davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
MIKE
SEE:

They say a second hand deal
er is a big liar and double cross
er. Lolita people call me a End
hand man so next week I'm
changing my ways. I'm gonna
be a republican and run agin
for a pollytickle job on the rep.
ticket-unless too many repub-
licans boiler too much. You can't
tell, they mite even be glad.
WOt'S the use of runnin' on the
democrat ticket all the time
anyway. I git a lotta republican
bizness too, and I have never
won once on the democrat tick
ct. I herd l democrat say thru
the side of his mouth to his wife
that it will be a darn good thing
to git rid of Mike anyway. I an
swered thru the side of my
mouth so he coodn't hear me
That way we were both even,
only I herd what he sed, and he
amt shure of what I sed. Next
week Pollyticks otta start buzzin'
quite a bit.
o.
I was goin to say something
about BunSton runnin' for state
senator, but he beat me to it
with his pitcher and everything
in the newspapers.
-O-
Just ina bunch Of nice, pur-
ty kitchen cabinets. If you need
one, you had better come and
git it. And a lotta new linoleums
Gold Seal and Armstrong 9xl2
rugs-S6.95 g. $7.95.
I seen Ray Astrope in town
awhile back and he was tellin'
me that he read a letter at Pearl
Harbor that I sent to Bob Brown.
Ray is in the Navy. Talkin'
about Ray makes me think OF
a fella I never met but he rote
to Mr.. Anderson and sed to
gimme his regards. His name is
A. S. Broat. Mr.. Broat usta own
and run the Hardin Lumber Co.
quite a few yeers ago. He is now
living in California.
o.
Nursery chairs, $3.45 and up.
Hi chairs, S4.45 and up. Baby
beds, S12.995 and up with mat
~treSSes.
Talkin' about old time buziness
men Sine Markquisee tole me
that he IS the second oldest biz
ness man in Hardin-I mean
the second longest in business.
Mr.. Hicks at the Hardin Drug
store has been in bizness the
longest and 3rd and 4th place
is split between Charley Schei-
der and Charley Elder. The two
Charleys will have to settle that
between EN-. If I'm wrong about
this I will shure find out to tell
va about it next week.
K uC HER a
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
MAILER HOLDS
STUDENT OFFICE

Walter A.. Mailer of Lodge
Grass has just been elected a
member of the Continuation
Council of the 1944-45 Student
council of Teachers college, Col
umbia university, DR.. Milton C.
Del Manzo, provost announced
this week.
The council is active in PLAN
ming recreational facilities and
act as a liason between the ad-
ministration and the student
body.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
HAVE PERFECT O

Three students of the Upper
Spring creek school near Decker
were reported to have perfect
attendance records for the past
year of school, Mrs. Lura P.
Strand, county superintendent
of schools stated.
Despite bad roads, storms and
other h~indrances, Junior Bartot,
Margaret and James Hamilton
were in school every day.
Miss Connie Cranak is teach
err of the school.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
TO SHOW ARMY
HERE

Sgt. Floyd E. VIM of the U
S Army recruiting station at
Butte. will show a series of ar
my motion pictures in Hardin
on Saturday, May 81, at 7:3C
p. m. at the junior high school
gymnasium.
One film deals with the or
ganization of the army and an
other deals with its various
branches.
Sgt. Wirn will be accompanied
by a member of the Womer's
Army corps, who will answer
questions about the WAC.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25

NOTICE
There will be a pie or box
social at he Spring creek school
house at Sarpy on Saturday
night, May 81, sponsored by the
Sarpy Red Cross unit. All pro-
ceeds will be donated to the Red
Cross.
Those attending are asked to
bring their own cups as paper
cups are not on the market at
this time.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
PLAN FOR PICNIC

Plans are already being made
for the annual Farmers Union
picnic to be held here July 4,
according to George S. Mellow
ell, president of the organization.
The picnic will be held in the
city park with a basket dinner
at noon. The program will con-
sist of a speaker and other en-
tertainment, it was stated.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
NOTICE

