davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07
Analysis of the
CNER-MUJRRAY-DINCELL BILL
and the Social Security Needs Which 1t Meets
By the NATIONAL LAWYERS GUILD
and the Social Securit,

Editors Note: We present below
the next installment of a compre-
hensive analysis by the National
Lawyers Guild of the Wagner-Mur
ray-Dingell bill, which will be pub
lished serially. We urge our read
ers to read each installment. A
sound and thorough understanding
of the measure will result)
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07
PUBLISHING ORDER

The Stockholm Aftontidningen said
in a recent article that "all German
military sections" had received "strict
orders" to cut down on fuel consump-
ton as a result of gripping Allied
air attacks on German fuel refineries
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07

DULUTH, MINN.-Twenty-five Fin
nish-American leaders from Minnesota,
Wisconsin and Michigan met here on
May 18th to set up the Finnish-Am-
erican Committee for the Reelection
of President Roosevelt
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07
ECONOMY AND HONESTY
IN GOVERNMENT

ENDORSED AND RECOMMENDED
BY FARMERS ASSOCIATIONS IN
BIG HORN COUNTY
Congress must so egslate that
men and women in the armed
forces have not labored to less
advantage than we in civil life.
Our postwar program must include
the development of the natural re-
sources of our State for the benefit
of Montana and her people.
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07
CONGRESS
Second District

State Senator, Big Horn County;
Montana Veteran World War |,
Charter member Hardin Post
American Legion; member Odd
Fellows and Eagles Lodges and
Masonic bodies.
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07

DEMAND THE UNION LABEL
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07
- IfIIN CONSUMER POINT VALUES
~ JUL 4" MEAT. FATS. FISH AND PRODUCTS

not hass tsfo point vaius Such iisfns or. some
times called County Cufsa. ssuihsfn Cured.
Vifg1nio Cured 'Csosql1 cufs3 etc
II item has o hoetonal point salas The
haehon a dropped Il less than ons-haii M point
Il the tiaet4an ons-hsii IA point o. faefs O
fuli point must be added H5usssf Il t~a items
boughf hern fsi1iisf N q singis pufeha9s
and each has ifartionol point vuius 81 ssaeiir
one holt ~ the fraeuona point saluss d these
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07

sn, product -h.fh.s b-.h. bs..n cured OF
annexed. unless osh=r~l.s spssiksd hos the some
point salus PEI pound The Sans point value pss
pound shall Be charged ler item ~hsn II " In
nn o. glass eontainsrs unless oihsr~iss spscifsd
knt dnss post psoduef =kieh Is dry-eured and
hung until Il 10 at least months cid and aonlssrns
10 oPA fseuisHsn RhfPR ia. shall hass o point
yaIus on. a. point pei pound hi ghss ihar n. fresh
<at isen which 1t s psspassd u such tsth cut doe.
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1944-07-07

Short Short:
Once there was little boy named
Scotch P. Snobson. People thought
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

Priznati je torej treba, da so
visa ia gibanja vzklila il 18TH
idej in imajo iste smernice. Pre-
senetljivo pa je to lie ma prvi po-
gled, kajti zacetki tega razvoja
so re start. Koalicijske Wade S
socialisticno udelezbo po prvi
svetovni vojni, SO bile NONE lie
radi r~azvoja socialisticnih teorij
in strank pred vojno - kar Sc je
takrat imenovalo revizionisticni
pokret, XII je hotel spremeniti
nekatere Timed Marxovih do
gem. V teh preosnovanih socia-
listicnih strankah je stopila mi
sci delavske internacionale me-
koliko Y ozadje in istocasno so Sc
pojavile boil nacionalne smerni-
ce v vsakteri teh strank.
Da Sc danes nahajamo v raz-
voju, XII Sc ponavlja je popolno-
ma jasno - krog razvoja je tudi
ze z%akljucen. Zamisel koalicij-
ske Wade skupaj s komuisti Sc
je prvic pojavila v letu 1885, ko
je bila osnovana ma Francoskem
takozvana ljudska fronta. Zdaj
pa je razpustitev komunisticne
internacionale - kominterne =
omogocila komunisticnim stran-
kan vseh dezel, da izdelajo vsa-
ka svoj nacionalisticni program.
Zunanja politika trehsNelesil
je prisiljena upostevali ia razvoj
V evropski politiki, XII DO posta-
jal Sc boil jasen in dolocen z os-
voboditvijo posameznih dezel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26
ANA sViGEU

