davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
KSKJ proznuje 50-Ietnico
Nekoj kronike o orgonizociji, XII je biIo nekoc
vospredju borbe proti s%irjenju svobodne misIi
med omeriSkimi SIovenci

Kranjsko slovenska katoliSka
jednota, XII Sc ponaSa "a najsta-
rejSo slovensko podporno orga-
nizacijo, slavi letos svojo petde-
setletnico. K temu jubileju je
memo glasilo dine &c. julia izslo
v povecani obliki ma Is straneh.
Urejeno je "a clane, a v MENU
lahko dobi precej zanimivega
gradiva vsakdo, XII Sc zanima "a
razvoj slovenskih podpornih or
ganizacij in "a zgodovino anne
riSkih Slovencev.
KSKJ je bila ne lie prva tenn
vec precejsnje stevilo let tudi
najvecja in vodilna slovenska
podporna organizacija. Potem
pa 10 je prekosila 10 let mlajsa
Slovenska narodna podporna
jednota in 10 Seasonal pustila
dalec zadaj.
Prvo ustanovno .zborovanje
KSKJ Sc je vrsilo l.. aprila 1894
V Jolietu, Ill. JOS. Zalar pravi,
V omenjeni steviIki glasila, da
je bill to OBJ enem tudi "prvi kon-
gres" ameriSkih Slovencev, ce-
prav Sc ga je udelezilo samo
osem zastopnikov. DruStev, XII so
bila "a ustanovitev skupne jed
note, je bio takrat kakih IS,
med mimi Avstrijsko podporno
druStvo V Frontenacu, Kans., XII
pa Sc je potem razvilo v samo-
stojno c%entralno podporno orga-
nizacijo.
Zborovanje je trajalo diva dni..
Ia datum ustanovitve KSKJ so
dolocili 2. aprila, pravi govorica,
ola je bila ustanovitev izvrSena
re l. aprila, toda ker ina "prvi
april" svoje muhe, so rekli, mai
DO ustanovni datum 2. aprila,
da ne bi kdo smatral move jed
note "a prvoaprilsko Salo ali po-
tegavScino.
Zelo pa je novi organizaciji v
njenem razvoju nagajalo ime
"Kranjska'. Pristasi spremem-
be imena SO pritirali stvar tako
dalec, da Sc je o tenn vrsila ma
konvenciji v Pittsburghu leta
1926 dolga razprava, a ma gla-
sovanju so propadli S stirimi
glasovi. Ia spremembo imena ie
bio oddanih 80 proti pa SO gla-
SOW. Pomagali pa SO 81 v angle
scini, V kateri so pred oznacbo
"Carnolian" dodali Grand"
Grand Carnolian Slovenian
Catholic Union).
Pokojni dekan Malta Saws,
Xxi je bill eden izmed ustanovite-
ljev te jednote. je v odgovor
onim, XII k menu KSKJ "Se We
dino sirijo prave flavze", pojas-
nil, da sta bila ma ustanovnem
shodu on in pokojni zupnik F.
S. SuSterSic zmenjena, da mai DO
novi organizaciji ime "Jugoslo-
vanska katoliska jednota''. A de-
legatje dveh drustev Isl nikakor
MISC dali dopovedati in so W.
trajno trdili, da mora biti nova
jednota "kranjska", ali pa nil
hna drustva ne bodo pristopila
craven" zupnik SuStarsic jih
nj mogel prepricati, in ker Sc ie
zbal, da bi to nesoglasje utegnilo
pokopati vso idejo, Sc je udal
in tako je nastala "kranjska jed
nota'.
Savsovo-SuStersicevo prvotno
z~amiSljeno ime pa 81 je potem
izbrala skupina, XII Sc je cd
KSKJ locila in ustanovila JSKJ.
S sedezem ma Elyju, Mimi, (Se-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02
s POVESTNI DEL &

