Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-08-18
L,ETUvos KuNIGAIks TIA IR KIJEvo RUsIJA

"Budama netoli Volgos upes, r ankstai sl
Totoriu Auksine Orda santikiaudama, Maskva
buvo labai paveikta Mongou ir Turku itakos,
kurios uzdejo ypatingai niuria ir atzagareivine
antspauda atgaivinamai Rusu valstybei. sos
trecios Rusu kulturos 'Aziatinis' pobudis stoja
prizes veikluji Vakaru Europos' Baltijos Nov
gorodo veida ir prizes Kijevo Bzantini blizgeji-
ma pietuose" (p g.
Pirm negu panagrinesime kas 81 Kijevo kuI-
turini bizgesi sudare paziurekime kick tiesos
Kunigo Chase tvirtinime buk "Rutenai' pastu-
meje Lietuvius valstyben organizuotis, O veliau
kulturiniai vadovave Didzios Lietuvos Kunigai-
kstijcj.
Kaip Prof X. Buga nurode, Lietuva rasy-
tinen istorijon ineina tik lime amziuie. Tokiu
budu, nuo Kristaus Gimimo per vienuolika SIM
tu metu mes mazai zinome kaip musu prabocai
gyveno ir kas ju istorijoje nutiko. Archeoogi-
mes senienos duoda pagrindo speliojimams apie
Ijq ekonomine ir memo kultura, kalbotyra apie
dvasine kultura ir kitty tautu itakas. Prof Bu-
ga sake:
Is skolytiniu zodziu suzinome kad visupir-
ma Lietuviu (tikriau pasakius, Aisciu) susidur-
ia su Suomiais ir Mardviais dar prizes Kristaus
Gimmo gadyne kick veiau SUI Germaniskais
Gotas, bet Wis delto dar prizes 3-ji amzu DO
Kristaus; dar veliau su Slavenais (Rusu ir Len
ky proteviais) - 6-me amziuje po Kristaus;
paskui su Skandinavenais - 10 amziuose".
(Kalba ir Senove, 1922, p. 5.)
tia NUNS idomu metal susidurimo SUI Sla-
venais, nes kaip kungas tvirtina, Slavenai da-
We akstina Lietuviams valstyben burtis r ben
drai nuo puolimQ gintis. Prof. Vernadsks sa-
vo auksciau minetoje knygoje Lietuviu SUI Sla-
venais- susidurimo laikotarpi atkelia du simtme-
ciu .anksciau. Jis sake:
Slavu apsigyvenima ties Ilmeno ezeru
(Novgorodu) tenka priskirti 4-to amziaus pa
baigai Besikeldami, Slavai kyliu isispraude
tarp kaip kuriu Lietuvisku ir Suomisku genciu'
(p.. 229)
To kyo deka, Lietuviai ir Latviai buvo
prlversti pasistumti arciau Baltijos juros ir uz-
init tas 'tevynes' kur rasytine istoria JUGS
4-me amziuje randa. Idomu kad dalis vardu
"Goliad" buvo atskirta netoi dabartines Mask
vos, Kalugos gubernijoje, ties Protvos upe, ir
veliau dingo. Tie "Goliad' vardu niekuo nesi-
skyre nuo Rytu Prusjoje gyvenusiu "Galindu",
kurie veno Graiko geografo raste minimi du
simtu metu po Kristaus. Abu zodziai reiskia
"galnai' gyventojai,
Jau cltuOJamame veikae, Prof Buga ra-
So: "Upiu vardai rodo kad Lietuviu ir Latviu
tautos ateita dabartinesna sodybosna is Rytu
nuo siq dienu Lietuvos ne anksciau kaip 5-6-
me amziuje po Kristaus. Xxi 6-tam amziui Lie
tuviu IL Latviu tautos gyveno siu dienu Guido
zemeje - siaurineie Minsko, Mogilevo ir Smo-
lensko guberniju dalyje. Is Guido zemes Letu-
vius ir Latvius 6-to amziaus pradzioje bus is
stume. is anapus Pripetes paspyle pagal Dnie-
pro, Berezinos, Dauguvos ir Nemuno aukstupi,
Slavenai. Rusu (Krievu) tautos proteviu stu
miami, Lietuviai visQpirma buvo priversti uz-
init Seliu zeme, vehau ir dali ziemgalos ir
kurSO Stu dienu LetuViu tauta yra Susidari,1S
is senoves tikrqju Lietuviu ir sulietuveiusiu Sc
liu (Zarasu ir Rokiskio aps), ziemgaliu lin
kuva, Joniskis), KursiQ (zeanaiciQ ir Klaipedos
krastas), Skalviu (Tilze, Ragaine), ir Jotvin-
gjp, arba Study (Suvalku zeme). Veiau Lietu-
vial su Latviais atlaike Rusu (Krievu) tolimes-
nj hriovimasi naujai igytas zemes' %. g..
(Bus daugiau)