davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01

pin oceh Sc svetijo solze RADIO
sti. Pred skofom pade deklica
ma kolena. Ljude po cerkvi gle
dajo ia prior in slisi sc sepe-
tanje: "Cvetana, Dubova hci."
Tudi novoporoeenca vstaneta,
da hi bolje videla,' a Bozidar
nitro sede nazaj ma klop. -.
rGospod," govori Cvetana,
"moj, oce me je daroval bogo-
vom n nasih ocetov, bogovom
zmote. Ii 81 prizgal pri mas lue
prave we're, unicil 81 te bogove,
posekal 81 MIN posvecene gale
in pokazal ,si nam pravega b.
lga, v katerega moramo verova-
ii. Prosim te, daruje me prave'
mu Bogu "a vse zivljenje, "a
vecno. Odreci sc hocem vsemu
svetu in samo Bogu hocem slu'
ziti . . ."
skof prime prosilko "a roke
in il rece:
maj Sc zgodi, draga hcerka
kar zelis. Tvoj dar maj DO kro
ma danasnjega dne. Ostani we'd
no zvesta nevesta troedineg;
Boga!
U n NJ r. C
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
Dom naprOdaj

Kupite cd lastnika in 81 pri-
hranite. Hisa "a 2 druzini a in
4 sobe, ma E. 141 St., cd ST..
Clair Ave. Zgotovljena soba ma
podstresju; garaza "a 2 avta,
2 nova forneza; novo bakreno
piumbersko delo. Zgornje sta
novanje bo novim letom pra-
zno. Takoj $500 ali vec. Osta-
10 sc vzame ma prvo vknjizbo
po 4%c. Ia podrobnosti poklici-
te MU. 4173, tekom tedna po
5. uri zvecer, in v nedeljo pc
9. uri zjutraj.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
DARON ANA .
ceski nopiso| AIoizii Dos+o|
Zeodovinska povest IL dobe Slovanskih apostolov

A tudi pesci ne ostanejo mir
nj. Kakor "a stavo teko poleg)
jezdecev. Hrepenenje, da vidijo
Metoda, je pospesilo njih kora-
ke.
Ga ze vidijo - zopet gledajo
njegovo smehljajoce oblicje,
ljubeznjivo oko in plemenito po-
stavo. Toda, kako Sc je posta-
raj, kako je postal bled in kako
| mu je cello nagubano! Pozna Sc,
da gre il jece. Okoli jezdecev Sc
je nabralo ma tisoce ljudstva.
Vitezi poskacejo S konj, ljud-
stvo pade ma kolena. Ravno ta-
ko stori tudi knez Svatopluk.
Metod, slovanski apostol, to-
like ljubljen cd Moravcev, toll
ko izkusan v raznih mukah, a
vendar neupognjeni junak, Me-
tod, moravski skof, ljubljenec
vseh, ucitelj = krstitelj IL
tegne roki, obrne resni pogled
proti nebu ter blagoslavlja svo-
je ljudstvo, svojo credo.
Po dveh letih in pol sc vraca
zopet ma svojo sluzbo.
"Vsemogocni Bog maj va
blagoslovi in njegov blagoslov
pridi ma vase glave, milostljiv
Bog mai vas vodi po potih tru'
!, dapolnega zivljenja, usmiljen
Bog maj odpusti onim, XII nan
delajo krivico!
, Svatopluk poda Metodu 70
, ko. Ia jo srcno stisne. "Poj
, dino zdruzenimi mocmi
, preteklost maj bo pozabljena.'
'Ljubljena deca, po dolgen
, casu prihajam zopet med vas
Zahvaljujem sc vam "a lube
zen, XII jo cutie do meme, "a
hvaljujem sc vam "a trud,
, katerim ste me osvobodili jet
! nistva. Zopet sem v vasem kro
gu, zopet sem vas oce in vi mo
il sinovi. Ko sem bill locen o.
: vas, sem molil "a vas; tuka
med vami pa ne bonn samo mo
lii "a vas, ampak tudi delal bon
"a vas. Mnogo je Sc preostalc
kar vam hocem in moran 20
vedati; mnogo je Sc Slovanov
katerim nj zasijala luc prav
we're. Tudi k tenn pojdem, tud
-: te moran pripeljati ma pot res
nice in zvelicanja."
Bozidar Sc razveseli, kajti t.
je bila njegova srcna leila. Me
gov narod moli "a svojo srec
Sc vedno pred maliki
"Slovanski narod smo; en- je
xix mas spaja, maj druzi n a
vse tudi vera enega praveg
Boga, XII vodi vse nase korake
XII je dal, da sem zopet pri vas
pri ljubljenih bratih.'
Ljudstvo zacne iznova klica
J. ii navdusenja. Davno ze mis-
slisali tako prisrcnih besedi
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01

