davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28
Mali ogIasi
NAPRODAJ

je poslopje ma vogalu prometne
ceste; ina grocerijsko trgovino
z oddelkom "a meso; tudi pro-
stor "a gostilno; cottage s 4 So
bami in kletom; dvojna garaza;
fornez, mestna voda in elektri-
ka. Majhno vplacilo takoj. Po-
klieite po telefonu po 5. uri po-
poldne: Willoughby 824 J.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28
ZNAMENJE $TIRlH
LONDONSKA POVEST
ANGLESKI SPISAL A. CONAN DOYLE
S pisateljevim dovoljenjem poslovenil D. B.t-n.
.(Naddljevanje)


"Ravno parobrodom je od-
Sci. To me lahko skrbi, kajti
dobro vem, da ina premalo pre-
moga, da bi dospel do Woolwi-
cha in zopet nazaj. Ko bi bill
vel ladjo, bi bila stvar drugac-
ma. S to je re dostikrat jadral
po opravkih cello do Gravesen-
da, in &c je incl ondi veliko O.
praviti, je ostal tudi cez noe.
Parobrod pa, &c nina premoga,
mu mic ne koristi."
"Morda ga je pa ma neki po-
staii OBJ Temzi nalozil."
"Mogoce, toda to nj njegova
navada, kajtl vedno Sc krega,
koliko mora dati, &c ga kupi le
par vrec. Veste, gospod, pa Sc
nekaj druzega me skrbi: mo-
zem je ma parobrodu tudi neki
tujec, XII ina leseno nogo in
prav grd obraz in prav cudno
zavija. Kaj ina neki ia clovek
opraviti mojim mozem
MOI leseno nogo?' je
vzkliknil Holmes in debelo p6-
gledal.
"Da, gospod, neko rjavec z O.
brazom, kakor opica je re pref
veckrat povpraseval po mojem
mozu, prejsnjo noe ga je prisel
pa zopet klicat; moi moz je pac
moral vedeti, da DO prisel, kajtl
incl je parobrod pripravljen
JAZZ vam naravnost povem, 60
spod, da mi VISA ia stvar nj mic
kaj vsec.'
"Toda, gospa Smith, je re-
KEEL Holmes in skomizgnil ra-
mama, "vi Sc vznemirjate pai
brez vzroka. Kako neki morete
vedeti, da je bill MOI leseno no
60, XII je prisel ponoci? JAZZ ne
razumem, kako morete to ia
ko gotovostjo trditi.'
"Po glasu sem ga izpoznala
gospod; kajti on govori nekakc
debelo in zamolklo. Potrkal je
ma okno, - bilo je okoli trek
zjutraj. "Vstani prijatelj'', je "a
klical, "cas je, da gres ma stra
zo". Moi start pa je zbudil 70
ma - to je moi najstarejsi sir
- in odsla sta, ne da bi mi pri
voscil emo besedico. Slisala sem
kako je tuji dedec storkljal s
svojo leseno nogo po kamenju.'
cali je bill MOI z leseno nog(
sam?"
"Tega YAM ne morem poveda
ii gospod. JAZZ nisem slisala no
benega druzega."
"zal mi je, gospa Smith, pray
rad bi bill dobil parobrod, ke:
ljudje ga sploh hvalijo - pa ka
ko Sc ze imenuje?'
aurora, gospod.'
"Saj res! - Pa to nj tlst'
stara, zelena ladja rumenln
pasom, in S prav sirokim trebu
hom?"
20, nikakor ne; to vam
licna in lahka stvarca kakor j
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28

