RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-05-04
(Nastavak sa |. stranel

Ali pod Socijalizmom, stalinis-
ticki ''Marksisti" drze suprotno i
ako, tn nece biti espapske proiz-
vodnje. Tamo &c biti drustveno
proizvadjanje upotrebnih vred-
nosti. Kako, onda, moze zakon
vrednosti operisati Il Socija}istic-
kom drustvu?
Kao Sto Marks ukazuie, on &C
operisati u drugcijoj formi. Mi
cemo proizvoditi druStveno, ko-
lektivno, ali mi cemo produziti
trosenjem pojedinacno. Osnov ma
kojem &c Sc proizvod dru$tvenog
rada raspodeljivati pojedinim po-
trosacima bice zakon vrednosti
korisnoj formi.
=. Ali Ii koIiko Sc raspodele po-
sledniih [potrosackih artikaIa1
medju pojedinim potrosatima IL
&c, isti princip preovladjuje kao
kod razmene espapa jeinaka ko-
litina rada jednom obIiku raz-
menjuje Sc Ia jednaku koIcinu
rada drugom obliIu. l.'Gotski
program.D
Iu pismu DR.. Kugelmannu, da-
tiranom II. julia 1868. Marks je
pisao:
-. besmislca nuznosti doka-
zivania shyacanja yrednosti pro.
izlazi IL potpunog ncrazumevanla
obadvoga, predmeta sa koijm Sc
bavino metoda znanOsti Syaho
dete znale da hi zcmiia koia je
prestaia raditi. neCu rc6i II irinu
godinu, nego samo N nekoliko
ncdelia. umIla. Svako dato made
takodier, da masa proizvoda ol-
govarajuci' razlititim potrcbama
zahteva drugCe kvartitatiyno
odredicne ma-e celokupnog drus-
tvenog rada Da Sc ova nuzda "a
raspodelu druStveuog rada oi-
redienim srazmerama ne moe IL
riStiti narofitom fornlom 1rustve-
ne proizvodnia. nego samo mos
iznenuti formu koiu je zauzela,
ieste samodokazaRo NJ iedan pri-
rodni zakon ne moze sc unistiti.
sta Sc moza promenuti u izmF-
mama istoriisilih okolaosri, ieste
forna kojoi owl zakoui oP7risn,
De- ruski "Markeisti" trebaiu
dve deceniie da uce suprotno, i
sada da otkriiu Cd jednom ME
covu ''prokletu pogresku" pruza
komentar 0 korisnim upotreba~
ma u ko+e ie ''Marlsi7am" upreg-
nut cd stalinistiGke kabale, Kao
Sto ie dobro poznato. vladajuca
birokratiia Ii Rusiii prenela je i
nehanizam kapitalistic-
Ike razmene, (proizvodnju espa-
pa. naiamnicu, novac, Gene it'd
II sovictski sistem, Pod preovla-
diuiuGe nazadnim prilikana ovo
ie bio neizbezno. Naravno, to Sc
ocekivaIo, j ideja ie bila preda-
vana i Sirena Cd drzave njenih
zvanicnika partiislzih agencija,
da ie ovaka uredba manje-vise
privrer1ena da &, ea prosire-
MEM ekonomije i prosirenjem
Sociialistickih principa ma druge
delove sveta, SocijaIisticki metod
raspodele drustvenog proizvoda
biti primenjen II svedodzba ra-
da labor-time voucherl.
Kako stalinisti zamagliuaju
ternaine
Ova transformacija je sada od-
lozena "a neodredjenu i izgledno
udaljenu buducnost. Da bi ove-
sistem najamnice, espap-
ske proizvodnie it'd, ruski su
"Marksistis JOS davno izumeli
shvacanJe da su Socijalizam i
Komuniza,01 diva posebna stepe-
ma istorijsl1og razvitka. Socijali-
zam je, prena ovoj ugodnoj ia
brikaciji, raniji stupanj i pod
MIN ekonomski zakoni operiSu
naanje-uiSe kao i pod kopitaliz-
nono!'
Ocito, ovo shvacanje niie bilo
II celosti utelovljeno u politiGkoj
ekonomiii Ii osnovnim knjigama.
Jasno ie da osnovne knjige u6e
da Socijalizam znaci unistenie
espapske proizvodnje, najamni-
&c. viSka vrednosti it'd. Ovo sa-
mo, izgleda da objasnjava mai
noviii popis jeretickog verova-
MIA.