SO fantje z Rokom ma celu. Har-
monika Jill je naznanila.
Bahato je obstal Rok sredi
krone, 81 popravil lase in po-
gledal ma Lizo. Ales je preble-
del, toda oni Sc je zlohotno ma
smehnil.
Liza, goste sem ii pripeljall'
"Redko pridete k NAM"
"Dokler Sc nj srce oglasilo."
"Moje mel"
Ales je ostro gledal. Opazil
.je, da SO Sc Lizine oci parkrat
prijazno zatekle k J>oku.
Tam pogrni "a nas!" Pokazal
il je sosedno Tbs
Kmalu Sc je oglasila harmoni-
ka. Preseren smeh Sc je razle-
gal. S
Ales je cutil vso izpremembo.
Zadnjic je bila tako materinsko
nezna, danes SO Sc il napele vse
misice. Boil plavala je kot no.
dila.
Liza, plesi!" je cul IL sobe.
V duhu jo je gledal.
~ menoj! Halo, godec!"
Ales je planil kviSku in sits
nil pesti. Obstal je pr peel sam
in pozabljen. Tam notri SO igral1
poskocne.
Smeh je udaril "a LILO, ko je
planila liz sobe. Zgrudila Sc je
ma stol poleg MEGA.
Tezko je zajemala sapo. OBJ
licie je bio kredasto belo.
Ales je iskal Memo roko.
"Tako me je izmucil," je Sc
petala, "oj, kako pleSeI" Drzal
ie roko v svoji, ona pa ie bila
dalec cd MEGA.
Dos Sc plesala, Liza?" je po-
wal Rok.
Zdrznila Sc je in nasmehnila:
"Bom!" Planila je in Sc iztrgala
Alesu, XII 10 je Sc vedno prosece
drzal "a roko. Ia je vstal, pogle-
dial okrog sebe in zapustil krc-
mo. Domov grede je strmel v
temo. Zanj je bila svetla visa ce-
sta; sredi svetlobe sta plesala
Liza in Rok. Drzal jo je objeto
krog pasu, vrazje Sc je smejala.
Zavrtelo Sc mu je v CLAW. Ma
slonil Sc je ma zid.
Zamizal je Cd bolecin. Pola-
still Sc ga je tax obup, da ga je
bolelo, kakor bi mu KIDD srce IL
trgal il prsi. Beden, ponizan je
stall sredi ceste, zavedajoc Sc
svojega ubostva. "Zakaj ste me
rodili, in takega?" je jecal.
Pri Pacu ga MISC pogreSali.
Liza niti opazila nj, da je izgi-
nil.
Rok 10 je ujel temi: Liza,
prideS k nam ma pies? Veselico
imamo?"
"Pridem!" je zaSepetala. &c
bi je ne objemala tema, bi bill
Rok videl plamtece oci.
"Rok! = Nic!" Nekaj je hote-
la izpregovoriti, pa je uSla sama
sebi pc stopnicah. Skoraj hi 10
bill ujel. V zadnjem hipu Sc je
zaprla.
"Odpri!' je prosil objestno
razigran.
mel" je kljubovala.
"Obljubi, da. prideS!!"
"Seveda pridem." liza vrat je
prihajalo sladko hihitanje.
"Rok, ia je t~voja!" je dejal
eden izmed fantov.
"Se nobena mi nj uSla!!" Sc lie
bahal.
Ko so Sc vracali, Sc Jim ie
Ales izognil. Nocoj nj mogel do
NOV. Zdelo Sc mu je, da ga yes
svet sovrazi in on je crtil sebe
zaradi rojstva.
Drugi dan ga je Maria sum-
1.-Two ogledovala, kako hodi po-
trt okoli in niti njej ne privosci
dobre besede.
Nejevoljno je pripravljala "a
domaco veselico in tozila Zebi:
mic me ne veseli, pa sal YES,
Rok hoce imeti. Kar bojim Sc,
sam ne VEN, cesa."
Il seveda, tudi JAZZ sem stara,
veliko ne zalezem."
"Zame SO predpusti re davno
minili, mai be-, zaradi fantov."
(Dalje prihodnjie.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05