je, da bodeva moralaI
drew biti zopet ma nogah. -
He, fijaker, petite naju ma biz
MO telegrafsko postajo - Dia-
ma pa ostane z mama, utegne
mama Sc dobro sluziti." |
Ustavila sva Sc pri postnem
uradu v Petrovi ulici in Holmes
je oddal brzojavko.
"Komu menite, da sem brzo-
javil?" je vprasal, ko sva Sc
dalje peljala.
'Kako maj to vem!"
cali Sc Sc spominjate druzbi-
ce postopaeev v Bakrovi ulici?
Enkrat so mi je pomagali".
"Dobro Sc jih spominjam,"
sem smeje odgovoril.
"No sedaj je ravno priloznost,
da Sc pajdasi lahko izvrstno IL
kazejo. &c Sc jim ponesreei, i
nam Sc druga sredstva; toda
poskusil bonn najprej z mimi.
Brzojavka je sla ma njih male
ga in umazanega poveljnika
Wigginsa, in JAZZ upam, da DO S
svojo gardo Sc pref pred mama,
Ipredno povzijeva zajuterk."
Ura je ze sla ma deset in JAZZ
sem bill po vseh teh dogodkih
dusno in telesno truden in spe-
han. Nikakor sc nisem mogel
tako navdusiti "a stvar, kakor
moi tovaris. o JerneJu soltu
sem sploh slisal tako malo do
brega, da nisem cutil nobene
posebne mrznje do njegovih
morilcev. Da Sc zaklad zopet do.
bi, to seveda je tudi meme "a
nimalo. En- del pripada gotovc
lgospodicni Morston, in JAZZ sem
bill pripravljen na vso moe de-
lati ma to, da revica doseze pra,
vico. Seveda sem rekel, da bo
| &c dobimo zaklad, gospica maj
brze "a vedno zane izgubljena
ampak to bi morala biti p a
majhna ljubezen, ko' hi Sc dals
voditi cd takih mislij. &c Sc ze
Holmes nj bal nobenega truda
da najde zlocince, sem JAZZ ime
Sc desetkrat vec vzrokov, d.
MAIDEN zaklad.
Ko sem sc donna skopal il
sveze preoblekel, sem Sc cuti
popolnoma prenovljenega. V so
bi sem re nasel zajuterk pri
pravljen in Holmes mi je postre
, gel kavo.
"Tu ga innate, je rekel smeh
> ljaje in mi pomolil najnovejs
broj dnevnika, "neumorni Jone
in vsevedni casnikarski poroce
valec sta vso stvar iztuhtala
Gotovo ste ze do grla S t
stvari, g. doKtor, ali ne? Rajs
povzijte svojo sunko in mehk
, kuhana jajca.'
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28
se nj bilo ma reki. Mas parobrod


je cisto ma novo barvan, YES crn
z dvema rudecima pasovoma.'
"Hvala lepa, gospa Smith. u
pam, da boste kmalu kaj 1--WE
deli O svojem mozu. JAZZ pojdem
naravnost oh reki navzdol in &c
bonn kaj videl vase "Auroro",
mu bonn re naznanil, da ste y
skrbeh. Crn dimnik ina, ali ka-
ko ste ze reki?' -
"Da, crn dimnik, z belim pa
son."
"Da, da, sal res. Crn je Oh
straneh. z Bogom, gospa Smith.
- Sedaj Sc bodeva ladjo pre-
peljala, g. doktor, krmar re
caka." - Vsedla sva Sc v ladJl
ma klop: "Prva stvar pri takih
ljudeh je', je rekel Holmes,
ida Sc Jim ne pokaze, da je NIL
hovo pripovedovanje take vred-
nosti ali vaznosti "a mas. &c to
zapazijo, umolknejo in molce
/. kot zid. &c jih pa poslusas, ka-
kor proti wolff, lives vse, kaj ze-
lis"
"Torej sedaj veva, kan mo-
rava meriti', sem rekel JAZZ.
"Na, kaj hi vi, gospod do,
ktor, sedaj nadalje naredili?'
"Jaz bi 81 izposodil ladjo ir
bi sledil "Aurori'' po reki ma
vzdol.
"Oho, prijatelj, to lie bi bils
lahka stvar. Sal ne veste, kje sc
stopili ma suho; onstran mostl
Sc milo dalec vrste pristaniscs
drugo "a drugim. Da vse pre-
isceva, hi potrebovala cele one
We, ako bi Sc lotila sama tegs
dela."
"Obrnite sc torej ma polici
jo!"
me, do te sc bonn obrnil maj
brze sele nazadnje. Ubil sem S
glavo, da hocem stvar izpelja
tt brez policije, posebno zdaj
ko sva prisla re tako dalec."
"Kaj pa, ko bi naprosila ma
celnike pristanisc, da naju oh
vestijo, &c je ia in ia parobrot
ondi?'
eta bi bila sele lepa! Najin;
begunca bi takoj izvedela, da j
ma je nekdo "a petami in hi zbe
, zala najbrze v tujino. Dokler s.
Sc cutita varna, Sc jima gotov'
ne bo mudilo. Drzavni policis
Jones Athelney DO gotovo dal
casopise, kako ju policija zasle
duje, pticka Sc mu bosta pa
pest smejala, vedoc, da je poll
7 CHA sicer zelo pridna, toda n;
: napacni poti, in cutila Sc bost;
lie Sc bolj varna; ma naju pa n
bosta cisto mic mislila."
"Kaj a j sedaj pocneva?
l sem vprasal, ko sva izstopil
l pri postal "Millbank".
= "Najbolje je, da najamev
voz in sc peljeva domu; tam
e dava prinesti zajuterk in nat
E nekoliko zadremljeva, kajti pra
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28
COLLINWOOD HOME
APPLIANCE REPAIR

