Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-09-29
o TOM
JAZYCE.

!pise jen, ably 81 mohli popovl-
lat. Jeden jazyk neni jest6
zarukou dorozumenf. Pripust-
me vsak, re je opravdu nezbyt-
ne treba, ably tn byl jeden ja-
zyk. kterym by Sc NELL Tide ma
vzalem dorozumfvat. Otazka
)e, ktery Jazyk by to me- byt.
W drive Sc Tide shodli, re
dorozumlvaclm jazykem by
mela byt rec umela, ably Sc il
musil ucit kazdy narod. A tax
lako prvn1 vznikl umely jazyk
Volapuk. Jenze tento jazyk
byl tax tezkopadny a tax slime
zavanel svym nemeckym p1vo-
dem, re Sc dostal ma stranky
humoristickych listG drive nez
do ucebnic, a to byl jeho ko-
nee.
PAX pfiSlo Esperanto. Nebe-
sa Esperanto! Jazyk naseho
mlad1! Naucil jsem Sc mu spo-
lecne Sc sestrou jen proto, aby-
chom mohli maminku podva-
Diet a pred nj Sc nenucene ba-
Wit o vselijakych darebacinach
a Ike sve hanbe sc muslin pTi-
Znat i o nj. Jenze maminka Sc
brzy naucila esperanto sama a
Jednou pc nejake neomalene
kritice mamincinych metod
Jsme oba dostali takovy narez,
re Jsme ma esperanto zanevre-
Ii. JIM Tide, moudrejsf a do
spelejs1, zanevreli ma esperan-
to z jinych, caste ale stejne
posetilych dGvod1. TAX ma pr.
Nemci zavrhli esperanto jen
proto, re jeho pGvodce, profe-
sor Zammenhof, byl lid. A rus
ky lid jeste k tomu. Proto pfi-
sli Nemci s dokonalejsfm mezi-
narodn1m jazykem, ktery Sc
jmenuje lido. Ale jine narody
nemohly z prestizn1ch dIvod1
zGstat stranou. A tax vznikly
postupne tyto mezinarodnf ja-
zyky: Medal, Mondial a Occi-
denta. z Mich occidental je
snad nejprostsi a nejsnadnejsf,
ma vsak jedinou chybu: nikdo
Sc mu nechce ucit.
PAX pTisel professor C. K.
Ogden S napadem zjednoduse-
nj anglictiny: Basic English.
To bylo neco. Pr nejmensim
to byl stup1nek k tomu, ably
anglictina byla povySena ma
mezinarodn1 jazyk. Realistic
II Tide ma celem svete 81 rekli:
Well, kdyz uz petina sveta sc
anglictinou dorozumfva, proc
Isl z nj neudelat dorozum1vac1
Tree i mezi ostatnimi narody?
Jenze zde je hlavnf hack:
Vsichni Tide nejsou realisticky
zalozen1 a vynalezli takove
pojmy jake: narodnf cest, mr.
dost, presto a proc by Sc vsich-
nj musili ucit jinou rec wilma
AnglicanI? To jsou pojmy,
ktere u nekterych lidl enact vi
ce nez common sense" a jine
sensy ci nonsensy.
Zde Sc media mic delat. Ale
jeste je jedno resent, proc zde
neuplatnit %sportovn1 princip?
,lSportovnf princip a myslenka
demokracie. Prelozeno do pro-
ste mluvy to znamena asi toto {:
Proc nepovysit ma sv6tove do
rozum1vac1 jazyky dive reel? A
proc Jim nedat mezi sebou
sportovne soutezit? Bud Sc u
drzi oba nebo ma konec vyhra-
je jeden.
Mohlo by j1t We skutecnosti
o anglictinu a rustinu. A ably
Sc predeslo zavisti ostatn1ch
narodG, urcila by Sc tato mezi-
narodn1 povinnost: Anglosassti
narodove by Sc ma svych sko-
ZACH ucili povinne rustine a ru-
stf a jim prfbuzn1 narodove by
Sc zas povinne ucili anglictin6.
Nikdo by uz tedy nemohl vyc1-
tat Anglican6m a Americanum
re Sc nemusi ucit jine dorozu-
mfvacf Teci, c1mz by odpadla
hlavn1 namitka, ktera Sc uvadi
prot povysenf a~nglictiny ma
jazyk mezinarodnfho dorozu-
mfvanf. Totez by platilo i pro
Rusy.
A pokud jde O ostatn1 naro-
dy, tenn by Sc ponechalo ma vi
Ii, chtej1-li Sc ucit anglictine
nebo rustine. Vznikly by tax
skupiny, ktere by Sc ash neucili
ami tomu ami onomu jazyku,
coz by ovsem nikomu nevadilo,
ponevadz Poole vsech Mama
XII Sc take nikdo nebude ucit
nemecky.
RuMa. ("Nase Noviny'')