davno ze MISC videli tako lju- I
beznivega obraza.
Potem Sc ob1nejo proti Vele-
gradu. Jezdeci gredo pred Me
todom, ljudstvo pa Sc vail v me-
preglednih grucah "a MIN. Vsi
MISC mogli niti v mesto, a bill
so zadovoljni, samo da SO vide
Ii in slisali Metoda.
skof gre najprej v cerkev.
Potem pa Sc zopet obrne' do
spremljajoeega ljudstva.
Hodil je med vrstami in po-
vsod tolazil z besedo ali vsaj 81
smehljajem, kakor bi ne cutil
| prav mic utrujenosti cd Dodge
ga pota in cd Sc daljsega JET
nistva.
Povpraseval je po vojnih In
drugih degodkih ter postal Ia
losten, ko je cul upornih po-
ganih. Toda le "a hip. ID a j
Bog, da jim pomorejo besede
ljubezni."
Dolgo casa ie ostalo liudstvo
pr; svojem skofu in sele pozno
v noe je pricelo misliti ma po-
vratek. Bio je potolazeno, raz-
veseljeno v globoeini srca, po-
mirjeno v blagem upanju, da Sc
razvije sedaj blagostanje ma
Moravskem, da zavlada "a dol
go casa mir in pokoj; kajti z
Metodom je prisel v dezelo tuoi
bozji blagoslov.
Zopet je potoval Metod po de-
zeli, potrjeval veri, pridigo-
val in zidal cerkve, posveceval
duhovnike in delil dobrote. Ko
Sc je preprical O izbornem sta
nju svoje skofije, Sc je povrni]
ma Velegrad, kjer so Sc obetale
= razne slavnosti.
Zaprti pogani, XII so doseda:
vztrajali v vcrl svojih ocetov
Sc MISC vec upirali, ko so zacul
sveti evangelij IL MetodoviE
}, ust, ko so spoznali njegovo lju
beznipolno srce. Trda, oledene
la srca so Sc otajala, ko jih j
ogrela gorkota Metodovih bese
di. Tudi carovnik Dub sc j
8 VIDAL. Cvetana ga nj zapustila
dasi jo je vabil sam knee M
svoj dvor in Lizika jo je cope
zefeia imeti ma Borotinu. Osta
! la je raje v, jeci pri ocetu in ME
= ma vztrajnost in ljubezen il
- vdanost do zaprtega oceta j
- premagala Duba, da je tudi OF
-, sklenil prejeti sveti krst IL Me
- todovih rok z drugimi pogan
vred. In v ia namen so sc pri
-. pravljale velike slavnosti, kaj
!; tt Dubom je padla zadnja trd
njava: po vsej Moravski je "a
svetil nauk Kristove we're.
Ravno tisti dan Sc je vrsil;
Sc druga slavnost. Metod je bla
. goslovil zarocenca Bozidara i,
Liziko, "a skupno pot radost
mega, a vendar tezavnega "a
= konskega z;vljenja. Preje pa s
- Sc Bozidara povisali "a vitez
radi njegovih zaslug "a domo
- vino in "a osvoboditev skofa.
y Pc koncani slavnosti, ko j
bill Dub svojimi tovarisi k1
l. Seen, ko sta bila Bozidar in Ii
% zika poroeena, stopi pred Meto
i, da mlada deklica. v njenih le
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
Mali oglasi
3 lepe sobe

sc odda najem. Vprasa Sc ma
1909 E. 63 St.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-01
(Nadaljevanje)


