davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-06

J, GIN. JAZZ vam mOrem danes Sa-
mo povedati Q nadaljnih pozi-
cijah, XII so bile dosezene v Ju-
goslaviji, kot posledica nash
neprestanih naporov v nasi zu-
nanji smernici. TIE. SO, pc mojem
mnenju, mnogo bolj zadovolji-
We kot so bile.
"Jaz sem dobil porocilo cd
kralja Petra, da je sprejel re-
signacijo Mr.. Puricha in ME-
govega kabineta in da Sc formi-
ra nov in manjsi kabinet, z ma
menom pomagati aktivnemu od-
poru .Jugoslavije in zdruziti,
kolikor je mogoce, vse bojujoce
elemente v tej dezeli.
"Jaz razumem ,da process for
macije move Wade vsebuje lilo
Genie Draze Mihajlovica kot
vojnega ministra il Wade, in ra-
zumem tudi, da je BAN. v
Hrvatski vazen cinitelj v poll
ticnem aranziranju, okoli ka-
terega ali ob strani katerega sc
morejo zbrati druge skupine z
namenom, da Sc porazi sovraz-
mix zdruzene Jugoslavije.
"To, seveda, ina podporo bri-
tiske Wade. Mi ne vemo, kaj Sc
DO zgodilo v srbskih delhi Ju-
goslavije. Vzrok, zakaj smo pre-
nehali posiljati generalu Mihaj-
lovicu orozje in ga prenehali
podpirati, je enostaven. On Sc
nj b0jeUal prOti sOUrazniku in
poleg tega so nekateri njegOvi
podrejenci sklepali prilagodit-
Ue sOUraznikOm, il cesar so
nastajali oborozeni spopadi S
silami marsala Tita, spremlja-
nj mnogimi obdolzitvami in
protiobdolzitvami in izgubami
zivljenj patriotov, Nemcem V
korist.
"Mihajlovic nedvomno drzi
mocno pozicijo lokalno kot W.
hovni poveljnik, in, &c prestane
biti vojni minister, to ne pome-
nj, da bi izgubil lokalni vpliv.
Mi ne moreno prerokovati, kaj
bo on napravil ali kaj Sc bo
zgodilo.
mi snaO Sc proklan,irali za
0dlOcne podpornike n,arSala RI
ta zaradi njegovega junaskega
in pasivnega boja proti nem-
skim armadam. Mi n,u poSilja-
mo in n,u nanaeraUano pOsHj ja-
ii kar najuec UOjnth pOtrebsGin
in napraviti kar najbolj ozke
stike z MIN.
"Koristno so mi sluzili dolgi
razgovori z generalom Velebi-
tom, XII je bill tukaj ma vojaski
misiji cd marsala Tita, in aran.
zirano je bilo med drugim, da
maj marsal Tito poslje semkaj
enega osebnega vojaskega re-
prezentanta, da bono ozki sti-
XII vsem, kar Sc della v Jugo-
slaviji in kakim uspehom.
To je, seveda, naknadno sti-
XII, XII so vzpostavljeni med mar
SALON. Titom in glavnim stanom
generala Wilsona ma Srednjem
Vzhodu, in, seveda, v soglasjuI
istimi.
"Toda pomniti 'moramo, da Sc
to vprasanje ne vrti ma samem
generalu Mihajlovicu. Imamo
veliko skupino, morda do 2oO,-
900, srbskih kmetov, XII so proti
Nemcem, toda so odloeni Srbi,
XII imajo svoje kmecke nazore
glede kmeckega lastnistva. OniI
MISC tako navduseni "a komu-
nizem kot nekateri Hrvatski
in Sloveniji.
"Marsal Tito je glavnem
izgubil svoj komunistiem obraz
v svojem svojstvu kot jugoslo-
vanski patrioticni voditeIj. On|
je ponovno izjavil, da nina ma
mena spreminjati lastniskega
in socialnega sistema Srbiji,l
toda ia dejstva Sc MISC bila
sprejeta ma drugi straiai.
"Srbi so rasa zgodovinskoI
prafaklncfin Pilo 10 C,.b;;n ;1I
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