dan Th $500 izrazava vTednost ladne s,iase
"A tn vrednost. kako sno lelSli, ravna le kehc III
elpustvenill potlepstna nuznih "a radnlka da bi
ziveo i obnavliao niegovu vrstu All, u opsIe
cena koiu ladnil moze zahteyatl "a hjesoFn
raelnu snagu - niegovu sluabn. nJe@oVH sno-
SOONEST IN rad = zavisi, kao Gene. svlA espapa
@ ponndi traanii - ovom slueala lduhe
snage na piiaci, ill., d1ugim reeima, ona zavisi
od hroia raillika nadmetaiuclh Sc "a posto]ece
posove.
Ma ovoi tacci mi smo staJal dos'a aosso
de pokazamo da. posto raflnieka klasa plolzvod1
svo dr,1stveno bogatstvo pGsto radnicl pTimalu
.samo delc cd toga IL aiamnlci (yarHalncl o.
iieGne patine do ieGlne sestine IL NAME, oa
ulyupnoe sto ladnci pfoizvedn), to aled eta
daleEo veci deo mora biti otpacan IA pi]acl !
izuzma ucci koIiainu, lazume Sc, potro9enu OF
kapitalsticke lllase IL raskIsnom zivotn ko-
IGinu izdatu "a poreze it'd, da bl Sc oslguEa1a
zastita kapitalista niihevog nezasluznog oho-
gacivania zastita, takodier, "a nlihov dlns1ve-
nj sistem, kap.talizam, koii omogueava kapta-
1istima ia rat'nike kradu zalonito. ! posto do
nlaca piiaca he moze nrimiti cec visak vredlfos-
tt prozveden cd ratlnika, strana Sc pllace Ia
padaju, eemu e konaena posleaica. kao sth Snlo
wee istakli. saslari izmediu konkurentsk. h ma
CHA, sve sto visi o tome sve ovo ie osnovno IL
razloga Ste radnici moraiu. II stvari, prodavatl
sami sebe kao espap na radnoj pijacs
(Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05

kav nije ucinien. WLB kompa-
nije IL sporazumu sa iunijskinn
vodiema sano odugovlaee pita-
ME naiamnice svi zaiednicki
stalno iznisljaiu kako da Sc is
kliznu sasvim od toga zahteva.
Posto innadu ratni "argune-
nat" protiv radnika protiv straj-
kova posto bi Sc nanela steta
''ratnin naporinn1a" sa straiko-
vina, juniiske vodje, WLB i ce-
liSne konpanije, uspeli su da
odrze radnike prilicno mirn .
wee poduze vremena. Ali naive
rovatnije je da &c radnicki feke-
ri drugi, imati pune ruke posla
elm te ratne prevare popuste.
Naizbezna je jedna celia epide-
mia strajkova u ovoj zemlji, ko-
ia bi mogla vrlo lako slonaiti kie-
mu samim CIO j AFL junija-
ma, sto bi noglo zna6iti organi-
zovanje radnika Socijalisticki
Industrijalni Junionizam. Kad
do toga dodje, onda je kapita-
lizmu odzvonio poslednji cas-.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
Papa brani sistem koji je prouzrokovao....
Noui "prirodni zakon" potreban

Noui "prirodni zakon" potreban
da opravda ulasnicka praua.
Ali dani starodrevnog -crkve-
nog komunizma davno su prosli.
Sada, saglasno vlasnickoj crkvi,
privatno vlasnistvo je deo "pri-
rodnog poretka". Augustinove
nauke svih njegovih predaka
o svojini odbacene SUI "a onu
Thomasa i Aquinasa i drugih IL
gradjivaca crkve "a vreme ME
ne vlasnicke karijere. Papa Leo
XIII, tai moderni Papa koji je
izopacio crkvenu istoriju u od-
branu vlasnistva, rekao je u po-
slanici "Aeterni PATHS" zasto je
Aquinas bio wise vazan puto-
vodja u odbrani vlasnistva
klasne vladaVlne nego starlJl crk-
venjaci. Pisao je Leo u naredji-
vanju celokupnoj crkvi da usvo-
il Aquinasa kao glavnog ucite-
ia crkve.
'Jer -. ucenja Thomasa is
tinskom znacenju slobode, koia
ovo vreme zalazi u ovlaSte-
ME, cd porekla bozanskog auto
riteta svega, Zakonima i nil
hovoj sill, o naslednoj pravic-
moi vlasti princeva. pokorava-
nju visim silama, o uzaiamnoj
milostinji jednog prema drugorl
- 0 swim ovim sliCnim pred
metima, ina vrlo veliku nepo-
bedivu silu da zbaci ova nacela
novog poretka Imodernog libe-
ralizmal koja su dobro poznata
da su opasna mirnom stanju
stvari i narodnoj sigurnosti." To
jest, nauke Aquinasa pruzaiu O.
pravdavanje "a podelu u Was
nike bezvlasnike, u vladare
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
VAzNE VESTI:
(Nastavak sa l. strane)