1877
Cleveland, O. Spet smo IL
gubili emo svojih clanic. To ie v
klubu st. q JSZ v kratki dobi
re tretji smrtni slucaj. Dne 6.
aprila je preminula sodruzica
Ana Svigelj. Pogreb Sc je vrsil
10. aprila IL zeletovega pogreb-
mega zavoda ma mestno pokopa-
liSce pc civilnem obredu.
Oh grobu je cital poslovilni 60
vor Krist Stokel, predsednik
drustva st. % SNPJ, v katerem
je bila clanica, in tudi podpisani
je bill namenjen imeti govor v
imenu kluba Mi V zadnjo slovo,
pa je bill avto, v katerem Sc ie
peljal, koliziji, in to je pow
rocilo, da Sc je moral vrniti. Oh
mrtvaSkem odru il je "Zaria"
zapela dive nagrobnici.
Pokojna sodruzica Svigeli in
MEN soprog Jakob sta bila dol
goletna clana nasega kluba in
sodelovala pri vsaki prireditvi,
ola je boljSe uspela.
Pomagala sta tudi pr drugih
naprednih akciiah.
Pokojna Ana Svigeli je bila
vsled svojih aktivnosti zelo upo-
stevana, kar je prical tudi MEN
pogreb.
Pred dobrim poldrugim letom
10 je zadel mrtvoud in nj mogla
vec z donna. Vsled dolgotrainega
trpljenja je koncno podlegla.
Bila je skrbna zena in matt
svojim otrokom. Tudi v bolezni
Sc je vedno zanimala "a naSe ak
tivnosti in v~prasevala O sodru-
9Th in %sodruzicah, S katerimi ie
pref delala ma priredbah.
10 sem jo pred nekaj messed
obiskal, mi je narocala, mai Jim
izrocim Meme pozdrave.
Stara je bila SO let. Zapusca
moza Jakoba, sina Franka, hcer
Mary, omozeno Marn, in vec
vnukov.
Mi caster spomin, preostalim
pa V imenu kluba st. 81 JSZ is
kreno sozalje.
John Krebel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

Mar nj to nobenega pomona
"a mas? Posebno "a tiste zene,
ocete in matere, XII ima;o moe
in pa sinove tam cez, kjer jim
Hitlerjevi vojaki prete S pobo-
il? Da, rdeca armada redci
nevarnost "a nase ljudi.
x
Naravo je vzelo 6,000,O 600 let,
da. je moski postal to kar je. Me-
katere zenske pa mislijo, da ga
lahko preobrnejo v Sestih mese-
Glib. Cemu ne bi raise pocakale
lie 100000 let?
X
Pravijo, da Sc pravo ziyljenje
moskega pricne sele 5 40. letom.
Oh so. letu, &c nj bogat, pa Sc
mu kaj rada pridruzi mizeriia.
Ia mladega cloveka je boljse, da
0 tenn sploh mic ne rnisli. Kajti
&c Sc bi ukvarjal S temi skrbmi,
morda ne bi docakal tistih po-
znih let, v katerih bi mu bilo
treba skrbeti, kaj DO z MIN ma
starost. Kaj sele DO, ko Sc pri-
enc povojno "planiranje"? Re
sedaj jih skrbi, kan z vojaki, ko
Sc vrnejo. Edna gotovost, XII jo
ina vsakdo, kdor della "a kruh,
je, Ola DO incl ma starost v vsa-
KEN slucaju n~egotovost.
u. John Chamazar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26
Nekaj o tenn
In onem

