davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
KATKA ZUPANClC:
" R I.

ucitelja in ucenca. Strogo pred
pisane formalne stopnje, Sab
lonska metoda, tisockrat pre-
mleta solska berila, XII so preha-
jala IL rok roke, z roda ma rod,
mrtva racunica, abstraktna du-
homorna slovnica - nj cuda,
da je bila sofia, ne toliko ucilni-
ca, kot pa mucilnica "a solarje
in "a ucitelja.
Vzdrzevanje sole je bila IL
recno Zadeva obcine in MISC bill
redki slucaji, ko so Sc krajni
solski sveti drill in kregali, &c je
bio treba kupiti "a solo lie =
novo metlo -. Ako pa je uciteli
zinil kaj O kakem novem, neko-
like. drazjem ucilu, recimo o
zemljevidu, je povzrocil toliko
krika, kakor da kani spraviti OBJ
cino ma kant. Obcani so poznali
samo dajatve, prejemkov nj BIZ
10 toliksnih, da hi zadostovali
"a vse, tako je sola pomenila
breme, o katerem bi Sc prav la
hko zapelo: Kaj pa je tebe treba
bio -. e13t 5a5
Poleg vsega pa Sc ~politicna
strankarska gonja. Slavni Slo-
venski ljudski stranki gre Sc
najvec zaslug, da je "dvignila''
kmetsko ljudstYo S tenn, da je
mariskateremu naprednemu u
citelju "a vselej zlomila peroti.
Spomnim Sc ucitelja B., XII je
S kovcegom v roki kakor burja
privihral ma crnomaljski kolo-
dvor, pa skocil v WAX, kakor da
mu gori pod nogami. Nato je
odprl okno in Sc obesil ven, da
Sc je Sc enkrat ozrl tia proti
Kolpi, kjer je uciteljeval Sc ne
dobro leto. Plumb je tia. "To
tebi, Bell krajina!" Tedaj sele
je ugledal mas, XII smo stall oh
vlaku. Oci SO mu gorele kakor
dive baklji.
Oglasila sem Sc. "Sem Belo-
krajinka, cato mi ne more biti
vseeno, &c vidim koga pljuvati
pc nasi zemlji. Kaj YAM je sto-
rila?"
"Zemlja mic, ampak golazen
ma MIL" Postajni nacelnik je bill
re p~ripravljen, da da znamenje
"a odhod. BON kratek. Ljub-
ljanski klerikalci SO jahali pc
zupniku zupana in yes obcinski
svet. Ia je jahal naducitelja.
naducitelj pa meme. Menu so
pukljo zlomili. Ali meni je ne
bodo! Ne meni! Sem rajsi usel!
Adijo" je krical, ko je vlak po-
stajo re zapuscal. Zgubili smo
sled "a MIN. Bio nam je vsem
zal "a MIN, zakaj obetal je We
like.
Da, bio je neznosno. Ampak
zdaj Sc je predrugacilo in zbolj-
Salo, sem Sc tolazila. Sla je Az
strija in "a MO Meme okoreleI
solske postave. v solah veje nov
duh. Tudi Cankar, &c bi lie Sc
zivel, bi opazil znamenja ma
predka. (Politika Sc je tistih
dob sukala ma mestu - iskala 81
je nova - stara pota.)
VISA ia razmisljanja me MISC
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
Druzini, XII je imeIo 5 sinov,
dolo vIodo eneqo nozoj

Druzina Athena Borgstroma
v Tremontonu, Utah, je imela
pet sinov. Vsi SO bill pozvani v
armada. STRIFE Sc ne bodo vec
vrnili. Trije SO bill ubiti ma bo-
jiscih, eden pa je pogresan,
'Starsi so Sc obrnili ma vojaSko
oblast, maj il sal enega ohrani.
Bila je ~usliSana. Men peti, edi-
nj Sc xiv sin je bill casino odpu-
Seen il armada in poslan k star
Sem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
DVestOteri