nikakav doprinos, opste ge,vo-
reel, radnici &c sami sebe izdr-
zavati Il vremenima besposlice
Samo prepredeni engleski pc
liticari zaboravljaju jednu stvar.
imeno, da tai plan ne resava ka-
-pitalisticke kontradikcije, niti on
dava place "a espape koje rad
nici stvaraju, a ne mogu da XIII
pc. A tai nnizerni dole" niie nj
kakva kupovna moe nacije, Sva.
ljuiuci teret besposlice ma same
radnike, besposlica ce biti jos vi
Sc povecana i neprekidna.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
Poljska

Jedna vest (26. septembra) IL
Moslzve javlja da Sc postigIo uie-
dinjenje iznedju poliskih voisa-
ka koie predvode suprotne gru-
De = iednu Poliski Odbor "a Ma
cionalno Oslobodjenje, a druga,
grupa, loialna poliskoi vladi Il
Londonu. Konanda ovih vojsa-
ka Il Warsaw oko Warsave sada
je uiediniena u jednu.
Istovremeno pomenuti odbor
jos uvek okrivljuje poljsku Via
du Londonu "a onaj prerani U.s.
tanak patricia Il Warsaw, u ko-
| iem su nacisti poubijali mnoge
hiljade golorukth ljudi, zena
dece. Odbor pripisuie tu krivicu
reakcionarina u Londonu koii su
naredili ustanak da unaprede
svoj politi6ki prestiz, naomen-
tn kada ie izgledalo da &C SOW
jetske trupe osvoiiti Warsaw "a
koii dan.
Vesti cd 2. oktobra iz Moskve
iavliaju dafpomenuti odbor cak
zahteva Ga Sc poljski reakciona-
ri, koii su krivi "a tai ustanak
u Warsaw, izvedu pred sud da
in Sc sud- kao ratne zlocince.
Svadje u poliskoi. kako izgleda,
verne Sc duplikaciie, svega Sta
Sc desava III Jugoslaviji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
Privatna svojina, ranije osudje-
ma, a sada cd boga-dnta.

lNTIDuLJtu SUOJtItu, tu5ttJc OSuuyS
ma, a sada cd boga-dnta.
Mi smo citirali IL radio govora
Pape Plus XII cd l. septembra
opravdavanje zabrinutosti Rimo-
katolicke politicke masine 0
drustvu privatnog vlasnistva is
ticano nazad nekih so godina cd
Pape. Plus Leo XIII. To oprav-
davanje bese da INA koji pravo-
valiant ekonomski druStveni
poredak treba da pociva ma ne
ospornoj osnovi prava ma pri-
vatnu svojinu. Crkva je uvek
priznavala prirodno pravo ma
vlasnistvo rukovanje sa MIN.
mi sada pruzamo dokaze da cr-
kva nije uvek podupirala drus-
two privatnog vlasnistva. Mnogi
raniji crkvenjaci, priznati kao
ustanovitelji crkve, mogu Sc ma
voditi ma suprot modernim tvrd-
MAMA ultramontanske masine
Mi cemo citirati jednog cd mai
vecih cd njih, coveka CHA je ma
uka prepisivajuci citirana u swim
modernim papskim poslanicama,
ali ne o predmetu vlasnistva.
lRekao je Sv. Augustine: ''Zato
sto imano, vlasnistvo, mi ina
mo takodjer zakonske parnice,
neprijateIstvo, rascepe, ratove,
ipobunu, greh, nepravdu, ubils-
tva. Otkud dolaze sve Owe ukle-
TIVE? Jedino liz vlasnistva. Onda,
moja brace, zadrzavajmo Sc cd
posedovanja stvari, iii, bar, "a
drzavajmo Sc cd ljubljenja ono
ga sto posedujemo.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05

