davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
Detroitski strajkovi

| Detroit je, kako izgleda, imao
najvise strajkova owe godine =
fvise.nes ije1an drugi grad Je-
dan cd tih strajkova priveden je
kraiu ma 3. oktobra.
Ma straik ie izaslo vec podav-
no oko 5000 maintenance work
ers' ratnim tvornicama u De-
troitu, sporu oko najamnice.
Ovih 5000 radnika ucinilo ie
oko pedeset hiljada radnika bes-
poslenim. Strajkasi kazu da su u
Inekim slutajevima njihove pla-
te bile mamie "a celih soc DO sa-
tn cd onih koje primaju 6lanovi
AF'L "a isti rad.
Ustrasen da ce Sc strajk pro-
siriti ma cele tri stotine detroits-
XIII ratnih tvornica. Walter P.
Reuther, podpredsednik JAW
tClO) nazvao je straj "nezal1o-
nitim" ''krsenjem iunijskog "a
veta nestrajkovanja".
Dakle, radnitki vodja je skrsio
Straik.
Razume Sc, strajk ie prievden
kraju, pod obecanjem da &c WLB
reslti spor ma miriam nacin. A ka-
ola prodie jedna godina dana oko
toga WLB ''resavanja', koje bi
naJveroVatnije moglo biti rese-
ME protiv radnickih zahteva. ta-
da, nakon sto su izgubiE celu
jednu godinu dana, radnici &c
morati opet na strajk. A radnic-
Ike vodje &c mozda dotle izn1isli-
ii jednu novo prevaru nesto
ovog ''junijskog zaveta neStrai-
kovania". | tako u beskona6nost
sve do revolucije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

|neki dan govor kojem je pod
sticao ida lokalna vlast bude L
rukama ljudi izabranih cd naro-
da a ne u rukama prefekta koii
predstavljaju 'osobnu moc'".
Harold Calender, dopisnik
New York Times" "a, opisuiuci
politicku situaciju tamo, kaze da
je u Francuskoj sada takvo sta
ME, kao sto je bilo vreme Pa
riske komune i da komunisti''
nastoje da odvuku celu situaci-
ju u tom pravcu.
Mi Sc zadovoljavamo S tim sto
je situacija slicna onoj u vre-
me Pariske Komune, kao i tim
sto Sc "komunisti' po6imaju OF
Voreno razilaziti 50 De Gaaall4-
ON, ali to nije dosta. Oni moraiu
lei mnogo dalje. Moraju Sc po-
vrati (also mozemo da Sc tako
izrazimo) ma strogo revolucio-
narnu Marksisticku liniju = IT,.
mnogo dale nego gde SUI bill pre-
ovog rata = iii &c morati iskoci-
tt ma povrsinu sasvim novi rad
nicki revolucionarni pokret. A
kako Sc s;tvari sada komesaju ta-
mo, izgleda da je jedna cd owe
dive mogucnosti sasvim neizbez-
ma.
Mogle bi te revolucionarno-
naklonjene mase nagnati svoje
vodstvo tom pravcu, iii &c one
zapoceti svoj sopstveni pokret.
Ovo poslednje, bolo bi pozelj-
nije pouzdanije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
EvO Sta Sc mOze ocekiya
ii cd WLB

| Cleveland "Plain Dealer" do
nese neki dan vest sa krupnim
naslovom: "WLB odrekla Gel
| TCleveland Electric Illuminating
Co. juniji povisicu plate.
Spor izmedju radnika gore 20
menute kompaniie j kompanijc
nalazio Sc Jos od pocetka sep
tembra pred "tripartitskom po-
rotom", koja je resila da Sc rad
nicima media povisica. Zahtev ie
bio tako blag, uzimaiuci obzir
poskupeli zivot, kao velike PC
Iraste kompanilskim profitima,
bez ikakve rasprave trehalo je
|radnicima udovoljiti. Zahtev ie
bio TEX 7c ma sat povisice. Ali.
kapitalisti racunaiu ma svaku
malenkost, jer sve sto oni dacu
radnicima u obliku povisice, IL
Sc pozna ma niihovu profitu.
Primetili ste ola je ova porots
"tripartitska'' U Moi je preds-
tavljena drzava, poslodavci rad
nici. Kao pravilo predstavnici
drzave oko tih 'sresavania" uvek
stole ma strani poslodavaca. Rad
nicki predstavnici, buduci uvek
u manjini, svaki put izgube ''bit-
ku' u .toj poroti. A eesto puta,
oni Sc ne bore. TEX Sc posa-
vetuju sa predstavnicima drza-
We i predstavnicima poslodava-
ca 0 opasnosti strajka, ako Sc
radnicima ne udovolii to je sve.
Ako SUI izgledi povolini, ii. ako
ne izgleda da &c do strajka doci.
iii ako i dodje. da &c ga biti mo-
guce lako skrsiti, oni Sc svi II toi
poroti ubrzo sporazumu i odlu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
.JugOslavija.