NajuspeSnejSa kampania Ia
V pomoc listu Sc bliza koncu. Ne
samo, da SO Sc prijatelji in pri-
iateljice lista odzvali in to kri-
zem Amerike, ampak il Min pi-
sem je razvidno, da je Proleta-
rec V resnici priljubljen. v ca
sih, V kakrSnih zivimo, in v do
bi, XII DO sledila tel vojni, DO mas
list boil potreben kot kdaj pref.
Kajti niti "a emo minute nj ire
ba misliti, ola DO svet, in Sc po-
.sebno Europa, ostal tax kot je
bill pred vojno. To, da bodo po-
tenn, ko pride mir, nastala veil
kanska gibanja, tega ne dvomi
nihce. S tenn mislim tudi reak-
cionarje. Proletarec je vedno
stall neustraSeno ma strani pra-
vice, in to DO njegova pot tudi
v BODICE.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
Cankar in moja Sofa

Ivan Cankar je bill takrat re
V grobu, ko sem njegovo "Moje
zivljenje" citala prvic. Spomi-
MAN Sc pa, kako mi je njegova
pikra kritika glede Sole in vse-
ga, kar je bio z MO V zvezi, ma
prvi NAH pokvarila vso dobro
voljo.
Kako ne? Ma uciteljiscu so
nam trdili, ola je uciteljski po-
klic eden najlepSih, najidealnej-
sih poklicev, obenem pa tudi
eden INTERCHANGEABLE. To posled-
ME sem zlasti sprva okusala v
toliki meri, da mi "a tisti mai
idealnejsi in najlepsi' nj o~staja-
10 drugega kot zgolj bridek ma
smeh.
Treba je bio par let, da sem
Sc uzivela v moi posel ter ga vse
pocasi vzljubila.
Solsko delo je re ma vecraz-
rednicah naporno, ma enoraz-
rednicah pa, lahko recem, pet
KRAFT napornejSe. In JAZZ sem ii
sti cas- sluzbovala ma enorazred-
nici.
Pa ST zamislite hladen zimski
vecer, ko SO v vaskih hiSah re
davno upihnili luc. Edino Sofa
je Sc budna, dive razsvetljeni
okni pricata, da nekdo Sc span
Gu kljubuje. U~eiteljico sicer re
be, zebe jo Sc najvec cd samote.
Edino dobra knjiga il pomaga
prebiti dodge zimske vecere. In
dobro knjigo ina. Narocila 81 jo
je bila. Komaj caka, da Sc DO
kupec zvezkov znizal do po-
slednjega zvezka. Enolicno in
mucno delo> je to popravljanje
nalog, toda otrok pogleda uci-
teljico vpfasujoce, skoroda oci-
tajoce, &c ne opazi njenega INA
menja pod svojim vcasih S te-
zavo izvrsenim delom, in VOLTA
mu splahne. Uradne zadeve so
reSene, gradivo "a drugi dan
pripravljeno, in zvezkov ie hva-
la Bogu konec!
Pc nekaj minutah je ucitelji-
ca re V postelji, S knjigo kako-
pax. In eta. Duh il je potreben
spremembe. Cita dolgo v noe.
cita-o solski plesnobi 'Uci-
tell mi je zopern edinole cato,
ker je bill ucitelj -. Priskutnost
je bila V ozracju, je bila v vzdu-
hu, XII je smrdel pc plesnobi 49,.
Sosolci, tudi moi najlubsi pri-
jatelji -. disali so pc plesnobi,
v obraz SO bill bledikasti, ce-
merni in hinavski Sofa kri-
venci, potvarja in paci voljne
mladike, tako da fabian nj vec
fabian, temvec zopernaturna
spaka - it'd.
Tisto noe sem lie malo spala.
Neznansko me je potrlo, pa ce-
prav Sc mi je sproti r~azodevalo,
da je Cankar v prvi vrsti sibal
obci sestav avstrijskih Sol. Ne lie
on, ampak vsi, XII SO imeli ko-
lickaj soil V CLAW, SO spoznali,
da je solstvu treba reforme, da
re davno vpije pc njej. Solski
ucni nacrti SO tesnili slehernega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18

