RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-26


the skies!
Francis Adams.
Cd svih revolucionarnih klasa istoriji daz
nasnji radnici p0seduju najvecu sposobnost "a
ujedinjenje, vecu sposobnost ,da stvore potpunu
juniju Pa ipak, radnici danas nalaze "a teze ola
ustanove zajednicku osnovu "a ujedinjenje nego
iiedna druga klasa Il istoriji. Objasnjenje ovoga
izglednog paradoksa, owe izgledne protivrec-
nosti, nalazi Sc pri ruci: Jer razlog "a posednje
mora Sc traziti okolnostima koje prvo ueinise
mogucim.
Axe zapitamo: Sta mi mislimo sa ''radnici',
neko bi rekao prezirno: 1sTo ie glupavo pitanJe;
svako zna Sta je radnik = zuljevito-rueni sin
rada'' Ali pitanje nije glupavo, krivom
odgovoru otkriva Sc jedan od razlcga "a zbrkI
stvorenu kada je postavljeno pitanje: Sta ken
stituise raclnikae Svi radnici nisu ''zuljevito-
rucni sinovi rada'' - bas ma protiy. Nlti Je
dosta reel ola je radnik onaj koii radl Svl osim
onih koji su fizicki onesposobijeni, III sasv'm
leni "a uvek ne zaposleni trade Jednom III
II drugom smislu Lopov radi tako lsto pan
kar. ali niiedan nije radnlk. SplJun lznaJmi]e-
nj plutokratski novinar kojl potpomaze raa
spiiuna, oba 'srade'' kao sam dlavo all NJ
iedan niie radnik! Advokat, proslak, trgoVac,
kfa611lVac
n;;e radnik! Posednicki farmer, koii obradluJe
sam sviju zemliu radi dosta tesko all en- n:Je
ratlnik u modernom revolnclonalnom smisu-
Sta. onda, oznacuje osobu radnlkom mo-
dernom znaGenju toga termina. Samo je onaJ
radnik. u revolucicnarnom znanstvenom smlslu,
koii nema nista da proda osim niegoye radne
snage koii tn radnu snagn prodava, iii nudi je
ma prodaiu, "a cenu, II. najamncu, tn radnu
snagu. kap;talistu, iii grupi kapitalista - to
Jest. poiedncima koii 1--WE cd pcsedovanJa, bio
to polja, rudnika radionica, tvernica zelleznlca
iii drugih sredstava raspodele saobracaJa. |
ne menia ma stvari dali prodavaoc raene snage
ncsi belu kragnu, plavu kragnu, III mkakvu
kragnu (Za:stinu, oni svi nose kragnu - krag-
nu naiamnog ropstvaD Ako on prodale nJegovu
radnu snagu - njegovu sposCbnost da vrsl po-
trebne mace zakonite duznosti - i prlma
naiamnicu, onla on jeste radnik, otuda on Je
najamni rob.
Kao sto ie gore izneseno danasnii radnici,
kao klasa, jesu bez vlasnistva i sto le JOS
vazniie. nesposobni ka0 klasa Ga dodlu do Was
nistva, Il tome lez naroeita oznaka mode1ne
revolucionarne klase, ma iamne radnieke klase.
Prediasnje levoucionaIne klase, iii su poseflo-
vale vlasnstvo iii su preuzimale (konflskoya-
no) vlasnistvo zbacene ylada luce klase kao sto
ie John Stuart Mill prmeto: 'Konflikti II
proslosti behu uvek konflikti izne1ju klasa, od
koiih ODE imadose uerozenost postolecol
uredbi vlasnistva.'' Mill dodae prepredeno
(u odnosu sa modetnm radnicima) da le novI
faktor uvTsten ssklasu fadnieku klasu kola
ie cdmal do ne imanja svoga sopstvenog Was
nistva.' (Sa wise naucnom tacnosti MD je
mogaO reel, s.kola nema nikakva svoga sGnstye-
noga vlasnistva''D Molerna fadnieka klasa, en-
da, niti poseduje vlasnistvo, nit ee bii stanJn
da Sc ustanovi kao vlasnistva nosedujnca klaa.
Ma prvom mestu, vlasnistvo ie saveznik klasne
vladavine, a kada radnci postienu oslobodie-
ME, klasna vladavina svrsava. Ma drueem mos
tn, vlasnistvo ukljucuje poiedina6no posedoya-
ME. c'Vlasnistvo property dolazi od latins-
ke reci sproprius'', sto znaG tsmoie sopstyeno',
koie sc moze upored sa feei scommunis', =, take
der latinski, koie znaei ssu zajednici''.)
Socijalizam. iii RadniGka Repubiika &c ustano-
viii, zajedneko, il d1ustveno vlasnistvo oil toga
sto Sc danas zove ''svoiina''. otuda ono Ste SO
posednje od svih he poseduje Sc Oh nijednog
narcotic, pa ipak svi koii vrse koristan rad
uzlvace plodove svoga rada chino.
Kada je feudani sstem bio zbacen zemlia
isvojina opste feudalnih lordova bese wee
preuzeta od move vladainee klase, kapitalista,
koja je naravno, ukljucivala mnoge cd onih
koje pripadahu staroj vladaincci klasi. Sa izu-
zetkOm njlhove uzajamne opozicije feudalnim
lordovima, kapitast ne behu ma nikoji nacn
njedinjeni SvoJlna, "a kojom su oni svi zudili,
sadrzavase kost sukoba, drzeci iii medjusob-
noj borbi | prlvatno vlasnistvo, ma kako ko-
risno ono bilo proslosti kao kola progresa,
jeste najveci razarac drustvenog mira i reda.
(Nastayice Sc