U koliko Sc sve wise priblizuie
pad Jugoslavije u ruke (vero-
vatno) Tita pred militarnim o.
peracijama sovjetskih trupa (ne
Titovih, on samo dolazi ma 60
tovo), pitanje ponoci spasava-
MIA cd gladi it'd. postaje sve OF
biljnije svakog dana. Ocekuje Sc
pad Beograda svakog dana. Il
gleda da sovjetske sile namerno
usporavaju operacije u pravcu
Beograda, da bi dali Tit tn cast
da on sa svojim "silama' osvoji
prestolnicu Jugoslavije l ovo je
politicki podvig.
Vest il Ureda Ratnih Informa-
CHA cd 5. oktobra, javlja da je
izvesteno preko radija "Slobod-
ma JugoslaMja" da je Sovjetska
Rusija "stavila ma raspolozenie
Nacionalnom Odboru "a Oslobo-
djenje Jugoslavije 100000 tona
psenice kao .pomoc narodu Ju-
goslavije'"
Ovu pomoc &c "deliti'' pome-
mutt odbor, samo ne znamo kako
&c "pravedno" on to deliti. Isti
oval odbor je nedavno odbio po-
nudu "a pomoc Cd UNRRA, samo
cato sto poslednja Mia poverila
njemu to "delenja', nego je ma
meravala deliti sama kroz svoje
posebne organizacije - UNRRA.
Drzimo da &c pomenuti odbor
biti u stanju "nagovoriti' mnoge
u masama, "deleci" tn psenicu da
podupiru njegove poiticke aspi-
racije. 4Ss sf9
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

Ma prvom mestu, ''komunisti''
ne raspolazu sd nikakvim zna-
cajnim brojem glasaca. Pod maj
povolnijim okolnostima, oni nj
priblizno nebi nogli doci nj do
sto hiljada glasova. Prema to-
me Roosevelt u NINA ne gubi
nista.
Ali republikanci su pribeeli
ovoj strategiji prikazivanJu
Roosevelta "komunistom" u ma
di da odvuku cd MEGA milione
glasova. A to je i elemenat, poZ-
nat il proslosti, kao vrlo prljay
ii nepozeljan u koliko Sc tice a
mericke javnosti. Otuda Dewey
i ostali republikanci, mogu ma
nett veliku stetu Rooseveltu U
I~izlpasizaay~psi ujaaaisaajegassda
So udruzio sa tim elementom.
Radi toga Roosevelt III odbacuje
da bi ocuvao milione glasaca da
ne odu republikancina.
Republikanci SUI tako svestra-
no pribegli ovoj propaganda da
su izdali letak, sadrzeci govor
Fred E. Busbeya, republikanca
"Crveni bauk komunizna osva-
ia nasu zemlju Cd istoka do "a
pada, cd severa do juga' posla-
Ii postom, ne mamie nego 3,000.-
900 primeraka, glasacima. Eto
zasto je Roosevelt odbacio "ko-
muniste".
Siromasni "komunisti". Nina
svako dade nogu u $3.50.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
A. A. Albaugh
Drugovi radnici: kako cete vi glasati?

