Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-09
DONALD BELL:
FASISTI SE PEREJO. ..

l.
Ako pogledamo psna kaera pustii "a seboJ
Pierre Laval in marSal Petan, VidimO da Sc nahaJamo
ponem teku kampanje pobeljenje nekaterih najboJ
notorcnh fassov kar jih e mogoce najt Evropl Ob-
pa sc e zacelo dogajati drugem koncu Evrope
eka cisto slicnega ko je Romuiji kralj Miae pre-
okrenl romunske drzaVne barke in 10 obrn polite
in vojaSko v kurz zaveznikoV.
Ne smemo namrec pozabljat da je romunska VIA
dajoca hisa del rodbne Hohenzoemjev Romunska kra-
jeva hsa Sc zna prav tako dobro in nitro obraca kot
savoska dinasta alji Pred prvo svetovno vojno Je
mea ia vlada oca romunska kra evska hisa tajno po-
godbo Nemeo, kate1o e takoJ prelomia, ko Sc Je
zacea vona Ronlu1 je sla vojno tedaJ ma zaVezm-
ski strani ie sllena Nemci separator mir, ko so
Nemci porazi njhovo armada. ko pa e pozneJe zaVez-
rSka stvar znlagala e Romunija doblla bogao
nagrado obliki ozemelj Bolgarske in Madzarske
Pred to vojno je bila Romunija zaveznca Cehoslo-
vaske toda Sc e kjub temu prilucila Nemci ma ME-
mem pohodu msleC da DO ati bogaega plena who
du Toda Sc nj konec obracan - kar naenkrat so zdaJ
postae romunske cte 'zaveznki" svoih prejsnh maj
vecjih sovrazniAov, Rusov.
Ia slrana premi6nost je ono, kar tako spominja ma
francoske kviznge Kar e Sc bolj scno, je metoda in
tehnka
Nobenega vzroka nj da bi msli, da so bill Vsijci
in Romuni medsebcjn zvez, in da drugi polovlcl
augusta skupno kova svOJe nace. Ioda klJub emu Je
tako prso da je ba temena msel visijskih toovajev
in romunskega hraIeVega dvora ista: oba sta skena
pahnti prepsd svoe stare pratee in 81 nadet nekaJ
demokratcne barve Romuni so sremeli "a tem ola
izbu1hneo boil med romunskim in nemskim cetami,
Gocm 81 je przadev Laval in MIN malsal Petain ola
bi ga Gestapo zapr!a in odVedla.
Ko SO zace zaveznki svoj pohod prot Begiji in
Nizozemski Laval nj hotel pobegniti dgim zocinci
svoega kova kot Danand de BlinOn in Dorot. kralJ
Mhael e aretral in zapll nalsala Antonescua. Namen
obeh Lavala in kaa Mihaela, e bill e ia, da sta 81 no.
tea pribort dostop 1ado, kaeri Vozijo poste-
njaki
Nato je bo Sc pot,ebno da prelomta svoje odno-
Sale Hitlerjem Laval in Petan nsta moga ostati
Franc kajti ljudsvo b u bio skoro gotovo ubilo Ia
to pa sta ob1na svar tako, da u e Gestapo zaprla in
odyeCla valnost
Krali Mihael je bill tenn pogledu seVeda mnogo
boil pletnem polozaju On Sc je mogel podati ma ma
sDIono sran kar ma lepem in cisto odk1ito Nt izdaa
ME vonih komunikeev nj prenehalo en- dan Dne 25
augusta e bill "sovraznk' Sc Rdeca armada, dine "a. av
gusa je postaa sovraznik re madzarska voska, dan
pozneje 25 augusta bill soVraznki tudi re Nemcl
Mladi romunsk kra 81 je cello prlvoscil tole: SvoJe
plcsne sovraznke je naval katko in malo svoje "a
Ee2niE<e, ne glede ma to- &c jim bo to Vsec ali me-
Z2nmivo je da sta oba, kraj Mhael in Petain opo-
zaraa narod, da kaznovanje fasstov donna Sc M
prise in tut da je njuna 'vlada legitmno in egalno
prava in vel jaVna. 8.
Popolnoma jasno je, da bo ia tehnka izstopa il Hit
lerjevega tabora - ako pokaze uspesna prisla ma
vrsto di ma Madzarskem in rugod Obenem pa Sc bodo
prvaki fasizma seveda tud vzgedov nauci in posta
jail vedno boil spretn te vrstc splekah Laval in kra
Mihae sta bla ze mnogo boil sprena kot sta bila kra