RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
MussofnGova ooena Lenina
i StaIina
(Nastavak sa l. strane. }

cuvati narod cd svih zala koia
mu prete. Sentimentalan covek,
iii zena, napusta prvog pa "a dru-
gim, pa onda "a trecim. Drugom
prilikom, cuje cak i nekakva
gangstera, ma primer, Hitlera sa
visokim naglascima da SUI ''de-
mokrati" i "republikanci'', nista
drugo osim pravi ''plutokrati'',
koii su zauzeli j porobili Geo svet,
koji vapije pod njihovim tere-
tom. On napusta repubikance,
pa sa gangsterom u ortakluk. A
dan kasnije, gangster 'izneveri''
te svoje "visoke naglaske" Or
taklulza, ma koje Sc sentimenta-
lista polakomio. On napusta
MEGA, pa Sc okrece drugirna
trecima. tako stalno, cd ne mila
do ne draga. Kratko receno, SEN
timentalista je nestoEan ne
pouzdan Govek. On je covek bez
ikakvih principa koje da podr-
zava, zagovara brani. Takav
je, Pc oceni Mussolinija, bio Le-
min.
Sta je "sociolog"? Sociolog ie
covek, iii zena, nauceniak -
drustveni naucenjak nauce-
Fnjak koji Sc bavi druStvenom
znanoscu; nacinom proizvodnie
i razmene ustanovama koie ne
izbezno proisticu IL danog druS-
iva; Sd uZrocinla sukoba, koje ii
racini proizvodnie i raZnene IL
sebe izbacuju; te na osnovu toga,
kao nauceniak, pronalazi i To-
| gieno zakljucuje = ako je pra-
vi sociolog danasnjeg vremena
l. da je danasnje druStveno ure-
dienje, kapitaIizam, poslednje
klasno uredjenie, koje je, naro-
eito danas, ma naiostriiem ste
| penu KLASNE BORBE. On mas
! tavlja svoje pronalaske dale, da
ia klasna borba preti da progu-
! ia cello drustvo da Sc drustvo
moze ME reSiti JEDINO obara-
MEM toga drustva On na tome
radi toga Sc cvrsto drzi. A,
,oVakav je, po oceni Mussolinija,
Stain Bacimo jedan letin1ican,
tito vrlo kratak, pogled ma stvar-
nj rad Lenina ma stvarni rad
Stalina.
Prvo, Lenin je usvojio, podr-
zavao, objasniavao zagovarao,
kako su Marks Enges pronasG
| i dokazai, da proleterska pre-
lama drzava mora neprelzidno
| gubiti prava i moe kao poEticko
/ telo = mora 'izumirati". u ko-
liko Sc sredstva "a proizvodniu
usavrSuiu radnicka kIasa kroz
svoje predstavnike Il iuniian7a.
koie ona bira po industriian1a, Il
tolikoi meri uprazniava pravo
vlast. A kada Sc sredstva proiz-
| vodtje razviju do stepena IN
| dustriialno-Juniisle vladavine,
tada proleterslze drzave potpuno
ncstaie. Drzava ''izumre'. drus-
Two predje Il Besklasnu Zajedni-
cu. 50 centralnim upravnin au-
toritetom kao vrhovnim te1om.
Stain podrzava potpuno ST.
! protno ovonu. On zagovara. da u
koliko Sc sredstva proizvodnie
usavrSuiu, u nesto da IL tolikoi
neri proleterslza drzava gubi
prava moe, ii. ''izumire''. rad
nici, kao sto je gore receno, u
/ nrazniavaju wise prava vlasti,
Stain ie u tolikoj meri prole-
tersku drzavu pretvarao u iaku
birokratsku drzavu. = nesto ME
nih sve n7aniih u1anjih prava
1noci, ona je postala, tako da
receno, svemocna jedna Cd mai
iacih drzava ma svetu. Rezultat
ie da radnici imadu sve mamie
4 prava moci, u nesto da imadu
sve wise = postaju prava igracka
Il rukama birokrata.
i Drugo, Lenin je usvojio, po-
drzavao, objasnjavao i zagova-
rao = kao sto su Marks i Engels
pronasli dokazali - da je klas-
na borba jedno cd najjaceg O.
ruzja rukama proletarijata,
protiv svakodnevnih nasrtaia ka-