Second installment of 1874;
taxes are due and payable on OF
before May 81, 1914. Unless paid
by May 81, an interest rate Oh
70 of 1 per cent a month and a
go penalty will be assessed.
BERT SLATER,
County Treasurer.
Pub. May 10 and rs, 1914
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25

shopping bags or baskets and re-
use paper bags whenever pos
Sible.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25
OLD TIMER
PASSES AWAY

William S. Bryan, old time
resident of Foster community,
passed away at Corvallis, Mont,
on May S, according to a letter
received by Mrs. Jess Taught
from Mrs. Bryan this week.
Mr.. Bryan was 80 years old.
Wilbur Ledford, a brother of
Mrs. Bryan, and Mrs. Ledford,
are with Mrs. Bryan, it was
stated.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1944-05-25

Headquarters Of the Ninth
Service Command, Army Ser
vice Forces, Is Yocated at Fort
Douglas, overlooking Salt Lake
! City, Utah.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

move cinjenicom, da dosadasnja
vlada nije bila najbolje u prija-
teljskim odnosima sa Sovjetskom
Rusijom; i da &c Paasikivi, koji
je poznat kao prijatelj Rusije,
biti stanju sastaviti vladu koja
ce odgovarati tim potrebama.
RaspuStanje Wade, Urho j. Cas-
trena, i imenovanje novog pre-
mijera, naredio je predsednik
finske republike, Carl Gustav
Won Mannerheim.
"Nezavisnosti" malih naciia.
pokazuju Sc u svojoj pravoj boji
ma sve strane. Budite vi meni
pokorni j radite sve sto ia hocu,
cak organizujte Wade takve ka-
kve Sc meni dopadaju vi mo-
zete onda biti "nezavisni'. Takva
je sudbina danasnjih "nezavis-
nosti' svih manjih nacija, pa cak
i velikih.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Spanija

Vest cd 8. novembra il Mexico
City, Mexico, javlja da Sc tamo
planira sazvati ne ekadasnju
spansku vladu organizovati je
kao vladu u izgnanstvu.
Stalni odbor Republikanskog
korteza Spanije vec je organize
van, koji &c raditi ma tome da
okupi sve bivse narodne preds-
tavnike spanske republike, ko-
jih ina neSto oko trideset zivih
ma sve strane po svetu. Ma celu
toga odbora nalazi Sc svrgnuti
predsednik spanske republike.
Diego Martinez Barrio.
Izgleda Na Sc Frankova guska
kuva, ii. ako ga nebi naSi savez-
nici, koji tako strasno "mrze"
fasiste, ma neki nacin spasili.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Milan Paulouic:

Kao u swim kapitalistickim
zemljama, tako ovde Urugua-
ju, postoje, u glavnom, dive klase
kapitalisticka radnika klasa.
Prva je koja poseduje celu eko-
nomsku moe, industrije, trans
portaciju, zemlju it'd. Drugim re-
Gina, ona ina celu moe u svo-
Jim rukama. Druga ne poseduje
niSta, osim svoje radne snage.
Svako, ljudsko bice koje ina oci
da S NINA gleda, moze da vidi
ovu razliku izmedju te dive kla-
Sc. Ova razlika ne samo da Sc
moze videti, nego Sc ona oseca,
a najvise je osecaju gladni sto-
naci. A gladni stomach SUI kod
onih koji sve proizvode a nista
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Anlerikancima sc dopaO
StalinOv gOvOr

