RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-24

pis sa proslave rodjendana DAM
ella De Leona, koga je proslavila
Socijalisticka Radnicka Organza.
cja De Leonista II Montevideo. u
ruguay. IL istog &c citaoci razume-
| ii kako nasi tamosnji drugoyi sla-
We rodjendan proleterskog velika-
ma, te njihovo nastojanje da Ia.
mosnje radnike zapoznaju idejom
tog proleterskog genija - idejom
Industrijalnog Junionizma.
Nasi tamosnji drugovi svake go
dine slave rodjendan naseg yelika-
ma velikog borca "a proleters-
ka prava. Takodjer oni svake 60
dine slave jos diva proleterska
'praznika - Parisku komunu
Prvi Maj. Ma oyim proleterskim
proslayama, kao i mi ovde, on
objasnjayajlu znaeaj tih proleters-
kin praznika, te uce radnike kako
da postignu cilj, koji owl prazni-
ci predstavljaju - cilj oslobodje-
ME napacenog covecanstva.
Interesantno je pr;metiti IL gore
pomenutog dopisa, da Sc ma toj
prosIayi cula proleterska himna
- 'Internacionala." A jos je In
teresantnija prin,edba stolorav-
natelia, druga Vidmara, koji rece
da Sc proleterska himna - Inter
Macdonald - moze cuti u ovoj
zemlii samo ma sastanicinla nase
orapnizacije, jer druge - osin7
SIP. - takozvane radni5ke or
ganizacije dezertiTase proletershu
himnu.
Ne sano da 81 dezertirali (pra-
vilniie reel, izdali) 'Internaciona-
Ilu", nego su one izdale Froleters-
ku stvar uopste, presli II tabor
radaitsih izrabljiva5a = b.sTzoa-
ziia.
Da SUI one neked bile istinske
ra3ns36e organizaciie, one ne b
tato postupile ka3:o su postupile.
I oada hada su "govorila i radile'
"a raani5ka stvar, 10 bese Ice.
nerna obmana, taEo ia bi mogle
islor.s zavati svoie naivne zrtve'
Ali nfsp mcEle tako produziti- .bu-
dutf = ovon ratu 81 morale otvore-
10 stati ma Gnu stranu, m kojoj su
IRE rata stajale priLriveno - W
kapitalizam. ! talso je k'inka pala.
sada III svi rad1tci moeI1 lako Vi
dsti II niihovoj pravoi ulozi. O
tl.da. me1ju ostalinl izdajama, /
napustaaie proleterske 'Interna-
cicnale."
Bolje ovako, ier sada radnici
r7ogd videti kaFo su bill varani
o12man iiyani od tih takozvanih rad
aickih spasitelja. sada je Hnila
iasniia i odredjenija, koja deli
istirski radniGki pokret cd lazn'h h
ra5niGkih pokreta. istc tako, kao
sto ie vidna duboka brazda povu-
cena izmedju klasa danasnJem
frustyu. da svak sa umnim ocl-
ma noze videti ma kojoj stranl
brazde stoii radnicka, IA koJol
kapitalisticka klasa.
Sad je pole tisto, Il koliko Sc tiee
ravolucionarne delatnosti. Sada is
tinjski revoBrcionarni pokret mo-
ze Sc lako ras poznati od laznih rad
rickjb pikreta. | sada san1o nJe-
oova spasonosna rec moze da Sc
cuie, res Sociialistiekih Radnickih
Partiia niihcvih sledbenika.
Sa gore pomenutim dopisom,
drug D. Culum poslao je poprat-
M nismo. te eek cd S60.60: "a
pretplate S27.5o. "a literaturu 81
20 i "a Novogodisn.ji Darak Rad
rickoi Borbi s3o.60.
Kao sto Sc moze videti. nasa ia
n'osnja organizacija jeste dosled-
ma svoga innena zadatka, jer ona
,,,ofrebliuie sve moguce razum-
90 mere da obavesti sto wise tamos-
Min radnika, da sanlo program
SIP. ieste program 20 kome ce
GO radnici ne samo Amerike, nego
coloo sveta osloboditi najamnog
ropstva, n1uka patnja "a koJe ]e
kriv kap;talizam.
nIi kao sto sn,o wise puta rekll,