RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-16

yrati IL rata onda je on sasvlm razocaran
eovek ,r zivot ia tlrustvo, patrlotizam sve dfu-
so.
Pod takym duhoynih stanjem vojnici ma
fraju rata bice neizbezno zamasan problem
kapitalisticku klasu. Prirodno je da covek, ma
kiko on bio razocaran zivot, ipak &c trazstl
nacina da zivi i dale. On zna oseca ,bez OBJ
zira kako mao on bio skolovan, da je tn negde
nesto pogresno u drustvenoj organizaciji. On
zna da imamo svega dosta daje moguGe pro-
izvesti Il izobilu svega, samo ako Sc radnlcl
tvornice stave Il kretanle On isto tako z1la
da nam ne fall nj sirovog materiJala, niti ikaas-
viii prirodnih sila obilno proizvadJanie bo"
gatsvta on moze vrlo lako doci do zaklJucka
da je potrebno reorganizovati drustvo ma TAX
voj bazi gde bi svi imali dosta bill osigurani
cd svake oskudice Drugim ma,vojnici bu-
duel da su oni tako veeinom clanovi radnie-
Ike kase, mogli bi postati uvelko revoluci-
onari
Imaiaci sye ovo IL vdu kapitalistclla ka-
sa ie iako Zstbrinuta, pre- svega, tome sta
kako vojnic msle. Danasnja vojska nesastoji
Sc cd iedne male grupice iii cd nekoiko hila
da Judi. vec cd deset do petnaest mliona,
to je veiki broj, koji kad pusti IL voiske,
moze da nanese mnogo neprilika kapitalistie-
koj kasi Amerieki vojnici Sc razikuju cd voj-
nika drugih zemalja Ii tome sto nsu tradicio-
nano naklonjeni mitarizmu vec civilnom Ii
votu. Danasnie ueesce Amerke svetskom ratu
i njeno planiranie produzenja militarizma
mesanja Ii svetske stvari nakon rata, uvecava
razuverenje vojnika kao radnika, kapitai-
zam i kapitalistcku vladavnu.
Sami politeari izjavljuju da &c ovoj zen-
iii biti dvanaest do petnaeset miliona radnika
bez posla posle rata. ali to ie samo sto oni IL
javljuju. On znadu da ce tai broj biti tragic
no veci. Uyeliko povecana prodrktvnost rad
nika ratu II stanju je da izbaci mnogo wise
produkata sa mamie radnika mamie troskova.
Novih pijaca nema koje bi mogle apsorbovati
tai silni prozvod Premda &c ration razruseni
svet trebati te proizvcde, nece biti IL stanJu
Ga "a njh plati prema tome, nj to nije rijaca
svetku, narcotic americku robu. Kupoyna
snaga nacije Jos &c wise pasti nego ikada, posto
je stepen izrabljivanja vee IL mnogo poveean,
ma kraju rata on &c biti JOS ve6i. Prevelika
ponuda radne snage radnoj pijaci, tako-
der &c doprineti snizavanju kupovne snage,
srutem spustaija naiamnice. Gradienje noyih
tyornica, zeljeznica ga puteva, skoro ce sas-
vim prestati, jer je sve to vec ratu sagradje-
no to daleko wise nego sto treba posleratna
pijaca.
Kad vojnici vrate kucama, oni &c biti
rotpuno uvereni da i'm Sc stalno agalo "slo-
bodI', "demokratiji, 'nezavisnosti" sliGno
tome, / da su oni ratovai cato da Sc unaprede
interest ameri6kih kapitalsta. A nagrada ko-
III oni dobivaju: "a podnasanie tin zrtava ieste
besposlica Zato kapitalistitka klasa planira
da vojnike dobro "prosveti' da in ''naobra-
zi' ola ne bi na kraiu rata postai iedna vel:ka
e'avobolja "a njih i njihovu vadavinu Kapi-
tallsti6ka klasa n,isli da &c ona sa laganjem
moci "a uvek oeuvati njen pjatkaski sistem,
ignorislrci cinjencu da &c ekonomska mizerija
koJu MEN sistem proizvodi, ma kraju odrediti
pravac mlSlienia "a radaike Vojnici su iedan
dec radnitke klase "a njih nema nista bolie
made posleratnom kapitalizmu nego "a os-
tale radnike. kapitalisticka klasa zaista ina
problem pred sobom, porblem koji ona ne mo-
ze resltl, niti ona moze Ia uvek kontrolisati
misljenja radnka. tji jedan dec sacinjavaju
sadasnji vojnici
kapitaizam sadrzi crnu buducnost "a
americke radnike voinike obliku jedne ne
prekidne besposlice koja &c konacno nagnati
cello radnistvo Ii zajednicku akcju "a obaranje
toga ropskog pljaekaskog sistema.