Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
p RIO L IA R E c.
" nOvi EvrOpi bOdo
avaTGa
zmaSaIe ~sOciaIisdicne
3Ewsfa
fendence sao i

Uradniki zavezniske vojaske Wade v Italiji in Francji Sc
cudijo, ker je med ljudstvom toliko levicarskega duha, podtalno
gibanje pa je spIoh vse prepojeno z marksistcno ideologijo. Anne
risk in angleski castniki SO ljudje ze1o konservativnih nazorov,
pa Sc jim cudno zi, cemu toliko radikalizma in nrznje proti sta
remu ekonomskemu redu med maso. 9s
VItaiji, kolikor 10 je pod zaveznisko upravos Sc je spet poja-
vo mocno socialisticno gibanje, Sc vecji zamah pa bo dobilo v in
dustrialni severni Italiji, kakar Sc osvobodi nacijskega terorja.
Use upornisko gibanje bodisi V 1taliji kot V FrancUi je pod vod-
stvom marksstov.
v Italiji SO Sc zavezniske avtoritete v soglasjui itahjansko
Waldo domenile, da Sc DO upornike, XII Sc bore proti nacijen, Cd
slj oznacevalo "a patriotic namesto "a partizane, kar pa ma
stvari mic ne spremeni. Maj Sc jh imenuje patriotic ali kakor koH,
dejstvo ostane, da Sc til ljudje ne bore "a tako Italijo, tkakor je
bla pred Observation-Disclosures "a svobodno, socialBticnoJ urejeno
ljudovlado. on
Enake vrste ljudje SO uporniki V Franciji
V Jugoslaviji 81 osvobodilna fronta zamisja zgraditev move,
federativne drzave, XII DO sluzla ljudstvu, ne pa priyilegijem, kot#
ie V proslosti. m4 N~r
Osvobodini odbor ma Poljskem pravi v svojem programu, da
hoce razdeitev zemlje, Xxi je sedaj last veleposestnikov, med
kmete, XII jo obdelujejqSz ahteva socializacijo bank, prirodnih
virov in velike industrije. Tudi poljska zamejna vlada v Lon
donu obljublja velike socialne reforme in podruzabIienja boga-
stew, da bodo sluzila ljudski blaginji namesto parazitom.
V Francji Sc privilegiji, XII lastujejo bogastva, boje svojega
lastnega ljudstva vehko boil kot pa SO Sc kdaj bali Hiherja. v
resnici SO mu eni odkrito, drugi pa tajno pomagai, Pc zlonl fran
coske armada pa vi skupaj. Francoska reakcijaI je v tel vojni.
pokazala fasBhcno barvo toliko, da je ne bi mogla boil v nobenen
slucaju. taeeL
Pc zmagi DO francosko iudstvo z Mo pomedlo in pray lahko
je mogoce, da DO Francija prva izmed kapitalshcnih dezel, XII DO
pc tel vojni napravia odlocilne korake v socializem.
Tudi Cehoslovaska Sc DO pc vojni izrekla "a g%ospodarske in
socialne spremembe, Xxi il bodo odprle vrata v socializem.
Ma Angleskem Sc leviearski Maori in zahteva "a socialism
sirijo tohko, da je torije zacelo skrbeti "a bodocnost svojega raz-
reda. V svoji stranki so ustanovli posebno mladinsko gibanje
katerega naloga je vZgajati mladino bogataSkega sloja "a boj.
proti delavski stranki in vsem drugim, takirn skupinann, Xxi "a
htevajo zaplenitev bogastev in sociaizacijo v prid neposedujocih
VNemciji, ko DO enkrat zbita ma tia, Sc DO pricel silovt boj
med razredi Bogataski soj je V casu Weimarske republike finan-
ciral Hitlerja in njegove razbojniSke crede. Y odlocilnem mo-
nentu ga je potisnil v Waldo in Sc radoval, kr je Hitler obetal
kako Sc bodo glave marksistov kotaliIe DO pesku.
Ako bodo zavezniske Wade demokratcnemu elementu v
Nemciji to je, proletariatu, boil naklonjene, kakor pa so mu bile
pc prejSnji vojni, DO tudi nemskega kaptaizma konec, kakor DO
francoskega in italijanskega.. &c Sc DO obdrzal vzic temu, DO to-
lie zasluga zavezniske okupacijske armada, XII ga DO scitna pod.
pretvezo vzdrzevanja reda in mira v Evropi.
Fasizem delavskega gibanja torej tudi z najhujsim terorjem1
nj mogel STREET. Udarl je pc MENU z vso sMo kjerkoli je prisel ma
oblast. Toda sedaj, ko blazni nacionalizem zatemneva, vidimo
da v dezelah, XII SO bile ali so Sc pod najbolj fasistcnimi rezImi,
znova vstaja mednarodni proletariat. Ia masa bicanih in razza|
ljenih DO pc vojni obnovila delavsko socialsticno internacionalo6
in Sa ma delo "a socializem veliko. bolj odlocno kot. kdaj pref
V proslosti je bila njena najvecja zmota, ker je pod geslom demo
kracije dopuScala vladajocim do utrditve, namesto da jim bi cd
vzela privilegje in bogastva. Teh napak socialisticno delavstvo
ne DO vec ponavljalo. 4sIQ