njih pridejo vsi grehi ma dam
Zakljucki conference v Dunn
barton Oaksu so bill priobceni
8. oktobra. Udelezenci konfe-
renee, ceprav Sc MISC strinjali
stoprocentno v vseh stvareh, so
napravili precejsen nacrt "a OBJ
drzavanje svetovnega miru. Ma
crt je kajpada predlozen zavez-
niSkim velesilam Y razpravo in
odobritev. 0 posameznih tockah
dogovora Sc DO pac mnogo de-
batiralo, ker so "a koncni ma
crt, XII Sc ga DO sprejelo, velike-
ga pomona.
Sploh pa nihce ne We, kai
DO sledilo tel vojni.
John w. Galbreath IL Colum-
busa, Ohio, nacelnik politicne
kampanje "a podpredsedniske-
ga kandidata governerja Johna
Brickerja, je postal cez noe pre-
eel "znamenit'. Stvar Sc tice
nekega posestva blizu Jolieta,
Ill. Lansko leto ga je Galbreath
nupil "a $50, 900. Mornariski de-
partment, kateri je tisto pose
stvo potreboval, ga je skusal ku-
pitt cd MEGA. Galbreath, kot do
Der 'patrioticen" Amerikanec.
je zahteval "a to lastnino, kate
70 je on kupil pred enim Teton
"a $4,000, cd zvezne Wade $450.-
900. MornariSki department,
kateri je dobil potem lastninsko
pravico do te zemlje cd zvezne-
ga sodisca, mu je ponudil zanjo
$4,000! Galbreath ie dobil cd
mornariskega oddelka samo ma
jemnine "a emo leto $40, OO0l Po-
sestvo obsega 20 akrov. .Sedai
pravi, da .noce ponujene svote,
in da je re najel advokate, ka-
teri ga bodo zastopali. Res pa
trioticen Amerikanec!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
JOsKO OVEN:
RAZGOVORI

Koncni naskok ma Festung
Deutschland je v polnem zama-
hui. Cd seyera, vzhoda, juga in
zapada bobne topovi in zavezni-
ske armada Sc pomikajo blizie
in blizje Reichu. Ma vec krajih
SO Sc re zarezale telo Nemciie.
Bombe padajo manic v vecji
mnozini, kot so pred stirimi lett
dezevale nemske bombe ma Rot
terdam ali pa ma Belgrad. Gu
dino, kako Sc obraca kolo srece!
Ko to pisem, Sc blizajo ruske
cete Budimpesti. V Jugoslaviii
stole partizanske in ruske cete
pred Belgradom. Use tiste pc
klenske vojne grozote, katere
SO nemSki fasisti zanesli v Ev-
ropo, sc vracajo domov - v
Reich.
0 miru Sc posebno zadnje ca
Sc veliko govori. Razprave, kai
storiti z Nemcijo in z Japonsko,
so ma dnevnem redu. Ali kai
stvarnega, konkretnega, poseb-
no glede Nemcije, Sc dosedai Sc
nj pokazalo. Ma eni strani Sc go
vori o kaznovanju vodilnih ma
cijev, ma drugi strani pa pripo-
vedujejo, da ina zavezniska ko-
misija, katera preiskuje nacij-
ske zlocine, sele koma tri tisoc
linen ma svoji listi, in da med
tenn nj ne Hitlerja, ne Goeringa
in Himmlerja - in ne Goebbel-
sa. Upajmo, da SO ii ljudje,' ka-
teri to priobcajo, v zmoti. Kaiti
&c MISC, potem DO vera v pravico
in justice izgubljena.
Glede Nemcije same ie to1iko
nacrtov in nasvetov, da cloveku
zbegajo mozgane. Cd popolnega
unicenja nemske industriie, pa
do mehkega miru, kateri ne da
bi Nemcem samo odpustili vse
grehe, ampak Sc boil razvil nil
hno industrijo kot je bila pred
zacetkom vojne. Same v enem
SO 81 edini. In to je, da mora
Nemcija biti razorozena. Kot Sc
razvijajo dogodki sedaj, DO Hit
Ter re sam poskrbel, da ne DO
ravno veliko Nemcije cele osta-
10. Izgleda, da Sc hoce boriti do
zadnjega Nemca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
SKLAD 2OO-TERIH
LISTU v PODPORO

