Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-19

Mexico mi Je nekdo pravll -
bill lie pae eden tistih vojnih stra-
tegov da SO Rusi dobri v
obranlbi " defenzivi) = ali o.
fenzivno Sc pa pc njegovem
mnenju ne bodo uveljavili. Da
Sc je FAINT zelo zmotil, to menda
danes sam p~riznava. Kajti kako
Rust prot nemski meji sedai
prodirajO, o tenn Sc je menda do
bro uveril cello sam veliki firer.
NaSi sOsedi
v Juzni in v centralni Anne
riki nj vse v redu. v Argentina
rozljajo z orozjem. V Guatemala
je moral pobegniti dictator Ubi-
co in v Ell Salvadorju SO pognali
cez mejo okrutnega diktatorja-
mistika Maximiliano fernando
sa Martinesa. Enaka usoda caka
skoro gotovo tudi diktatorja Ii
burcio Cariasa v Hondurasu in
Anastazio Samoa v Nicaragua.
Kar je cudno je to, da Sc GO
tove JUNE republic pogrezajo
v vojaSki, despoticni faSizem,
druge sa ga pa skusajo otresti.
Vojaski rezim v Argentina Sc
je, kot sem re zadniic omenil,
napotil v fasizem, ceprav Sc to
veckrat zanikava. Odpravil je
svobodo tiska in govora, zatrl
delavske unije in V vecjih slu-
cajih zaplenil premozenje. 0
kaksnih volitvah v Argentina Sc
daj nj govora. Radikalci = sem
spadajo socialist, komunisti it'd.
- SO ali zaprti ali pa V izgnan-
stvu. Nacionalisticni, sovinisti-
chi militaristi SO ma krnilu. Dne
10. junija je incl vojni minister
Juan Domingo Peron govor, v
katerem je nastel argentinske
ambicije in prav pc mussolinsko
rozljal S sabljo.
Ma sosede Argentine ie S svo-
jim govorom napravil zelo slab,
bolec wits, n. pr. ma republiki
Gle in Uruguay.
Resnica je, da je oborozevanje
V Juzni Ameriki ma dnevnem re-
du. Najprvo je bila Brazilija, XII
je z napovedjo vojne osiseu do
bila pravico do "lend-leasnih"
dajatev IL Zed. draw, kar po-
meni, da je bila in ostane delez-
ma orozja in raznih drugih po-
Siljatev liz dezele strica Sauna.
B~razilija ina svojega dikta-
torja predsednika Getullija Var
CASA, XII je vse drugo kot demo-
KRAFT. Argentina cuti, da postaja
Brazilija vsak dan mocnejsa in
il izpodjeda prvenstvo. We tudi,
da ina moeno armada, XII Sc vez-
ba navidezno "a evropska boil
Sea, toda je Sc vedno donna kjer
skoro gotovo tudi ostane.
Argentina ina v vecini belo-
poltno prebivalstvo. Do nedav-
mega casa je bila znana kot mai
liberalnejsa dezela V Juzni A
meriki. V poljedelstvu je zelo
bogata, primanjkuje pa il pre-
NIGGA, Ola in zeleza. TIE potreb-
Seine kupuje v zameno "a svoje
pridelke Otto, bombaz, meso,
Rolna it'd cd svojih sosedov in
veliko cd Anglije.
S postankom falange v Spa
nil je zavel V Argentina drug
veter. Spanija je danes tista de-
zele, IL katere Sc usiplje strup
sovinisticnega klerikalnega fa-
sizma pc vsi latinski Ameriki.
In posebno Argentina je ia
strup padel ma rodovitna tia.
Argentina Sc danes naorozu-
je. V Spanijo izvaza veliko Ii
veza in druge pridelke, cd tam.
pa ga oddajajo Nemciji. Il Ar
gentine ga vozijo spanske ladje.
nazaj pa dovazajo zelezo in drug
material, XII il je potreben pr
produciranju municije.
Predzadnji teden je bila V
Buenos Airesu ogromna vojaska
parada, v kateri Sc je pomikalo
ma stotine oklopnih tankov, IL
delanih V argentinskih tovarnah
in mad mestom SO krizarila boj-
ma letala, istotako izdelana v Ar
gentini. Use to = S faSisticno
kliko ma krmilu ne obeta mic do
brega.
v Mehiki