Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-01-19
CeIlnu maj hi lie delavci
lnoraIi deIati po ukazih.
me pa tusbi delOdaialci?

me pa tuali delOdajalci?
Yeast so nasprotnki socialisticnega gibanja trdili, da ako
zraagamo, DO to pomenilo v prvi vrsti zasuznjenje delavcev.
Ma nesreco tie dezele smo socialist Sc dalec cd image.
Vendar pa je predsednik tie republic, F. D. Roosevelt, kon-
gresu predlagal, da maj sprejme zakon, XII hi delavce = recmo pc
naSe, podrzavil, ali sociahziral.
Ia svoj predlog je FDR razglasil II. januarja.
Use unije nu nasprotujejo.
LIE cemu Roosevelt ne vztraja pr svojem prvotnem predlogu
- "draftanju' kapitala? Pa dobickov? In znizanja paG korpora-
cijskih ravnateljev ma $4,000 cistega ma leto.
Use to je kongres zavrgel. Roosevelt nj vec pritiskal mani, pc
pa Sc je odlocl storti kar je V njegovi moci "a preprecenje stavk.
Ne vprasa: "cemu stavke?' Anpak zahteva lie, da jh ne SINE biti.
"Draftanje" delavcev on priporoca cato, ker smatra, da je V
tel dezeli Sc veliko ljudi, XII ne pocno "a svoje prezivljanje nicesar
konstnega. 10 Je res, ampak dotcniki so posestniki ameriskih bo-
gastev. Ako jh DO vlada primorala V sluzbe, jh DO placevala silno
drago, kakor SO dragi magnati, XII prejemajo ma papirju cd zvezne
Wade lie en- dollar ma leto, a v resnici so to ekonomski rojalisti, XII
zajemajo liz vseh skled z najvecjo zico.
Zagovorniki Rooseveltovega predloga "a "draftanie" DELAY
cev poudarjajo, da velja tax zakon posebno v Sovjetski uniji. Mi
nismo zanj. Nobena ameriska unija ga ne odobrava. Ravno tako
he zagovarjamo silicon zakon V Angliji, in ne takih postav v fash
sticnih dezelah.
A kar Sc UssR tioe, tam delavci ne garajo "a PRIvATNE do
bickarje, temvec lie Ease, "a SVOJO drzavoi
Kaksna demokracija pa maj DO, &c ii bodo lokalni "politisnT'
v tvojem draft boardu' ukazai, kan poidi ma deIo. hoces noces.
in tie DO delodajalec navijal ne v pid image tie dezele, ampak da
Il ubje unUo in 81 nagromadi cinvec profita? Sal Sc to re wsil
Ali maj sedaj sprejmemo Sc poseben zakon v tax namen? Roose-
welt zei, da Sc hi ve ljudstvo V celoti uvrstlo v porivanje voza,
XII maj mas pripelje V zmago. To je dobro. Nj pa pravilno, kakor
pravita tudi William Green in Philip Murray, da maj bodo zrtev
teh naporov samo tsi, XII so vsled svojega rojstva obsoieni delati
"a prezivljanje.
Tistim, XII ne delajo, je Roosevelt oh prcetku vstopa tie dezele
v vojno svetoval, da maj Sc zadovolje S place pc $4,000 cistega
ma leto.
Kongres mu je nasvet z zgrazanjem zavrgel.
Ko smo si v borbo, je nam bio zagotovlieno, da v tel voini
ne DO novih milijonarjev.
In kaj vidimo: bogastva imovitim Sc vecaio. kaiti miliiarde.
XII jih trosimo V borbi "a porazenje sovraznika, Sc iztekaio naivec
k onin, XII jim je profit temeljni smoter.
Ko smo si v vojno, oziroma bill napadeni, in Sc pref, je vlada
oblubljala "draftati" tudi kapital, ne samo fante in moze.
Prisilna vojna sluzba je bla uvedena, a kapital pa je ostal
svoboden, kakQr cd vsega pocetka v zgodovini tie dezele. Sploh ie
sedaj svobodnejSi kot kdaj pref.
A delavce moSke in zenske pa mai Sc primora It'll delati
sedaj k temu, sedaj k onemu deodajalcu. Stavkanie Sc mai jim
prepove, mezdo Sc ma. jim zarnrzne. A profit, tt pa mai Sc dvigajo
nemoteno!
AmeriSki kapitaizem DELUXE sebi v prd tako izborno, da Sc
sam sebi cudi. Delavec je nicla. &c te boss potrebuje, garaj, ne
izostajaj z della. CHM pa Sc dogodi, da nj v tenn ali onem podjetiu
sal "a nekaj casa mic vee pogojev "a profit, pojdi k okencu, vzemi
svoj zadnji eek, in 81 pomagaj kakor 81 mores. "Bog S teboi," ii
rece v slovo delovodja.
Ako b%i ljudstvo, XII vse ustvarja z delom svoiih rk in svoiega
una hotelo, bi reklo: "Dobro, mi smo pri wolff, da mas razposljete
ma prisilna della. Toda ne kot arestante, pac pa v obrate, XII bodo
MAST. Delah bono "a drzavo, ne "a privatni profit. Borimo Sc 70
per fasizem drugod, in zahtevamo, da Sc ga ne uvede "a nasim
nrbtom.
Predsednik Roosevelt, XII je vsekakor najvecii glasnik prot
faszmu, je storil usodno napako, ko je vrgel ma ameriski prole-
tanat pecat nezaupanja in Sc odloeil predlagati kongresu, maj Sc
ga pristine podvrze industrialni in agrikulturni sluzbi, kakor so
vojaki primoranf boriti Sc kjer jim je ukazano.
Vlada je nam obljubljala, da BONO v tel vojni vsi enako
zrtvovali. Magnati o tenn Sc mic ne vedo. Ne delajo, a zanjejo kot
MISC v toliksni meri nhi v prejsnji vojni. Deavci v Zed. drzavah,
tel ne v kaki drugi dezeli, pa so obrekovani kot da ovirajo nase
vojne napore. Nekaj je narobe in ia "narobe" je kapitalizem, Xxi
Sc v Zed. drzaVah utrjuje ma racun vojne, in XII DO vojni obeta
uvesti teliksno reakcijo, kakrsne Sc nismo nikdar imeli.