Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-28

1aski lie napisal "a Overseas
News Agency svoje mnenJe z
ozirom ma politiko, XII 10 vodita
nredsednik Roosevelt in premier
Churchill napram de Gaulleu in
n%ieaovi provizoricni francoski
vIadi. katere noceta priznati, ce-
nrav ie sedaj re tudi NINA ja-
sno. da je francoski narod ma
nieni strani.
v tenn listu smo re mnogokrat
noudarili, da kot drugje, tako Sc
r tudi glede bodocnosti Fran
CHE cato, ali maj ostane kapitali-
STIGMA, kakor je bila, ali pa Sc il
dovoli, da Sc ~razvije v zares de-
mokraticno drzavo.
Roosevelta in Churchilla mno-
oi kritiki dole, da hoceta Fran
clio ohraniti staremu koruptne-
mn sistemu, in da lie cato odri-
vata de Gaullea in Sc nagibata k
.politikom takega tipa, s kakrs-
mimi sta sklenila premirje v TIA
LII.
" Franciji je polozaj druga-
cen, kajti ona nj bila v vojni pro-
ii nam, pac pa je bila poleg Poll
ske med prvimi, XII je postala bo-
iiSce V tel vojni. Pc porazenju in
ponizanju Sc je pojavil general
de Gaulle, XII je drzal bakljo
uporniStva prot hitlerizmu ma
pref, docim je vlada Vichyju,
XII 10 je ameriska vlada priznala,
ne pa angleska vlada, "kolabori-
rala" S Hitlerjem, sedaj pa je z
MIN V popolni zvezi.
Laskijev clanek o naSi politiki
vFranciji in 0 n~evarnosti njenih
posledic Sc glasi:
Cudovito jasno je, da je inva-
zija V hitlerjevsko Evropo IRE
den uspeh. Trdno smo ustanov-
lieni Normandiji in vojna mi
ciativa je ma strani zaveznikov.
Neumno bi Sc bio pretvarjati,
da je to kar Sc je zgodilo v teh
znamenitih dneh kaj vec kot pa
samo zacetek. Gotovo je, da le-
re pred nami trpke bitke in te-
IKE izgube. Mi imamo opraviti S
sovraznikom, XII je Sc mocan, pri-
vajen vojni in nevoljan Sc udati,
dokler mu ne izgine poslednja
NADIA ma zmago.
Vendar pa mi postopamo z
MIN z zaupanjem v svojo zmago
Mi prevladujemo v zraku. Sal Sc
nj bio Get, XII bi bile bolje Java
rovane med utrjevanjem obale.
Mi pustimo sovrazniku ugibati.
To pot nismo mi, XII bi morali
razkriti njegove nacrte, on mora
poskusati razkriti naSe.
Prezgodaj je Sc, da hi govorili
o zmagi. Vendar pa mislim, da
upr~aviceno smatramo, da je to
zacetek zadnje faze evropske
borbe. Ko Sc konca, DO hitIeri-
zen postal samo spomin ma zlo,
katerega madez bono poskuSali
izbrisati pocasi in S trpljenjern il
nash misli.
Vendar pa obstoja " borbi ne
kaj, cesar Sc je nemogoce vese-
liti. Niti Amerikanci, niti mi An
glezi nismo dosegli sporazuma z
generalom de Gaulleom in S
trancoskim narodnim osvobodil-
MIN gibanjem, XII je zelo nujen.
Churchill Sc brani razpravljati O
Stvari in niti v parlamentu ne
odgovarja ma vprasanja o tenn
problemu. Precej jasno je, da
Roosevelt in de Gaulle nista v
ravno prijateljskih odnosajih.
Nekateri odlicni Amerikanci v
Londonu Sc mic ne trudijo pri-
kriti, da ne. marajo de Gaullea,
nit ne lahkote, S katero bi lahko
naSli pot do Vichyja.
Grozno je, da mora MOI, XII je
cd udaje Francije predstavljal
odpor Francozov proti hitleri-
Emu, trpeti preziranje cd sill S
katerimi bi moral biti v tesni
zvezi. Sc bolj grozno je, &c Sc clo-
Vek spomni, da je tisocem in til
Socem Francozom klic de Gaulla
pomenil upanje "a obnovljanje
Francije.
Ne bonn niti "a trenotek tail.
Ga je de Gaulle tezka osebnost.
On ziVi v dvoumni mistiki, XII Sc
tezko sklada z demokratskimi