76O ID. 152 st.
Izvrsujemo ekspertna popravila ma
vsakovrstnih pralnih strojih, hkalnikih.
cistilcih, it'd.
M. c. P1NKIE - w. j. BANEK
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28
Radi selitVe

il mesta Sc proda kuhinjsko pee,
XII nj bila dolgo rabljena, kuhinj-
sko mizo in 4 stole, otrosko po-
steljico in Sc druge predmete.
Zglasite Sc pri Mrs. M. Tonko-
vich, 1O11 E. 64"St., st. 5.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-28
Gre|ec ma ole

v prvovrstnem stanju ter kot
nov, Sc proda po zmerni ceni.
Greje 4 sobe in drzi pet galonoy
Ola "a "a ur. Zglasite Sc ma 1916
E. So St., ali poklicite EN-. 1882.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Organiziranje juznoslovanskega
odbora v Kairu

line Kairo bo vedno zdruzeno
z gotovo tragicno in obenem sra
motno stopnjo jugoslovanske
zgodovine. Kairo je postal v
oceh demokratskih Jugoslova-
nov utelesenje najvecje degene-
racije enc neljudske klike, kate
ra je v svojem neodoljenem sire
mljenju, da 81 zopet zagotovi
svoje predvojne privilegije in
mesta, prekoracila vse meje S
svoiimi izpadi proti jugoslovan-
skemu narodu in njegovi viteSki
borbi "a osvobojenje.
Medtem pa Sc je kljub vsem
pojavilo v kairskem gnilem obi
lezju nekaj zdravega, XII najboli
dokazuje v koliki meri je ube-
INA vlada izgubila vsako vez S
tokom dogodkov. v Kairu Sc ie
organiziral anti-fasisticni odbor
juznih Slovanov in ma celu tega
odbora sta DIR. Milan MARTINIQUE
in DIR. Veljko Ninkovic. Oh tel
priliki je prejel Louis Adamic.
predsednik Zdruzenega odbora
juznoslovanskih Amerikancev
sledeco brzojavko:
"Anti-fasisticni odbor iuznih
Slovanov ma Srednjem Vzhodu
posilja OBJ priliki svoje ustano-
vltve bratske pozdrave Zdruze-
nemu odboru v Zedinienih drza-
yah z zeljo in trdno vero, da bo-
do nasi skupni napori pripomo-
gil borbi, ,katero vodi mas narod
"a ustvarjenje move, svobodne in
resnicno demokratske zveze
vseh juznih Slovanov.-Dr. Mi
Ian MARTINIQUE, DIR. Veljko Min
kovic."
DR.. Milan Martinovic je ugle-
dni clan Hrvatske kmecke stran-
kke in mnogoletni prvi pomocnik
ministra Suteja. Imenovan ie bill
"a ministra financ v Purieevi
vladi, toda je odstopil, ko ie Pu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
~NESTANOVlTNO VREME
IN TRINERJEVO
GRENKO VINO