~ lastno mocjo smo 81 osvo-
bodili skofa,' pripomni Mirko
in vzpodbode konja. "Ko bi ne
bill zmagali Nemcev, hi ga nam
najbrze ne bill dali tako nitro.
Narod sam 81 je stekel veliko
zaslugo "a povrnitev ljubljene-
ga ucitelja e.
"Predvsem Bozidar" d cd a
Lucia.
"Da, Bozdar, kakor tajni
duh je preveval nasa srca. Bill
je kakor nasa poosobljena tu-
ga, nasa zelja.'
Lizika sklone glavo in rdeci-
ca il oblije lica.
"Pozdravljen, gospod, zopet
Sc snidemo ma Velegradu - :"
Stara tovarisa 81 podasta ro-
XII.
Danes prihajamo boljse vo-
@ lie kakor prvikrat. Sal naju je
stal ia dan pa tudi nekaj della
in truda -"
"Seveda. A ko bi sc bill Sc
bolj trudili in ko bi Sc Sc bolj
zanasali nase, mi sami bi VEN
dar ne bill mnogo dosegli."
"Kako top
"Kaj nisi slisal, da je moral
posredovati sam papez, da so
bill jecarji nasega skofa izobce-
nj in da Sc ne SINE v solnogras-
XII skofiji niti zvoniti, niti svete
mase opravljati, dokler ne be
Metod prost? Metod sam Sc je
pritozil pri svetem ocetu in ia
je nastopil zanj z vso odlocnost.
10. Samo ma ia nacin dobimC
nazaj svojega skofa."
"Bodi, a mi smo vendar mno
go storili "a Metoda.'
''Da, mnogo in ne samo zs
skofa, ampak tudi Ease. z MIN
DO prisel k nam tudi bozji bla
goslov. Sedaj imamo zagotov
ljeno neodvisnost in samostoj
most. Toda pospesimo korake
da ne pridemo zadnji."
Izpodbodla sta konja in Cd
dirjala, da Sc je vail prah zs
NINA in da so morali pesci sto
patti stran.
Ma Velegradu je bilo sumne
ME kakor tedaj, ko so 81 stal
nasproti Moravci v mestu il
Nemci pred okopi. Niece so i
nell samo "a okrasje, scita n
bio videti nobenega. Ma vsef
obrazih Sc zari, il ocij jim cd
seva radost. Veselje je neizmer
no.
Vse oci so obrnjene v dalja
vo, odkoder sc vedno boil pri
blizuje ceta jezdecev. Nekaj ia
kega kakor zastava Jim plapol;
mad glavami.
"ze gredo, ze MISC vec da
lec!"
A bill so Sc zelo dalec; le ne
strpna domisljija ljudstva j
preskocila YES prostor. V me
stu in povsod naokoli zaore ma
vduseni klici. Gozdovi pa 20
navljajo z desetkratnim odme
vom klic: "Slava Metodu, ma
semu ocetu, nasemu skofu!"
Plemstvo mu jaha nasproti
ma celu jedi knee Svatopluk.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Kdy Sc nasi hosi vrati +.