Sluzbeni drzavni krugovi u o.
vol zemlji vrlo povoljno komen-
tarisu govor, kojeg je odrzao Jo-
seph Stain ma 6. novembra u
Moskvi. Nina Sc dopalo Stalino-
Ivo zigosanje Japana "agresors-
kom nacijom~
Tesko je pogoditi JOS "a sada,
kakve Stain ina ambiciie pla-
move "a Aziju, II. Kinu, Mandzu-
riju, Koreju it'd. Svakako ola sta
linov govor nagovestava nepri-
jateljsko drzanje prema Japa-
nu. To je indirektno nudienie
ruske kooperacije Americi Br;-
tanjje, bilo to direktnim ratova-
MEM protiv Japana, iii dajuci
baze gore pomenutim silama.
Postoji izgled da je Stain vo-
liam ola zrtvuje jos nekoliko mi
Iona ruskih zivota u ratu pro-
tiv Japana. Ne mislimo tim re-
ci da japanski imperijalizam nj
je agresor, nego tex zelimo reel
to, da ruske radne mase nisu
zasluzile da in Sc gurne Jos i u
tai pokolj. Russia bi kako izgle-
da mogla bar owl avanturu ira
gediju svojih radnika izbeci.
u ostalom, ko zna, mozda ie to
Stain vec sve isplanirao ma kon-
ferencijama sa Churchillom,
Rooseveltom it'd. Oval put je mo-
IDA samo izneo ma iavnost ono
Sto je vec reseno.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

!riju. Dokazacemo da je ovo tao
no; da kapitalisti dolaze do ras-
kosnog zivota pomocu pljaeke
mad radnicima j da radnici pa
daju u mizeriju zato sto SUI O.
pljackani, ne radi toga sto ne
stede. Ia dokaze uzecemo podat-
ke koji SUI poznati vecini monte
videanskog stanovnistva.
| U Montevideu postoji tekstilna
industrija u kojoj radi izmedju
dive do tri hiIade radnika -
Campo Mar y Soulas S. A. Ova
kompanija ne verujuei sama
svom racunu, da su mogli toliko
opljackati radnike, praviia je diva
puta godisnji balans, tako da Sc
uvere, da Ii SUI zaista "zaradi1i''
sest miliona peso-a. Ali drugi ra-
cum nije bio drukciji. Otkuda tih
Sest miliona? Sada, da vidimo
koliko SUI radnici zaradili koji
rade u toj industriji.
Imajuci priliku da razgovaram
sa jednim radnikom koji je bio
zaposlen IL toj industriii "a isti
period u kojem je kompaniia
"zaradila" sest miliona, po ime-
nu, H. Suarez-om. Upitam ga ko-
liko je MENU ostalo kada je on
sklopio racun. / saznao sam da
on nije mogao "a celu godinu ku-
pitt sebi jedno odelo IL svoje
zarade. Ma oval odgovor logieno
je sledilo drugo pitanie: "Kako
to da ii radis u tvornici tkanina;
pa nisi mogao napraviti nj "a
iedno odelo tkanina "a sebe. kroZ
celu godinu dana?' Suarez od-
govori, da on proizvadja
diva dana, II. u sesnaest sa-
ii, dovoljno tkanina "a jedno O
delo. Zapitam ga opet. sta Sc
desava Cd tolikih tkanina, kada
81 mi malo cas- rekao da nenaS
nj jedno odelo?' On, opet "a
mislien "a casak, rece: ida ia
pravim te tkanine ali mi III ne
dadu. Oni meni plate nadnicu.'
(Nastavak ma 4. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Nema veceg slepca cd onoga, koji nece da vidi

nemaju. To je radnicka klasa
Kapitalisticka klasa, koja niSta
ne radi ina svega u izobilju,
logicno je, da tn nema gladnih
stomaka.
Ali, nije samo dosta da Sc ovo
vidi i oseca, nego je potrebno da
domaine otkuda ia nejedna-
kost dolazi. ,Jedni nam tumace
da kapitalisti dolaze do uziva-
MIA raskosi stednjom, da su
radnici u mizeriji cato sto ne
stede. "Uzivanja', "raskos' i
"stednja', zvuce, dakako, kon-
tradiktorno, kao sto i jeste Mi
vidimo da kapitalisti ne stede,
pc ipak imadu svega ma pretek,
"a raskos i uzivanje. Radnici, SUI
bas ii koji stede, pa ustede mize-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