Marcno in aprilsko vreme je zelo
nestanovitno, cato moramo biti pri-
pravljeni mani. Imejte vedno pr ro-
XII Trinerjevo grenko vino z vita
mini B-1 ter ga rabite pc navodilih,
Xxi SC ma steklenici. To izvrstno ze-
lodcno zdravilo je zanesljivo in DO
ocistilo vase n~otranje organe in Jill
drzalo este; imeli boste boljSi okus
do jedi, odstranilo DO zapecenost,
kar je najboljsa obramba v slabem
vremenu. Dobite ga v vseh boljsih
lekarnah, ako ne, pa pisite narav-
most ma Joseph Triner Corpora
ton, 1888 So. Ashland Ave, Chica-
go 8, H., in prejeli boste T~rinerjevo
grenko vino z vitamini B-1, XII lie IL
vrstna preparacija. Kupuite vojne
bonde!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Ruzdeionje V Kijevu

Sovjetska vlada je koncem fe-
bruarja objavila podatke o po-
sledicah nacijske bestiialnosti v
Kijevu.
Predno so mesto zapustili, sc
v MENU porusili 1,742 komu-
nalnih stanovanjskih his in g.
600 privatnih domov.
Il kijevskega okraja so stoti-
Soce "a delo sposobnih moSkih
in zensk odgnali V Nemcijo ma
prisilna della.
Use, kar SO mogli - zivila in
stroje, SO well Nemci s sabo,
drugo pa unicili.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Pomen priznonio, XII ga je
Churchill dol THU

je sicer Angleska sauna monar-
histicna drzava, toda ona ne BIO
kljub temu vsiljevala nobeni de-
zeli enake forme Wade, pac pa
DO tozadevno izbiro prepustila
ljudstvu posameznih dezel sa-
menu. Kot Sc spominjamo je
Churchill Sc pred enim letom v
Quebecu izjavil oziroma izrazil
zeljo, da Sc jugoslovanski krali
vrne ma svoj prestol; smisel ME
govih sedanjih izrazanj in izjav
je tembolj jason, &c Sc vzame v
vpoStev, da je zakljucil ia del
svojega govora S konstatacijo,
ola je srecen in zadovoljen mad
dejstvom, da sta Amerika in
Rusija postal v Jugoslaviio svo-
je vojaske rnisije. v diplomatic
mem jeziku to znaci, da zavezni-
XII fakticno priznavajo Tita "a
vodjo jugoslovanskega naroda
ter da vzdrzujejo fakticne ali ma
videzne diplomatske odnosaie S
kraljevo Waldo edino zaradi for
malnosti. To je posebno razvi-
dino IL Churchillovega zakljuc-
mega della govora, ko pravi, da
mora skrbno izbirati svoje bese-
de zaradi zamotanosti polozaja.
Beside Churchilla o Jugosla-
viii so odjeknile poVsem svetu;
tie besede so velikega pomona,
ker predstavljajo tozadevno sta
liSce ne samo Velike Britaniie,
pac pa tudi Amerike in Rustic.
Morda tudi nj samo slucaj, da ie
angleSki premier takoj "a poda-
no analizo Q jugoslovanskem in
grskem polozaju preset ma vpra-
SAME odnosa med trent veliki-
mi silami. Potrdil je, da so An
glija, Amerika in Russia docela
zedinjene V svojih akcijah prot
sovrazniku. :.
Nova, prerojena Jugoslavija,
katera ~vstaja danes il plamenov
najstrahotnejSe vojne, je neraz-
druzljiv del jutrsnjega sveta
zgrajenega ma podlagi teheran-
skin zakljuckov. Sc vec, iugoslo-
vanski osvobodilni pokret je da-
mes simbol edinstva zaveznikov,
kateri hocejo skoraj omogociti
udejstvenje idealov in zakljuc-
kov sprejetih V Teheranu. Tito
in njegoYi ljudje so predhodniki
velikega demokratskega prepo-
roda Europe in njihova vloga
DO V ju~trsnjem svobodnem sve-
tn vzor drugim narodom.
ZOJSA,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15

