Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-02-28
Vzrok propadanja nasega
prebivalstva; jalovo bogastvo

Zediniene drzave bodo lea 1870 stele 135 miijonoV
prebvalcev in posej nj prcakovati da bodo napredo-
vale in prcakuje Sc, da DO prebvalstvo Veke Btane
do talat pablo il 46 AZ mionov, IN sorazmelno ma
zadovanie e pricakovati evopskih dezeah splosnen
nedtem ko Sc pricakuje da bo Sovjeska una XII danes
steie IT'S milonov prebivalcev eta 1870 stella 222 mill
ionov in kakor kaze memo prebivalstvo DO nehalo
tako knalu rast.
Te stevke je pred kratkim omenil pomozni drzavnl
taink Adop ph Bere cigar nenaklonjenost SoVJesl ku
sill lie obce znana Reporter, XII je poroca Berle-oV IL
jav je ozirom nJegoVe stastcne zaklJucke dosta
vii, da medtem ko bodo Zednjene dlzave blznJl
bodocnosti znase ma mvi tock zapadna Europa pa re
sedai drci navzdo bo Sovetska unja doglednl bodoc
nosti DO stevu svoega prebValstVa prekasaa Vso "a
zapadnc Ev1opo in cello poem Sc n ebo nehala rast.
Dasiravno satisticni absrakt prerokue da bodo Ze-
din jene dzave leta 1870 sele Isl mjonov prebvaceV
repo1ter XII ie poroca izjav Berea (tega nj omenll
temvec e negove steke sprejel merodane Berle Je
seveda tendenco XII pojavlja zapadno-evropsklh dr.
zavah oznaGi "a nevano in izrazl vznemirenost mad
izgledom da bodo Soviet h atkem predstavlJal nal
vecO Organizrano sio sVetu TO Vprasan]e dlsksra
Dorothy Thompson, XII opozara da ako so Zedlnene ar
zave preekost rase hitree kot katera druga dezea
ma svetu nj nobenega oka zakaJ b to ne Veao tuu
"a bodocnos pod pogojem seVeda da ne bono dopustl
da bi nase bogasvo postao iaoVo. Tozadevno plse:
Med lett 1890 in 1920 Sc je nase prebvastvo pove-
cao mic mani kot sendvajsetlnat Med dobo med 1860
in 1890 Sc je podvojo nasednji generacil je naedo
valo ia ceh so odsotkov, nakar e zaceo poemat ako
avno j2 Sc vedno rastlo To bill vec del eztat rasto
cega in padajocega toka naseevanja IL Europe. Toda
amerska rast omenjenih leth nj povzrocla nazadova
ME evropskih dezeah Bas nasprono prebvalstvo Ev-
rope je udi rastlo.
Jasno je torej, da je bill eden in st faktor delu
sirom zapadne civzacie. Industrijska revoucija je
ustvalila nova produkcsk sedstva in z1VJenske
prilke prhodom dvajsetega stolea pa zivljen-
ske pke zacele krciti zaupanJe Je padalo, IN tenn
Ved tudi prebivalstvo.
zacetku e Amelika rastla, ker je Vabla lJudl, kl
tukaj nasli devsko zemo katea e bla ma razpoago
vsakemu Xxi o e hotel obdeovat, pozneJe pa SO pr1Va
bile mlijone naseljencev prlike delo Toda dVa]
soletu lude MISC bill vec bogastvo, tenVec bre
ne Naselievane so zacele evati cello tako redko
obljudene dezee kot sta Brazilija in Avsta alija
Nazadovane prebivalstva gotoVo nj nastalo radl pa
Gana nasega bogastvo ali ker nam primanjkuJe produk
cijskih sredstev Masnska porajajoca emcna dobs
obetata, izcrpanje temvec pospestev plVe IN nado
mestio druge Ako Sc gotove surovne kakor H. pr oJe
nitro izrabajo napoveduejo kemki in fzik move ener
gije, XII bodo vrtile kolesje nash industriJ
Moderno poljedelstvo prinasa mani, temVec Ve'
produkce Bill so indusrsk kraji, katerih pGebvastv(
je preteklost napredovalo Sedaj Sc rast nenadom;
lavi ampak to Sc ne zgod zato ker je prevec judi
prema}o sredstev, temvec ker Je manJ Judl sposopl
producirat vec kot kdaj pre-. .t.
Produkciji pusti ponega razmaha pomanJka
ME Sc ustvara ma umeen nacn in posledica tega e d
clovestvo, nameso da bi dopustio razvoJ 40 mel
njegovih moznosti je tirano samomor
Sod se da e Alaska sposobna prezivljati 70 mill