Pod to oznacbo Sc priobcuje pri-
spevke "a v~zdrzevanje PrO1etarca
v kampanji, Xxi 80 je zasnOval pred
sednik upravnega odbora Proletar-
ca Josko Oven. Apelira, da Sc ma ia
klic odzove najmanj 200 p~rijateljev
lista, XII hi prispevali pc SIS vsaki
ali VEG.
Namen tega sklada je obvarOvati
list pred zadOlzityijO in pa v pomoc
a~gitaciji "a njegovo razsirjenje.
Manjsi zneski bodo i v naprej
p~riobcevani v regularni kOlOni "Ti-
skovni sklad PrOletarca".
XII. IZKAZ
Christina Nadvesnik,
Oglesby, Ill. S 500
John Grlica in sOprOga,
Cleveland, Ohio 500
Math Richtar, Cleveland, o. 500
Frank Silc, Cleveland, o. 500
Frank Trebec, Cleveland O. 500
EdWar BranlSel,
Cleveland, o. 500
Joseph Fabjancich,
Cleveland, O. 500
Ludvik Katz, Chicago, Ill. 500
Frank Grzetich, West
Allis, Wis. 500
John Selak, Van Mugs, Calf. 1900
Paul Ocepek, Detroit, Mich. 100
Frank POdboy, Parkhill, Pa. 500
Klub st. ia, JSZ, Detroit,
Mich, 500
John Berlisg, Detroit, Mich. 1000
Skupaj S $500
Prejsnji izkaz 1,O74.OO
Skupaj $1,161.0O
Prispevateljev v tenn izkazu Ia,
izkaz 1872, skupaj 2O6, mad
kuOt0 e
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
NaSe aktivnosti

V prihodnjih par mesecih Jill
DO precej. Zinka Milanov cd
Metropolitanske opere DO pela
ma proslavi 40-letnice SNIP V
nedeljo %. oktobra V jednotini
dvorani ma Lawndale Ave. V
nedeljo 10. decembra DO V iSti
dvorani vprizoril dramski odSek
kluba st. l JSZ dramo "Norec".
XII jo rezira Milan MedveSek.
To bb ena izmed najboliSih
predstav, XII smo Jill Sc imeli ma
naSem odru.
Use nase prijatelje vabimo.
da Sc gotovo udeleze teh pri-
redb.
RuSki reIif
Nimam nicesar "a noroSati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
GrObOvi

