RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-06

dokaz je da je kapa alizan iskoristio koiko god
is mogao tn 'neogranitenn mogucnost kola Sc
nalazi i radnicin1a. Danasnie drnstvo ne operi-
Sc na principu Sto rece proizyodnje sto boljeg
blagostanJa celog drustva, nego na princlpu
rroflta Polazeti Cd toga pfincipa, kapitallzam
le uVadlao sve wise nova masinefiju Il pro-
izvodnJu, faspodeiu rada VEGA intenzlFnost,
talo da smo VET sada II staniu proizyesti diva
put toliko Eollko mo proizvodili nazad tri III
tetir godine Problem drustva niie danas da
Sc poveca pToizvod1ia, nego je' tn problem ras-
podele te proizyodnie. Gospodin Lincoln je tatan
kad osudiuje kapitaliste da nedavaiu podstreka
radnicima Il industriii, ali kakva podstreka
radnik moze dobti pod kapitaizmom, kad on
INA da koiko on brze radi toiko &c samo
napraviti veci profit svome gospodaru, a on &c
toliko brze izeubti posao. samo sociialistiGko
drustvo ce dayati radniku podstreka, jer tamo
&c lJudi raditi "a sebe, drugoga.
kada gospodin Lincoln kaze da su rad
nicima "neogranitene mogucnost prakticno jos
/ ne dodirnute", verovatno misli na genial
nu sposobnost radnika "a usayrsavanje tehnike
drugih otkrica On yerovatno ne nisli
stranu sam kapitalzam vec do krajnjih gra-
MICA iskoriscaya Oyo ie vec nemoguce wise po-
vetati, i ne treba, to jos treba smaniti, IT,
smanjiti satove rada. Istina je da je tn
izmerna radnicka genjalnost, koju b Lincoln
hteo da iskoristi kapitalizam.
A sto Sc tte toga da "rad nije espap'. ma
ovoi tatci je gospodn Lincoln sasvim pogresan.
DoI .a.4o : o5xyrc ,ta
je istim onim ekonomskim zakonima kao svi
drugi espapi. koja, buduti ola je utelovljena
II kostima, krvi umu radnikovom, cini rad
nika robom kapitalisticke klase.
On je takodier tvrdio da je snizenje sa-
tova iii porast rroduktivnosti radnika. razlog
sto je standard zivota otisao gore u ovoj zem-
Iii. Istina je bas cbratno. Premda bi VEGA pro-
duktivnest moga dati visi standard zlvota, ona
pod kapitalizmom dava jos nizi standard zivo-
ia, proizvadjajuci periodcne i konaeno nepre-
kdne besposlice. Ko SINE tvrditi da je bes-
poslici povecan standard zivota, moderni ka-
pitalizam znaci stalnu besposlicu pa prema to-
me stalno skapavanie cd gladi, ne veti stan
dard zivota.
Govoreci IL korist dalnjem snizavanju sa-
tOva Oko pr0lZvadan1a, Ill poFecaFanlu pro-
duktivnosti. on rece: "Tvornicar, koji uspe da
snizi svoje troskove predvodce snabdevanju
rijaee, . . ali to rnsze biti primenjeno susre-
tanje svetske utakmice, tako da bi amerieke
industrije umesto da prodaju narodu cd $780,
100000, prodavae bi narodu cd dve milijarde
jednu 6etvrtinu.
Ako bi sc IL tome uspelo. putem otvaranja
tih izvora "radnicke mogu6nosti koja jos prak-
ticno nije nj dodirnuta', snizavajuci j dalje
troskove oko proizvodnje tako da prodavano
"narodu cd dive iednu cetvretinu milijarde''
kako bi te dive jedna cetvrtina milijarde mogie
cd mas ista kupiti. kad smo mi oteli Cd njih svu
svetsku pijacu tako paraizovali njihovu in
dustriju. tome sucaju Sjedinjene Drzave b
morale stvoriti neke vrste svetsku "WPA" da
hrane tie dve jednu cetvrtinu milijarde kojl
nemaju nikakve zarade tako bi Sc ubrzo ia
nasa svetska pijaca pretvorila Il mllJarde lspru-
zenih ruku koje traze pomoc cd mas Il mesto
da cd mas kupuju robu
Ne, gospodine Lincoln, kapitalizam nje
stanju da resava nj iedno od tin pltanJa Stvaf-
nu riznicu radntke geniialnosti, samo ce nocs
Socijalizam otkiucati, kad ljudi budu radlll
"a sebe, ne "a kaptaliste Niti je kapitailzam
Il stanju resit pitanje domace pa nj svetsKe
pijace Kapitalizam, pored toga sto on niJe
stanju da suzi ikakvom progresu vise on 1e
cak postao sasvim reakcionaran n]egovo pro-
duzenje znaci samo patnje, besposica mlze-
ria "a GEO svet