Chicago, Ill. = Ker pc enem
letu prizadevanj nisem mogel
mixer kupiti ure budilke, sem
namesto ME kupil zivega pete
lima. Tako sedaj on skrbi, da mo-
jega sina prebudi oh jutrih, ce-
prav Sc kikiriki ne zaveda tie
svoje konkurencne naloge z ura-
mi budilkami.
Ne Sc dolgo tega je objavil
Chicago Sun ma svoji uredniski
strani kartun, XII predstavlja We
likega petelina S Stalinovo gla-
vo. 10 je prikorakal do kurjega
gnezda, v mraku, je uzrl v ME
mu sedeco ma jajcih kokljo, XII jo
je predstavljal Churchill. Slikar,
XII je ia kartun narisal, je z MIN
veliko poyedal, posebno S smeh-
ljajem petelina.
Tudi ameriSke kokoSi so po-
stale zelo patrioticne. Preteklo
limo so znesle milijone vec jajc
Rot kdaj pref. Spekulanti SO 81
vsled tega belili glave, kan z vi
skom, enako tudi OPA. Slednie-
mu bi syetoval, da maj njegovi
clani odlocijo znizanje Gene Cd
SO ma 25c, ali pa vse peteline
spode V vojaSko sluzbo. S tenn DO
to vprasanje s'preobilice" Sc maj
laglje reseno.
0 cenah zivljenjskih potreb-
scin sedaj nocem pisati. Sal YAM
je samim znano, kako vsak me-
sec padajo, ali ne?
Medtem sem cital, da ie tudi
cena sena (mrve) prodrla strop,
baie cato, ker ga mesajo med to-
bak v cigarah.
Tudi zivez "a pse Sc je podra-
I'll. "a paket, XII me je stal pred
letom 25c, moran placati zani
sedaj 35c. Dasi plaza psov nj
"zamrznjena", njihov zivljenski
standard vseeno pada.
NtA"
Kaj je glavni vzrok, da so mo-
obleke 2 dvojnimi hlacami
prepovedane? Mar to, ker blaga
primanjkuje?
Smatram, ola vsled tega, ker
ga je proved. Ko raztrgas enc
je ostala obleka cate brez
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26
Ali bodo komunisti sledili socialistom v
koalicijah, kot so bile pc prejsnjjii yojni?

L aN~ Fa#f 4N !
J Komunisti so skoro do tie vol
ne, ali vsaj do ustanovitve ljud-
ske fronte v Franciji, pobijali
nacelo sodelovanja delavstva v
koaliciji S kapitalisti, monarhisti
in ostalo burzvazijo, "a veleiz-
dajo.
Sedaj delajo sami natancno
to, kar SO toliko let oznanjali "a
smrtni greh-ce ne v vseh, pa
sal V nekaterih dezelah.
Donald Bell, journalist v sluzbi
Overseas News Agency, katera
je vedno v soglasju smernic So
vjetske vnanje politike in sma-
trana tudi "a MEN neuradni pro-
pagandni in pojasnjevalni or
gan, tolmaci sedanjo vlogo ko-
munistov Sledece:
"Nove ljudske frOnte nastajajo'
V evropskih prestolnicah bo-
do vladale pc vojni Wade, XII Sc
snujejo zdaj v izgnanstvu in tu-
di v domacih krajih, kot plod po-
liticnih strut, XII SO poganjale
svoje kali skozi zadnjih deset
let. Use tie Wade bodo koalicij-
ske ali takozvane Wade "ljud-
ske fronte'', " katerih bodo uzi-
vail komunisti ravno toliko u
gleda, kot SO ga dobili socialist
Pc zadnji svetovni vojni.
Use do prve svetovne vojne nj
bilo mixer v Evropi nobene Via
de, XII hi bila sprejela socialista
v svojo sredo. V vecini dezel mu
je bio cello nemogoce dobiti u
radniSko sluzbo, pa bodisi Sc ia
ko skromno. Sele proti koncu
vojne SO v Nemciji prebili socia-
listi te zapreke in 81 priborili
mesto V vladi. Takoj pc koncu
vojne pa SO Sc zacele oblikovati
delavske Wade v najrazlicnej-
Sih evropskih dezelah, in kmalu
pc letu 1920 so vladale skoro ma
vsem kontinentu zmerno usmer-
jene Wade socialisticnega znaca-
ia. Cd Norvezke in Svedske pa
do Cehoslovaske in pray do An
glije, povsod Sc je ponavljal ia
razvoj, toda V tel dobi so zares
radikalni element re zapuScali
delavske stranke in ustvariali
komunisticne organizacije, XII so
prevzele opozicije ma krajnem
levem krilu.
1sta stvar Sc ponavlja zdaj, in
zopet hodijo marsikatere komu-
nisticnel stranke pc potih, ma ka-
terra SO krenile pc zadnji vojni
socialisticne stranke. General de
Gaulle je pravkar spreiel diva
komunista v svoj Francoski ko-
mite narodne osvoboditve. Res
je sicer, da sta vstopila Fernand
Grenier in Francois Billoux v
Waldo pc pogojih, katere jim je
stavil de Gaulle in ne narobe,
kajti komunisticna stranka ie
prvotno ZahteVala. da sama IL
bere svoje delegate, in je zahte-
vala ministrstva vojne in notra-,
Nth zadev, a de Gaulle 81 je sam
izbral Greniera "a zracno mini
strstvo, in Billouxa "a ministra|
brez portfolio. Toca priznati ie|
treba, da sta oba vcldilne osebno-|
sti komunisticne stranke in "a
res predstavnika koalicijske Via
de, XII obsega vse stranke cd pro-
ti-nemSkih konservativcev do lei
vicarjev-komunistov.
Imamo torej zdaj v EvropiI
dvoje dejansko vladajocih admit
n~istracij, v katerih Sc nahajajo|
komunisti = prva je Titova JUL
goslovanska vlada. Niti prva nil
tt druga nj uradno priznana od|
zaveznikov, toda vsakdo We, dial
bosta ODE igrali zelo veliko vlo-
go V usodi svojih dezel, in dial
imati ODE resnicno avtoriteto nal
svojih ozemljih. Titova vlada ieI
pod vodstvom komunistov, XII pal
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

