Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-24

J
jenje. S to besedo Sc oznacuje
doba zopetnega ozivljenja anti
enc, starogrske in rimske kultu-
re, to je bila doba cd zacetka Is.
do konca Is. ~stoletja, OPP. pr. mo
derno socialno ~vprasanje je
stvor nastajajocega in razvijajo-
eega Sc modernega individuali-
Una (nazor 0 svobodi vsakega
poedinca - individual, OPP. pr.).
XII ga je oznanjala porenesancna
filozofija in XII je dobil izraza v
p%oliticnem in gospodarskem in
dividualizmu francoske revoluci
je. Tia razvoj je dial modernemu
evropskemu cloveku njegovo sa-
mozavest, zavest njegovega res
nicnega zivljenja in zivljenja,
kakrSno hi morale biti. Moderno
s~ocialno v~prasanje je nastalo Sc
lie tedaj, ko SO Sc ljudje zavedli
svojega tezkega in neeloveSkega
polozaja. Socialno vprasanje je
izraz kulturnega razvoja in ma
predka clovestva in ljudstva .
Preden so delavci in najnizji
razredi prisli do zavesti, da ina
10 dolocene pravice, katerih IL
polnitev lahko zahtevajo, pre-
den Sc je ia MISUNDERSTANDING "a
vest vtelesila v njihovem socia-
listicnem idealu, je moral Glove
Ski duh predelati dolg in poca-
sen razvoj osemnajstih stoletij.
Bio je potrebno preriniti Sc sko-
Il razlicne znanstvene nazore,
filozofske teorije in verske dok-
trine. Preden je c~lovestvo kot
celota prislo do tega, kar danes
imenujemo socializem, je nora
10 It'll skozi tri temeljite idejne
revolucije in obupno v verskih
in politicnih bojih iskalo odgo-
vor ma vprasanje: kako in cemu
ziveti?
Mnogo Sc je re pisalo o tenn,
kaj je napredek, kaj je razvoj.
Cesto Sc je trdilo, da sc zgodo-
VIVA vraca v razlicnih preobraz-
bah, da so Iudje preziveli re
vse oblike in nacine zivljenja ma
svetu in da Sc tie vedno znova
p~onavljajo v izpremenjenih in
novih oblikah, da moreno v
Nth komaj spoznati Nth prvo-
ten obraz. Nekaj podobnega bi
res mogli najti, &c hi raziskovali
idejni razvoj elovestva cd staro-
grSke f~ilozofije do danaSnjega
casa. Tri idejne revolucije Sc
zde prav kakor vracanje Glove
Stva k nekoc izdelanim in spre-
jetimi in potem spet zavrzenim
idealom. Da razumemo, kaj "a
htevajo cd zivljenja tisti, XII Sc
imenujejo socialist, Sc moramo
zavedati, da vodijo oznanjevalce
teh idealov cilji, XII 81 Jill je clo-
veStvo re davno zastavilo, Jill
zapustilo in jih zopet obnavlja
= in jih DO morda spet zapusti-
10, pa tudi spet dvignilo.
Socialism je samo posebni
izraz individualizma, izraz
stremljenja pc zadovoljitvi vseh
telesnih in duhovnih potreb. To
stremljenje obvlada danes vse
clovestvo, vse moderno Glove
stvo je NEUTRALITY-SUSPICIOUS. Toda
ia individualisticni ideal nj nov.
Anticni 4 klasicni staroveski)
svet je bill prav tako individuals
sticen v tel smeri, vodili SO ga
isti cilji kakor danaSnje Glove
stvo, gledal je ma zivljenje v tenn
oziru ma isti nacin. Vendar je
anticni svet kljub vsemu svoje-
mu velikemu hrepenenju pc sre-
ci in kljub vsemu svojemu flo
zofiranju Q zivljenju in sreci Ia
lostno propadel. Clovestvo Sc je
potem cd varljive zemeljske sre-
&c obrnilo proc in iskalo resni-
emo in t~rajnejso sreco pc smrti:
v verskem zivljenju, nadzem-
skin idealih, katerih izraz je
bill srednji vek, pokopalo je hre-
p~enenje pc razmahu vseh teles-
nih in duhovnih sposobnosti po-
sameznikov in 81 tako ustvarilo
nov zivljenski ideal, XII je bill sta
remu popolnoma nasproten, as
keticen, Observation-Disclosures.
To je bila druga stopnja v idej-
mem razvoiu clovestva.
Toda cloveska narava je bila
-