Phi cteni tem6r kazdoden-
Mich zprav o blfzfcim Sc ukon-
cent valky je docela prirozene,
re miliony americkych matek a
manzelek Sc test ma brzke shle-
DAM. Mnohe 81 pTedstavujf, re
jeden den Dude uzavren mir a
druhy den Dude pTikroceno k
demobilisaci a kdo Sc utesuje
nadeji ma takove nemoznosti,
Dude trpce zklaman, ackoliv by
81 toho kazdy pral. Rychla a u
pima demobilisace je prakticky
neuskutecnitelna. Ia prve, DO
padu N6mecka stane sc nevy-
hnutelnym, ably jista cast nasi
armady zGstala az do urovnani
pomerG v Europe k udrzovanf
poTadku a Dude to jiste VIVA
dovati nekolik m6sfcI, nez Sc
Dude moci vratiti do Spojenych
StatH. Ia druhe jest otazkou,
mnoho-li vojska a namornictva
Dude zapotrebf ma Pacifiku,
nebude-li odpor Japonska ry-
chile zlomen pc padu Nemecka.
Rozumi Sc, re pouze jista
cast armady zGstane We zbrani
a valecny department je odho-
dian neponechati nikoho dele
nez Dude nutne, ale jest odha-
dovano, re to Dude trvati cely
rok, nez vsichni, kterych nebu-
de v Nemecku a jinde v Europe
zapotTebf, budou poslani do
MI. Dalsf otazkou Dude, KIDD
ma dostati pTi demobilisaci
pTednost. Ia nejspravedliv6j-
ST jest uznano, kdyby byla da-
ma pTednost voj1nGm, kteTf jsou
nejdele We valecne sluzbe a nej
dale vzdaleni cd sveho domova
PAX Dude bran ohled ma zena-
te muze a otce malych ditek a
ii budou jiste mezi prvn1mi,
kteTf Sc vratf. Vojfni, kteT1 je-
Ste neprodelali valku, budou
mezi poslednfmi, vyjma ovsem,
jak podotknuto, zenatych a OF
Gu robin.
Nicmen6 ami Ia nejprfznivej-
SIGH okolnost1 nebude demobi-
lisace rychla a vrchnf Teditel
odvodnf sluzby gen. Hershey
pred nekolika dny pravil, re to
Dude vyzadovati rok, nez Dude
mono diva miliony vojak1 de-
mobilisovati a mel nepochybne
pravdu, &C by to byla pouze
cast naSi branne moci.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Cechoslovaci mezi francouzskJ
mi partyzany.

New York (CTK) - Statnl
ministr DIR. Hubert Ripka ozna-
mil v rozhlasovem projevu z
Londyna do Ceskoslovenska, re
Cechoslovaci Sc 1castnf boJG ma
francouzske pGde v Tadach
francouzskych oddflG Maquis.
Brzy Dude lie Tici O techto bo-
jovnicfch vice; pfichazej1 vet
sinou z roztrousenych zbytkG
ceskoslovenske armady, ktere
pc padu Francie v roce 1910
nedostihly p~T1stav1, odkud ar
mazda byla evakuovana do An
glie. JIM jsou ~vlastenci, ktefl
uprchli z Ceskoslovenska a
skryvali sc We Francii, vyckava-
jfce pTilezitosti dostati Sc do
ceskoslovenskeho nebo spoje-
neckeho vojska.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Maxa O vstupu Rude armady
do Pruska.

New York (CTK) - Predse-
da Statnf rady Prokop Maxa
mel ma londynskem rozhlase %
srpna proslov,v nemz Tekl toto
"V techto dnech proletela
spojeneckym svetem kratka,
sucha zprava, re Ruda armada
vstoupila ma pGdu Vychodn1ho
Pruska. Vyznam techto neko-
lika SLOW jest tax veliky, tax
hluboky a tax rozsahly, re je
tezke vystihnouti jej v tonic
strucnem proslovu. Ruda ar
mazda, tax hrda ma slavnou va
lecnou tradici ruskych vojsk,
hlasfc1 sc vedome k obrazu vel
kych vojevGdcG Alexandra
Nevskeho, Kutuzova, Suvorova
a jinych, jde predevs1m do W.
chodniho Pruska odcinit poraz-
ku, kterou tam r. 1914 utrpe-
la ruska vojska u Tannenbergu
Dalsf vyznam teto zpravy je v
tom, re Ruda armada We W.
chodnim Prusku pTichazf do do
nova tech junkerd, kteri jsou
vlastnfmi tvGrci a vGdci nemec-
keno 1tocneho militarismu a
prusackeho ducha, junker1,
kterf 81 z~aslouzf, ably byli po-
trestani "a sve zlociny ma Vast
nj pGde.
V kraji, do nehoz vstupuje
Ruda armada, utrpeli tito pru-
stf nasilnici jiz jednou tezkou
porazku: bitve u Grunwaldu
v niz bojovali pc boku Rust Be-
lorusove, Polaci i Cesi v cele s
Janem zizkou z Trocnova. Ia
Ike dnes bojuj1 v radach Rude
armady Ukrajinci, Belorusove,
PoIaci, Cechoslovac1 a Jihoslo-
vane. Pc porazce u Grunwal-
du podvedli Nemci vfteze a u
drzeli 81 jeste dlouho svou moe.
Tentokrate Dude jejich poraz-
ka 1plna a definitivni. Ma tom
my Cechoslovaci name zajem
primo zivotnf. Nase osvcboze-
ma republika Dude jen tehdy
bezpecna, bude-li navzdy roz-
drcena nemecka dtocna moe,
brutalnim duchem
prusackym. Proto radostne vi
tame postup Rude armady zvla
Ste ma tonic 1seku fronty."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Predvalecne vztahy Ceskoslo'
venska s Francii obnoveny.