su mogli preci engleski kanal j
eksplodirali SUI ma sve naeine.
Leteli su nisko sporo i tesko IN
Sc moglo kontroisati. Sada Sc to
u nnogo izmenulo.
New York Times" cd 8. no
vembra citira Army Ordnance
noVernbarsko decembarsko IL
DAME, koje glasi.
''Nema dvojbe da militarno ma
oruzanje stoji sada ma pragu ne
poznatog izgleda ciji kraj izgle-
da da je bezgraniean. Elektroni,
atomske energije, rakete, jet
propulsion, da nista ne re-
cemo O. metalurgijskom, hemiis-
kom plasticnom progresu, u
trli su put do kraljevstva ranl-
je nepoznatog topnicima takti-
darirna j cak sada ne predvidje-
nog od naucenjaka."
Pisac kaze da vec sada postoii
mogucnost da bi nacisti mogli
bombardovati New York Wash
ington sa takyim robot -homba-
pa a bi fnogle odletiti na
hffJade mia da1Jfne, pa caK kroz
stratosferu, kontrolisane pon1ocu
radia liz submarine.
Kao sto vidimo, nije to sano
da &c robot-bombe biti sasvim
uvedene u buduce ratovanie ne
go jos sve drugo tex je ma pra-
gu razvitka. Rakete. atomske e.
nergije, hemija, metalurgija it'd.
nagovestavaju pravi pakao bu-
ducnosti, ako Sc dozvoli produce
ME rata-stvarujeceg kapitalizma.
Samo bi proleterska revoluci-
ia mogla sprecti razvitak owe lu-
dorije = sredstava samo-raza-
ranja.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

Ona u Rye, N. Y. bavi Sc sa
opstorn svetskom trgovinom pos
le rata. Kaze Sc, da su ma istoi
predstavljene 81 nacije. Ovo je
konferencija privatnih Rgovaca
j "proizvadjaca'' sveta, "nezavis-
ma Cd politicara i drzavnika. Ma
-konferenciji ina wise Cd 800
predstavnika. Americku delega-
ciju predvodi poznata kapitalis-
ticka klepetusa, Eric Johnston,
predsednik Trgovacke Komore.
/ jedna druga konferenciia
priprena eksplozije "a treci
svetski rat. Doduse oni tvrde da
oni nastoje spreciti novi rat, pu-
tenn resavanja trgovackih pro-
blema ma miriam nacin. Ovako
je pokusavano do sada predu-
sresti ratove, ali Sc nije u tome
uspevalo. Stvarno, svrha ovih
konferencija njihovih pojedi-
nacnih pfedstavnika niie spreca-
vanje ratova, nego trgovacko po-
djarmljivanje sveta | kada Sc ii
sllnrptni Interest Il sp1etke Eaz,.i-
iu do stepena gde III je nemogu-
ce reSiti ma miriam nacin, tada
svaka cd njih poziva svoju res
pektiVnu drzavu da ia pitania
resi- putem oruzja.
Treba uzroke ratova unistiti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

munista i Nacionalnih seljaka
ne postoji."
Ruska pobeda ostaUlja a'ldddjuct,
klasu ma plasti.
Pro-nacisticki zeljezni gar
dist ostaju u uredu. "Zvanicnici
ma visokim polozajima u Buka-
restu," izvestava '"Times"Fna 81.
oktobra, 4'jesu zastitnici bivseg
premijera Ion Antonescu-a cak
nacistickog Gauleitera, rumuns-
koga barona Kilingera. Deset
hiljada zeljeznih gardista skoji
su dobili drzavne poslove od ge-
nerala Antonescu-a ola bi fi1 do
bio ma svoju stranu jos Dire te
poslove. Drzavni uredi SUI tako
ogrezli sa nacistickim simpa-
ticarilna da je rumunski radnicki
vodja rekao piscu: mi jos uvek
imamo usavrsenu fasistickn or
ganizaciju'' Saka oficira funk
cionera koji behu uhapseniff bill
su tako vidno izjednaceni 81 ma
cistima da vlada nije imaIa iz-
bora" Kada Sc cine nova isne-
novanja rumunska vlada izgleda
da silazi sa svog puta da bi nasIa
zloglasne anti-demokrate III po-
lozaje." Novo imenovani dir kktor
fajnH polici;;o is isfi u
pod generalom Antonescu-om
(mezimcom kralja Michaela, koji
je sada ''demokrat') toku
njegovih duznosti odrzavao je
(Nastavak na 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

