Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-10-30
Herbert Seligmann:
.KAJ SE GODI Y SPANIJI?

Najbole nfolmrani krog Washingtonu pre-
prican da Francov rezm DO mogel preziveti konca
vojne Evropi. I'll krog XII dobro poznajo spanske raz-
mere pravijo, da e namanj IS do 80 odsotkov Span
skega prebivalstva pro Falangi katero e Franco Sc
vedno kar natesnee povezan. tel opozciji prot Fa
lang sc nahaajo pretezne vecne ludskih mnozic in 81
glede ma to, dali stole ma desni ali ma levi
ze dvakrat pref je bio prcakovati nenirov in IL
gredov Spaniji, prvc, ko je padel Mussolin ltaJ
a drugic, ko je zaVeznkom uspelo pregnat Nemce IL
F1ancje ter tako egat silk med Spanijo in Nemcijo
kopnem
Opozicija proti FEancou je globoka in stara. Da
njegovim naspronikom dozdaj Sc nj posrecilo prevln
negovo vlado je prpisat razlicnim vzrokom Omenjen
krogi nekatere teh Vzlokov lmenoVah
l. Franco in nemska propaganda so dusah Span
skega naroda zasadi strah pred komunizmom. TO pa
kljub temu da vela odsotek kCmunisov zeo nzkega
-pravijo, ola ne plesega g. niti takozvani rdecl
Asturiji. letu 1892 so mei komunisti Spanskem
komaj diva sedeza cd ATS Coltesu a leta 1896 me
e l6 sedezev cd katerh dobi le kot clani voina
levicarske koalice.
2. spanski narod Sc je prevec-nekoliko fatasticno
in vdano-zanasal ma prhod zunanje pomoci. Ia fata-
je paralziral napor oda. Komunisti gleda
Sc gledajo plo Rush, Monalhisticne stranke dolgo
upale ma pomoc srani Angl e Ko je premier Churchill
pohval Francoa, monalhisti zaceli obraca prot
Amellk. JaSnO Je, da Amellka ne 90 Sa lakO ualec
ola bi pomagala monalhlstom.
3. Skupne spanske opozicije so ze2o raznoVlstne in
sc Sc MISC zedinie. Med mimi nademo komuniste socia
lse, republikance, republkance, Eberane mo-
narhste kalste Baske in KaalOnce. POVrh tega pa
so e sevne skupine Sc razdeene po razicnih plvakh
in dlllgih elementih XII preliva Ospredje Spansk
sekconzem je torej pogavnih zaprek k e ovirala
edinost med opozicionalnimi ST. ankaml.
4. Franco ina tudi Sc danes rokah armada, vsaj
10 Eal
Ona e kub tenlu ostaa lojana napam Francou. To je
uspeo radi tega ker je Fl zeo sbno zbra svoje
generate in odslovil take, XII postal nezanesliv
Armada je prvo in poglavno Flancovo oporsce seda
Mi spanij. Armada je Sc vedno skrajno nezaupna ma
pram vsem evcarskm teznJan.
s. Falango sicer sovrazi yes narod in jeno clanstvo
ne presega priblizno 10 do IS odstokov prebivasva
oca zameno je jako discpinrana in izvlstno organ
zirana Falanga nasopa veko brezobzilnostjo in kr
uosto Franco jo Sc vedno podpua, aKoravno e Ame
ika jasno pokazala kaj njej misi Opoicija pro fa
ang pa je razpsena neenona neslozna. Poeg tega pa
jo dust tud neusmil jeno zatranje.
Franco je poskusil obvladat svojo cedalje nevarne
so suacijo tem da poskla Oddeliti cd osisca po
g:edu zunanje potke med tenn ko je notranjos Sc po
ostl k1uto zatiranje vseh elementov opozcije.
Toda tudi ia nakana ga DO resila VISA po mnenJu
teh poznaValcev razmer, trenoku, ko DO koncala
vojna Eopi Edno vprasanje e, dali DO ia preobrat
spanij prsel sorazmerno mlno in nekvaVo, all preko
veike in silno krvave revolucije.
Westinghouse vri navajajo tud govo1ice, da
haia renotno pribzno 10 900 Nemcev ma spanskh teh
XII Sc bore vrstah Francoveg2 voastva Po mnenu teh
kogov nj ma spanskem niti 600 nacistov, vecina cd