Kot da je nastala epidemija,
pobira n~ekdanje predsedniske
candidate smrt drugega "a dru-
GIN. Dne 4. okt. je umrl Alfred
Smith in nekaj dni pozneje
Wendell Willkie. Willkie, kate
remu je bio oh njegovi smrti
komaj 81 let, je postal cez noe
znamenit S svojo predsedniSko
kandidaturo leta 1910. Priznati
Sc mora, da je cd casa cd kar ie
vstopila America v vojno, Will
kie v resnici delal, pisal in agi-
trial tako, kakor je bio pc ME
govt misli prava pot "a bodoci
svetovni mir. v ia namen je spi-
sal knjigo Zone World, katera
je imela milijone citateljev. V
letoSnjih primarnih volitvah je
kandidiral tudi "a predsedniSko
mesto, ali lid Wisconsin,,
kjer je bill V primarnih volitvah
nacelno porazen, ga je razoca-
raj. Cd takrat pa do svoje smrti
je ostal v ozadju. Uvidel je, da
imajo V republikanski stranki
izolacionisti in "nacionalisti' Sc
daj glavno in vodilno besedo.
Dne 20. oktobra DO devetnaist
let, odkar je zatisnil oci v Ter
re Haute, Ind, eden naiveciih
delavskih borcev in voditeljev.
kar jih je rodila Amerika, socia-
list in sodrug Eugene Victor
Debs. z njegovo smrtjo je ma
stala v delavskem socialistic-
mem gibanju v Ameriki tako We
lika vrzel, da sc Sc do danes nj
strnila. Smrt cd casa do casa po-
kosi velike ljudi, katere bi svet
danes = posebno Sc delavci, v
resnici potreboval. Vkljub vsem
zmotam, vojni in drugim krivi-
cam - ena resnica postaja We
dino jasnejSa = in to je, da bo-
docnost spada socializmu.
Pri mas
Rohnenje v Professionalism
volilnem boju postaja vedno
glasnejse. Privlekli so ma oder
Browderja, Hillmana, socializa-
clio in komunizem. Ker to Sc nj
bilo zadosti, Sc namigava Itali-
janom in Poljakom, da Jill I'VE
INA vlada izdaja. Use zakotne
smeti so pobrane, vse, tudi "a
pisane BESIDE SO spremenjene
tako, da Sc jim prilega. Cas- je
kratek, komaj Sc par tednov, ko
DO odlocevala glasovnica. De-
maria je menda dosti ma obeh
straneh = skoro gotovo vec ma
republikanski strani. Je pac kot
je nekoc izjavil neki dober po-
znavalec nasega zivljenja: "Kai
bi bio v Ameriki, &c ne bi imeli
nrodcodniSZih uo1;fox,0l ~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18

talizna in iniperializma v sociaHsticno uredbo vzaiemnosti, sve-
tovnega nairu in blagostanja.
To je in to mora bti cnj vseh sociaHstov 20 svetu. In enako
kaJpada komunistov. Tia ekonomsko-politcn process ne DO Sci DO
gladkih potih, pc pa DO moral tn in tam navzgor pc strmih khan
CHI IN skozi tezke razredne boje. Toda ker delavstvo We, kaj mu
Je cllJ, ga DO doseglo, neglede ma napore, XII .jh DO imelo v borbi
do MEGA.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18

"Domobranci" so faSisti, pa
najsibodO hrvatski ali pa slO-
venski domobranci, prvi pod
kvizlingom Pavelicem, drugi
pod kvizlingom Rupnikom. lie
kako, da "Ameriska domovina"
tega ne zapopade, to mi nikakor
ne gre v glavo!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18

Prispevateljev v tenn izkazu IA,
zadnji izkaz 1872, skupaj 200, mad
kvOto 6.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
Ruski relif

Nimam nicesar "a porocati.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
KORISTNO DREVO

Najbolj koristno drevo je po
vse j priliki palmirska palma.
kjer ia palma rase, jo pro-lav-
ljajo v svojih pesmih in pravi-
jo, da Sc da uporabljati ma O.
sem sto razlicnih nacinov.
Domacini ma Cejlonu uporab-
ljajo n. pr. ME izredno trdi les
"a gradnjo his in "a .vsakovrst-
no orozje, XII ga potrebujejo do
ma in ma polju. ".~.s y.
IL n jeni h listov izdelujeio
strehe, rogoznice, klopuke, ko-
sare, pahljace in druge stvari.
L. soka palmirskih palm pride
lujejo sladkor in alkoholno pi-
.jaco arak, iz njenih sadezev pa
okusno mezgo. Korenine paine
izvrstno gorijo in dajejo vec
vrocine nego vsak drug les. Il
vlaken ljubja pa izdelujejo vrvi
in druge pletenine.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
KAKO JE MOCAN PALEC
Ma NOGI