vladane, pruza opravdanje "a
obezakonjivanje svih prava ma
sa ne potvrdjenih cd crhve i
posednicke klase pruzaju oprav-
DAME cinjenice klasne uladavine
i njenih posledica.
Socijalizam jedi,ai smorakni
poredak
Sadasnji rat je jedna od spesle-
dica privatnog vlasnistva svih
sredstava "a proizvodnju .bogats-
iva Cd strane kapitalista. Druge
posledice jesu izrabljivanje rad
nika cd kapitaista, postojanje
brutalnog siromastva II asredini
potencionalnog izobilja, nesigur-
most besposlica koje huze We
emu narodnih zivota, pojavades-
pota II sluzbi viasnickif klasa.
Owe posledice nnogu biti ,unis-
tene jedino unistenjem njihova
uzroka. covecanstvo je fesilo
problem proizvodnje. Zajednic-
ko vlasnistvo svih sredstava "a
proizvodnju bogatstva i demo-
kratska uprava mad NINA od ko-
risnih proizvadjaca drustva mo-
glo bi susresti sve ljudske po-
trebe luksuze zivota. Danas,
nastojati da Sc ovekoveGi ,privat-
no vlasnistvo mad sredstvi1na cd
kojih ljudi 1--WE bio bi potpuno
protu-drustveno. Nastoiati da Sc
radnici organizuju industriialno
i politicki "a reorg rga,1iZovanie
drustva po mirnom i urednom
nacinu jeste zastupanje jedinog
drustvenog, jedinog moralnog
programa "a eksploatisanu veci-
M drustva privatnog vlasnistva
koji da Sc sledi.
(Weekly People, IS. sept. 1944.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
KROZ AMERIKU
(Nastavak sa 1. strane)

tNaSLaVah sd /. StTdHe)
ne ceIi6ne kompanije. Roger H.
Blough, generalni savetnik k
United States Steel korporacije,
rekao je War Labor Boardu da-
mas da owe kompanije nisu u, sta
niu platiti povisicu najamnice cd
IL cent? zahtevane cd United
States Steel Workers junije be-
matchmaking povecanja cena ce-
liku.
Nakon skoro godinu dana ''ko-
lektivnog pogadjanja', cell { n j
radnici Sc nalaze tamo gde su
bill u pocetku. Progress nika-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
P. Slepceuac,
sekratar Federacije.

Industrijalni junionizam je So
ciialistieka Republika u procesu
stvaranja; jednom postlgnut
eli, industrijalni junionizam ]e
Sociialistieka Republika ma poslu
Sledstyeno, Industrijalna JuniJa
ie iednovremeno i teski mali ko-
i'm da Sc razori tvrdjava kapita-
lizma sam naslednik kapitalistic-
kop drustvenog uredjenja.
- De Leon.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
ISPRAVKA

Mediu prilagacima IA konven-
ciiskoj skupstini, koji sll Sc poja-
viii IL 81. broju RADNICkE
BORBE, pogresno je objavljeno
ine G. Naglica, dok treba da je
c. Magdit, koji je prilozio $500.
Neka Sc ova ispravka uvazfS a
drug Nagdic neka Irvine "a ne
namernu gresku.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
(Nastayak 80 l. strane)
Sta je uGinilo Papino drustvo "a

