RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-09-14
kroz PaTtiju / FedeTaGiju

Trideset treca konvencija
Jugoslavenske Federacije odlazi
u istoriju kao jedna Cd najus-
pesnijih njenih konvencija. Men
uspeh ne duguje Sc nekom slu-
caju, nego iskljueivo nastojanju
naporima njenih clanova i SIM
paticara. Jer je nase clanstvo, sa
svoiim simpaticarima, mesecima
unapred radio spremalo Sc "a
svoju konvenciiu. kao rezultat
toga rada spremanja, konvenci-
ia je morala biti uspesna.
Svi su nasi Ogranci, clanovi i
simpaticari radili spremali Sc
"a 33. nasu konvenciju, ali Ogra-
max Akron, sa svojim clanovima
simpaticarima, najvise je ra-
dio. Najvise je radio IL razloga,
sto naSe clanstvo MENU bese
poverilo ulogu konvencijskog
domacina. A svaki domacin, koji
zeli da ugosti po svojoj zelji svo-
je goste, osobito goste kao sto je
naSa konvencija, on ina pune
ruke posla. On je imao da Sc po-
stara "a dvoranu, koncertski pro-
gram, banket, hranu pice "a tri
dana mnoge druge stvari u We
ri sa konvencijom. Starati Sc
tome, da bude dosta, ali ne pre-
wise da Sc rasipa, premda do
volino da zadovolji svoje goste,
trebalo je mnogo sednica odrza-
ii, ma kojima Sc raspravljalo j
p'aniralo, obmisljalo it'd. Pa on
da organizovati sve stvari, oso-
bito kuhinju = kuvanje i poslu-
gu, - jer hraniti i posluzivati
onoliko gostiju tri dana, to bese
nanoran zamasan posao. Ali u
prkos svega toga, clanovi i sim
paticari Ogranka Akron saw tai
posao obavili su ma opSte zado-
voljstvo delegate i gostiju.
Najtezi posao imale su obaviti
clanice i simpaticarke = kuhari-
ce i posluzavke. MAZDA SUI one ra-
die, takorekuc, danju i noeu,
nada su one bile neodmorene i
neispavane, ali ma niihovim lici-
ma mogla Sc primetiti radost j
zadovoljstvo, jer su one bile sves-
ne svoie duznosti. One su bile
svesne da njihov rad trud ina
da posluzi najplemenitjoj svrsi
svrsi radnickog oslobodjenia!
Jest. cato su one bile vesele i
cato SUI one onako odusevljeno
radile!
Niihov rad j njihove napore
ne moze niko nagraditi, init O.
ne traze) sem Proleterske Re-
volucije! Samo je ona u stanju
dostojno obilno nagraditi svoje
naimare. Cd nase strane, mi i'm
mozemo Gestitati, sto ovom pri-
likom i cinimo: CESTITAMO
VAN, DRUGARICE!
Kakva je to sila koja pokrece
terra nase clanove simpatica-
re; koja i'm dale potstreka inspi-
racija, da mogu toliko izdrzati u
radu materijalno Sc zrtvovati "a
svoi pokret? Ma ovo pitanje mno-
gi radnici nisu u stanju valjano
odrovoriti. Ia njih je to ne pojm
1.-Two zagonetno. To je IDEJA!
Ideia je ia sila, "a koju Sc oni
tako dobrovoljno zrtvuju, jer je
ona jedina sila koja &c ujediniti
radnicku klasu, i tako ujedinje-
ma svojim organizacijana, uci-
niti kraj danasnjem varvarskom
poretku - kapitalizmu! To je ia
sila koja je davala potsreka O.
dusevljenja pre- nase prosle kon-
vencije; to je ia sila koja ce da-
vati nasim clanovima ! simpatl-
carima potstreka j nadahnuca u
bduuce, ii. sve do konacne po-
bede mad nasim neprijateljem -
kapitalizmom!
To je neodovljiva sila koja je
potstakla nadahnula nase mia
de umetnice ma koncertskom |
banketskom programu; nase O
dane i pozrtvovane simpaticar-
ke Elsie Wick Anna Ruzic, da
SUI onako mogle odusevl]eno sa
ushicenjem pevati ma opste "a
r i L.