Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-09-29
|Atsimininnai IS 0kupuotOs LietuvOs
Lietuyiu Pergyvenimai, Vargai r kentejimai Lenku
Okupacijoje po 1920 Metu
Raso Karys J. " VALICKAS.
(Tesinys is pereito nr.)
IIETUVIAI RUPINOSI KELIMU MEMO
VILNIAUS KRAsTO KAIME

daznai state scenoje veikaus, iSmoke viena vel
kala r suvaidine paciame Vilniuje, jau vykda-
vo ir provincial Kaimas irgi susidomeJo II
viios miesta Studentai ir kiti Lietuviai intell-
genital tureio paruoSti scenai veikaus, II talp
kaime kilo menas plito knygos, literature, val
dinimai ir kiti kulturingi daykai pradeJo is kali
mo isstumt kortas ir girtavima bel kltus bio
gus dalykus.
Vilniuje iskure Lietuviu nuosava hgonlne,
pavadinta Lietuviu Poliklinika jos vedeJu bu-
vo a. a. Dr. D. Alseika ir Dr. Ligeika. LietuvlQ
Poliklinika apsciai aptarnaudavo Lietuvius ligo-
MUS; Lietuviai gydytojai priziurejo savo tau
teciu sveikata geriau negu kitokios tautyEes
gydytoiai I.ietuvs Narbutas Vilniuje tureJo
didziausia vaistine visame Vilniaus kraste If
visame Vilniaus mieste; js aprupindavo per
simtus kilometru nuo Vilniaus gyvenancius Lie
tuvius geras uztikrintais vaistais ir nebranglal.
Lietuvu Mokslo Draugija Vinuje rlnko
Lietuviskas senienas ir jas saugojo kaipo ne
ikainuoiama turta. Nekurie tie dalykai buvo
ilgu amziu Lietuviski padariniai vaizduolantle-
il kad cia Vilnius su visu krastu, negincijama
Lietuva, ko velau Lenkai negalejo pakesti.
Ryto svietimo Draugija rupinosi Lietuviu
mokykloms ir svietimu Lietuviu. Vilniuje bu-
vo dvi Lietuviskos spaustuves = tai Ausros If
Juozapo Zavadskio.
Lietuviai Viniuje isteige vyrisku drabu-
ziu suvimo mokykla, moterisku drabuziu siuvi-
mo mokyka ir dar daugiau kitu visokiu amatu
mokyklu Tam viskam finansuot reikejo la
bal ddelio kaptalo, bet buvo labai neturtingu
moksleviu, naslaicu, kure neturejo nei tevu
nei kitu ir JUGS lavno ir mokino Letuviu Ko-
miteto Vilniuje saskaiton. Per ilgus metus Lie
| tuviu Komitetui Vilniuje pirmnnkavo Kun.
Beliauskas ir Kostas Stasys.
Lietuvia darbininkai kurie gyveno Vii
niaus mieste ypac amatininkai, neblogai uzdir-
bdavo, tat atlikdavo kei centai ir atsargai; taip
pat ir kai kurie pasiturinti ukininka gaedavo
sisutaupyti kelis Genius metus. Prize to ne
maza Lietuviu pargryzo is Americas kure par
siveze savo sunkaus darbo sutaupu, taigi buvo
gyviausias reikalas steigti kokia nors finansine
istaiga kur priintu ir saugotu Lietuviu pini-
gus P Karazija, kaipo gerai nusimanantls IL
nansneje srityje, patieke pana, If tapo suor-
ganizuotas LietuviQ Kreditinis Kooperatyvas
Sis kooperatyvas buvo suorganizuotas saugiais
pagrndais, ir teike Lietuviams trumpaaikines
paskolas. Pajininku-nariu tam kooperatyvui at
sirado CANA daug, bet buvo labai smulkus; lnde
lu buvo irgi nemazai, nes galima buvo padet
pinigus kontrakto formoe: jei indelis buvo aux
50 formoie, padarai ir kontrakta kad nori atsl
: "eN
vo pazvmeta lxad pagedauji atsiimti dolariais
taip il gaudavai. ! kooperatyva nese indeiu'
ir nelietuvai il 81 istaiga TRIUMPH laiku isaug'
j banking istaiga ir pasivadino kltu vardu, WI
niaus Lietuviu Bankas
Lenkai per kok laika tik pro pirstus ziure
10 Lietuviu ekonomini bel kulturni vystyma
t ST. mes Lenkai nebuvo pajiegus tue laiku init
: kokios akcijos prizes Lietuvius; Lenkai dar Vii
niaus kraste nebuvo ganetinai isistiprine, tu
labiau kad pilni Vilniaus ir apielinkes miska
= siugzdeio Lietuviskais partizanais. Oar prie t
Lietuvai su Gudais sugyveno kaip broliai
S vieni kitu rekalus RENE kick galedaml. Vlenl1
S gumas tarp stu dvieju tautu buvo pilnoje to &c
S dzio prasmeie. Prize siq dvieju dalyku .prisideJ
dar ir tas kad Lenkijoje nebuvo nusistovejt
sios valdzios, rietenos tarp paciu Lenku pasiek
auksGiausio laipsnio
. Pazymetina tas kad tue laiku kai Lietuvit
: = Viniaus kraste kad ir sunkiomis salygomis sit
ke suspratimo, Pilsudskis padare imarss
;, vima Varsava Tai buvo perversmas Lenk
:; ioie, ir tuojau DO to marso tautnes mazume
,, paiuto Lenku priespauda ir JOINS pradejo dar,
:, - tis sunkiau kasdiena. Tas tapo ivykusiu fakt
ti Visa laika Lietuvai Vilniuje sugyveno Ii
= bal graziai tarp saves, ir ju sugyvenimas tes
q 81 Xxi sio karo pradzios. Tacau nors prislegt
Sc salygose Lietuviams kylant savo susiprat
J. me reikeio rimtos vadovybes, to nebuvo, v
ir niuje tarp saves Letuviu vadovybe susitarti n
gaejo, nes kungja ir cvai klerikalai va'
Fl visa Lietuviska aparata kaip apsvietos talp
A. finansines operacijas. Pazangiems veikejar
i nebuvo veik gama ineiti Vilniaus krasto Ii
Sc ltuviu gyvenilno tvarkymo aparata Kunig
a. (nors budami gerais Lietuviais, daugausia SIX