Drugovi radnici: kako cete vi glasat?
Jedan izbor &c biti da Sc produzi kapitalistc-
i sistem, koji stvara ratove - uzrok besposlice
sromastva. Drugi izbor ce biti da glasate "a So'
cijalizam dr,lstvo u kojem radnici mogu zivet,
u miru sgurnost uzivati potpuno izobilje NIL
hovog drustvenog rada. Ako vasa odluka ma gaT
sovnici bude pogresna, nepamcene patnje &c snacl
ras sve. ZabeleM tvoj pokraj imena celicnos
radnika, Edward A. Teicherta, radnika IL nase
sopstvene klase, koji predstavlja program Soci-
Jalisticke Radnicke Partije - program kolektiv-
nog vlasnistva
Kapitalisticki politicari, Cd ma koje partije,
he mogu resiti veike probleme koji nalaze
pred mama. Oni in nisu mogli resiti u proslosti,
niti &c i'll moci resiti buduce Settle Sc ma prvi
svetski rat Mnoge osobe SUI mislile, ola ce mas
Dali e odrzao? l. pre- nego sto e oval rat poceo
gosp Franklin Delano Roosevelt mas je osigurao da
"cnjenica medjunarodne situacije prosta ci-
njenica, bez ikakve prevare Moi, bez ikakvih
apela ma predrasude = jeste da Sjedinjene Drzave
Amerike, kao sto sam rekao pre-, jesu neutralne j
ne nameravaju da budu uvucene rat -" "Sta
je onda pogresno?" pitate vi. Pogresan je kapita-
liam.
a, onda tn je to crno pseto besposlice koie
njuska "a nasim stopama opet. Secate Ii Sc kada
smo stajali tri reda pred tvornicama svi nat
pisi glas6e1.NO HELP WANTED? To su bila
kada nase plate nisu mogle nj ducan
platiti Gosp. Roosevelt je tvrdio je besposlica
bila "nacionalna opasnost" da ce njegova adm-
uciniti nesto tome. Mi smo dugo
cekai. Onda dodje rat posovi postahu obini
opet Radnci SUI potrebni sada Ali, Sta &C Sc do
goditi kada Sc rat svrsi? Hocemo Ii mi biti po-
trebni tada? Prema senatskom Posle-ratnom Pla
nirajucem Odboru 30 do so mliona cd mas bice
zahvaceno sa otpustanjem, kada Sc ratne porudzbi
ne obustave. Izgleda kao da cemo mi stati oko
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
Italia

Situacija u Italiji izgleda da je
najteza cd svih ostalih. Ma 4. ok
tobra u Atlantic City, N. j. odr-
zao je govor, podpredsednik In
ternational L a d les Garment
Workers Union, Luigi Antonini,
koji Sc tex dan pre- povratio IL
Italije. Antonini je bio poslan u
Italiju kao clan "Anglo-Americ-
ke radnicke misije" da pomogne
"izgraditi demokratski talijanski
radnicki pokret''.
Antonini je opisao stanje u L
taliji da je tako strasno, da ako
naskoro ne stigne daleko VEGA
pomoc cd saveznika hrani O.
delu it'd. nego sto sada dolazi, da
ltaliju nece niko moci spasiti Cd
komunizma''.
Glad je strasna tamo, kaze on,
nikakva industrijska aktivnost
ne postoji. Stanovnistvo vecinom
zivi Cd ono novca sto americki j
engleski vojnici j oficiri potrose
tamo. A celia situacija kuva II
pravcu "komunizma'.
Pored toga jedna vest iavlja
da je dug Italije danas dostigao
ogromnu brojku Cd $50 milijardi
Ira. U cirkulaciji Sc nalazi 26O
milijardi Ira. To je stvarno fl
nansijsko bankrotstvo. Mozemo
zamisliti kakve poteskoce mase
imadu da dodju do ikakvih zivot-
nih potrpstina, pod takvim sta
MEM inflacije finansijskog ban
krotstva. Tu SUI Gene espapima do
nebesa visoke. Ali to &c vero-
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
Uzroci rata.

Kapitalisticka klasa svih ma
CHA, zaracenih i ne zaracenih,
zajedno sa njenim ulizicama u
tako-zvanim radnickim, organi-
zacijama, sve Cd junijskih vodja
pa do "komunista' "socijalista'
i njenih placenih slugana, novi-
nara, "prosvetitelja', politicara,
popova it'd, nastoji da prikaze
oval rat kao "rat ideja". Razu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
Francuska