-
SO pristali ma demokraticni ma
Gin vladanja, in sprejeli nacela
drzavljanskih. pravic, osebne
svobode in privatnega lastni-
nistva. Mogoce je cello, da Sc DO
izkazala Titova vlada mani So
cialistiena v svojem poslovanju
kot Francoski komite "a narod-
no osvoboditev. Jugoslavija je
namree dezela kmetov, v kateri
nj mogoce prevzeti bogatih mo-
nopolov, doeim je Francija viso-
ko industrializirana dezela, ka-
tere vodilni financni in indu-
strijski krogi SO sodelovali S So
vraznikom. De Gaullejev pro-
gram, XII je sam pc sebi precei
zmeren, je vendar mnogo boil
radikalen kot vse kar je Tito do
zdaj napovedal.
Jasno je, da Sc bodo tudi dru-
god sirom Europe ustvarjale
Wade, katerih smernice bodo ne
kje med de Gaullejeyimi in tt
tovimi. V Italijo je nedavno pri-
spell prvak komunistov. Mani
znan je pc svoiem pravem ime-
nu, Tagliatti, kot DO svoiem po-
liticnem nazivu, Ercoli. Bill ie v
izgnanstvu Ii let, najvec v Mo-
skvi. Takoj pc svojem prihodu
je objavil, da je pripravljen So
delovati z reformirano italian
sko Waldo, cello z Badoglijem, in
pod monarhisticnim sistemom,
ako preda kralj Victor Emanuel
oblast svojemu sinu. A bodoca
narodna skupscina maj odloci,
kaksne vrste Waldo 81 DO narod
izbral. Badoglio je nato izjavil,
da je p~ripravljen sprejeti komu-
niste v svojo Waldo. Grof Sforza,
XII je vsaj toliko konservativen
kot de Gaulle ako ne Sc boil, in
star nasprotnik komunizma, je
tudi izjavil, da pristaja ma to, da
otopijo komunisti Waldo in da
Sc resi- ~vprasanje kraljestva sele
pozneje, ako je kralj pripravljen
predati oblast svojemu sinu. CT
sto mogoce je torej, da bono vi
deli V Italiji ustanovitev move,
spremenjene Wade ma podlagi
p%redlogov, katere je prinesel ko-
munist Ercoli.
Cehoslovaska vlada je nedav-
no sprejela v svoj DRAWN zbor
komunisticne clane. Grska "a
mejna vlada, katero SO imeli v
rokah desniGarji, je odstopila.
Men predsednik Tsouderos nj
kakor nj mogel doseci sporazu-
ma z DELEGATE odpornega gibanja
ma domaci zemlji. Nova vlada je
-. eE ~ NaL.EtV -HE y
bila ustanovljena pod liberal
MIN vodstvom Venizelosa, XII Sc
opira pred vsem ma svoje slavno
ime. Start Venizelos je bill mai
vecji politicni vodja moderne
Grcije. Njegovemu sinu zdai
pripada naloga, da zedini ma
sprotujoce 81 struje in tega tudi
ne DO mogel resiti drugace, kot z
ustanovitvijo koalicijske Wade.
Znano je, da SO odporna giba-
MIA Sirom vse Europe zelo ma
klonjena temu nacelu vladania.
Presenetljivo pa je, da velja isto
cello tudi "a dezele nash sovraz-
nikov. Vsi razlicni komiteii in
odbori, XII SO Sc pojavili S strani
Nemcev v svobodnih dezelah, so
organizirani ma teh temeliih.
Najboli izrazito je videti to v
strukturi moskovskega komite-
ia svobodne Nemcije. v drugih
SO komunisti mani Stevilni in tu-
di mani vplivni, toda mixer MISC
izkljuceni. Svobodni rumunski
krogi imajo slicne smernice. Ma
dzari, XII Sc nahajajo v zunanjem
svetu SO deljeni v pro- in anti
Horthyjeve skupine. Vsi, XII so
prot Horthyju, Sc drze omenje-
mega nacela koalicijske Wade.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