Londyn (CTK) - Ceskoslo-
venska vlada a prozatimni Via
da Francouzske republiky wy
dala v 1tery, 27. srpna toto
prohlasenf:
"Prohlasujice opetne mni-
chovskou dohodu Sc vsemi jejf-
mi nasledky "a anulovanou a
neplatnou, Ceskoslovenska Via
da a ~prozat1mnf vlada Fran
couzske republiky konstatuj1,
re vztahy mezi obema staty by
ly obnoveny We stejnem pome-
ru, v nemz existovaly pred po-
depsanim teto dohody. V du-
chu tradicnf politiky pTatelstvi
a spojenectv1, jez je poll, a je-
Jich spolecne oddanosti casa
dam svobody a nezavislosti,
ktery byl utvrzen bojem prot
spolecnemu nepriteli, vlada &C.
skoslovenska a vlada francouz-
ska Sc dohodly, re existujici dc
hody budou We vhodnem case
upraveny a doplneny tax, jak
Dude povazovano "a nutno, aby
Sc spoluprace Ceskoslovenska a
Francie v oblasti vseobecne
bezpecnosti a rekonstrukce E.
vropy a sveta stala 1cinnejsi.'
Ia Ceskoslovensko pripoji]
podpis Msgr. Jan Sramek a mi
INSTR Jan Masaryk, "a Francii
general de Gaulle a vyslanec
Dejean.
Ministr DIR. Ripka prohlasi]
We SVEN rozhlasovem projevu z
Londyna do Ceskoslovenska v
1tery vecer, re v1dci move
Francie S generalem de Gaulle
v cele jsou 81 vedomi, re zakla-
dnf podmfnkou pro obnovu pra
telstvf S Ceskoslovenskem must
byti neOdvolatelne zavrzeni a
odcinenf Mnichova. Densnl pro
hlasenf je utvrzenlm podobne-
no prohlasen1, jez general de
Gaulle ucinil ma podzim 1912.
Existujfcf dohody budou dopl-
neny tax, ably Sc spoluprace O.
bou stat1 stala 1%cinnejsf.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
m !
AMERICKY " KRfz
Washington : 13, d. C.