Kao sto Sc moglo ocekivati, u
Francuskoj danas dolazi do nes-
loge izmedju elemenata koji SUI
uz De Gaullea i .komunistickih'
pristalica. Vesti il Pariza javlja-
i'll da komunisti, sskoji su osvoji-
Ii vlast u mnogim lokalitetima'
ne pokazuju nikakvo interesova-
ME o govoru sto ga je De Gaulle
odrzao nedavno, Q preuzimanju
industrija opste ekonomije cd
strane Wade.
Jacques Duclos, sekretar "Ko-
munisticke' partije, odrzao je
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

ka je, mo-.
A sada mas ista ia novima o.
bavestava da radnici glasaju "a
strajk kod pomenute kompani-
ie.
|. Mozda &c Sc radnice u vrlo
skoroj buducnosti razuveriti i u
svoje vodje i u kompanije u
drzavu i njihove ''tripartitske"
porote. Kad do toga dodje tada
ce biti slomljena kicma ne sa-
mo tim porotama it'd. nego sa-
nom kapitalizmu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
Vazne nedjunarodne vesti.
Poljska

Ves il Londona cd okobra javau da
sef poske patroe vske koa e skocila pomoc sovjekm
drugm pojskm rpara kada posedne pribzse Warsaw
cem osvaanja Warav preao zajedno svoom vols
kom, Nemcima. Naredba opst Warsaw dosa je
dakako cd poljske Wade Londonu svrhom padne
ruke londonsko pokoj vlad Primetv oval potiek
ko kostao hjade poskih zvot sovetske druge
polske upe koje pribizise Warsaw neobianienm
sucajem zastase svojim mtanim operacjama Wasava
ne bese osvojena General Bor borio svoom vokom
nutrini Warsave do nacs
konacno e podlegao On njegova voka odah
nacistcke koncentracione logore
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

Roosevelt odbacuje pseudokomuniste

svom radio govoru okobra Westinghouse predsed-
nix Roosevelt e avno odbaco svaku potporu kona
zborirna. On ie rekao govorl
Ja nisam nkada trazio ia pozdravam potporu iedne
osobe iii podWgnue koraua;zmu iii faszu Ill kavoi
drugo sranoj ideoog koa b pokopaa vada
vine iii americ sstem sobodnog koursuceg preuzeca pr
vatnog vlasniStva"
Da je pogledao psania govore drugh pseudo
komuna cetir godne uverio b Sc a Ma st nan
on osudJuJu komunzam daju zakletvu kapalckon
bodnom preduzecu" prvanom vasnsvu oalom Roosevelt
znade. On da browderovc odbacunl svaku ponsao
komunzmu Pa in odbacu b da neko pa9
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
APPEL glasdCima

neradecih tvornica opet samo oval put cetlrl
Ireda. Dali vas to goni da miste?
Kapitalisticki politicari u, izvan ureda cine
jako velika obecanja Oni nam kazu ako mi "a
grizemo njhovu udicu, da ce oni "a sigurno re-
siti svetske probleme mira sigurnosti Niece bitl
nikakve besposice, kazu on svako &c uzvat
prosperitet Ovo zvuci jako srmnjvo. TEX neki
dan smo citali da je vlada kupla s150,00o.Oo0
vrednosti jaja "Sta cete vi raditi tokm jail
ma? zapitao ie gosp. Ferguson (REPUBLIKA-
NAC) Gosp Olmstead (DEMOKRAT) je odgo-
voro ia bi sam zeleo znat" Zsmislite to- On
nc mogu resti tako mali problem kao sto su jaja
Drugovi radnici, izgleda kao da cen1o mi matj
oa izvrsimo veliki posao sami. TEX sa mao studi-
ie, malo kurazi malo odlucnosti mi mozemo IL
gradit oval svet pristojnim da Sc zivi MENU
Moracemo. preuzet tvornice, zemlju sva sredstva
"a proizvodnju bogatstva dakako ALI ko ina
wise pravo da poseduje ovu zemju nego radnici
koji su je sagradili, odrzavaju operisu je? Mi
sno vecna, takodjer, Ustav Sjedinjenih Drzava
&c mas podupreti II nasem pravu da zauzmemo
vlasnistvo Radnici u prevarantskim juniiama
morace te junije napustti organizovat
pravu Socijalisticku Industrijalnu Junju, koja &c
biti nova vlast u Socijalistickom drustvu. Polti-
carl &c morat raditi, obavjajuci neki koristan
rad, zajedno sa kapitalistickim paraztima Onda
- proizvadjajuci stvari "a nasu sopstvenu upo-
trebu, moci cemo uzivati jzoblje koje ce bez
sumnje prevazilaziti ekvivalenat cd $4,000 ma 60
dinu. cak samo unstenje ratova i besposlice,
vredilo bi celoga napora utrosenog unistenje
Kapitalizma, skAmo Il xia 'nebi i~uspustavljanje-
Socijalsticke Zajednice Rada.
Radnci. Ujedinite Sc mama u zahtevu:
TVORNICE RADNICIMA, PROIZVODI PRO-
IZVADJAcIMA! CELIA moo, PUTEM GLASOV-
NICE SOCIJALISTICKIM INDUSTRIJALNIM
JUNIJAMA!
Aria A. Albaugh kandidat podpred
sednika Sjedinjenih Drzava list So
cijalisticke Radnicke Partje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

