radnici.
kao odvazna liudska bica ipak bi
Sc borili ia unistenie tih Zakona
i toga sistema koji te neprarde
stvara. NaSa ekonomska prava i
duznosti jesu od prvostepene vaz-
nosti i ona mcraju biti prva Cd
svih drugih. Mi kao ciyilizovani
,liuii II po!cv;a; dsades satog veka
ne mozemo dozvoliti da najan1no
ropstvo radnika produzuje dale,
samo zbog toga sto mi nemamo
dGmovine. Mi ipak trebamo da Sc
borimo da stvorimo tn domovinn.
Ovo vazi i IA jugoslayenske rad,
nike Il America isto tako, kao "a
one koii su ovde rodjeni.
y cemu Sc razlikuje iugoslaven-a
ski radnik cd onoga radnlka koJr
je ovde rod ien? u nicemu. | iedan
i drugi je podvrgnut istim zako-
nina izrabl liivanja nepravde IL
industriji, pa II priyatnom IL
votu, posto nema materijalnih
sledstava pomocu koiih da dodie
do te ravncpravnosti, ma koJu
on ina politicka prava. On je ipak
obespravljen. Jugoslavenski rad
nix kao onaj koji je ovde rodjen,
tia bi ziveo, mora raditi "a najam-
nicu. koja nikad nije VEGA nego sa-
mo tolika da ga odrzi zivotu /
sposobnim da radi i sutra. Bo-
eatstvo koje on stvori u jednom
ianu pet iii sest puta Je toliko,
koliko on primi "a Geo dan svoJeg
rada. On "a mamie Cd sat poi
vremena stvori toliko bogatstva,
koliko on dobije naiamnicu ia Geo
dan rada. Ostalih sest pol sati,
on stvara visak vrednosti koji ka-
pitalist - posednik industrije =
prisvaia sebi. kapitalist XIII pose
duie te alate "a rad, ne mora III
iedan minut da radi da bi doblo
net iii sest puta toliko cd svakos
radnika koliko MENU plati OBJ
liku najamnice. To je ono sto MI
zovemo izrabljivanje.
Ali tai jugoslavenski radnik u,
America, kao i svi drugi radnici.
podlozen je jednom ekonomskom
zakonu, koji MENU ne dozvoljava
da in bude ista drugo nego
naiamni rob kapitalisticke klase
celog svoga zivota. Tai zakon ie
zakon vrednosti. Oval zakon regu-
lise sva kretanja i razmene es-
papa kapitalistickom drustvu
Kad Sc espapi kupuju prodaju. +,
niihova cena moze da skoci malo |
gore, iii da opadne malo dole, vec
prema ponudi i traznji, ali ia cena
ne moze otici daleko nj gore nj I
dole cd vrednosti. U osta-
lom, kad Sc doda jedno ma drugo.
espapi Sc prodaju po njihovoj
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Moskva Odbila nosre-
dOyanie

Moskva ie odbila ponudu Sic
Ginienih Drzava "a posredovanle
oko odredjivania Sovjetsko-po'js-
Ike cranice, tallo Sc izvestuje Il
{Nastavak na i. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Juqoslavenski radnici
Socijalizam