ric zavrgel oziroma odbil prora-
Gun DIR. Ivana Subasica.
DR.. Veljko Ninkovic ie Sro
mladega narascaja, XII je bill Go
nedavnega vladni cinitelj. ko
nitro je pustil svoie mesto '
Kairu, je postal svojim prijate-
ljem v London obvestilo, ida ie
storil svojo p~atriotsko dolznost
ter podal ostavko."
V drugih besedah povedano.
glavni organizatorji Odbora v
Kairu SO ljudje, XII SO 20 mislje-
nju demokratje, toda SO bill
kljub temu do zadnjega vezani
z upravnimi ali vladimir krogi.
Njihovo sedanje izstopanie il
sluzb in NEST v prilog osvobodil-
mega pokreta je znak pozitivne-
da procesa v tenn pogledu; mai
bo1jSi element SO Sc odlocili, da
pretrgajo svoje vezi z rezimom,
-.
XII ne predstavlja nikogar kot
sebe. Ostavka DIR. Cankarja, po-
slanika v Kanadi, ter odprto ma
stopanje prot Mihajlovicu cd
strani jugoslovanskega poslani-
ka v Moskvi, Simica, kaze iste
make, v istem pravcu.
HtEF#
Osnovanje Juznoslovanskega
odbora v Kairu predstavlia no
vo ucvrscenje demokratskih iu-
/ goslovanskih sill. Istocasno DO ia
odbor Sc boil dvignil ugled Tito
We narodne Wade V inozemstvu.
ker Sc n~aslanja ma jugoslovan-
sko vojsko ma Srednjem Who
du, katera je pred nedavnim IL
razila svojo zeljo, da stopi v Dor
DO ma strani marSala Tita. Mi Sc
nadejamo, da DO delovanie Ju-
znoslovanskega odbora v samem
srediscu jugoslovanske reakciie
nevtraliziralo v veliki meri Skod
1.-Two delavnost reakcije ter DO
spesilo politicno priznanje move
jugoslovanske Wade v Jajcu.
Publicijski odbor ZOJSA.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
ZAVEZNIKI DOBILI
BLAGA V VREDNOSTl
BLIZU 20 MlLIJARD
(Nadaljevanje S /. strani.)

(NadaljeVanje S l. Strani.)
kot Sc koSnje mad cloveskimi
z~ivljenji vrSe ma vzhodni 'front.'.
Prispevek ameriskega delavstva
Ogromne lend-leasne daiatve
so oh enem najvecje priznanje
ameriskemu delavstvu, cetudi
mu Jill casopisje ne da, in ce-
pray ga v kongresu napadajo, da
Sc briga lie "a vecje place in vol
MIN naporom svoje dezele pa
nagaja S stavkami.
Oh enem SO tie lend-leasne da-
jatve triumf Rooseveltove vna-
ME politike, ko je zaveznikom
obljubljal pomoc IL ameriskega
"arzenala demokracije" Sc pre-
dino smo bill v vojni.
IzvOzi v posamezne dezele
V vrednosti IL Zed. draw IL
vozenega blaga SO prejele An
glija 6,595, 900 900; Sovjetska
unija So, PAL 600, 900; Juznoafri-
Ska unija, Bliznji who'd in sre-
dozemski kraji $2,374 900 900;
Kitajska, India, Australia in
Nova Zelandija 81, 780, 900, 900;
vsi ostali kraji, naivec latinska
Amerika, 1888, 600, 900.
Poslanega je bio najvee mu-
niche, V vrednosti $8,434, 000,-
600; industrijalnega materijala.
najvec strojev in pa kosov "a po-
pravila So, 900, OOO, 900; zivil in
agrikulturnih %produktov pa "a
$15,578,0 600 900. Toliksen ie bill
MANFRED izvoz, XII pa nj YES pla-
can IL lend-leasnega sklada, kaj-
tt Anglia, Sovjetska unija, Az
stralija in nekatere druge deze-
lie SO ga veliko same placale bo-
dist V gotovini ali pa 2 izmenjc-
valnim blagom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15