Glavna tocka nacrta je jam
citi delavcem pc u~kinjenju vol
ne produkcije brezposelnostno
podporo skozi cello leto, name
sto lie nekaj tednov, kot doloca
sedanja postava.
Now nacrt doloca tudi poseb-
ne enoletne podpore odpusce-
MIN vojakom. Znasala bi, ako
imajo odvisne s~vojce, do $1,O5O
ma leto, poleg raznih drugih pod
por in olajsav.
A glavna briga, XII Sc je nj re-
sno lotil Sc noben senatni, ne
kongresni odsek, pa je, kako
cimbolj pospesiti preureditev
voine industriie v produkcijo IL
delkov "a civilno UPGRADE. In
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Nov nacrt "a podpiranie brezde|nih 20 voini

natnega odseka, XII pa je bill
sprejet lie z majhno vecino, in
Sc ne We, kaj DO storil z MIN Sc
nat, kadar in ako mu BIO pred
lozen, hi delavci prejemali prvih
So tednov brezposelnosti do IS
odstotkov svoje place, kakrsno
so imeli v casu vojne. Dobivali
bi pc $40 ma teden oni, XII SO brez
cd njih odvisnih svojcev, tisti
pa, XII imajo odvisne druzine,.
pa do $35 ma teden.
Ker Sc BIO morale ma stotisoce
delavcev pc vojni S svojimi dru-
zzinami izseliti "a delo drugam,
Jim bodo placani potni stroSki
do vsote 5000, ako BIO nacrt spre-
jet v tel obliki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Vprosonje nj omo ali
imomo svobodo tisko,
ompok kdo ga Iastuje

Y c~osopisiu veIiko beremo 0 "syobodi tisko".
Nekoteri nojbolj zogrizeno kopitolistioni listi 10
nojboj poudoriojo. Provijo, da 81 zvezno vlodo sku-
So podvreei fisk pod svojo kontroIo toIiko, do ne
DO veo "svoboden" omDok ~urejevon pc novodilih
oblosti, kokor v totoIitornih dezelah.
Resnico je, do so boeoti omerski dnevniki in
m~ogozini popoInomo svobodni. In resnico ie, do
priobcujejo lie tisto, kor je MIN pc Volt.
Par ducotov bogotosev kontroIro 80 odstotkov
c~osopisjo V Ameriki. Toko ~ugotovljo po dognonjih
uni zeIeznicorjev %njihovo ~poIiteno gIosilo tednik
Labor" Woshingtonu.
To Sc provi, &c bi sesteii cirkuIociio vseh case
pisov in reyij v Ameriki, k~cntroEiro 30 odstotkov IL
vodov vsego tisko somo por ducotov bogotosey. A
tudi v ostoIih 20 odstotkih cirkuIocije imojo vecino
priyotni interest. DeIovski fisk je nojsibkejsi.
In prov rodi tego je tel dezeIi tuko tezko
priti med moso S socioIisticnim nouki. Bogotosko.
biznisko cosopisie nopodo deiovske orgonizociie in
deIovske voditelje koIikor nojboIj more. Roketirie
podpiro, toIiko casa, da p~ostonejo "notorcni" po-
fem pc iih "rozkrivo", ces, glejte, toti so tile
vosi tokozvoni unijski voditeIji.
Todo ko Jim ie pokojni Eugene v. Debs zoIucil
v obroz, do so jih oni krivi, in do SO vsled tego oni
odgovorni zonje, ker ne puste V svojem ~cosopisiu
do izrozo sociolistom, so pa udoriIi 20 MENU. In
enoko pc vsokem drugem s~ociolistu, kodor jim ie
dovolj ma CLOS povedol resnieo.
Do, omerisko c~osopisie ie syobodno. Todo nj pa
v MENU svobode tisko, ker nod 80 odstotkov ME
COVE cirkulooije sluzi ~privotnim interesom in S fem
sistemu izkorisconjo mnozic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Briga vIadnih organov "a
stroie VEGA, kot pa = q
one, XII iih obratuieio