Buduci da mnogi jugoslavenski
'adnici America JOS uvek podr-
| zavaju misljenje da politika po-
'iticka borba nije njihova stvar.
vec da ie to stvar onih koii su ov-
dc rodJeni. Mi cemo pokusati II
ovom clanku da to pitanje objas-
| nimo II koliko bude naivise mo-
guce.
| Ma prvom mestu treba da Zna-
mo da potpuno budemo nacisto
| S tim, da Ii radnik ina domovinu? :?
Mi odlucno tvrdimo da nema. Ma
ravno. on negde ma kugli zemaljs-
koj ipak mora ziveti, izvan ME ne
moze. On mora da Sc nastani Il jed
noj od postoiecih drzava. Otuda
mnogi tvrde da je to njegova do
rovlna, gde Sc on nastanio, jer
CD tn stvara sebi zivot syoioi
porodici. Ovo ie kapitalisticki trik,
svih naciia, sa kojima sc namera-
va radnike duhoyno vezati "a nil
hovu kapitalisticku klasu isko-
riscavati in "a njihove ekonomske
i politicke interese Poznato je da
Sc radnici cesto puta sele IL jed
he drzave drugu, trazeci rada i
pogodniie uslove zivota. Ovo ie
mnogo wise rraktikovano Il pros
losti dok je postajao veci zahtev
ia radnike. Sad sc ova praksa O.
graniGatea ga zakonima raznih Ze-
MALTA. posto sve zemlie imadu vi
Sc radnika nego sto i'm treba. OF
kuda je onda mogute da ljudi ko-
il Sc sele IL jedne Il drugu drzavu,
trazeci posla, da oni imadu do
movinu? Onaj koji nista ne pose
duje, tai nema domovine.
Cak i Il zemljama gde postoji IL
vesna politicka ravnopravnost. ka-
kvu smo imali bar do sad, a do
brim delom je imamo jos sada Ii
ovoj zemlji, "a radnika domovina
je samo iluzija j nista wise. Co
yek ina samo toliko slobode koli-
ko njegov novcanik moze da "a
garantuje Tai move k
II toliko je veci, Il koliko on wise
rcseduje materijalnih stvari, re-
elmo IL obliku zemlje, alata "a rad,
tvornica, rudnika it'd, prema to-
me, njegova sloboda je Il toll
ko VEGA. Radnik toga svega nema,
pa prema tome, on nema nj slo-
bcde niti ikakve domovine. Owe
materijalne stvari, tako SUI vellke
/; tako komplikovane da radnlk nj
kada ne moze do njih docl. One
ostaju Ii r1kama liudi koji raspo-
lazu sa mnogo novca, tt. Il rukama
Prema tome, samo kap!-
talisti II danasnje doba imadu
domovinu. ~jer oni je i poseduW.
Radnik svu svoju domovinu moze
da strpa u suitcase" i da je od-
nese u neku drugu "domovinu'.
Ali, radnici su ljudska bita isso
tako kao kapitalisti, priroda, kad
je ccveka stvarala, nije planirala
da jedan Govek iii jedna grupa
ljudi budu iznad drugog coveka i'll
grupe ljudi. U fizioloskom smlslu'
mi smo svi iednaki, otuda prema
moralnom pravu moralnlm zako-
nina, treba da budemo i II eko-
nomskom smislu svi jednaki. kak-
yo pravo imadu kapitalisti ma ma
terijalno bogatstvo koje onl danas
Jesu Ii oni to bogatstvo
doneli sa neke druge planete, pa
da i'm to dava iskljucivo pravo na
MEGA? Razume Sc da nisu. Onl Il
opste nemadu moralno pravo ma nj
iednu malenkost toga bogatstva.
Ter ga oni nisu nj stvarali. Oni
su MEGA pokrali oteli cd radnl-
ka. Radnici su kroz vekove to bo |
gatstvo styarali, a kapitalisti ma i
zakonite nezakonite naeine pljac-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
US. Steel profit
S63,642.322

Kao sto vidimo Z. S. Steel kor-
poracija, zaradila je prosle godi-
nc $63,642.322. Kad dodje do pita-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03