Pan Basil O'Connor, move do
sazeny pTedseda americkeho
Cerveneho Kfize, vidal hold
American1m ciziho pIvodu "a
jejich cinnost We zminene orga-
nisaci slovy, z nichz vyznfvalo
uprfmne m1nene oceneni jejich
dosavadnf prace, jakoz i po-
vzbuzeni k cinnosti dalsf. Pan
O'Connor, ktery nastoupil ma
pfedsednicke m1sto pc zesnu-
lem Normanovi H. Davisovi,
pTijel do Washingtonu "a. GER
vence, ably Sc ujal svych huma-
nitnich povinnostf.
"Prohledl jsem s plnym u
spokojenfm zpravy O tom, co
Americana ciziho pn1vodu ko-
najf We prospect Cerveneho
Krfze a ruznych narod1 sveta",
pravil predseda O'Connor. "Je-
jich prispevky jmenem lidskos-
ii, jejich zamerny 1cel zmirniti
utrpeni a jejich energie, S nfz
pTistupujf Ike svemu 1kolu,jsou
v pravde jedinecne."
"Ti nasi obcane, ktefi sc ma
rodili v zahranici, kteri vsak
pfijali Spojen6 Staty "a svou a.
doptovanou vlast, chapou snad
mezinarodnf charakter Cerve-
neho Krfze lepe nezli mnozi z
tech, kteTl Sc narodili ma pGde
Noveho sveta. Nasi obcane ces-
keno, slovenskeho nebo jineho
p1vodu NELL MONA prllezitost
pozorovati cinnost Cerveneho
Krfze al ma p1de sve rodne re
me. Znajf vzneseny ideal, KITE
rym sc tato organisace r1d1, a
jsou proto pripraveni v kazdem
smeru S nj spolupracovati. A
mericky Cerveny Kffz je 81 "a
Sc naopak pine vedom toho, "a
jak mnoho vdecf temto muzGm
a zenam a jejich detem jakoz-
to jednotlivcIm i jakozto sku-
pinam. Pozoruhodne vykony
Cerveneho KT1ze je MONO z
nemale cast pTicisti k dobru O.
behave praci techto lid1. Pfal
bych 81 jenom, ably v tonic
SVEN 1silf i nadale pokracova-
H."
Predseda O'Connor narodil
Sc 8. ledna 1892 v Tauntonu v
Massachusetts,, a cd roku 1915
provozoval advokatnf praksi v
New Yorku. Cd 1925 do 1888
byl spolecn1kem presidenta F.
Roosevelta v advokatni kan
celaTi Roosevelt and O'Con-
Pan O'Connor je presi-
dentem a administrator Ma
rodniho fondu pro detskou obr-
nu, Inc, jakoz i pokladnikem,
administrator a predsedou
vykonneho vyboru Georgia
Springs Foundation"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01

Namorni poruc1k J. D. Pc
terson Sc koji nadejl,ze nez bu-
de konec valky, prece mu Dude
jednou doprano uvideti more,
Kdyz sc pred 2 roxy pr1hlasll
k namornictvu, stravil prvni
ctyfi mesice v Kansasu, 6 mi
cd sveho domova a dalslch 3
mesicG take v Kansasu, 25 mil
cd domova. PAX Sc uchazel Q
povyseni a kdyz S uspechem slo
I'll zkousky, stal Sc poruclkem'
Ale ami pax mu stesti nepralo'
Byl prelozen do Missouri, kde
zGstal cd te dolby. Je stale biz
ko sveho domova a k oceanu
ma porad stejne daleko, jake
kdyz vstoupil do namofnl sluz-
by. Asi mu nezbude jineho,
nez 81 vyzadati dovolenou, ably
aspon mohl Sc podivati, jak mo
fe vyhlizf.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
2. "A KoNGREs.

We dnech %. a "a. zarf t. r.
kona Sc v Pittsburghu druhy
velky Slovansky kongres ma pG
de Ameriky. Prvnf konal sc
pred dv6ma roxy v Detroit, ma
n9mz pTftomno bylo kolem 2
tisfc delegate a hostf. Mali
vseslovanska idea brati ma sebe
prakticke realnf formy, mel by
bJti tento pTfstf kongres v
P%ittsburghu jeste mohutnejsf,
a vytknouti presne smernice a
program.
Cechoslovaci vzdy nesli pra-
por slovanstvf, a jake ma tako-
We Sc pohlfzf i pTi tonic sjezdu.
Proto je tTeba, ably represen-
tace CechoslovakG tomu oprav-
du odpovidala.
Chicago hlasf, re n6ktere or
g~anisace jiz svoje delegaty zvo-
lily. vcetne Csl. Narodnf Rada,
Ustredna 6. N. S., Krajsky W.
Dor tehoz, Slovenske Mar. Sdru
zenf a mnohe jin6. Je vsak
nutno, ably ma tom braly zajem
vsechny nase organisace, svo-
bodomyslne, katolicke, protes-
tantsk6, delnicke a vsechny il
ne narodnf, zejmena odbocky
G. N. S.
Vyznam slovanskeho sbra-
trovanf je dnes opravdu casovy
a velmi 1celny.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Mar:al Rommel jest asi mrtev.

