Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-01-14
a NTANAS SMETONA,

~ dentas pragarseies Lietuviu tautos darbuotojas
kovotoas If vadas, mre. Atsiskyre jis .msu savo
kunu. sela nuejo amzinastn bet jO dvasia ir vado
yaujanti itasa pasiko mumis.
Jis tapo IstOrijOs asmuO. Jis tapO paminklas Lie
tuviu darbu jo ilgo art 20 metu gyvenmo lakotarpo
Daugybe Lietuviu tue aikotarpiu gyveno, dirbo
tauta ir mire = bet Antano Smetonos ddi asmenybe
buvo kaip skais zvaigzde greta kep kitty ddeiu zva
gzdzu Lietuvu tautos keimo ir sviemo konsteliaci-
Sc. 10 vadovybe buvo aisi r princpu, jo pamoky-
mai buvo nspiruoanti r padrasnant, jo siekimai bu-
Lietuvq tautos gerove laisve r lame, sukurta is
paciu LetvkN salygu IS to ka duoda patti letuva lr
tauta. nemegdzioant visu svetimybig.
Tx tas zmogus kuris daug dirba, kuro asmenybe
turf hpnotni traukima zmoniq kurl zmones seka kaip
vada - turf r prieSu Tikta nekO nevekiants prize
u netur 10 presa buvO tai ne jO asmens presai tik
o deu priesai taciau tai buvo slpni priesai, e,
kap kole menkueai kiurzai aplnk j soknejo, strak-
snejo, rekavo, dazna pikais zodzais ir net purvas
svaide = bet tas tik parode tu presu menkyste.
Labai vaizdziai pasako ape vciionl Antana Sreto-
ma Kun Anicetas Linkus kuris sy 5ono katedrole Gle
del a. Antano SmetonOs asmenybcs ir jo darby,
paminou Vespaties zodzius: AS znau tavo darbus ta
No varga ir tayo kantryle Jis a. a. yelons visa sa-
ma paaukOjo ir pasvente Dlevui Ievynel, artlmul r
Lietuviu tauta' ir pamneo, Prezidento A.. Smetonos
presu negarbe, suos znomus sventrasciO zOdzus AT
Iesk jiems, VieSpatie, nes jie nezinoo ka dare.
A. a. musu tautos vadas Antanas Smetona pagerb-
tas tokiomis pat baznytinems pamaldomis kokios jam
butu atto jegu jis butq mires kaune ar VinuJe: 10
Seimos r artmuju draugu pasrupinimu geduOs pamai-
dos atsiblvo sv Jono Katedroe Clevelande, geduo
madas aaike pats Cleveando docezijos Vyskupas Ho-
ham pritarnaujant buru Letuviu kungu is sios doce
zijos Tik tokas panalas ebutu galeje atlkt ir Lie
tuvos sostines kaedrOe, tk tue srtumu kad ten bu-
tu dayvave daug daugiau Letuvq Bet il cia, AmerI-
kos Letuvia atstova is daugeo koloniju, r tuksan-
ciai Ceveaneciu kue dayyavO, atnese tas pacias
ddeles srds pilnas pagarhos mrusiam savo Tautos
Vadu Zymiam iu Tevynes LietuvOs Sunu kuri pastara
mlsu tautos nelamc, keistu likmo emimu, atnese
Cevelanda, ca sutlti neaiminga, perankstyva mirti
Del savo Vado mirties, Amerikos Lietuvia tauti-
nnEai eka laiau suvienyti abiau susprate tar
pe r ddesnu pasiryzimu stOa varyti prmyn ta darba
ur Prezidentas A. Smetona aike butinausiu ir Sven
Ciausu kad Letuva hutu atkurta Lalsva, Neprlklau-
soma SUI sOstine VilnIm!
Tie kurie l&o Jo darba oiiau varyti ir kurie pasi-
rye pravest 10 darba M aimingo galo Suomi pas!ti-
Xxi ir toau usu, geri AmerikOs Letuvia tevynalnlal,
parama taIka ir bendradarbiavmu
AMERIKOS LIETUVIQ SEIMAS, KAIP BUVO
sAUKIAMAS VASARIO So DEMONS, NEW YOR-
KE IVYKs KAIP NuMATYTA Tx BUS d0 MIRuSdO
LIETUVOS PREZIDENTO ANTANO SMETONOs
GEDULOS ZENKIE. Taip sutare Seimo rengejai ku-
ri buvo suvazavus Ceyelande ta pacia tragedies die
na ir dar didesnis skacus pariO4 Letuvlq spvaZavu
siu j Prezidento Antano Smetonos laidotuves.
Apie 10 mrti iau zino ir Lietuva. mes 81 zinia per
radio buvo paskelbta is Vokietijos ir is Rusijos
DUSIJOS garbjnmas r putimas Amerkoje kaip ko
~ kio burbuo tSsiamas ir zmone1ns bandoma kalbe
ii buk Rusija esanti "galingausa pasauyje Sails buI
Russia isyebejus Amerika il Anglia nuo Hitherto
Ge1ai siadien grit Russia jos galingumu, kuome
mes Amerkos gyvenoja savais kaptalais, darbu
II maistu ia tokia padareme Bet neteisinga yra Rusi
ia ket aukstint Amerika, ta tkra sail kuri padar
Russia galinga stumt uzpakali Rusija nei kick ne
pagelbejo Amerika ar Anglija kariaut pima teising;
prasme Tx tada Rusija butu pagelbejus Amerikai il
Angijai same kare jesu Rusp ar1nijos butu uzpuolu
sios isiverzusios Voketijon il butu vykdziusos Hte
rio sumusmo darba. Gi dar ir siaden Vokiecai ka
riaua Rusos zemese, kur Hitlers nuejo Rusus uzpul
IT, Uzputeji gi tk tue issgebeo arba liko isgelbet
kad Amerika dave If duoda Rusams maista ir amuni
cia. Jeigu per visa laka gabenimas Amerikos kar
reiknenu Rusija gntis, r siadien rasus tie pagyru
mai ir tie giriamej "galingausi kariautojai bolsev
kai?
Amerika kantriai kencia ia bolsevku pazeminms
buk Rusiia isgebejo Amerika Hitlerio, r priedu
1lar leidzia SaEn aauti reikalauiant vsokiu