Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-01-05
ssNew Deal IDO lie
Sc SDOmin ma kriZO
" kaferi lie nasfaI

Geslo New Deal" je il demokratske stranke uradno odprav-
ljeno. Predsednik Roosevelt je dejal, da je odsluzilo svojemu ma
menu, kakor so podobno pojasnili v Moskvi, da "Internacionaa'
"a Rusijo nj vec primerna himna.
Ampak New Deal" je pomenil program, borbo proti "eko-
nomskim rojalstom" in pomoc "navadninL ljudem".
Kaksen sploh je bill ia program in komu pravzaprav je mai
vec koristil? Ko ga je predsednik Roosevelt prvic oznanil, je bla
dezela ma pragu ekonomskega razsula.. PrejSnji predsednik
Hoover, XII je obetal diva avta v vSako garazo in pecene piScance
v vsaki ponviL nj vedel, kaj hi storil, ko so bill miljoni oh delo,
banke zapirale vrata in delnce pa paddle kot 1.-Two srebro il vro-
cine v ledeni mraz. Use Sc je pogrezalo, pa je v stiski pomagal
ustanov1tl lie zvezno posoJ1lnlco v pomoc korporacJam, kl Je
ostala tudi pod Rooseveltom in je Sc v veljavi. In DO brzkone to Sc
edna ustanova, ki 10 DO reakcija podpirala in skrbela, da ostane
pripravljena spet resevati bogastva bogatasen.
Rooseveltov ekonomski program sploh nj bill program "a pre-
obnovo gospodarstva tie dezele, pac pa lie ohraniti sistem, kakrsen
je bill pod Hoovrom in pref, ter ga podpreti, mu podloAti, da ne
omaga, in ko 81 opomore, pa maj gre spet 'svojo pot.
Podpora, XII 81 10 je zamislil New Deal, je bna "dvotirna".
Ea "a delavce in farmarje, druga "a otmitev bogataSev pred kra-
HON, XII hi lahko zanje pomenil tax konec kakor so ga dozveli
njih sorodni velkasi v dezelah, XII SO padle v polom.
Tako je bill New DEAL cd ekonomskih rojaistov molce spre-
jet, njihovi zastopniki V zveznem kongresu pa SO odobrili vse
predsednikove odredbe, ker so Sc nadejali, da jim lahko lie one
ohranijo mas nacin zivljenja".
Ia takozvani mas nacin zivljenja" pa je bill takrat tax =
kakor re mnogokrat pref, in DO " bodocnosti, dokler ga ne
spremenino da mai gre masa brezposelnih v krzah ma smetisca,
posedujoci pa ostanejo v svojih modernih grascnah.
Noben kapitalisticni list nj takrat, skozi deset let ko je bill
New DEAL med industrialnimi delavci in farmarji magnet, pisal
proti. LIE Sc boljsega so hotei - ne "a delavce in farnarje, pac
pa Ease.
A ma drugi strani so isi casopisi zbUali norcje najprvo il re-
vezev, XII SO moral ma cesto in 81 iskali prostor kjerkoli ga je bio
mogoce najti in iznajti. Mnogi so ga dobii lie ma goih tleh. Poten,
kaksne Sale in napadanja so uganjali prot delavcem pr WPA!
Glavna naloga, XII jo je incl sedaj ~preklicani "New DEAL, je
bna izvrsena v prvih petih letih krize. Posedujocemus loju je resil
sedanji ekononski ssten, nj pa izvrsil svoje druge naloge, XII 10
je obetal. MANFRED, da hi vse, "a delo sposobne lahko sprawl v su-
zbe V take = kakrsnih bi imeli pogoje "a dostojno prezivlja-
nie sebe in svojih druzin.
Kapitaistcni aparat je rohnel roper Roosevelta in vo I'VE
zno administracjo, ces, kako da razmetava denar "a = lopate in
krampe, in "a sekire " kempah CCC, kako zadolzuje dezelo, in
Ga je treba ponesti S tako Waldo. V vsakem vollnem bou pa je
bo ljudstvo S predsednikom in volilo znova MEGA in ljudi ME
COVE stranke ve do tie vojne.
Brezposelnost Sc je nadaljevala, ker je to pac bolezen kapita-
lima. Ozdravljena je bma z oborozevanjem in z vojno. Sedaj
lahko dobi delo vsakdo, XII je kolickaj zmozen kakSne sluzbe.
Gelo "a New DEAL je re v kongresnih volitvah leta 1912
zatonilo in predsedniku Rooseveltu Sc je koncno zazdelo, da ga maj
uradno odpravi, ker mu je postalo v breme. To je storil v zadnjem
tednu minulega lea.
Obljubil pa je ker je v pripravah "a volilne kampanje
dober strateg, da maj DO geslo njegove stranke v tenn leu "vse "a
zmago', in pc zmagi pa Victory Deal: Torej geslo, XII mai b
veklo, kakor je med miljoni brezposelnih elektriziral New
Deal. n
Kajti ko vojna mine, DO spet miijone brezposelnih. Celia me-
sta, Xxi so nastala samo vsled municiske industrije in vojne, bodc
sla v polom. Kan ljudje il Nth? Ia kruhom, kjer ga DO pae mo-
goee dobiti. Tedaj pride tezka doba tudi "a unije. Zveza Industrial
cev Sc ma unicenje delavskih organizacij zvahno pripravja, ena
ko trgovska komora, a unije pa imajo sproti toiko otepanja roper
napade, da 81 ne utegnejo zamisliti kaj temeljitega "a akcijo, XII be
potrebna, kadar nastane mir, zapiranje tovarn, razocaranja in Sc
marsikaj.
Nti Sc unije ne brigajo zadosi "a varnost demokracije, XII j
toiko poudarjajo. AmeriSki kapitalizem Jill pc vojni lahko pre-
gnjavi preko noci, ker so brez poiticne zaslofnbe.
Trivilegirani sloji, XII SO molcali, ko Jill je Roosevelt oznace
val "a "ekonomske rojaliste", in OBJ enem pa well 4glavnfs dele7
dobrin, XII jh je nudl New DEAL, SO sedaj ma konjn Roosevelt
jim je popuscal leo "a leton, izgubil je vecino v kongresu in Sc
cello demokratska stranka, XII je pc veeini torijska koIkor lie more