Vest kaze da je dvorana bila
pretrpana sa delegatima IL svih
predela slobodne okupirane Ju-
goslavije.
SkupStina je izabrala "MarSa-
la Tita, Predsednika Roosevelta,
premijera Stalina ministra-
Predsednika Churchilla "a po-
casne predsednike zasedanja."
Dakle, nova" politicka istori-
ia Jugoslavije zapocima kuvati.
PoSto je ovo tex pocetak posto
postoje jos mnoge made u ''nase
velike saveznike", celia stvar, da-
kako, ide jos Ia sada mirno vrlo
ugladjeno.
Dale Sc moze ocekivati cd te
skupstine, cd marsala Tita dru-
gih da nastave njihove dosadas-
NE poJezlJe o svetoStl" privat-
nog vlasnistva i mnogim plano
vima "a ozivljenje i unapredjc-
ME jugoslavenske burzoazije j
njenih interesa tamo. Ali 10 nece
nahraniti gladne mase. Nit &c
III zadovoljiti. Tai bi politicki
lonac, u kojem Sc kuva, TAI ka-
pitalisticki gulas niogao naskc-a
re prekipiti.
Vest il Washingtona cd 10 no.
vembra javlja da SUI UNRRA
predstavnici gotovi da Sc usele
u Grcku Jugoslaviju. Samo ne
znamo kako &c ia UNRRA spo-
razumeti Sc oko delenja pomoci
sa novim vlastima u Jugoslaviji.
Te su vlasti racunale da one tre-
baju "deliti" tn pomoc. Jer onaj
ko "dcli" tai osvaja i simpatiju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Francuska

U Francuskoj Sc u poslednje
vreme odigrava mnogo znacaj-
nih stvari. Jedna je otvaranje
"Konsultativne Skupstine" u Pa
rizu, s. novembra. Drugo je sto
| je poZvan Churchill i Roosevelt
da posete Pariz, a istovremeno
Sc govori da bi Sc tamo mogao
odrzati sastanak "big three,
Roosevelta, Churchilla j Stalina.
A De Gaulle je opet pros1e ne
delje posetio Churchilla u Lon
donu. A trece je, sto je Francus-
ka pozvana da upraznjava polo
zaj puma prava, zajedno sa big
three" European Advisory
Commission, u Londonu. Sve Sc
ovo odigralo ma brzu ruku, ma
kon sto "velike tri" prizndose,
na-vrat-na-nos, De Gaulleovu
vladu.
Izgledi su takvi da mnogobroj-
ma srljanja ma strani saveznika i
De Gaulle-a imadu "a cilj da ne
sto, sto oni predvidjaju kao stras-
no, predusretnu. A to je vero-
vatno, tai brzi "nepovoljpi''
razvitak situacije u Francuskoj.
Druge vesti cd 9. novembra,
javljaju da je nova vlada uspos-
tavila jedan odbor koji da ispi-
tuje ratne profile profitire "a
vreme vicijske uprave. Istrovre-
memo Sc javlja da su Baronu
Henri de Rothschildu povracena
sva prava francuskog gradjani-
ma. Rothschild sada ina pravo
da trazi da mu Sc povrati nazad
sve bogatstvo koje su mu bill
oduzeli nacisti u zajednici sa vi
cijskom vladom.
(Nastavak ma 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Nemacka

