RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29

Amerike, Velike Britaniie j Rusije, polltick
vestaci America, verovatno BritaniJi
it'd, objasnjavaju da tako Sta nece biti. To ce
biti, kako oni kazu, cisto "predstavnicka" or
ganizacija, IT, sve Ujedinjene Nacije bice u
Moi predstavljene. Samo nko ne iznosi, ko-
liko &c koja nacija imati predstavnika moci
u toj organizaciji.
Ma l8 maja Sumner Welles je odrzao
govor u New Yorku koji je celosti obelo-
damien New York Times"-u cd 10. maja,
kojem je iskljucivo pretresao to pitanJe On
je kritikOvao we one koj drze ola bi ia orga-
nizacija bi1a iskljucivo organzacija vellklh
sla obiasnjava razlog zasto ona takva ne
treba da bude rekao je: "Nepojmljivo je da
&c slobodni narodi koj Sc borise ola sprece
hitlerizmu ola uspe nametnuti njihovu vlast
mad svetom voljno poprimiti dolazeclm
godinama druge vrste diktature mad nJlho-
vom sudbinom, pa bio to Siedinjenih Drza-
va, Sovietske Junije Velike Britanije.'
Ii "slobodn narod', bice takodjer, pred
stavljeni toj organzaciii. Buduci ola ce
njihovo "predstavnistvo" biti tako slabo ola
nece vrediti nista, kod stvarnih ozbiljnih
reSavania, dace izgled, da ie mediunarodna
vlada "demokratska" "slobodna', sto ce cl-
niti dobar utisak ma mase tin 'slobodnlh ma
roda', -asto onda da ia organzacija neb bila
"prcdstavncka"? Tai "demokratsk' karak-
ter svetske vladavinc otklonuo b nepozeljna
shvacanja ncpove~enja prema Moi, takva,
kao Sto ncid vec pod,zavaju. tim shvaca-
njima jire Wclles kaze:
mi sc mozemo grohotonl smesiti na
tvrdnju Iada sc iznosi da ce Siedinjene Dr.
zave Veiika Britannia i Sovictskc Junija
'vlaoai avctonl. Ali mi ne mozerlo dozvoliti
do potccniujcno opasnost nasoj buducoj 81
gurrosti koja ic utalcvlicna u brzom rasce-
nju toga ahvacanja"
"Shya3anje", da te tf polnenute sile
vladati sEetor1 aa&e opasrost' kaze Welles,
a narcotic kada To ahvatanie "raste" Buduci
~! nolit.5ar, on zaH da Stroke n1ase "slobod-
nj, nareda" vide u toi nedjunarodnoj Via
dav; 5cn1okratsku9 syetsku vlast sve sto
Ia vlaet bude radila, ina Sc pripisati "pris
tanhu" naroda, ier ona "zastupa" narod
"Opasrost" toga "shvatanja', narcotic ako
to shVacanje 'raste" ieste u tome sto bi Sc
Ii "slobodni narodi", ii. radne mase tin ma
roda odupirah toj medjunarodnoj vladi pa
odvesti proleterskoj revoluciji, koju Welles
nikako ne zeli da Sc desi lsod tih "slobodnih
naroda"
Naravno, da ce najjaGe sle imati, stvar-
no, iskljucivu vlast toj organizaciii. Ma
ravno, takodjer da ce kapital najja6ih sila
nenilosrdno izrabljivati radne mase celog
sveta. A Sisati ovcu mnogo je lakse kad je
ona n1irna. kad ne Office nogana. ne mase
glavom ne protestuje. Tako bi bilo mnogo
lakse izrabljivati radne n1ase celog sveta,
cd strane naiiaGeg kapitala, u CHE ime Welles
govori. ako in Sc obnane zaslepi da je Mi
hova" vladavina naconana iii internacio-
nalna "demokratska", a ne diktatorska iii
autokratska Welles-ovo ,"objasnienje' me-
diunarodne vladavine niie niSta nego vestac-
ko ukrasavanje, kao kad Sc natrpa ma neku
staru nagrdnu damu BELLA rumenila dru
cog bojadisanja vestacku kosu lepa odela.
da bi spolja izgledala lepa privlaciva, dol
Sc pod tim vestackim ukrasana nalazi stara
nakaZna baba
Sve kapitalisticlze vladavine danasnie
vrerne, bile one provincionalne, nacionalne
iii internacionalne. iednake su Ii nlihovoi
sadrzini One Sc organizuiu sa svrhom "a sto
uspesnije, vece nemilosrdniie izrabljivanje
radnicke klase celog sveta "Denokratsko'
prikazivanie iste ne moze izmenuti menu
sadrzinu.