RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-26
PIatfMHla SOcijahstiGke RadmCke
Partije 1914.

puta. Natpisi su jasno oznaceni.
Jedan ukazuje ma produzenje kapitallz-
ma. On vodi u posleratni svet kronicnih eko-
nomskih kriza, besposlenih tvornica i bes-
poslenih ljudi, sirenja anti-semetizma ra-
cizma, faSisticke kontrole dfzavniStva vec-
ne borbe ratova
Drugi ukazuje ma Socijalizam svet
drustvenog vlasnistva, demokratske uprave
mad industrijama, rada izobilja "a sve, ljuds-
kog bratstva trajnog mira.
Socijalisticka Radnicka Partija Amerike,
ma svojoj 81. Nacionalnoj Konvenciji u gradu
New Yorku, l. maja 1914. iznasajuci svoj pro-
gram Socijalistickoj preuredbi drustva pred
americke radnike, proglasuje da je ovo spor
koji njih suocava: Drustvo Sc krece, uzgred
napred prema miru izobilju putem zajed-
nickog vlasnistva mad industrijama, iii pro-
duzava pod ekonomskm despotizmom pri-
vatnog vlasnistva novo crno doba Srednjeg
puta nema.
P6Teklo Svetskog Rata broj H.
Sadasnji globusni rat - najveca kriza sto
je ikada suocavala civilizovanog coveka IL
rastao je il predratne borbe medju kapta-
listickim silama "a place svetske izvore.
Haos koji je nance, dokaz je sloma kapitalis-
tickog sistema njegove nesposobnosti da u
pravlja korist drustva ogromno razvijenom
proizvodnom masinerijom stvorenom u ME
mu.
Kapitalizam nije mogao resiti probleme
pritskujuci drustvo pre- nego sto je rat poceo;
niti on moze resti JOS vece probleme koJi
&c Sc noiaviti kad Sc rat svrSi
Ia wise Cd decenije prvo pocetka Svets-
kog Rata broj II. tvornice su stajale neza-
poslene iii su opersale dec vremena, dok su
armije neuposlenih radnika brojile ma Milo
ne. Razlog je ocevidan. Kapitalisti, posedujuci
Instruments proizvodnje i upotreblj javajuci
in "a izrablj jivanje bezvlasnickih radnika, nj
su mogli naci place "a radnicki proizvod.
Samo je jedna spijaca" mogla primiti obilni
proizvod nash polja tvornica Ia je pijaca
bila, rat
Sto je New Deal promasio uciniti - ma
kon sto su potrosene milijarde dolara uza-
ludan pokusaj da Sc potkvasi pumpa poslo-
vania - ucinio je rat. Proizvodnja je odletela
do ne zapamcenih visina. Ali, upamtimo ovo:
Mi sno mogH proizvesti sto toliko "a mir
1899. koliko sn1o proizvei "a rat 1914 Mi smo
mogH sagraditi move tvornice tada, tvornice
koie hi izbacile isto toliko kuhinjskih stvari,
automobile, lednica it'd, keliko kugli, rat
nih zra5oplova, topova koje nase tvornice
izbacuiu danas Mi nismo to chill, ier karlta-
listi koii poseduju tvornice resavaju Sta te
Sc proizvoliti nisu mogli naci pijaca "a wise
nego iedan deo stvarnog iii potencionalnog
prozvoda.
Rat je odlosio pad kapitalizma.
Kapitalst nisu n,ogli naei pijacu Ia rad
nieki proizvod prvo poeetka rata; kako ce oni
moci prodati mnogo veei prozvod kada rat
svrsi? Kapitalsti san stole prestraseni pred
velicinom toga problena. N Njihov otaj Sc odra-
zava niihovoj prezauzetosti, vrloi sredni
rata, sa pos!eratnim pijacama i posleratnom
borbom "a place. Rat ie otezao i umnozio
probleme koii suo6avaiu kapitalisticku klasu
= on ie, otuda, samo odlozo ali nije spreclo,
propast kapitalizma
Kapitalisticka klasa Sc obraca sve wise
wise drzavi, kao agenciji da produzi menu
egzstenciju kao vladaiuce klase. Mediuna-
rodno americka kapitalisticka drzava posta-
la ie ogromni kartel koji iskoriscava narodnu
kapitalistickih ciljeva Narodno drzava Sc
poziva da kontrolise sile razuzdane konku-
rentskim kapitalizmom "a korist kapita-
listickih vlasnika. Ako privatna svojina pro-
duzi da bude osnov drustva, i ostave Sc kapl-
talisti Il kontroli poslova, mi mozerno ocekl-
vati da &C oni uraditi tacno ono Sto SUI kaplta-
Isti Nemacke Italije uradiH kada je njlhova
vlast bila ugrozena - pokusati ola oye1ovece
vlast mad radnicima nametanjen totaltarl-
janskih spona ma njih.
Kapitalisticko naginje1aje apsolutizmu.
Znaci kapitalisticke reakcije obilni SUI
Politika obracunavanja sa fasistima IL vana
uporedjavajuca je kod kuce sa zahtevom Ia
Sisticki-pioniranim kontrolama mad radnlcl-
ma = konskripcijom rada, ma primer, otvo-
renom preziru Ustavne zabrane neprivolne
sluzbe. Tesko da su mamie zloslutni zal1tevl