"Nobeno tolnost nj do e noso vlodo potroslo
skoro Sedemkrot toliko l~judskego denoro "a grad
Mo posIopiJ v koterih SO privotne komporije insta-
! role stroje "a vojno produkcjo, kot.Po e zopra-
via "a grodnjo s%tonovonj onih, ki tie strOje opefi-
r0jo."
Ioko u~gotovjo informociski ufod Ameriske
delovske f%ederocije, ki je Y kr1tlzIronIh vude sIlno
oprezno IN konservotlvno.
Prov rodi tego pa je poroGilo = onenjenego
urodo AFL toIiko boil zonimvo. Dokozupe nomreG,
do Sc ljudje ma vsokih vodnih mestih vellko boil
brlgQjo "a stroje in "a strehe mad stroll ZQtO, ker
to koristi privotnim druzbom in njihnIm vojnim
dobiGkom.
v voni industdji je nostoIo veIiko 'novih fobri-
skin centrov v koterh Sc je ma stroske zvezne Wq-
de- zgrodiIo no stotine modenih tovaren, XII posto-
.nejo nekego dne brzkone privotno svojino "a NAL
denor tistih korporocij ki jh obrotujejo.
Y zvezni vodi SO korporocije zelo dobro zosto-
pane tokozvonimi "DoIIor-o-Yeor Men, q deIov-
'ci pa skrojno sIobo. In zoto je toko. Pc kivdi orgo-
nizronego deIovstvo sevedo, ker Sc boil brgo ohro-
niti V poIitiGnih urodh odvokote korporociJ kot pa
do Sc bi odloGill "a sociolstGno politlko.
Kritiko il urodo AFl ~nostevo, v koko zolostno
slobIh s~tonovonjskih r%oznerah 1--WE deIovcl, doGim
50 r%ovnoteIji VWloh in stroll pa modenih tovor-
nah. "a delovsk0 stonovonjo je skodo Wodnih po-
troskov ker SO delovcl, pa nJihov0 zdroW0, v pr-
merI stroll Sc vedno nojcenejso stvor no svetu.
His, ki SO bile zgrojene V podroGju Wodne ogen-
Gle "a delovsko stonovonjo, e veIiko. Prodone 50
jim bile drogo in njihno trPeznost pa je preroGu-
mana eno nekoj let. Nekdo torej zohje siojne do
pa enoko shame komAsne: Todo kritike
AFL prot zveZni stonovonjskl administraciji ne
bodo zoIegIe, ker dokter bodov tokih odministroci-
joh spekulonti in r~ovnotelji profItorskih korporo-
Gil bodo zmerom skrbelI, do bodo lie z vIodnim
denorjem tovorne modeno zgrojene in stroll pa
operroni z delovci, koterim mai Sc pove, do smo
vvojni, pa Sc mai vsed tego nikor ne prtozujejo, &c
imojo neugodjo vsenooNog.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

S svojimi sosedi sebi in MIN v
korist ne oziraje Sc ma interese
in intrige drugih dezel.
Kadar Sc dandanes KIDD lott It'll
v cd Nemcev okupirano dezelo.
kakor 81 nekateri drznejo til v
Jugoslavijo, ne Poljsko it'd, je
jasno, da jim je ljudstvo tista to-
cka, zaradi katere Sc podajajo v
nevarnost. Ko je sci Arcizewski
pred tedni ma Poljsko, v sprem-
stvu kakih Stirih oseb, je vedel,
da riskira zivljenje tisti hip, ko
pride v Hitlerjevo domeno. A
hotel Sc je p%repricati in z MIN
vred njegovi tovarisi. Bill SO
tam in Sc menili z voditelii in
drugimi clani podtalnega giba-
MIA in preobleceni " kmete z
vsemi ljudmi, XII so Jill srecavali.
Oh vrnitvi V London je To-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

pa, kje in kaksna javna della Sc
maj bi podvzelo re prvem letu
prihodnje "depresije".
Najvecjo priloznost "a zapo-
slitve nudi stavbinska industri-
ia, toda &c ne DO naloge prevze-
la zvezna vlada, bodo slumsi
ostali nedotaknjeni in vecina
stavbinskih delavcev pa brez "a
sluzka. A pristaSi bizniskega ra-
ketirstva pa zahtevajo, da Sc mai
vlada, elm DO vojne konec, neha
umesavati v private enter
prise. Tako bodo meckali in ne
kega dine - morda nj vec daleG
- Sc bo znaSlO vec delavcev
brez zasluzka, kot pa jih je bio
v zadnji krizi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