tdlijdnski ndrod?
Owe prilike "a koje on trazi
pobednicke kapitalisticke sile da
III olaksaju, Papa opisuje kao
"direktne indirektne posledice
konlfikta". Ali statistika o tall
janskom umiranju obelodanjen.l
| u New York ''Times"-u ma S.
septembra, oznaci DUE postojeci
uzrok "a posledice zdravlja nego
svetski rat br. II. Ma primer, tu-
berkoloza sece otkosaje u redo
vima talijanskog naroda. Sadas-
Mi stepen umiranja, preteran
uslovima rata, jeste $3.50 Cd 150.-
900 stanovniStva. Predratni ste
pen bio je l.200. Ova poslednja
brojka suprotna je stepenu Cd
AS Tod 100000 1941. u Sic
dinjenim Drzavama = u naciii
koja takodjer ina svoj zdravs-
tveni problem prouzrocenim ka-
pitalistickom eksploatacijom. Ta-
ko je, takodjer, stepen decijeg
umiranja u danasnjoj Italiii O.
groman. Ia svaku jednu hiljadli
zivih porodjaja u Rimu, 433 de
ce umre u prvoj godini zivota.
Predratni stepen umiranja u fa-
sistiekoj Italiji, podupiranom od
Pape bio je prosecno 104.7 I'd
hiljade uporedien sa prosec-
no 28.8 u Sjedinjenim Drzavanoa
koje priznato imadu neoprostivi
visoki stepen umiranja.
Gornje je potpuno nedovoljan
pogled ma patnle prouzroeene
medju radnicima od drustva pri-
vatnog vlasnistva klasne VIA
davine kojeg Papa brani. Tome
Sc moze JOS dodati isto tako ne
| dovolina slika su-krivice okc-
triScavaoca cd drustva privatno5
vlasnistva j klasne vladavine |,
saradiivanju sd fasistickim ka-
pitalistima.
| U Italiji je, takodjer, posednich1
klasa odgojila fasizam:
| To je bila posednicka klasa Il
Francuskoj, ne radnicka klasa,
koja je saradjlvala sa nemac-
kim kapitalizmom. Novinske de-
Ipese od kada je oslobodien Pa
riz bile su pune dokaza. Ia mo-
ment izjava New York
Herald Tribune"-inog dopisni-
ka predstavljajuci zajednicku a
mericku stanpu mora posluzlti:
"Saradnici behu vecinom veliki
posednici imanja, ciji su vodje
biIi fasisti koji Sc ne sustezu oc
icega." A francuska crkva? Chi
cago Depesa Daily NeWs"-a ne
| 5. septembra iZvesti da "kad@
] Papski Nuncio Eizaslanikl stigne
u Pariz i forrnalno bude pripo
jen Francuskoj vladi, cd njegs
&c zahtevati ia vlada da zahteva
cd Vatikana da zatrazi ostavkl
Cd Emanuela Gelestinea, Kardi-
nala Sul1arda, Nadbiskupa Pari
"a Msgr. Beaussarta Nadbisku
| pa Cd Notre Dane-a." Razlog
| Saradjivanje sa nenlaekim kapi
talistickim osvaiacina, "preko
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
ARNOLD PETERSEN.

Jamestown-O Olean, n. Y, October SO
Buffalo, ~ Y, October III.
Rochester, n Y, October II.
Rest, October 49,
Syracuse. \. Y, October IA.
Schenectady, n. Y, October Is.
Travel. October 16.)
Sprinfield, Mass, October 1910.
Boston. " Waltham. Mass, October 20-23.
Lynn. Mass, October q.
New Haven, Conn. October 25.
Bridgeport, Conn, October 26-a7.
South Norwalk, Conn October 2s.
Paterson or Newark, \. J., October 90.
Philadelphia, Pa, Oetober 30-Novembe
New York. Y. Y. November a.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
racili su njihovu duznost kao
vodje Katolicke hijerarhije u
Francuskoj'.
Reformisticka bombona "a
rddnike.

Posednickim klasama je jos
jednom ponudjena odbrana nil
hove vladavine mad drustvom cd
Pape. Odbrana je skopcana sa
apelom da Sc vlasnicka vlada-
juca klasa "pokloni pred nuznos-
ii odrzanja osiguranja privat-
nog vlasnistva "a sve kao kane
ma temeljca drustvenog poret-
ka." (Naglasak nas.) Predpostav-
ka ie da Sc kapitalizam moze re-
formisati, da Sc on moze uciniti
1 pravednim, da Sc on moze ucini-
ii delatnim. Ova Sc predpostav-
ka istice napred Cd crkve "a pc
riod modernog kapitalizma i
svojina je wise skoncentrisana
danas nego ikada pre- i radnici su
wise liseni vlasnistva mad alati-
ma "a proizvodnju nego sto ST.
bill kada ie Papa Leo XIII. upo-
trebio tn bombonu da bi osvoiio
radnicko poverenje drustvu pri-
/ vatnog vlasnistva.
4 Mase okriujene "a zlocinstva
Uladajuce klase.
Sadasnja odbrana drustva pri-
vatnog vlasnistva cd Pape "a vre-
me toka zauzetosti toga drustva
u sve-svetskom ratu samo je po-
navljanie odbrane svetskog rata
br. l Cd Pape Benedicta XIV. Ma
primer, u Benedictovoj 20 Izbu-
hu Evropskog Rata, uzrok rata
br. izjavljeno je ida je otsustvo
postovania autoriteta onih koji
drze vladajucu moe. Otuda
dodje prezir prema zakonima.
nepotcinjavanje masa, razuzdan
kriticizam izdatih naredaba. o.
| tuda nebrojeni nacini potkopa-
vanja autoriteta; otuda, tako-
djer, grozna zloainstva liudi, ko-
| ii tvrdiSe da nisu obaveZni l.
kakvim zakonima Tmisli Sc ma
radnike, ne ma kapitaliste koji
su bacili svet Il anarhijul, ne
! zaziru da napadnu vlasnistvo
zivote njihovih su-drugova." Ia
ke, takodier, naglasak ie u po-
slanici. ma neprilike nasledjene
il Evropskog Rata" cd Pape
Plus XI, bio na pravima vlas-
nistva. Upropascuiuca u-ratna
politicka situacija, rece Papa ko-
ii postade Mussolinijev savez-
nix. bese "u toIko wise stetna L
proporciji udela koji sam narod
uzima u vlasti pod postojecim
politickim prilikama." Krivica za
ogromnu besposlicu i ekonons-
ku krizu svaljena je na ''nadis-
ciplinovanost odvratnost za
trad" radnicke klase. Ok'evanle
posednicke klase da ucini iace
iskoris6avanie crkve u kontroli.
saniu radnika, bese okrivljiva.
no sa zanosom "te vrla osnova
autoriteta'', "uklanjajuci prvens'
tveni razlog po koiem jedni ina.
| du pravo da vladaiu, a drug
| duznost pokoravanJa.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05