J~ugOSlaVlJa Sc nj nlhudl uAl-
vala V svetu tolikega ugleda.
kakor sedai. Njena vloga ma sve-
town. pozornici nj bila Sc nikoli
vplivnejSa. Ugled Jugoslavije v
svetu lie dosegel zadnje case svoi
visek in slednji juznoslovanski
Amerikanec je lahko pc pravici
ponosen mad junaskimi cini svo-
iih bratov v starem kraju, kateri
SO 81 stekli %priznanje in pohvalo
vodilnih osebnosti sveta. Danes
Sc smatra Jugoslovanska osvo-
bodilna vojska "a emo najodlic-
neisih vojaSkih sill v taboru
Zdruzenih narodov, a MEN ge-
niialni vodja marSal Tito je pri-
znan kot eden cd najvecjih po-
liticnih in vojaskih vodij te vol
ne. NajviSja potrditev tega, ma
ziranja je prisla pred kratkim IL
ust enega cd prvakov Zdruzenih
narodov.
AngleSki ministrski predsed-
nix Churchill je pred angleskim
parlamentom dine %. feb. letos
~posvetil precejsen del svojega
govora Jugoslaviji. Angleski ma
rod ie obvestil o razvoju borbe
V Jugoslaviji. Podcrtal je ogro-
mni doprinos borbe jugoslovan-
skin partizanov, katerih MISC
mogle zatreti in upogniti mai
huiSe osvete nemSkih osvojeval-
cev. Niihovo geslo: "Svoboda ali
smrt!!" je triumfiralo mad maj
vecjimi zaprekami. Vzlic mai
straSnejSim zrtvam SO jugoslo-
vanski partizani zadali sovrazni-
ku nude udarce in tekom borbe
rodoljubov "a osvobojenje SO BIZ
lie in so nemSke zrtve vecje nego
partizanske.
~ marSalu THU, je rekel
Churchill, so naSli partizani We
likega voditelja, ter sijajnega
borca Ia svobodo." Eaten lie an
gleSki premier govoril 0 THU z
najvecjim spostovanjem in sim
patijami, Opisal je kako je pre-
ko svojega prijatelja polkovnika
Deakina stopil V neposredno
zvezo S Titom, kateremu je ne
davno postal svojo fotografijo.
ma katero je zapisal poklonilne
besede, S katerimi ga slavi kot
voditelja jugoslovanskega odpo-
"a. Pred parlamentom je Chur-
chill svecano obljubil, da hoce z
vsemi svojimi mocmi pomagati
gibanju marSala Tita, kateri da-
mes zadrzuje v Jugoslaviii sti-
r~jnajst nemskih divizij.
V svoji borbi "a osvobojenje
Svoje zemlje partizani MISC mo-
gil prepreciti trcenja z Mihaj-
lovicevci, kateri so imeli spora-
yum S sovraznikom; tel neizo-
gibnosti je posvetil Churchill
pred vsem svetom pozornost ter
je tako javno pokazal ma izdaj-
stvo cetnikov. Pc tel izjavi enc
ga najodgovornejsih prvakov
Zdruzenih narodov Sc more sma-
trait vprasanje Mihajlovica kot
hkVidirano = ia presodba z mai
VlSjega mesta pomeni Mihajlo-
ViceVo koncno politicno smrt.
Velikega pomona je tudi to.
Ola je Churchill V svojem govo-
ru podcrtal dejstvo, da Sc V vr-
stab partizanov, "kateri so da-
mes edna sila, katera Sc v Ju-
g~oslaviji bori proti Nemcem"
nahaja veliko Stevilo Srbov. S
tenn je koncno spodbita tea tu-
kaiSnjih Obranasev, da so parti-
zanl Sami Hrvatje.
Churchill je zatem govoril o
kralju Petru, "kateri je brez
dvoma zgubil mnogo v oceh par.
tlzanov sprico vezi, XII jih ME
gova zamejna vlada vzdrzuje z
Mlhajlovicem." Poudaril je, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
'NEVTRALNA' lRSKA Y
BlSTVU ZAVEZNICA
OSISCA
(Nadaljevanje S L. strani.)