V "tockah' (ration stamps) "a
odmerke Sc vrse defraydacije, da
postaja re smeSno. v Chicago ma
primer je izginilo il merodajnega
urada kar $4,000 "ration books. In
kupis lahko znamke "a gasolin,
spioh vse, ce Sc hoces pozvizgati ma
viadne regulacije. lie cemu zvezne
oblasti take sleparije Same "preiso
k%uJejo", to mi nikakor ne gre v
glav0?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

Ako ste prejeli opomin, da VAN
je narocnina potekla, prOsimo, OBJ
nOvite 10 cimprej!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

vrednosti. Ne preostaja ii dru-
gega, kot 81 kupiti novo 80 torei
vecji biznis "a industriio z oble-
kami in vecja potrata blaga pod
pretvezo, da varcujemo z
MIN -. LIE kdo 81 je take nared-
be tako amodro" izmislil? Steer
pa so dobre "a trgovce in "a OBJ
lacilno industrijo. Sal tudi dru-
GAGE skrbe, da je tisto, kar ku-
piS, navidezno lepo, a "a trpez-
most ponajveckrat zanic. Steer
pa je delavska masasitak nava-
jena raztrganih in zakrpanih
hlac ter praznih zepov v Min.
II
Re IL svetega pisma je nam
vsem znano, da kamela ne more
skozi sivankino uho. A kapitali-
STIGMA justica pa ina v svojih
postavah luknje, skozi katere Sc
lahko Immune korumpirana
korporacija $ svojimi kruki in
goljufi, pa &c tudi so toliksni ka-
kor najvecji sloni.
Mar ne citate dan "a dnem
propaganda "a free enter
prise? Kaj pa mai to pomeni
drugega &c ne pravico goljufati
in pa molsti narod in Waldo?
Rabbit razne izraze in tudi ma
vadne besede prepogosto nj do
bro. Pred mnogimi lett = bio je
Sc pred Lincolnovo dobo - in
tudi pozneje, Sc je pc svetu We
like debatiralo o besedi "svo-
boda".
Kaj maj bi ia izraz sploh po-
menil, &c pa ga revna masa nj
razumela? Svobodo je smatrala
"a gresno misel, ceprav nj vede-
la, kaj sploh porneni ia izraz.
A greh je lie bill. Tako je "svobo-
do" okupirala popolnoma Ease
vrhnja plast eloveske druzbe, XII
10 uziva polni meri.
Svobodni zemljani v TAXI dru-
zbi pa nimajo druge pravice kot
delati, &c delo dobe, in pa poslo-
viii Sc liz svoje solzne doline, ka-
dar Sc jim zljubi. Resnicna svo-
boda je torej lie "a tiste V TAXI
uredbi, XII SO ma vrhu, da jim
drugi S svojim delom os~krbujejo
pogoje "a uzivanje v Mi.
X
Tudi beseda "demokracija" ie
dandanes v veliki nevarnosti "a
svoj nekdanji pomen. &c Sc ie
masa ne DO zavedla, DO lahko Sc
govorila o Mi, a zivela v avto-
kraciji tudi v dezelah, XII Sc bore
"a demokracijo. Kajti kadar "a
enc ameriski kapitalizem hvaliti
demokracijo in Sc duSati, kako
je zanjo, potem 81 prav gotovo
ne predstavlja taksne, "a kakr-
sno Sc napredni sloji ogrevajo.
Sedaj so "a demokracijo najboli
glasni v Angliji, v Zed. drzavah
in drugod has kapitalisti in mo-
narhisti. Tudi Earl Browder Sc
jim je pridruzil. A ma drugi stra-
nj pa Sc uradni socialisticni vo-
ditelji igrajo z Togo, ne da bi
igro razumeli in jo znali izkori-
stiti delavskemu politicnemu gi-
banju v prid.
Nekateri ameriSki zgodovi-
narii-humoristi menijo, da so BIZ
Ii Indiianci prvi zares rdeci
ameriski komunisti. Ne samo tn.
ampak ma vsem svetu.
Mic cato, ako SO Sc nekoliko
zmotili. Sal Sc tudi JAZZ vcasih.
KIDD je bill "prvi'', to sedaj nj
vec. vazno. Vemo pa, da je danes
nekje ma svetu v zelo veliki de-
zeli narod, XII ina komunisticno
Waldo. Tega Sc umirajoci evrop-
ski kapitalizem zaveda tako do
bro kot vecina evropskih naro-
dow, XII SO Sli skozi milne TRIPLE
MIA mad tisoc let.
Liudstva v Evropi Sc zaveda-
10 krivic, XII SO Sc jim godile in
verujejo V vstajenje. FRO V soln-
&c z vzhoda. Ko DO vojne konec
in eksplodirajo zadnje granate.
to Sc ne DO pomenilo miru, &c So
cialna vprasanja ne bodo resena.
X
Vlada vas poziva, da nikar ne
unicujte starega papirja, ker Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