Polnf marsal Erwin Rommel
jest pravd6podobne mrtev =
obet spojenecke letecke moci,
jez privedla tragedii "a TRACE
dit do jeho zivota.
Patrne padl daleko "a svojf
vlastnf frontou. A divnou hrfc-
kou osudu, blizko rodiste pred
ka sveho spojeneckeho protiv-
nika = gen. Sira Bernardo
M~ontgomeryho. Rommel, kdy-
81 nazyvany "liskou pouste",
Poole vseho zemTel nasledkem
roztTfstenf lebky asi We 3 hodi-
ny rano 10. cervence v nemoc-
nici v Bernay, blizko Seiny.
Poole spolehliveho svedectvi
zemrel aniz by nabyl vedomi.
N6mci smrt zatajili a telo jeho
bylo dopraveno tajne do Berl1-
ma v aeroplanu a pohrbeno.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Zapomnsl prohledati kapsy.

Prfdelova rada v Atlanta,
Ca, vydala jistemu muzi move
kupony ma gasolin a musela u
znati, re byl k MIN opravnen.
Zemrel mu totiz stryc George a
teta jej pozadala, ably mt da-
roval nejaky tmavy oblek. Ia
kovou poslednf sluzbu nemohl
stryci odepTfti a oblek mu puJ-
Gil. ale ma pohrbu 81 vzpomnel,
re 81 zapomnel prohlednoutl
kapsy a zapomnel v Mich svoje
kupony ma gasolin. Pmdelova
rada musela uznati, re by bylo
tezko mrtvolu vykopati a protc
radeji vydala move kupony.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Nemec a West " Moskvs.

Londyn (CTK) Z Moskvy
Sc hlas1, re ceskoslovenska de-
legace pro sprawl osvobozene-
no 1zem1, ktera opustila Lon
dyn ma pocatku minuleho IT,
dine, dorazila do Moskvy vecer
rs. srpna. Delegace, vedena
ministrem Frantiskem Nemcem
a generalem Viestem, byla ma
letisti ~pTivftana sefem stTedo-
evropske sekce komisariatu "a
hranicnfch vec1 Zorinem, Sc
fem diplomatickeho protokolu
Fominem, generalem Jevstig-
nejevem, s6fem zahranicnf SEX
ce komisariatu obrany; dale il
pTiv1tal velvyslanec Fierlinger
S 1Tednictvem velvyslanectv1 a
poslanci DIR. Vrbensky, Gott-
valid, Sverma a Kopecky. Pc
kratkem pobytu v Moskve Sc
delegace odebere k ceskoslo-
venskym hranic1m.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Nejnovsjsi vidensky humor.

We Vfdni, kde patrne jeste
nezapomn6li ma pTedvalecny
humOr, nyni pry tam koluje
tento vtip Hitler pred kratkem
oznamil, re Sc chce podfvati ma
ruske bojiste a nacisticke vol
sko melo z toho takovou radost
re Sc honem vratilo a utikalo
mu 100 mil naproti a tax rych-
lie. re je ruska armada nemohla
dohoniti.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Napetf " Ceskoslovensku. Move
zakazy a omezeni - Podzemi
pripraveno.