! ie sveucilista Nicholas Murray
Butlera ma sledeci komentar:
ga ga nazivam svetski rat
dvadesetog veka. On je poceo u
| 1904. 1905. sd ekonomskom bor-
hom, q postao je militarna bor-
ba u 1914 i posle toga mi smo
mislili da stizemo nekuda orga-
nizujuci svet "a mir, ali nj Sc
vratismo nazad pravo opet u ME-
ga. To je sue ledna Uelika borbo
"a kontrolisanje ekonomskih IL
roTa sUeta, rat je trideset Sc
dam godina star owe godine
| 1921. (Naglasak nas.) Jedan
cd najistaknutijih, ako ne maj
istaknutiii predstavnik, vrhov-
me kapitalisticke naobrazbe, ka-
re da je oval rat, svi danasnji
ratovi, 'jedna velika borba "a
kontrolisanje ekonomskih Two
ra sveta".
Ma suprot ovog samopriznanja
jednog Cd najistaknutijih kapi-
talistickih predstavnika, da SUI
uzroci ratova, pa i ovog rata, G.
konomski, radnicke vodie u jul
niiama, tako-zvani 'konunisti"
"sociialisti, kao celia klika ka-
pitalistickih politicara lakeja,
nastoie prikazati oval rat kao
''rat ideja". Rat izmedju ''fasi-
zma" "demokratija'. Rat pro-.
tiv tiranije, "a "slobodu' "traini
mir, "puno uposlenje" pros
peritet'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12
Nadmetanje oko pijaca.

George D. Aiken, IL Vermonta
rekao je u jednom govoru, kako
SUI sc sve velike sile "nadmetale
iedna drugom "a ono pijaca
koliko III je bio u zemljama ko-
je nisu pr o z vodile tvornicke
proizvode "a njihove sopstvene
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

NASA SREflSTVA: Prosvc-
civallje radniGke kiase a dsHhu
Marksizma: da sn rad i kapi-
tai nepomirljiyi neprijateii;
organizOyanje radnic.xe klase
u-jcdnu EepoIicionarnu FoIi-
ticku Partiju "a osyajanie
razaranje POlitickc DrZave ka-
pitalizma; organizoyanjc rad
nika u jednu rep0Iuei0narIsu
Industrijalnu Juniju "a uzi-
mamie, drzanje kretanje svih
zenaljskih industrial.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

Aria A. Albdugh kandidat "a podpred-
sednika Sjedinjenih Drzava ma list So
cijalstcke Radnicke Partje
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-08

tel neke nujne posle Drzba Sc je orej skrca Nc
Kaya Morisa Elaine Perry in stiri druge igrace, Marjo
mojega poveuocega castnka in Katarina e bila
ker nj moga nami, toda ona in Guthrie
sta nam daa svoe listke odmerke in odpeal smo Sc
do oficirske kantne kjer nakupi cgaret slaseic
leSnkov, mila pisemskega paprja ernila bogve cesa
ne.
Prihod zelenega busa, XII je bill YES poceckan imen
Cornell, Brian Ahern it'd, je povzroe bolnsnici slno
senzacijo Hitro ga obkrozi radovedni Jugosovani
XII so skusa razvozljat uganke pisari straneh Dr.
Janovc in mlada komisarka sta prisa pozdrav in
potem sta odvedla glavno psarno.
Tine, mladi fantic, XII streze castnsk jedilnci, je
prisel sekenico "rakje - to je jugoslovanska vod
ka dvakrat prekuhana il cespej mogocna ognjena te
kocina, gadka in sastna Vrhovn zdravnk, XII govori
dokaj dobro angescno je prisel in poznee nam je
prdruza porocnik Emilia Kragher in angleski stonik
(zdravnk), XII je vedno tam.
Presenetljivo je, kako majhna lahko postane jezi-
kovna zapreka Razgovor je bill pros in ahak. Naposed
nam e politicni komisar povedal soro XII seda po
staa re skora epos zgodovni sedanje vone TO e po
west takega junastva in pozrtvovalnos da splahneo
VISA druga poroca in Sc pogreznijo brezpomembnost.
Koisar sam, to dvajseetno deke, koma malo vec kot
otrok, je ba udelezena kot poveljnica enc brigade.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-08
sasS2s
Jugoslovanska
ladja prihaja