Nemski raziskovalec Hahn je
raziskoval moe prstov ma clo-
veski nogi. zlasti ga je zanima-
10, kako je moean palec ma clo-
veski nogi. In je MOI ugotovil,
da je palec ma nogi tako mo-
can, da more pritiskati siIo.
Kajpada ne pritiska S to si1o
takrat, kadar clovek mirno sto-
j ma tleh, marvec takrat, ka-
dar clovek hodi in delujeio vsi
prsti ma nogi. Kadar Glovek ho-
di, je pritisk palca ma tia ali
pod zelo vekk.
Vcasih je njegova siIa Sc
vecja kakor pa je zgoraj ONE
memo. Zanimivo pa je, da pri
moskeln levi palec bolj pritiska
kakor desni. Drugi prsti ma clo-
veski nogi pa SO v primeri S
palcem pravi slabici. Pri otro-
kin pa so vsi prsti $ palcem
vred razmeroma precej moGni.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
MUHA NAJHITREJsE zIVO
BITE

Ceprav hoce biti clovek s svo-
jimi tehnienimi izumi naihitrei-
Sc 1.-Two bite ma suhem in ma
vodi, pripada hitrostno prven-
stvo v zraku zuzelkam.
clovek, prepuseen lastnim 81
lam, doseze v teku samo hitrost
30 krn ma uro. Ma drsalkal1 po-
VEGA svojo hitrost "a 20 KIN. ma
kolesu doseze ilitrost 12O KIN. v
dirkalnem avtomobilu pa. 4SO
KIN.
Ma vodi je dosegel elovek
2O8 KIN ma uro. Najhitrejse 1.-Two
bite ma svetu je muha sephe-
nomia. Samica doseze okrog
$50 KIN ma uro, samec pa cello
1910 KIM.
E ID e n najboljsih ameriskih
poznavalcev zuzelk in mrcesa,
XII je vee let prouceval zlasti o.
menjeno vrsto muh, pravi: v
gorah visini blizu 1000 m sem
videl, kako je letela mimo sa-
mica sephemonia. Komaj sem
opazil, da je svignilo :nekaj mi
mo meme. Muha je letela mai
mani S hitrostjo 135 m v Sc
kundi.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07

. Ko je napol kuhan, ga spet
ocedi, nalij novega kropa in ga
dalje kuhaj. Ko je kuhan, do
daj zlico kisa ali limonovega So
ka, in ko stoji tako nekaj mi
nut, ga ocedi in pripravi kakor
navadno. Krompir tudi nj dobro
takoj osoliti, ko ga p1istavis,
temvee sele tedaj ko je ze ku-
han.
. Zmrzel krompir, XII je postal
sladak, prenesi ma malo bolj to-
plo mesto. Pred uporabo ga O.
lupi .bolj ma debelo, ker je pod
kozo sladki solamin. Krompir
pristavi in preden zavre, ga O.
cedi in nalij novega kropa.
Ma ia nacin ne bo incl slad-
kega okusa.
Ce imas veejo zalogo krom-
pirja, ga moras veckrat prebra-
ii in pregledati, &c je kaj gnile-
ga vines. Kadar kuhas star
krompir, ma kosce narezan n
slam, ga ne smes do dobrega
skuhati, temvec ga re poprej O.
cedi, pusti ga v loncu in ga po-
krij, tako da sc v lastni pari Sc
malo zmehca.
Krompir XII ga kuhas V obli-
cab, moras takoj odcediti, ko je
kuhan, a lonec pusti odkrit, da
para izhlapi. LIE tedaj DO krom-
pir lepo sub in ne voden. Vode-
nj krompir dobro operi in stresi
lla sito velikimi luknj njicami, ST..
to krompirjem pa postavi v
once, v katerem imas lie toliko
hropa, Ga sc SlIa ne. dOtlka Vo-
da. Sito z loncem vred pokrij
pokrovko ali primerno krpo
in tako kuhaj krompir v pari.
Tako kuhani krompir ne DO vo-
den, bo zelo okusen. LIE vreti
mora nekaj dalje casa, preden
Sc zmehca. 1.
Ker krompir vsebuje mnogo
skroba, je najboljse, jesti ga z
zelenjavo, mesom ali omakami.
Nikdar pa ne rizem testeni-
1ami ali kruhom. Krompir daj
na. mizo vedno dobro zabeljen,
mu primesaj ali mleka ali siro-
vega masla ali smetane, da bo
okusnejsi in tecnejsi.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
PREDPOTOPNE ORJAsKE
zIVALI DINOZAYRE JE
RADIO TRGALO