"Vojne BIO konec, a DO enem
z njenim zatonom Sc pricne We
lika brezposelnost, toda Nero
dame ameriske oblasti Sc MISC
proti temu problemu Sc prav mic
zavarovale,, je dejal general
Philip B. Fleming, Xxi je uprav-
mix zveznih javnih del.
Ma njegov in ma druge slicne
apele so Sc nekateri senatorji lie
zgenili in v senatnem odseku "a
vojaSke zadeve sprejeli a. av-
gusta nacrt, XII doloca podaljsa-
ME brezposelnostne podpore S
sedanjih Ia do "a tednov ma do
BIO enega leta "a vse tiste de-
lavce, XII bi bill oh zasluzek VS.
led ukinjenih vojnih narocil.
Pc tenn nacrtu omenjenega Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Vecina Poljakov "a prijateljstvo S
Sovjetsko unijo in "a samostojnost

Ko Sc je poljski socialist To-
MAJ Arcizewski minuli teden
vrnil IL Poljske, kjer je bill ne
kaj tednov V juniju in juliju, je
novinarjem v Londonu izjavil,
ola pc njegovem in pc dognanju
njegovih prijateljev, XII SO bill z
MIN, lahko brez skrbi ugotovi,
da velika vecina poljskega ljud-
stva zeli sporszum S Sovjetsko
unijo. Ne samo sporazum, am
pax prijateljstvo trajnih vred-
not.
"Vse poljsko ljudstvo je "a
prijateljsko sozitje z mogocno
Sovjetsko unijo," je rekel Arci-
zewski, a prav tako 81 ogromna
vecina Poljakov zeli, da njihova
domovina ne bi bila vec zoga tu-
Jill sill, temvec zares tako samo-
stojna, da bi lahko kooperirala
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

MAJ Arcizewski poudaril mai
boil tri stvari: ID Prijateljsko
sozitje Poljske z Rusijo je neob-
hodno potrebno. 81 Vprasanje
mel Sc ne SINE razcleniti sko-
do Poljski. 81 Poljskemu ljud-
stvu Sc mora ugoditi S socialni-
mi reformami toliko, da DO nova
Poljska res lahko postala mo-
cha, samostojna, demokraticna
drzava.
Bio je dobro, da Sc je o tenn
posetu pisalo has v casu, ko je
bill V Moskvi ma posvetovanjih
premier zarnejne Wade Mikolaj-
eek. PRAY gotovo Sc je S tenn IL
kazalo, da je med demokratski-
mi krogi poljskega ljudstva mo-
gocna VOLTA "a prijateljstvo in
sodelovanje z USSR, ne pa "a
kaksno podvrzenje tuji sill V
tuje koristi.
Il dogodkov minulih dni, XII
Sc ticejo Poljske, je upati, da bo-
sta to vprasanje med sabo mai
boljse resili Russia in Poljska
sami. cimmanj tujega umesa-
%vanja, toliko boljse.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

kaj, predno Jill DO Nemciji po-
nujala.
Tako SO n. pr. zahtevali, da
maj zeleznice v juznih drzavah
najemajo crnce tudi Sc v kako
drugo sluzbo, ne samo "a pomi-
vace in cistilce cevljev. Unije
bratovScin zeleznicarjev SO OBJ
tozili, da podpirajo izlocevanje
zamorcev in ma Waldo so naslo-
viii manifest, da &c misli resno
ma svoj program "a stir svobod-
Seine, maj pomaga do pravic crn-
Gem V juznih drzavah.
Vojni delavski odbor Sc je Cd
zval pritozbi, pritisnil ma uniie
zeleznicarjev, da mai najemajo
tudi crnce, a v odgovor je bio
nekaj momljanja in tn pa tam
je kak crnc dobil res boljSo slu-
zbo. A tudi vec sovrastva prot
sebi. Kajti belopoltnim v indu-
strialnih mestih, posebno v onih,
kjer je so~vraStvo proti zamor-
Gem ukoreninjeno il tradicij
juznih draw, Sc OBJ pomisli ma
ma emanje erncev poraja strah,
kaj sele DO, ko DO delavcev pre-
veG? Crnc ina skromnejse po-
trebe in delodajalci Jill bodo ma
jemali, da S pomocjo Min mi
zajo place in poslabsajo delov-
ne razmere. To je argument be-
lopoltnih, XII kajpada nj povsem
brez podlage.
Boil v nzestu @bratske ljubezni"
Prvi izgredi v casu tie voine
SO Sc dogodili prot crncem V
Detroitu, v Los Angelesu pa
prot Mehicanom.
V California; je vlada sama
(Nadaljevanje ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
1zed. drzave bodo
kmaIu brez ''%tujccv''
in "nezazeIjenih"