Glasoyi Sc Sire u ovoj zemlji,
a u drugim saveznickim zem-
llama, da Sc verovatno Hitler
ne nalazi wise medju zivima. Co
vori Sc da Sc "a MEGA u opSte
ne INA niti Sc njegov glas cuje
igde sve cd one pobune medju
nemackim vladajucim gangste-
rima, kada je pokusan atentat
ma zivot Hitlera.
Nagadja Sc da bi cak onaj 60
vor sto ga je Hitler odrzao pre-
ko radia nakon pokusanog aten-
tata, mogao biti u napred re-
kordovani govor, pripremljen "a
takvu eventualnost.
Nedavno vesti javise da Sc Hit
Ter nalazi pod lecnickom njegom
da je pod mentalnim pregle-
dom. "A naJposle, sumnja da Je
on u opste xiv postade JOS jaca,
kada je Heinrich Himmler citao
Hitlerovu proklamaciju ma II.
novembra, u kojoj poziva nemac-
ko stanovniStvo da Sc bori ma
smrt protiv saveznika koji traze
"potpuno unistenje' Nemacke.
Ako je zaista Hitlera nestalo,
to jos ne znaci nikakvu prone
nu u ratu iii u situaciji Ne
mackoj. Ma njegovo mesto je
stupio drugi gangster. Ii gangs
teri su produkat nemackog kapi-
talizma j njih nece pofaliti sve
dotle dok postoji zemljiste IL ko-
jeg oni rastu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Stalinisti igraju real
cionarnu ulogu

Trupe kremlinskih birokrats
nalaze Sc u potpunoj kontrol
Rumunije. Tako-zvana komunis-
ticka partija te zemlje sada je
legalna partija. Lucretiu Patras-
canu, vodja "komunisticke" par
tije, clan je rumunske Wade.
Ne. Revolucija Sc nije odigra-
la u Rumuniji. Vecina clanova
Wade jesu general, tesno pove-
zani So posednicima svojine koji
su izrabljivali rumunski narod
Sa izuzetkom dvaju cd ovih ge-
nerala, izvestio je New York
Times, ma 20. oktobra, svi ge-
nerali u kabinetu smatraju Sc
reakcionarima i pro-fasistima.
Ruski osvajaci Rumunije, ko-
il Sc isticu kao komunisti i koie
stalinisti owe zemlje smatraju
takvim, zavetovahu Sc da Sc ne
ce mesati unutrasnju ruauns-
ku politiku. U mnogo slucajeva,
izvestio je "Times" ma %. okto-
bra, rumunske vlasti oklevahu
da uhapse osobe zigosane kao
ratni zlocinci. "Rusi beau STRIP
ljivi i ugladjeni pokusahu da
ubede Rumune da su njihovi Ia
htevi opravdani. Rusi znadn da
Je rumunska vlada, SsoJaHJesns-
tavljena Cd vojnih t,enerala, re-
akcionarna i protu- sovjetska, pa
ipak oni ne cine pokusaje ola
otstrane oval kabin et."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
"OvakO" sc stvaraju
novi poslovi

| Velika federalna uljana cevna
linija bice stavIena ma prodaju
| privatnim kapitalistima Ma kraju
rata. Ia linija i opis linije jeste
kako sledi:
"'Big Inch jeste "A cola linija
il Longview, Tex, do Phoenix
vile, Pa, rastoianie Cd 1854 mi
lie. Cd Phoenixville-a do Phila-
delphie i njujorskih pristanisnih
predela linija je smanjena do 20
coli Kapitalni trosak je bio ST.
100000" Druge linije "a proda-
iu jesu jedna cd cod 20 coli ko-
ia Sc proteze cd Texas City i
Beaumont, Tex, obalom zaliva,
do New Yorka = 1.475 miIja.
Interesantna stvar kod ovih
linija ieste u tome Sto je dorre-
mljivanje ulja, petroleuma it'd,
daleko jeftiniie putem ovjh 'inl~
ia nego morem iii zeleznickim
putevima.
"Troskovi "a prenaSanje bu-
reta ulia putem Big Inch lini-
JONI" kaye dopisnik New York
TIMES" il Wasl1ingtona, Il.
novenbra, "jeste 50 cent?, Ovo
ukljueuje troSkove dopremliiva-
MIA kod izvora hnije Trans
portacija drugim metodiraa me-
dil istin rastojanjima ieste;
Tenkeri, COS cent?; 'stenl cars
S1.57o.'
Petroleum Sc prenasa "a a
centa Cd bureta dok drug me-
tool stole 40 cent? j sl.74.
Svakako da &c Sc nasi kapita-
listi popastiti ma owe linijo i po-
(Nastavak na 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Roboti bi mogli j do mas
dOci