Ameriski znanstvenik DIR. S.
Brown ie odkril dvanajst dobro
ohranjenih> okostnjakov dino
zavrov.
v Wyomingu, kjer so odko-
pail te okostnjake, SO nasli tudi
dinozayrovo kozo.
Dognanja vse h ostankih
pradavnih orjakov je zbral v
svoji knjigi znanstvenik Swim
ton in prisel do zakljucka, da
dinozavri MISC bill tako zdravi,
kakor bi clovek sklepal po pri-
povedovanju starih zdravih
5asih. Nasprotno, mucile so jih
mnoge bolezni. Pri njih sta Sc
pojavljala cello rak in zdaj tako
razsirjena bolezen revmatizem.
Da revmatizem sedem me-
troV doiSem fepu dlnoZaVra nj
bill mic kaj prijeten, 81 lahko mi
slime.
Tudi dobrega zobozdravnika
bi bill potrebovali dinozavri.
Raziskovalci so namree nasli
gnlle zobe pri dobri polovici di-
nozavrov. Lahko 81 mislimo,
kako je dinozavra trgalo po 20
beh, saj je incl dovolj velike.
Tudi kostno vnetje pri dino
zavrih nj bio redko. TIE orjaske
zivali so bile zelo nerodne in "a
TO Sc ne smemo cuditi, da so od-
krili raziskovalci mnogo zlom-
ljenih kosti. Njihovo zivljenje v
zdravstvenem pogledu torej nj
bilo kaj prijetno:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
ZELJE JE ZELO ZDRAVA
JED

Socivje je v splosnem zdrava
arana, razen tega pa v primeri
: drugimi twill poceni. Zato nj
5udno, da ljudje soeivje toliko
jedo.
Posebno zdravo je zelje. Q
cem so Sc prepricali ma vseuci-
liseu V Wisconsin,, kjer so Sc
1animali "a vprasanje, ali je v
presnem zelju devolj vitami-
nov c. Ia vitamin je posebno
ucinkovito sredstvo proti ustni
gnilosi.
Krmili so skozi 60 dni svinje
s hrano, V kateri nj bilo vitami-
na c. SWINE so zacudeno gleda-
lie zdravnike, ko so Jim zaceli
naenkrat dajati v krmo polovi-
co kislega zelja. Ko so jih "a
kali, MISC nasli pri tistih svi-
njah, XII so dobivale kislo zelje,
nobenih sledov o ustni. gnilobi.
Pri drugi skupini pa so Sc jas
40 videle skodljive posledice po-
manjkanja vitamina C.
Zelje vsebuje torej ia vita
min, pa maj bo presno ali kislo.
zato lahko zelje " polni meri ma
domest; drugo soeivje.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07

delavskem don1u ma Waterloo
Rd.
Prosi in apelira Sc ma VS. a
drustva, moska in zenska, da Sc
te seje udelezijo.
Cd vas je odvisen uspeh akci-
je. zapopadene v tel resoluciji,
in prosimo vas, da St vdelezite.
Ia to bo potreba organizirati
dobro organizacijo in dobiti ak
tiven odbor ako zelimo to stvar
dobro izpeljati. Seja Sc vrsi v
petek (danes) dne 7. julia ob
8. uri >zvecer.
Ia direkIorij S. D. D.
Vinko Coff,
tajnik.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
ZAHVALA
tajnik

Pred svojim odhodom proti
domu, Sc spodaj podpisana zei-
va iskreno zahvaliti Mr.. in Mrs.
Frank Star, $40 E. 239 St., Euc-
lid, Ohio, ter Mr.. in Mrs. John
Basa, 10313 Reno. Ave-, "a vso
gostoljubnost in postrezbo, ka-
tero so mama izkazali tekom ma
jinega bivanja ma obisku.
Upava, da boste oh priliki obi
skali naju ma nasemu domu, ter
bova radevolje vam povrnila. Po-
zdrav!
Mr.. in Mrs. Jake Baloh
Box 81, Vestaburg, Pa.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
KOLIKO MRAZA PRENESE-
10 CLOVEK, ZIVAL in
RAS STLIN A