Vsled ustavljenega naseljeva-
MIA xxi Sc ga, je priGelo zavirati
pc prejSnji vojni in Sc boil v Sc
danji, ter v zadnji depresijD,
vsled izumiranja in pa natura-
lizacije SIC je Stevilo takozvanih
"tujcey'' (aliens) znizalo ma o.
krog 3,40O,000 dus. Leta 1910
Jill ie bilo Sc mad 5 miIijonov,
kot je razvidno liz podatkov jul
sticnega departmental, objavIje-
nj 81. Julia.
Sedanje Stevilo tujcev, to je
! priseljencev, XII Sc MISC drzav-
ljani, je najnizje v zadnJih IS
letih in Sc stalno krci.
v sedanji vojni prihaja v to
dezelc lie malo novih priseljen-
cev. Kar jih je, so vecinoma be-
gunci izpod faSisticnih vlad, v
prvi vrsti Zidje.
Zaradi vojnih razmer in pa
strahu pred b~odocnostjo Sc je
zelo veliko ''tujcev" p~riglasilo
"a drzavljanstvo. LAM je dobi-
10 "drugi papir" mad 435,OOO
ljudi.
Najhitreje MIA Stevilo "tuj-
cev" in turojenih drzavljanov
smrt. Njihova povprecna starost
je 81 let, docim je povpreGna
starost vsega prebivalstva 20
let. Tujerodci SO torej sedaj maj
bogatejse pole "a pogrebnike,
v mlajsih letih pa so bill "zlata
majna" ga izkoriScevalce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
VeIesi|e "a mir
Sc vedno sIabo
pri pravliene
CHURCHILL "A VRHOVNI ODBOR sTIRIH,
XII MAJ 81 VLADAL MAD SVETOM. - MALE
DEZELE OSTANEJO v OZADJU. - KITAJSKA
VZLIC VSEMU TEMU V PODREJENi VLOGl

Sedaj, ko Sc lahko vsak hip
dogodi, da Sc nacizem zruSi in
zavezniki V Evropi triumfirajo,
Sc je znova pojavilo. vprasanje,
dali sploh imajo kak nacrt,
MANFRED, kaj hadc arsevili e
mirom? To, da hocejo poraziti
Hitlerja, je znano il mnogih Nil
hovih poudarkov. Nj pa Sc nj
kjer mic dolocnega ma Sikh, kak-
sen mir 81 zamisljajo "a Evropo.
Liga narodov v drugi obliki
Premier Churchill je v enem
Svojih osnutkov "a bodoci mir
razlagal, ola maj vzamejo vod-
stvo mad svetom stir glavne dr.
zave: Velika Britannia, Soviet
ska unija, USA in Kitajska.
TIE bi tvorile odbor Stirih, XII
hi odloceval. Pravi, da lie tiste
drzave, XII SO pripomogle k zma-
gi V tel vojni, in XII SO W stanju
S svojo oborozeno silo vzdrzati
tudi red in mir pc svetu. mai
imajo odlocujoco in glavno be-
Sedo.
S tenn Sc mnogi strinjajo, a
v~praSujejo pa, kakSen mir hoce-
mo protektirati? Komu v ko-
rist? Kaj bono storili v slucaju.
da Sc dogodi recimo V Franciji.
V ltaliji ali kjer re, socialna re-
volucija? Ali 10 bono pod znam-
ko "reda in mira" zadusili po-
Sedujocim v korist?
SOcialni prOblemi najvaznejsi
To MISC enostavna vprasanja.
Kajti tie stir dezele, XII maj hi
tvorile vrhovni svetovni policij-
ski odbor, 81 MISC edine niti med
sabo, ne v svoji n~otranjosti. Ali
maj Sc cd Sovjetske unije prica-
kuje dusiti revoluciJe "a repu-
blikansko obliko Wade in "a So
clallsticni gospodarski red? Ali
pa cd torijske Wade v Angliji in
cd demokratsko -.republikanske
koalicije v Zed. drzavah, da Sc
bodo zavzemale podpirati revo-
lucionarne pokrete "a strmo-
glavljenje kapitalizma V Evro-
pi in drugod pc svetu?
In prav TO je glavni problem.
Vojne nastajajo veliko vsled
goSpodarskih vzrokov. Socialni
preobrati pa edino vsled Min.
Faslzem je nastal naporih re-
akcije, da 81 ubrani privilegije
IN bogastva v boju z onimi, XII
so lie proved naglas zahtevali de-
mokracijo v TAXI obliki, da ne DO
laznjiva, ampak tudi socialno
pravicna.
Sedaj, ko Sc fasisticni rezimi
krusijo in padajo, pa je "a Chur-
chlllov predvidevani vrhovni
Svet zagonetka, "a kaksen social
III sistem Sc mai odloci. Ia kapi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Novembro Sc pricne
Sesto voino DosoiiIo