Sa prvom poiavom robot-bom-
hi govorilo Sc da oni ne preds-
tavljaju buduci metod ratovanio.
Kao sve drugo, oni Sc pojavise
IL njihovom gri,bom i neusavi'-
senom pocetku. Sada oni dolaze
sve wise usavrseni predstaviia-
iu ozoiInu opasnost. cak Sta vi
Sc govori Sc ola &c oni poplavitt
vazduh u buducem ratovaniu.
Robot, u pocetku tex teSko da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Finska

Vest IL Finske javlja da je
finski kabinet raspusten j da je
vec 10. novembra, imenovan Ju-
hui Paasikivi, da sastavi novi ka-
binet. Paasikivi Sc PRIMO te duz-
nosti.
Mnogi objasnjavaju ovo ras-
pustanje Wade j organizovanje
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16

Dye konferencije

Ovih dana odrzavau prilGno zamasne
ovoj ze Jedna Rye N Y, druga Chicago
CHA Chcagu bav ptanem poseratnog zakopovstva
istoj vdi kako kapasck povrsinu
ptanju T ptanje sobode vazdusnh pueva
ptanje koko b koja naciia pravo
zrakoplovsvu da da opste sloboda ogranc iii
da bude "slobodne konkurence' it'd
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Statlinisti \ fassisti !, savez,.

j
A Sta ruMunskim akomunis-
TINA? NewIYork Times" cd
20. oktobra dFya pregled: Cos
podin PatrasSknu, CHA komunis-
ticka partija Nma malo sledbe-
nika JOS "a ada siromasno or
ganizovana. 0jedinila Sc sa So
cijal-demol.ratina prikuplja o
ko -sebe elemeete koii imadu ma
10 made u ploduzenje njihova
opstojania kab politickih parti-
ia. Tako M Patrascanu potpo-
maze zasticaka bivseg premije-
ra George Tstarescn-a, koji je,
skura sa Hrasiem Carolom, Ia.
poGeo prvi diktatorski rezim u
Rumuniji 8. M. Patrascanu ta-
kodjer zasticsva Mahai Ralea,
drugog fasistakoji je bio clan
NJ. Tatareseu-oVpg diktatorskog
lsabineta pre8sodi nake otcep-
,jenike cd doktpr Maniu-ove Ma
cionalne seljaMe partije. Kada
ie pisac zapitao konunistickog
vodju "a obiasnjenje njegova
druzenja sa faAstima on je od-
govorio: 'Ovo Ijel politicka nuz-
nost'". "Timesrov dopisnik pro-
duzuje:: line & Ken,uniistiek.a par ....
~ assjeste vzuvusai iJivU.~gs stvuri.
rumunski komunisti nisu mamie
burzoe Ikapitalistil nego Nacio-
nalni seljaci iii liberali. Praktic-
XII razlika izmedju PLATFORM ko-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
Vazne n1edjunarodne vesti.
Jugoslavija

Ves Cd 10 novembra avjau d otpocela voe zasedane
Jugoslavenka Skupna Narodnog Osobodena
Beogradu novembra Skupsnu pozdravio marsa Tito
Negov saoao cd uobeaenog azana kako
"nae" veke saveznke Branju Ameriku Rusiju
ugoavenskom naodu da r po godne neupoedvu bobu
protiv nemackih provalnika"