Ruskih zmag smo re tako ma
vajeni, da Sc zanje skoro re vec
ne zanimamo. A meni pa Sc ia
tako uspevajoca "r-r-deca' ar
mazda vendar dopade. &c re ne
radi drugega pa cato, ker unicu-
ie tiste Nemce, XII bi utegnili
kdaj pozneje nase ameriske fan
tie pobijati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-04-26

Vlada vas poziva, da nikar ne
unicujte starega papirja, ker Sc
ga potrebuje "a vojne potrebSci-
ne. Oh enem Sc to tudi izplaca.
Anekdota pripoveduje, da je
nedavno umrlo pet moskih y
enem dnevu. Eden izmed Nth ie
bill radikalni pisatelj. Zapustil
nj drugega kot dolg. Drugi je bill
urednik nekega delavskega ca
sopisa. Zapustil ie samo SIS imo-
vine. Tretii je bill knjigarnar, ei-
gar zapuscina je bila samo $50.
cetrti, XII je bill publicist, pa ie
zapustil re kar $500. Torei ie re
nekaj. az
Peti pa, XII je trgoval S starim
papiriem in je istotako umrl, kot
re receno, istega dine, pa je "a
$50, 1000.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18
PRODEJ A VYMENA
v PRAZE.

Insertni rubrika novin zpra-
vidla nebyva povazovana "a
zabavnou literature. Verneji
vsak nez pero povfdkarovo, re-
alisticteji nez halasne clanky
ma pfednfch stranach novin wy
kreslf obraz kazdodennfho III
vota, jeho tezkost1 a svfzeld.
Pres to-nebo snad prave pro-
to - re z kazdeho slova else
1zkost a "a kazdou Tadkou Sc
skryva osobnf tragedie, nemd-
zeme Sc ubranit pocitu skodoli-
b6ho dostiucineni, procitava-
nell inseraty v prazskem ma
cistickem dennfku "Der Neue
Tag" z poslednf dolby. Mad
slunce jasn6ji vysvfta, jak ne
meckym civilist1m v Praze te-
&c do bot, a to do posledn1ch.
Nenavratne minulosti patti
blazene dolby z jara 1889, kdy
hrst potisteneho spatneho pa
pfru poskytovala nenasytnym
vyzfrac6m opojny pocit zavrat-
n6ho bohatstvf, kdy vagony ra-
bovaneho zbozf privately do
mi do rise hmatatelne potvrze-
nj, jak Sc to vyplacf byt naro-
dem nadlidf. Must to byt pc
certech nepTfjemny pocit scvr-
kat Sc zas zpatky do normal
Mich, ba co vic, podnormalnfch
rozmerG.
Prazskym docasnym hostdm
sotva pTispeje k zvyseni nala-
dy, dostanou-li sc pres melan-
cholick6 Tadky uvodn1kG,
zprav z bojiste a neradostnych
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18

