RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-07
Rat / kgIed TevuIucije
(Svr$etak)

~oA AOtANAQ AsAoAJ0 AAoJ~>'
drpana kao ciganska torba, udje
takodjer u to krvavo kolo sa mo-
dernim kapitalizmom, ito prva ali
je brzo pocela klecati. Rano, jos
u 1917, car "svih Rusa', Nikola
Romanov, bio je oboren. | Rusi-
ia je nastavila svoj prekinuti po-
sac cd 1905. Wade koje su zatim
dolazile nisu odgovarale novol
situaciji. Nisu mogle da zadovo-
lie najelementarnije potrebe O.
gromne vecine stanovnistva, ta-
ko da nijedna, tako da recemo,
nije vecerala tamo gde je doruc-
kovala. Ono sto je uzelo Fran
cuskoj cd 1889. do 1871, Rusiji je
uzelo, tako-rekuc, nekoliko da-
ma. I upravo cetiri dana mamie
Cd jedne godine pre- mira, koji
je "ostvaren" IL. novembra 1913.
- tacno Z. novembra 1917. -
proglaseno je ono sto je pocelo
alediti srca ne samo nemackog
kap;talizma, koji je momentalno
odahnuo sa istupanjem Rusije IL
rata, nego evropskog pa svets-
kog kapitalizma. Proglasena je
Proleterska Revolucija u Rusiji,
koja stavi svu moe vlast u rad
nicke, seljacke vojnicke Sovje-
te! To je bio onaj momenat, koji
je opisan kao, "Deset dana koji
svet potresose". Da Ii je to bio
dovoljno povoljni momenat "a
svetsku revoluciju?
Odmah nakon zauzimanja
v1asti, Sovjetska vlada je pred
1ozila swim zaracenim zemljam
da Sc odmah zapocnu pregovori
D miru. Ito bez ikakvih teritori-
jalnih gubljenja iii okupacija.
Ovom predlogu podlezi sledece:
prvo, da Sc zapocnu pregovori o
miru, to &c dati mladoj, TEX ro-
djenoj, Sovjetskoj upravi bolju
priliku da Sc ucvrsti; drugo, nj
je verovatno da &c ma tako Sta
pristati nj jedna nj druga ratu-
juca strana; i trece, kao rezultat
ovog "drugog", verovala je da &c
vojnici ma frontu, kao radnici
ostala sirotinja kod kuce, koii-
ma je rat vec dosao pod grlo, pro-
buditi Sc protiv svojih vladaju-
cih klasa, a u prilog njenog po-
ziva "a mir, koji &c te ratujuce
Wade odbiti i tako &c Sc doci u
oStar sukob klasne borbe, iZ ko-
leg Sc eventualno moze razviti
svetska revolucija. Ali tako Sc
niie desilo. Engleska i Francus-
ka potpuno su odbile tai predlog.
/ Rusiji nije ostalo nista drugo
nego da trazi poseban mir cd
Nemacke Austro-Ugarske, koji
je napokon i potpisan. Ali IL
gled "a svetsku revoluciju jos
niie potpuno isceznuo. Rat nije
svrsen. Ocekuje Sc poraz Nemac-
ke, koji Sc vec tada prilicno pc.
kazivao. nakon godinu dana tai
poraz dodje.
Dolazi abdikacija Kajzera. So
cijalna demokratija zauzima dr.
zavnu vlast. Frontovi Sc poraz-
bijase. Vojska bezi kuci. Najmoc-
Mia saveznica Nemacke, Austo-
Ugarska, raspade Sc. Jugoslave-
nj Sc izjavise "a veliku Jugosla-
viiu, Rumuni "a veliku Rumuni-
ju, Poljaci "a veliku Poljsku,
ceho-Slovaci "a demokratsku
Ceho-Slovacku it'd. Cd njenog
carstva ostade TEX Austria i
Madjarska, koje Sc takodjer po-
dvojise. Nastupa ozbiljno stanje,
zatim revolucionarna situacija.
Nemacka burzoazija kleca. Ocl
sveta uprte SUI u Nemacku; rad
nicke, sa veseljem; burzoaske, sa
strahom; prve Sc vesele da vide
nemacku burzoaziju dotucenu;
druge, da je vide ponovo podig-
nutu ma noge. Nastaju odlucuJu-
ci momenti.
U takvoj situaciji, Karl Lip
nehct Roza Luksemburg, ma ce-
lu spartakovaca, revolucionara,
koji iskocise il redova socijalne
demokratije, grme berlinskim u
licama: U revoluciju! Zauzimaj-
-