Cleveland, Ohio. V zelo
kratkem casu Sc prieakuje, da
bo v newyorsko luke dospela
jugoslovanska ladja. Vprasanje
je kako in S kaksnim blagom jo
bono napolnili. Ameriski Slo-
venci imajo v splosnev roj-
stni domovini, kjer jim je tekla
zibelka, kake sorodnike, morda
starse, brate, sestre ali cello o.
troke in zene, XII danes vsi po-
trebujejo pomoci. Ako innate
kaj cuta do teh vasih sorodni-
kov, pomagajte jim sedaj. Po-
magajte napolniti to ladjo, da
DO natrpana obleko in twill,
ter odplula proti Jugoslaviji.
Oni tamkaj pricakujejo Cd
mas, XII zivimo bogati anne
riski dezeli, pomoci. V Cleve'
landu in okolici imamo razne
postojanke, pomozno akcijo, XII
nabira denar "a pomoc Jugosla-
! viii, in SANS, XII ravno tako de-
| luje "a pomoc domovini.
| V svrho tega, da Sc napravi
| nekaj dohodkov "a nakup po-
| trebscin, S katerimi Sc DO po-
! magalo napoln,ti ladjo, bo v me-
deljo, II. novembra shod, Piles
in zabava v Slovenskem narod-
nem domu ma St. Clair Ave. -
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-08

opisu 1.-Two opisuje junastvo
mlade deklice partizanke v ak
ciji z mitraljezo. Poveljnik' Is.
udarne brigade je bill stotnik Je-
sen. Napad ma Litijo in zelezni-
Ski most sc je izvrsil 19. sep
tembra. Ali so takimi akcija-
mi tudi lie propaganda triki
partizanov kakor boje hrabrih
partizanov radi nazivajo ma
rodni izdajalci in kvizlingi? Ia
kin opisov ne more nihce opore-
kati in v njih je jasna slika ma.
rodne borbe nasega naroda "a
svobodo.
Danes je cas-, da priskocimo
narodu dejansko ma pomoc.
vsakdo izmed mas lahko delno
pomaga, da oblazimo njih TRIP
ljenje, glad in obostvo. Zadnjo
soboto zvecer Sc je vrsil vazni
sestanek vseh postojank SAN
SA, Jugoslovanske pomozne ak
cije SIS in Progresivnih Slovenk.
Seja Sc je vrsila Slovenskem
delavskem domu ma Waterloo
Rd. Ma tel seji Sc je podvzelo
resne korake in tudi organizira-
10 skupno organizacijo oziroma
; odbor izmed vseh navzocih pO-
stojank, v emo organizacijo pod
okriljem Jugoslav War Relief
komitej. Ia odbor bo Sci takoj
ma delo "a zbiranje denarnih
prispevkov in Progresivnim Slo-
venkam pa je bila dana naloga
"a nadaljno zbiranje obleke, vse
darove denarju in obleki bo
ia odbor posiljal naravnost ma
glavni urad "Jugoslav War Re-
lief Fund" v New Yorku. Slove-
nee in Slovenka, ako vas ia ali
oni clan te move organizacije je
vprasa "a dar v pomoc nasemu
narodu, nikar ga ne ,odzenite
praznih rok, dajte, darujte pc
svojih moceh.
V. Coft
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-08

