RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-30
PREDGOVOR
Cd Eric HASA

PREDGOVOR
Sociializam ie znanost, >cije osnove radnlcl
4ll.kn shvacaiu. .Jednom shvacene, radnlk moze
nrimeniti te osnove ia resenja problema koli
sno6ayai III niegovu klasu tako spremno, kao sto
.strucnjak primenjuje njegovo poznavan]e 1izic-
k;h zakona ma probleme koji zadrzavaJu nJegov
rad grad djevinarstvu.
Radnik koji nije potpuno shvatlo osnove
Soc;;alizma. suocen ie, dakako, sa svakodnev-
MIN pitaniima kcja zahteyaju odgovore. sova
hrosnra ie pokusai da sc predvide ova pltanJa
sastaylena ie od pitanja Odgovora kola Sc
nostayliaiu j odgovara ma njih ma SociJallstic-
kim skupstinama Pokusaj je tex samo delimi-
can Pozelimo da &c on ipak, pomocl pozudnim
studentima Socijalizma da razumu primenu
Marksoyih metofla dok poduzimaju wise slste-
matska nastoiania da studiraju jedinu znanost
koia moze doneti red IL drustvenog haosa
Studiranie Socijalizma nije teak zadatak.
lifliiyost lako raznmevanje logike odgovora
ma pitania II ovoj brosuri zgodan ie primer
lakoce sa koiom Sc pocetnlce 0 SoclJallzmu od
-Narksa. Engelsa, De Leona drngih SoclJalls-
tiGkih p:saca mogu studirati. Napomena vredna
sledoyania cd novog citaoca Socljalsticke lite
nature ieste da sletli teGaj studije zasnovane ma
De Ieonovim sCemu mas uei straJk ''Refor-
ma iii Revoluciia'', ssGoruce pitanle Q zanats-
kom iun:onizmu'', ..Soci cijalsteka obnova drus-
tva,' tPetnaest Pitanja = po redu kako su ma
vedene. Owe brosure umerene Gene lzgradlce
razumevanie 0 ulogama llasa, ekonomsSoJ
eksploataciii radnicke klase od strane vladaJuce
klase i 8 Sociialistickom programu za izgradl-
yanie besklasnog drlstva kolem &c korlsm
prozvadiac primati pun p1olzvod n1egovos
rada. Niih Sc moze slediti sa Marksovoln : Nfed-
most, Gene Profit, sa Englesovom 'Pofekio
Porodice, Privatne Svojine j Drzave,' sa dr'l-
GIN delma Marksa, Engelsa De LeGna l. na.
ravno sa velikim brojem bfosufa lzdatlh ou
Sociialisticke Raen cke Partije mesovltim
predmetima.
Napomena koia je iznesena leste koJu tfeha
syaki radnk slesliti Mali napoi koJi Sc zail'eVa
nadoknadiee Sc u povecanom razumeValll'i dfas-,
tya. II saznan iu la postiIi program IA pesilshnee
prave sohode prosperlteta.
Razumevanie pojmanIe nisu zamene "a
organ.zaeiiu postignuce. IntefesoVanle izls-
zeno Cd E1spea owe bresure lesfe 'lzaiutlho ako
ono ne vodi uyereniu da se-nesto mora hHliiiii.
To "ncsto'' ie wise nego akademsko, mora sa-
trzati konkIetnu primenu akcia axe * rs
zeli obeseastiti steceno razumeVanJe suao'lls
radnicke klase ostaviti neresenom
Drugi korak votle6i il interesovania polka
Zanog u cltanJu piIailJa otGosoia = okoi -
s,ri ieste reslovno citanie WEEKLY i'ii1i,i.f4-a
RI RADNICKE BORBEI, sluzbenog glassla 80
ciialistiaSe Ratlnitke partiie. Oval korai tIeha
noduzeti istovlemene sa tom vlseiormalhom
gore-pomenutom sudijom. fedovna ruhflka
WEEKLY PEOPI.E,-n jeate 'Pitan]a odgo-
yori [.sThe Question Period. u. 0ya druge
rubrike raziasni6e pitanja koia Sc polayllnlu u
mislma ozhiljnh gallnika dok slede S'prosfes E
kapitaliznaa tlok studilajn Saciializan
Ono "nnsto'' Sc izgraajuie. HnanJe kole le
steGeno treba plenasati na nase dr11gobe fadn-
ke. ma sve koi. su voljni slnSatl. Socl]ahsiieka
Radnaka Partija ie oreanizoyana II II sTlliu
prenasania toga znanla na oreanlzovaf liaeln.
Oni 6iie sc intefesovaie drustveno saznan1e |
pobclisanje zas1iva M shrenoscH taanem
shvacaniu 1noraiu, nezhezno, BIT uyHeeIn Il
za,latak da pomog1ul sociialistiekoi Raaniekol
Part:ii II naiveeern po.luze6u sto le ikada covek
suocio. Da je to najveei zadatak sto le lkaea
poeluzimat to ne zahteya dalie razlasnlavanle.
Sociialisticki cili "a ostvaIenle mira, slobode /
izobili ia "a celocovecanstvo Il sypronosfl kapl-
talistickom cilju ovekovctenja drustva kole
osignrava raj, ,ropstvo bedn, dava Sc neokova-
MIN umovina bez ikakve neopredelie ienosti, prn-
Ia i'm iednu priliku da dignu ljudskn rasu IL
mad kapitalistiake sadasnjosti.
(NastaUice se)