HILL IIIIlIIIlI IIlIliIIlII 0iIllliIlII 0IIlIiIIiItt
byt originelnfch politickych u
yah ma posledni stranku listu,
kde hned vedle elm dial, tim
meme bombastickych ornament
o hrdinne smrti "a fyrera obje-
vi inseraty, nemene originelni.
Kan to jen dopracoval nemec-
ky Ur-Kulturvolk, nab1zf-li KIDD
81 koncertnf housle vymenou
Ia boty? A devet svazk1
shakespeare - jest6 re to je
Shakespeare - "a kalhoty?
Ne, re by stale jeste nevedeli,
jak 81 cent umenf: nekdo tn
chce prodat diva Originally, Sc
telfka a Panusku, pardon, Pa
nuschku, "a 1000 marek.
PTedpokladame-li, re obrazy
nakoupil "a pet prstG, v neja-
KEN poarisovanem byte (kte-
rypak Nemec Dude skutecne
kupovat obrazy ceskych mali
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18

r1?), musime loyalne uznat, re
81 je pine vedom, jake hodnoty
umenf skryva.
Podarf-li Sc panovi obrazy
prodat, niue strzene penize
snadno a vhodne utratit. Ma
bizeji mu tn stene teriera "a
400 marek Oak ty ceny lett ma
horu, jeste nedavno stale pou-
hych 800 korun), nebo pokoji-
eek pro panenky "a 400 korun,
kozenou aktovku "a 100 ma
rex; nebo 81 NIUE najmout "a
Tizeny pokoj "a 500 korun me-
sicne. Take by Sc mohl rozhod-
nout pro nemecky mluvlclho
papouska "a 200 marek - ne
nj to vsak prflis mnoho, niue
Ii nemecky mluviclho papouska
poslouchat v kterekoli iodine
dennf; jen otocit knoflfkem ma
radiu?
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18
sc germanska matka.

Sc germanska matka.
Slecna Nitsche z "Pschemis-
lidenstrasse" v Praze XII. by Sc
rada stehovala ma S~ommerberg
Gill Letnou. o. prozfravejsf je
PAM, ktera svoje ''modre sire
vice {. 38. S vysokymi podpat-
ky" hledf vymenit "a strevice
S podpatky nfzkymi; v tech Sc
to opravdu lepe utfka.
PTejeme nevftanym hostGm
nepokryt6, re ma ne tax doslo.
Jen Sc nam srdce svfra pfi po-
myslenf, jak straslivy must byt
nedostatek Cechoslovak1, trou-
!a-li 81 hyckana ':panska rasa''
tax neobalene odkryvat svou
nahotu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18

AssthssstsbtA ttIt1bstsuttA tfsstttsittAt
Prodavajicfch je ovsem sme-
she malo u srovnan1 s temi, KITE
ii by chteli kupovat. Ia peni-
re to ,jde zjevne tezko, vice
nadeje je v nabidkach vyme-
ny. Nektere z inseratd jeste
mali melancholicky odlesk by
vale dobyvatelske slavy: "Vy-
menfm plastenku z bruselske
krajky Ia plstene boty".-"Ci-
ste hedvabne parfzske pradlo
(nocnf kosile a kombine) "a
kozene stfevfce a lyzafske kali
hoty." Mnozstv1 insert1 s W.
mluvnou znackou Hamburg
shanf nabytek, periny, s%astvo,
kufry. Zoufala PAM hledi
"koupit nebo aspon najmout
damsky kozich". "Vymenfm
panenku a detske knfzky "a te-
pie soucasti odevu'', rozhodla
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18
Dobra rada.

"Coze? Ty nejlevnejsf list
ky? Ne, Pepo, ia platna ne
sedlm, to mzika tuze pred oci-
ma"
"NehovoT, Toni! Tu mas me
opernf kukatko, nasadis 81 je
obracene a mysl1s, re sedfs v
zadu ma tom nejdrazsfm mis-
t6."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-02-18
v kancelari.

pane rediteli, prosfm Ultra
o dovolenf ma svatbu."
Gale slecno, dovolil jsem ma
svatbu Ultra uz pana Camrdu
tadyhle. Co pax musite Wy zro-
vna take z1tra?"
Muslin, muslin, on 81 totiz
here mne."