Kampanja "a kupovanje bon
dow sestega vojnega posojila Sc
pricne ma obletnico premirja
prejsnje vojne dine IL. novem-
bra in sc konca ma dan 3. oblet-
nice japonskega napada ma
Pearl Harbor dine 7. decembra,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Topovi ma moginotni crit
zoobrnieni

Nemci so slovite francoske,
takozvane nepremagljive utrd-
be ma Maginotovi crti %preuredili
tako, da sedaj merijo topovi IL
Nth prot zapadu, docim so bill
pref obrnjeni prot vzhodu ina
Nemcijo).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09
Plemenski spori>
XII iih ne |, % fako
lahko odstraniti
DOGODK v PHILADELPHIA, Chicago
IN SACRAMENTO LIE SVARlLO, KAJ
LAHKO PRIcAKUJEMO, KO 30 DELAvCEv
v lZOBlLJU. - MADEZ MA UNIJAH


Vladni vojni delavski odbor
in pa vladni odbor, XII ina nalo-
go odpravljati diskriminaciie
med plemeni, kar Sc zaposlieva-
MIA delavcev tice, sta v zadregi,
ker amerisko ljudstvo tn pa tam
noce verjeti, da Sc borimo "a
Stir svobodscine'', pa Jill mani
sinarn tukaj odreka.
BOZ "a privilegije v zaposlitvah
Zed. drzave n. pr. smo spre-
menili v arzenal demokraciie.
Odlocile SO Sc dati svetu dober
vzgled z dokazovanji, kako tn
lahko della bel clovek poleg crn-
ca, bel in crn poleg Japonca in
Kitajca, katolican z zidom it'd.
Toda take reel je laglje kaza-
ii ma filmih, V priucenih pred
stavah vojne propaganda, kot pa
Jill najti v resnienem zivlieniu.
Vsled vojne Sc je v ameri-
ska mesta naselilo ~stotisoce crn-
cev il juga, a Re pref SO bila v
teh krajih velika zamorska ma
selja. Dobili so delo, ker ga je v
izobilju. In OBJ enem so Sc orga-
nizirali, da podpro svojo zahte-
vo "a odpravo diskriminacij.
Bell ljudje crncev, kjer lie more
10, ne puste v dobre sluzbe, am
pax samo ma tezaSka della in pa
V umivanje pljuvalnikov in stra-
Misc ter v druge 'umazane" stu
zbe.
Ia enakopravnost v praksi
Ker zveZna vlada nacelo ena-
kopravnosti toliko poudarja, SO
Sc zamorci zgenili in zaceli priti-
skati ma zvezno Waldo, da mai
svoja gesla uveljavi najprvo tu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

