RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-08-03
K,a,l,itsl Rad
Cd aAauold Petp8yena

rnom 4'oslm Sta % kapitalf Mozemo pre- citirati
.Daniela be kseona, naWeoeg americkog Mark
sistu. "Kapital'', rekao je De Leon, '.jeste onaj
saao hogatstva koji 'se, buGuci privatno posedo-
wan -dfnstvu u kOjem proleteri u izobiliu,
npotrebljule Ia proizvadjanje dalnieg bogats-
iva cd ,sistema koj izrabljuje bez-kapitalne
sI3Eoletere Mi sada stizemo nekamo. Karlo
Marks otac sSocij ijalisticke znanosti, znanstvene
ekonomije nav0di sledeee .kao tipicni primer
toga sta je n njegovim danima pruzano kao
slefinicija kapitala cd profesorskih "ekono-
MAJ:
''Kaptal Sc sastoji cd sirovog materijala,
instrumental "a rad, i,sredstava "a odrzanje svih
vrsta, koja &c upotrebl iuju "a proizvadjanie no
viii sredstava Ia odrzanje Svi owl delovi kapi-
talasstvoreni su po radnicima, proizvod su raCa
inagomilani rad. Nagomilan rad koj sluzi kao
'sredstvo Ia nOvu proizvodnju jeste kapital
Tako kazu ekonom. Sta ie cnacki rob! Covek
.crne rase. Jedno objasnjenje vredi koiko 1ru-
go" Marks produzuje tome da pokaze kada
"instrumenti' postaju kapital umesto obiGni
alat "a prozvadjanje bogatstva. Mi citamo
"Crnac je crnac. Samo pod izvesnim okol
nostma on postaje rob. Masina predenje
pamnka jeste masima "a predenje pamuka. Sa-
mo pod iZvesnim okolnostima postaje ka-
'pital. Otkinuta cd ovih oko]nosti, ona ie tako
malo kapital kao sto je zato samo 20 sebi
novac, iii kao sto je secer, cena secera.''
Sumirajuei >svoje pronalaske, Marks rece:
",ro je samo vlast, proslog, nagomilaneg,
-ostvarenog rada iznad sadasnjeg zivog rada sa
.-karakterom kapitala''
Ukratko, masina operisana cd posetlnika
,~ameg, proizvadjajuci stvari IA njegovu sops-
tvenu .sadaSnju till konacnu) .potrosnju, nije
II lN.,l,
scspape = ona proizvodi obicnu upotrebnu vred-,
most. Isabel Paterson &c sada razumeti da sivaca
n1asina njene babe (lzoju ona sama upotreblju-
ie, koja, kazes sona, "radi dosta dobro'' cak i
<nko se ona ne SEGA kada je najposle nauljenaD
,nije kapital, ma suprot njenog ukljucivanja iste
susdisknsiju ttmdustrijskom kapitalu''. ! eak
mebi bila ikapital kad bi prodala stvari koje je
ona .sasila ,celinu ma toj sivajueoj masin. Jer
ieGna i odlucujjnca crta bila bi otsutna "UPO-
HLENJE (tj. izrabljivanje) NAJAAfNOG RA-
nA DA OPERTSE MAsINU.
Postoji nekoliko ''vrsta' kapitala: "Nov-
cani kapital'', sttrgovacki kapital'', ''pozaj-
mljivacki kapital', ''industrijalni kapital" (ili
kapital u njegovom opstem iii pravom smislu)
it'd. Zajedni6ki, dakako, oni svi sacinjavaju
KAPITAL. Svakako, u stvarnom procesu kapi-
talisticke proizvodnie, Marks razlikuj diva
glavna "dela" kapitala, dive mamie manifes-
tactic. Deo kapitala predstavljen maslneriji,
sirovom materijalu it'd, preobrazava novi
proizvod bez ikakve promene u kvantltetu -
to jest, on Sc nepovecava, niti Sc naravno, sma-
njuie Po Marksovim recima: 'Bez obZra kako
koristan sirovi material iii instrument IA
proiZvodniu bill, ako on kostaju, recimo,
ST 900, oni ne mogu nikako dodati vrednost
proizvodu vecu cd $1,000. '.Njegova vrednost
Sc ne odrediuje tokom rada u koii on zalazi kao
srelstvo "a proizvodnju negc sa onim IL kojeg
je On proizasao kao proizvod." Otuda, Marks
naziva oval dec kapitala konstantni kapital -
en- estate neizmenien iii stalan. Dec koji je
predstavljen radnoj snazi podvrgava Sc kvan
titativnim promenama = on sc prcslruJe rad
MIN pr0cesima. Ako ie ra1na snaga predstav-
LENA u trosku cd So ma dan, pretpostavl lalucl
da radniku uzme diva sata da proizvede ekviva-
lenat cd toliko (il od vrednosti njegove radne
snage), onda Je On u osam sati pros rio orlgl
nalni ulozak do $40, razliku $15, buduci visak
vrednosti zadrzao je lapitaista. Oval process
prosirivanja, iii preobrazavanja, ovog della ka-
pitala nepromenljive veliGine promenjivu ko-
lcinu sadrz tajnu kaptaistickog prisvajania
radnickog proizvoda. Posto Sc oval dec prosiru-
je, posto Sc on menia, stepenom promena zavi-
secih cd ol<olnosti, Marks to naziva varijabilni
kapital. Objektivni faktori u radnom procesu
jesu (a) sredstva "a proizvodnju; (b) radna
snaga Subjektivno Ito jest, gledani sa tacke
proizvadjanja viska vrednosti), .oni Sc pojav-
ljuju (a) kao konstantni kapital, (b) kao
varijabilni kapital.
Ali pored konstantnog varijabilnog kapi-
tala, tn su potpomocne kategorije - odredje-
nj i cirkulisuci kapital Mnoge osobe cesto brka.
ju owe razne forme iii manifestacije kapitala.
Nijje neobicno, cak medju studentima Marksa,