(Nadaljevanje S l. strani.)
V drzavnem departmental, in
prisli z zadevo V :javnost. "Irska
nevtralnost ogroza zivljenia a.
meriskih vojakov," je bio BIZ
stvo izjave drzavnega oddelka,
ker SO nemski in japonski spi-
joni Tx oh pragu ameriskih vo-
jaSkih taboriSc, in OBJ morju, cd
kjer Sc bodo naSe ladje, napol-
meme z vojaki, podale ma obre-
zje kontinenta. Spijoni dajejo
navodila nacijskim podmorni-
cam in Waldo v Berlinu pa obve-
Scajo o vseh podrobnostih. To Sc
mora nehati."
LIE cudno, cemu je ameriska
vlada S to zahtevo priSla tako
poznoi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Napacna hvaleznOst

NemclJa nj "a neOdVlSnOSt IT.
ske nicesar storila. Same Zed.
drzavam gre zahvala, da je r.
ska v svetovni politiki in DO svo-
iem polozaju in blagostanju to
kar je. Toda. namesto da bi bill
de Valera in njegova klerikalna
klika hvalezen nam, hoce biti v
naprej "nevtralen", ker mu ie
Hitler ljubsi kakor pa mi.
Zed. drzave in Anglia lahko
store de Valerovi politiki kmalu
konec, ako mu ustavijo dovoz
potrebScin, brez kakrsnih Irska
ne more ~obstojati.
Angleska vlada je izjavila, da
je pripravljena v tern z naso Via
do sodelovati. Potovanja IL Sc
verne Irske v de Valerovo me-
odvisno' SO bila prosli teden pre-
povedana in vse kar je Sc treba,
je ustaviti posiljatve blaga. Ne
sreca v vseh takih akcijah je, da
najprvo obcuti glad ljudstvo, XII
nina mic besede pr stvari, oh,
enem je Sc nahujskano, a de Va
lera in njegovi ministri ter po-
licijski ter vojaski poveljniki pa
so zadnji, XII bodo stradali.
Skodliiva popuscanja
Kakor Irski, tako sta ameri-
Ska in angleska vlada popuscali
fasisticni Spaniji, Argentina.
pref francoskemu Vichyju in Sc
daj, kot izgleda, pa kralju Ema-
nuelu, Badogliju in Vatikanu.
Ma ia nacin ne DO demokraci-
ia nikoli zmagala, tudi &c pre-
magamo Hitlerja, kar Sc DO go
tovo zgodilo. Kajti slucaj v TIA
LII, pa popustljivost ameriske in
angleSke Wade v Argentina, ma
Irskem in v Spaniji dokazuje, da
nismo kaj posebno navduseni
odpraviti reakcijo in klerikali-
zem, kapitalizma pa sploh ne.
Gre Sc lie, ali maj DO Franco.
Emanuel in de Valera z Mani,
ali pa prot nam. To je napacno,
kajti rezimi, XII Jill ii ljudie "a
stopajo, SO reakcionarni in mo-
rajo v eaton, &c hocemo res mir,
socialno pravicnost in druge ta-
Ike stvari, XII SO upanje clovestva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Nemce stone yoino
mnoqo zivlieni