talizem, kako pax, ga mas nacin
zivljenja'', pravijo toriji v An
gliji in v Ameriki. V Moskvi o
tenn vecinoma molce, a OBJ enem
vzgajajo osvobodilna gibanja,
kot je Titovo v Jugoslaviji, os-
vobodilni odbor ma Poljskem,
nemski antifasisticni svet v Mo-
skvi, grska osvobodilna fronta
it'd.
&c Moskva molci, kadar Chur-
chill in Roosevelt razlagata svo-
je nacrte "a novo svetovno dru-
zbo, to ne pomeni, da Sc ne bri-
ga, kaj Sc DO godilo krog ME.
Bas njeni imenovani odbori pri-
cajo, da je zelo budna in da 81
bodoci mir gradi sauna ma svojo
roko in je.v tel akciji Timed vseh
dezel najbolj pripravljena.
Male dezele neupostevane
Kot stole stvar1 sedaj, Sc pc
angleSkem nacrtu razvijaio pri-
prave "a bodoci mir tako, da hi
Anglia, njeni dominjoni in pa
Zed. drzave skupno nastopali,
Rusiji pa prepustili nekaj evrop-
skin dezel pod MEN vpliv. To bi
jo morda zadovoljilo, &c Sc il re
lie Londona in mnogih V Anne
riki pravilno pojasni.
Ma drugi strani menijo, da DO
V vsakem odlocilnem trenutku
Russia izgovorila koncno bese-
do. Kot Sc diplomaticni toki Sc
daj razvijajo, je razvidno, ola Sc
res obracajo tako, kot 81 jih Ia
mislja Moskva.
Kaj S Francijo?
Dali sta Stain in Molotov "a
Waldo stirih mad svetom, nj zna-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-09

Kaj S Francijo?
Dali sta Stain in Molotov "a
Stirih mad svetom, nj zna-
(Nadaljevanje ma S. strani.)
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1944-01-27
Need Another Dawes

| It has long been this newspapers contention
that more than enough money could be Topped
from existing appropriations to make a great
new tax bill unnecessary. This opinion was
confirmed last November when saving of
$13, 49,, 519, 900 was effected in Army expendi-
lures.
Further confirmation is now offered by Rep
resentative Snyder, chairman of the House
Appropriations subcommittee Mr.. Snyder has
announced that new $l4,2l4,s77. 900 kick
back from the Army's nexpended and OBJ
viously unneeded appropriations can be, made
before the present fiscal year ends.
In view of this, it is difficult to understand
why the Treasury should demand a new ten
and one-half billion dollar tax bill.
Mr.. Snyder explains that the War Depart
ment attributes it's beneficent proposal to re-
store so much money to the Budget reserve
to price reductions and renegotated contracts.
Well and good. But why. the overburdened
taxpayers reasonably may ask, were not con-
tracts economically negotiated in the first
place, and why, with the government so deep
ly concerned over initiation, were prices not
held down at the start of the war?
The fact that the War department can turn
back such large segments Of, its appropria-
tons is the strongest condemnation for the
wise men of Washington whose sole thought,
we may well believe, was to take everything
in sight, whether needed or not, and the people
be hanged. AS long as adding machines could
be kept in order and pencils sharpened ap-
preparations were sent sky-high.
5 There is no reason to doubt that savings
like these in the War department could be
effected in all other departments and bureaus
of government, without sacrifice to the war
effort or handicap upon essential government
al functions. Federal payrolls are overloaded.
Federal waste is notorious. Federal extrav-
agance has become national scandal.
What the American people need is another
Hall-and Maria Dawes to straighten out the
budget-not a heavier tax load.
The Wilmington morning star. [volume] (Wilmington, N.C.) 1909-1990, 1944-01-27
In Burma Again

It is tenuous foothold indeed, but the Allies
at least are again in Burma. With the capture
of Maungdaw our forces are on the Bur. "a
side of the line.
Maungdaw, retaken by the Japs in the
spring of 1913 following British withdrawal in
that sector, is a small port on the east bank
of the long slim bay of the River Naaf
Which, opening into the Bay of Bengal, forms
the southernmost limit of the line that sepa-
rates British India from Jap-held Burma.
Maungdaw is less than go miles northwest
of Akyab, one of the detectives of the British
campaign of last year. 1t is the chief town
of the Maungdaw district, operating in peace
time both a post office and telegraph sta
ton From Maungdaw to nearby Buthidaung
light railway was in operation, linked by
regular launch traffic with Akyab. down.
stream.
The Maungdaw country like most of the
Arakan coastal area makes wild battle
ground. Its broken, isle-studded shoreline is
backed by high mountains whose rugged out
lines stand out against the sky.
Inland the Mayu peninsula, along which
Allied troops are reported forcing their way
southwark, is a region of interlocking hills
and valleys, of thick jungle underground and
forests. In this area, as well as farther east,
nature has clearly marked traffic routes along
the course of river beds and mountain ranges
running south and southeastward