Londyn (CTK) - z Prahy
Sc hlasi, re totaln1 pracovni mo
bilisace, ktera vstoup1 v plat
most l. zari, zahrnuje mimo O.
patient hlasena jiz drive take
zavreni vetsiny "protektorat-
Mich" 1radn a ceskych soudG,
jakoz i omezeni jurisdikce ne
kolika zbyvajic1ch soudu. Bu-
de zavrena vetsina divadel, mu
sci a koncertnfch SIM. Budou
zruseny odborne kursy pro do
spele, veskere skoln1 podniky a
sportovnf utkanf. V pondeli
nebudou vychazeti rann1 novi-
ny. Veskera inserce a sblrky
budou zakazany. Vetsina VIA
XII dopravujfcfch cestuj1c1 bu-
de v nedeli zrusena. Civilnf O.
byvatelstvo nesml pouz1vati au-
todrozek. Vekova hranice pro
zeny, povolane ma pracovnl po-
vinnost, byla zvysena ma SO let.
Ministru hospodarstvi a prace
Bertschovi byla dana pima moe
vydavat nar1zen1, pro nez az
dosud bylo treba zvlastnich
vladnich naTlzenl nebo zakon1.
Ma druhe strane vzbudilo O.
svobozeni Par1ze a vzdanl Sc
Rumunska nejvetsi rozruch, ia
ky Sc kdy vyskytl Cd pocatku
valky.
Ceskoslovenske podzemf O.
cekava, re Sc mu letadly dosta-
ne vice nezbytnych automatic
kych zbranf, nebot ~spojenecka
letiste jsou nyni mnohem bl1ze
nez dousd. Neustale spojenec-
Ike nalety ma cele Slovensko po-
Silly nenavist prot Nemcum a
proti Tisove Wade, jej1z quislin
COVE jiz ami neskryvaji svou
nervositu.
Vndcove ceskoslovenskeho
podzemi must napinat vsechny
silly, ably zabranili predcasne-
mu 1toku vlastenc1 "a znervos-
nele nemecke posadky, jejichz
nejlepsf jednotky byly vyslany
ma vychodnf frontu.
Nemecke technicke skoly z
polskeho generalniho guberna-
tn a z Krakova byly evakuova-
ny do Prahy, kde byl v Toskan-
skem na1aci zTlZen ZvlaStni e.
vakuacni trad.
Cd pocatku srpna byl suspen
dovan veskery postovni a tele-
grafni provoz mezi Podkarpat-
skou Rust a Madarskem ma "a
klade nemeckych vojenskych
naTizeni. Cd pondelka mohou
byti posilany dopisy z Madar-
ska ma Podkarpatskou Rus,
zadne zpravy vsak nesml byti
opacnym smerem.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Nezapomnel, re je poplatnik,

Mezi vojiny, kteff bojovali
hned v prvn1ch dnech invase
Francie, byl tez mlady Frank
Slav1k z Gary, Ind, O nemz je-
no major vypravel tuto histor-
ku. Frank je marianne svedo-
nifty clovek a nerad plytva sire
livem. Jedne noci sc mad mani
objevily nemecke aeroplany a
Slav1k spustil ma ne palbu re
sve strojnf pusky, ale 1plne bez
vysledku. Aeroplany pax Cd
letely a Ia chvilku Sc vratily,
ale Slavlk zIstal klidny, jake
by je nepozoroval. "Proc ne
str1l1te", tazal sc major a voj1n
odpovedel: "Protoze by to ne
bylo mic platne. Vim, re neni
NONE, abych je zasahl a bylo
by to jen plytvan1 strelivem.
Vypalenf jednoho takoveho O.
pasku nabojd stojf $3.50 a ia
ami ma vojne nezapomlnam, re
jsem take poplatnikem."
Majora to trochu dohTalo a
zvolal: ga jsem take poplatnl-
KEN. Str1lejte!" Slav1k tedy
str1lel a jak predpov1dal, meme
10 to zadny 1cinek. Major 81
pax oddechl: "Inu, kazdy ma
me jiny rozum a tato zkusenost
mas Dude staff hezkych par do
larG, az nam We Washingtone
vypoctou move valecne dane"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-01
Nsmci utekli do SpansIska.

20 nemeckych vojakd pre-
krocilo hranice do spanelska a
byli Timed internovani. Byla to
prvnf skupina, jez Sc dala do
brovolne internovati cd spoje-
necke invase. z pohranicn1 sta
nice Aranoes bylo hlaseno, re
Sc ocekava jeste prfchod DIAL
SIGH Nemc1.