New York, N. Y, November ga.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
Candidates Are on Tour
Itinerary Of A. A. Albaugh
S. L. P. Candidate for Vice
] L. II q
President Of the u. S.

The candidate for Vice President on
the Socialist Labor Party ticket, A. A.
Albaugh, will visit the following places
in the course of his campaign, subject to
such changes as may be necessitated by
circumstances beyond our control A
letter viii be sent 10 each Section in
cluded IN this tour, with all necessary
Information ana campaign material.
The Party's Wee Presidential eandi-
date will travel by car, and viii be ae
compaHied by James Horvath of Michi-
gan as his assistant ana publicity agent.
All subdivisions are urged to do every
thing possible to make this tour
complete success.
ARNOLD PETERSEN
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-05
Itinerary of E. A. Teichert
S. l.. P. Candidate for President
of the u. S.

Edward A. Teicherf, candidate for
President of the United States on the
Socialist Labor Party ticket. viii tour
the country from coast TO coast in the
course of which he will visit the places
listed below Except insofar as Sections
have been definitely notified, this itin-
erary is subject to change or adjust
ment.
Comrade Teichert viii he accompanied
on this tour by National Organizer
John ?. Quinn, the two comrades travel
ling by ear. Members and svmpathizer'
are urged to give unstinted support II
efforts being exerted TO make these
meetings outstandingly successful.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1944-05-11
5iebenbDreifd,z z2lmerifanifdes Dolfsblatt
PIETR0 CHISLERI !, ..;,. .,.:' ;,.,,,,. y,

aelpunu;. stls III Hpu leQr Ilm1
ipc., lam id, nielnr!s bieyber."
gei bsit lss.ea 1ap.ten bate feline
Stimme e.ipds Erauriaes, ober nidbi
Sie 9rIuriateit nesgeoauerns, lonoern
Der Usrsbruna. gr bafet an 8:unca
GorIeore. 2lura .euts tire 6aso aui
Isin.u arn ,Sbre 9.ide b:sesue.en
Iit.
.Ou ioiirosIt Isbr sliid!ih nit iAr
,sepelen iein." iaste iie ie1r srnt,
,ober ih mill Dir dues iperoen, tp1s
cine Jrau ZEN Wanne fein tann."
.Ioh ME mar mir cine 5rul, mas
Du mir jebt iton btit. Gs tunn
nic;';s in Der g8elt se6ea. mas Du mir
Iton aeseter taIt uno ncb eiebN,"
rief Eie.ro nit leudtenoem. ls;otns
Ihaftpsr.lartem Bid. lid tann nit
gDprten n:ht ausorliten, mas 0u mir
biI:. aber mas ih Dir isst lase, III b.i.
liae Wahr5elt. Wenn id je e;nea 9lu.
senblit 5tpeifeln tonnte. cab i'd Did
mshr Iists. a.s ib is.rals ssl;.bt babe,
!rarce ia mir oas 0.r3 nit eiseuen
:,Guoen berlusrsibsn."