vrednosti, iii duzem vremenn TO
skakanje i padanje cena iziedna
cuje Sc. Sad, buduci da ie j rad
nikova ra,'na snaya espap - ar
tikal koji sc kupuje prodaie -
! toga radi, nj ona Sc ne prodaie
drnkce vet po lljenol vrednoSti.
TAI ekonomski zakon yrednosti
ne dozvoliava drukce.
Cim sc 1e vrednosti espapa me-
re? Sa drustveno potrebnim rad
MIN vremenom utrosenim niiho
" proizyodnju. Ako iedan artikal
sadrzi osam sati drusaveno po-
trebnog radnop vremena sebi,
niegova je prednost rayna drugom
aftiklu koii je isto toliko ia
soVa vremena utreseno - nj wise
ri mamie. Gene, 30 koiim Sc espapi
prodaju, d hoje takodjer skacu i
padalu, nisu nista drupo vec iz-
vesno krivudanje iznad isp0d
vrednosti Oval zakon vazi potpd-
no ia radnu snagu, posto le i
ola espap. Erednost radnikove
radne snage nije sve ono sto on
proizvede IL toku rada cd osam
ssti, vec ono sto on proizvede Ia
prvi sat pol iii tako nesta, jer
radnik proizradia mnogo wise ne
go sto ie vrednost njegove radne
snage. Vrednost radne snage Sc
meri sa ziyotnim namirnican1a po
trebnim "a nienn pfoizvodnju. To-
lika kolitina hleba. toliko mesa,
toliko povrca, stana, ,ogreva, osve-
tlenja it'd. dakle, toliko koliko ie
potrebno da radnik prezivi, da Sc
odnlori i da bude spojoban da radi
j sledeteg dana. A to ie cd prili-
ke toliko. koliko on proizvede "a
.prvi sat j pol na poslu, sve ostalo
'sto on proizvede prisvaia kapita-
list to ie ia kradia. Tai deo sc
zcve visak vrednosti.
Pod takvim uslovima zivota,
radnik je rob kapitalisti6ke kiase,
bic on iugoslavenskog iii americ
kog iii ma kojeg drugog porekla.
On ie naiamni rob estate naiam
nj rob dok god postoje takvi dru
stNeni odnosi. Stanje radnicke kla-
Sc he moze Sc pod kapitalizmom
pobolisati zbog gore pomenutog e.
konomskog zakona 0 vrednosti. Ia
radnika nema made bolji zivot,
on ie osudien da robuie celog
svog zivota, pod kapita!izmom.
u prkos cinjenice da mi vidimo
koliko ogromno bogatstvo mi pro-
izyodimo ma kraiu svake godine /
svake sledece godine sve wise.
radnicko stanie ostaje neizmenje-
no.
ako smn rekli Ge Sc sve okrece
cko vrednosti esps pa. ipak rad
nickO stanje moze da padne Ia
gore nego sto jeste. a to Sc Il |
glavnom desava Ia vreme bespos-
lice, kada radnik nera kome da
proda svoj espap - radnu snagu. |
Buduci da on nema niSta drugo |
"a prodaiu osim radne snage,
loju niko ne trazi, on je isto tako |
cd gladi, samo poste-
peno. Do sada SUI owe krize iii bes |
poslice bile periodicne, ali cd sada
&c one biti neprekidne i tako pus-
tosece + erajuce da &c lzgledati |
kao propast covecanstva. One ce
biti takve zbog toga sto su rad
nici u veliko poyetali svoju pro
sto, je omoguclio kapl-
talistickoj klasi da otme cd rad
pika diva iii tri puta toliko ko-
liko je do sada otinlala. Ovo oe-
rcmno Cd radnika pokradeno be-
gatstvo, mora Sc prodati ola y.
Sc dale moglo proizvoditi. All
nema kome. drugim zemllan1a
(Nastayak ma 4. strani.) !
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Refer to FILE IO3778-FL-~
In Correspondence With
SOLICITOR p. O. DEPT.

NASA SRDSTVA: Prosve-
civanie ra5s,jcke kIasc u dnhu
Marksizsna: da 81 rad i kapi-
tai nepannfiiyi nepTijate.j,
Organizovanje radniGke hIasa
U jeHnu RevoIu6ionaxnn Poll. {
tfcku Partiju IA osvaianje g.
raZaranje PoIiticke przave ka-
pitalizma; organizovanie rad
njka j u je0Hu repckucianarnn
lndustrijalnu Juniiu IA uzi-
mamie, drzanje j kFeIanje svif
zemaljskih industrial.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03
Vazne med1marodne vesd.

,olucionarnog Socijalizma.
Evening star., 1944-11-22
By BEN McALWEE.

Brookland Recreatio fair
howlers, led by Capt. Jessie Sacrey,
who sports a league-leading aver
age of 117-6 for 80 games, tonight
will attempt to gain undisputed
possession of first place in the
Ladies' District League when they
invade Lucky Strike for tussle
with Ma Limerick's Red Circles.
In boasting the top average mark
In the city's premier women's cir
cult for the first time, Mrs. Sacrey
leads such ace rollers as Lorraine
GULL, Hi-Skor captain and league
champion, who is the runnerup with
1926; Frances Wilson of Lafay-
cite with 116-l4, and Madge Lewis
of King Pin with 1926.
Deadlocked with Brookland for
frst place, with 10 games won out
of 80, the King Pin rollers, who
have the edge on total pins by a
margin of some 800, postponed thell
match with SpillWay.
Other matches will bring together
the third-place Chevy Chase Ice
Palace and the fourth-place Lafay.
cites at Lafayette, Takoma at Be-
thesda Bowling Center, Colonia
Village at Rosslyn, and Silver Spring
at Hi-Skor. All matches start al
7::30.
Evening star., 1944-11-22
Howard and Lincoln
Battle Tomorrow

The annual grid feud between
Howard and Lincoln Universities
flares up again in the Howard Sta
dunn tomorrow afternoon at 2
O'Clock, when pair of evenly
matched elevens battle 1t out in the
49th staging of the traditional COL
ored classic.
Coach Jim Chambers, who grad
uated from Howard in 1923, has
rounded up a greatly improved Bison
backf1eld with Bernard Green at
fullback, Henry Houze and Howard
Stewart in the halfback positions,
and Arch johnson at quarterback.
Myron Ross, center and veteran
OF three years on the squad, was
elected Howard captain at a meeting
of the team last night.