Inteligencna (tajna) sluzba "a
vezniskih vlad je zbrala skupaj
podatke 0 nemskih izgllbah cd
prieetka vojne in izracunala, da
znasajo mad sest milijinov MOI.
to je, ubitih, ranjenih in pogre-
sanih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
SHOD ZOJSA V
Chicago

V nedeljo 10. marca OBJ 2. pop.
DO V Chicago, V dvorani Bohe-
~mian-American ma 1440 w. 18th
st. shod, XII ga sklicuje tukajsnia
podruznica odbora juznoslovan-
skin Amerikancev. Glavni 90
vornik DO Louis Adamic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15

AkO ste prejeli Opomin, da vam
je narocnina potekla, prosimo, OBJ
novite jO cimprej!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
DRZAVUANSKl
PRIROCNIK

nova knjizica, S %poljudnimi navodili
kako postati AMERIsKI DRAW
LIAM.
Poleg vprasanj, Xxi Jill navadno sod
nriki stavijo pr izpitu "a d~rzavljan-
stvo, vsebuje knjizica Sc V II. delu
nekaj vaznih letnic IL zgodoyine Ze-
dinjenih draw, v III. de1u pod ma
slovom RAZNO, pa Proglas neod-
visnosti, Ustavo Zed. draw, Lincol-
nov govor v Gettysburgu, Predsed-
Mkt Zedinjenih draw in Poedine
drzave z glavnim mestom, stevilom
p~rebivalstva in velikostjo.
Cena knjizici je Same SO centov .
postnino vred.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Drcginio V Chicogu
~norosIu 21.5m

Illinois Business Review. Xxi 10
izdaja University Of Illinois. po-
roca, da SO bila zivila V Chicago
letosnjega januarja 21.5 odstot-
kov drazja, kakor pa lanskega
januarja. To SO dognali I azisko-
valci omenjenega vseucilisca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
Rojstvo Sc v tel dezeIi
Sc mnoZe

V vecini V vojno zapletenih
dezel rojstya padajo. Najbolj SO
nazadovala V Franciji in padla
SO V okupiranih dezelah v Ev-
ropi.
Nemcija Sc ponasa, da v Mi
narascajo, ker so tam zenske ia
korekoc primorane imeti otroke,
&c SO porocene ali ne.
Zelo pa SO rojstva narasla v
Zed. drzavah, dasi letos ne vec
v isti meri kakor lani in pred
lanskim. Cd napada ma Pearl
Harbor pa do pricetka januarja
to leto je bio v Zed. drzavah
6,240, 900 rojstev.
Pomnozila so Sc kot Sc nikoli
pref V glavnem vsled we're mia
din parov, da mozu ne DO treba
V armada, &c Sc ozeni in dobi O.
troka. A ko SO mladi liudie uvi-
deli, da je bio to upanje zaman,
Sc sicer zenijo vseeno, a ~rojstev
pa je veliko mani.
|
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
\ q n ~ lja IN lisOc nOyih
narOCnikOy PrOIeiarcu
TX. IzKAZ
6 tednov, cd 8. februarja do .. marca ls44.)
IX. IZKAZ

ysled lazlega pregeda SC narocnine stete n IA vsakega pol lea Ma
primer, kdor posje n celohtno in M ponetno, je v izkazu oznacen
tremi pc pol leta.
Y casu kampanJe Sc bodo doSteyale v vsakem izkazu K ten nadslno
narocnlne IN enako nadaljne vsote, zbrane v tskovni skad.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-15
$848.38
Skupaj-

Prejsnji izkaz novih narocnn 500, sedanji So, skupaj 53; obnov-
Ienih, prejsnji izkaz 1099, sedanii 1914, skupaj 1923 Tiskovni sklad,
prejsnji izkaz s7o5e3, sedani s14245, skupaj S848.38.