bokih, tako resnicnih in velikih
iger, kakorsna je ia, da brez
bojazni vam pripuscamo oceno
tega velikega dramskega della.
Zapomnite 81 in obiscite prize
ditev 26. novembra.
Kako velik je boj nash rod
nih bratov in sester v Jugosla-
viii je tenn povedal v Life ma
gazinu dne 6. novembra ME-
gov fotograf John Phillips in
stotnik James Goodwin, U. S.
liaison officer, dodeljen jugo-
slovanskim partizanom. V tel
izdaji Life revije vidimo sike:
glavni stan Is. slovenske parti-
zanske brigade ma delu z nacrti
razstreljenja zelezniskega mo-
stu ma progi Zagreb-Ljubljana.
druga slika; partizanska bri-
gada ma pohodu akcije pri Lii
TIL, tretja slika; partizanska
vojska pociva V gozdu, cetrta
slika; partizanska skupina "a
vienna bojno pozicijo pri Litiji,
peta slika; partizani Sc priprav-
lljajo ma "sturmanje" Little,
sesta slika; Litijski zelezniski
most preko Save, katerega raz-
strelijo partizanski saperji med
bojno akcijo svojih tovarisev,
sedma slika; partizanski zdrav-
mix obvezuje ranjenega nemske-
ga ujetnika, osma slika; parti-
zanska strata z ujetimi naciji,
d eveta slika; partizanska
zdravnika obvezujeta stotnika
James Goodwina, kateri Sc je
osebno udelezil bojev pri Litiji
|, in tn dobil % srapnelskih ran,
deseta slika; partizanski sani-
tejci peljejo ranjenega kapita-
ma J. Goodwina in ranjenega
partizana ma vozu V varno "a
ledje. Teh bojev pri Litiji Sc je
obenem udelezil fotograf John
Phillips, kateri tudi imenitno
opisuje dogodljaje IL tega par
tizanskega pohoda, predrzno
hrabrost in pogum teh borcev,
zanimivo pa je tudi da V tenn
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-11-08
ETBIN KRISTAN
o -xs
6%
PARTIZANSKI PEVSkI ZBOR

teh klajih e sedaj pevski zbor, kaklsnega Sc nix
dar zvljenu nisem slisa P1ilagam spored programa
avtografa ma predni stran sta zbo1ovodjn in soil
stow (Rado Smonti, Marian Kristancic). Zbor e iz-
kucno xoski in e sestaven IL tridesetih do srdeseh
parzanov Kolikor mi je znano bill prece casa sku
pa, odkar so Sc organizirali Vsu seda posvecajo
svo cas- obiskom raznih jugosioVanskh taboroV IN
bolnisnic.
&c pravim, da je to najveIicastnejse zborno petite
kar sem ga ssal, pletravam n dako. Geo petite
donskih kozakov zdi prmeri tem pevc kakor skr
panic zarjaveh vrat. Njihov vodja Rado Simont, je
bill professor glasbe zagrebskem vseuciscu in zd
da je skoraj vsak izmed pevcey sois
&c bi Sc moglo aranzirat, da bi ii fantje priSli
Ameriko morda pod avspcijami Zdruzenega odbora uz
nosovanskih Amerkancev, bi bill najvecji Gin propa
gande katerem b mogo san jat. Ma mas, ki nismo
Sc nikdar pref ssali teh pes ali ega nacina petja je
nihovo delo naredilo namogocnejS wits Preprcan
da bi Amerki opojili obcinstvo. Clovek ne more
upreti 2poti njihovih pesmi in gasov.
Poyem vam, kako Sc je zgodlo, da smo bill tako
secni in smo h sisal kajti dosej posveca svo
cas- svojemu judsvu - kar je nalavno Pred k1akim Je
bila tukaj Katarna Cornell (velika amerska dramska
igraka) svojo druzbo, XII je igrala "The Bares of
Wmpole Street, Skoraj vs, vstev5i gospodicno Cornell
SO moi prijate. Mnogo obGeva mimi kulisa-
mi in DO predstavah njhovem hotelu RaZume
OBJ sebi da sem jim pravil mojih partizanih in po
sebno omenil bonisnico, XII nj daec odtod PTpea sem
ze Mario Vilfanovo) predstavo in gospodicni Cor
nell Sc je zelo prikupla Nagovorl igralce, da b
vsaj nekateri zmed njih nekega utra obiskai bonsn
CO. Dan pred nameravanim obskom sem poizvedel ali
bi bill dob odosli " tak sucah Sc e vedno treba po-
svetovati policnim korisarjem) Bill vzradoscen
ko SO ssali da boCo me priliko videti 'navecjo
risko igralko" in caao nene druzbe. Ali b osali u
zinc?
Nesreca je hotela, da je ,atka dobila hud nahod in
je moraa ostat postelj Guthrie McCintic e zaple-