&c pade toplina cloveka, Xxi
znasa povprecno 36.7 stopinje
Ce1zija, ma % stopinj,- umre. V
primeri drugimi bitji SIN c
ljudje kaj slabotni.
ze pred navadnim komarjem
hi Sc morali sramovati. Komar-
ju tudi najhujsi mraz ne more
do zivega.
Ncki znanstvenik je nasel ne
koc V. ledeni kept zmrzlega ko-
maria. Menil je, da je mrtev, a
lzo Sc je led sobi stajal, Sc je
-acela otrpla zuzelka nenadno
gibati in je po nekoliko minu.
tab odletela. Podebne reci so o.
pazovali pri bubah, moljih,
alravljah in muhah.
Cudovito odporni SO zlasti
t."osi mnogih glivic. Lahko jih
segrejes ma sto stopinj mad mic
10 ali pa polozis " V mraz sto
3topinj pod niclo, vendar jih ne
ugonobis.
Rastlin je sploh mnogo, ki
2renesejo najhujsi mraz. So ce
10 rastline, XII sc razcvetejo prav
snegu in ledu. Tako ma pri.
mer telohi in zvoncki.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
Prstan faraOnOv
prinasa nesreco

-
Leta 1864 je egiptovski kediv
daroval kapelniku svojega or
kestra Georgu Francku v pri-
znanje njegovih izrednih spo-
sobnosti dragocen star prstan,
XII so ga pred tisocletji nosili ia
raoni.
Pozneje je Georg Franck od-
potoval v Evropo in vzel S Sc
boj dragoceni prstan. Odtlej je
prinasal prstan rodbini stalno
nesreco.
Leta 1865 je Franck izgubil
zsno in otroke in istega let je
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
kako izboljsamO
okus krompirju

&c hocemo obvarovati dober
okus krompirju, Sc je treba pac
malo potruditi. ce je krompir
pust in pikeast, ga je treba Be
zvecer olupiti "a drugi dan, ma
Iiti mani mrzle vode in to vodo
veckrat zmenjati. Preden tax
krompir pristavis, ga popari, O.
cedi in pristavi nrzlo vodo
ter ga kuhaj kakor .po navadi.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
5000 LETNA DREVESA

Drevesa, XII dozive vec stole,
til mis- o v Evropi mic redkega
Toda v Severni Ameriki so DIRE.
vesni orjaki, XII jim je bilo pc
!etnih krogih in drugih zname.
ajih spoznati, da so rasla cello
tisoeletja.
Tako hranijo v muzeju v Juz.
lem Kensingtonu ogromen pre-
rez taksnega debla, pri katerem
SO poedine letne kroge oznacili
z zgodovinskimi podatki. Tu je
mogoce oh letnih krogih zasle.
dovati svetovno zgodovino ma
zaj do dobe Viljema Osvajalca,
torej do leta 1000. ......
Oh casu, ko je Kolomb odkril
Ameriko, je bilo drevo ze vec-
5toleten velikan.
Toda ii Severno ameriski
orjaki imajo hude tekmovalce
v avstralskih baobabih. Med te-
mi castitljivimi rastlinskini or
iaki SO taksni, 0 katerih je mo-
gcce 1eoporoceno dokazati, da
rasejo be 5000 let. Ia drevesa
10 bila ze prastara, ko so Rim
ljani ustanovili svojo drzavo. I
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-07-07
UREDNlKOVA POSTA

je "a postavitev spomenika na-
Sim fantom, padlim tej vojni,
in "a aranziranje banketne pri-
reditve onim. XII Sc povrnejo IL
te vojne.
Poradi te resolucije, sklicuje
direktorij vazen sestanek odnos-
no 1Hjo vseh drustev in organi-
zacij zborujocih v Slovenskem