RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-12

f5l

mi u Stvar1, Kd0ean0 da ajes radnlk eSpap. JeT
katlasradnik predaje njegcv espap radnu snaeu,
on stvarno prodava sebe teak ako je to ma
dan iii nedeju ], posto on ne moze poslati njego-
yu radnu snagu u tvornicu iii ured, dok on
estate kod kuce sedeci, ill ide ma uzivanje
lov. / svi espapi, kao sto: svi znamo, prodaju Sc
j kupuiu,1 ma njihovim respektivnim radnim pi-
iacama Automobil .se prodaju ma AUTOMOBILES
koi pijaci; krumpir ma pijaci krumpira; rlba
ma piiaci ribe, stolxa ma pijaci stoke ltd it'd
"A rad re prodava kupuje ma radnoj piJacl
Kako mi radnici volimo da budemo klasi-
rani kao espap prodavani kao krumpir vre-
ci. stoka DO glavi, iii kao riba trzajuci Sc Ia
uzelahom ma tezgis Mi to nevolimo opste. Ali
ina ratlnika koji Sc sneju ,lej da sn oni radna
piiaca, gde Sc rad kupuje prodaje. ldeju, da Sc
oni prodaju kupuju po glavi! Naravno, to Sc
ne cini has pc glavi, ali rezultat je istl kao da
lie to tako Dok ina obmanjenlh radnlka koJl
poricu postojanje radne place, njlhovi kaplta-
listicki gospodari su wise, realistcni. Oni znadu
da postoji radna pijaca. Drzava New York go
tlinama ie izdavala redcvno bulletin, bavecl sc
sa ponudom cenom. radne snage Ito jest, rad
nickel II draw, naslov toga buetina BIO je
.Radna Pijava! (Neki politicarl mora da su
otEri da ie oval naslov bio smrtna izdaja,
posto ie docnje dato druk6e, milozvucnije obe
lezie! II izborima 1885,, glasaci su bill skrom-
no DOZlVdnl ia uHeSu II AdhOH uA1SoOAO Jc y
zakon, prepuruka da "Rad ljudskog bica niie
espap niti trgovacki artikal i nece nikada biti
tako smatran iii prikazivan' :! Pa ipak tai vrli
zakon koii je odglasan krepost sadrz
daliniu proviziju da &c ''uposlenici imati pra-
vo ola Sc organizuju la Sc pogadjaju kclektiv-
no - Pogadianje ukljucuje kupovanle pro-
davanje artikala iii espapa. tako zakon kaze
ma prvom mestn da rad nije espap, a posle toga
kaze la prodavac, radIici, mogu telati jake po-
gadianie oko predaje - cega9 - espapskog
.rada! Glasaci su mogl sa stom logIcnoscu
uticajem unesti II zakon da je mesec napravlJen
Od zelenog sra, iii da 5e zemlla tako plosna kao
stigasaiski kolas! JOS, toga vrlog momenta kada
srl politicari New Ycrku pozvali glasace Ga
poreknu ono sto ekonomsk zakon pod kapita-
lizmom neumtno odredjuje, Elmer f. Andrews,
bivsi Industriialni Sef na kontroll unempoy-
ment Insurance Bureau d1zave New York.
sada administrator Federalnog Fair Labor
Standard Act''-a, u radio interviu ma -. okto-
bra 1888, tvrd.o je da pod novom Wages and
Hours'' deobom '.najamnce- -snizujuci uposll-
vac ne moze wise oterati najamnicu dole pre-
natrpanoj radnoj pijaci'! Gcsp. Andrews Il
drzayi New York argumentise da rad niie es-
pap. sto logieno klucuje da tn ne moze posto-
iati radna piaca. Ali gosp. Andrews-ov, Fese-
ralni Administrator, odgovara da postoJ radna
p,iaca ako ne espapski rad?) Uposlivacke asen-
CHE redovno izasiljaju kataloge sadrzeci razne
yrste i kakvoce radne snage, sa cenom, tacno
kao Sto druge frme salju kafaloge nJhove
robe. iii kao kniizare saiuc kataloge kniga sa
nasloyima cenama it'd TEX neki dan (12. okfo-
bra 1889 plutokratska New York "Herald
Tribune'' ponavliajuci hladno-krS-n IN stvar-
Ginienice nacinom, pozvala Sc uvodnlckl ma
radnu pijacu. Pod naslovom, sThe Disturbing
Mr.. Biggers' (Mr. Biggers je gospodin koli Je,
II sIuzbi federalne Wade, inao svolu duznost
da izbroii rezervnu snsbdevstinu telesnog rada
- to Jest, da izbroji broj hesposlenihD -
ssHerald Tribune" kaze:
ssOnda on [Biggersl ist6e da ina 2,7A0oo0
wise zenskih ma radu, Ill trazeci rada, nego so 1e
1880 GENIUS oelveo eksperte da oceknln: on
ragadia da broi zenskih IA radnoi pijaci ina
vazan uenak Geo problem besposlice"
Opet, istom uvodniku, eitali s1no:
ssOdbijajuci sosp. Biggersov pronalazak
besposlenim Cd niegoVa pronalaska o onlm lia
radnoj pijaci, mi nalazimo. it'd.
I wise nego godnu pre- go. marta 1879
ssHerald Tribune je uvodnieki plimet la: sta
mi moramo znati izvans taenog broja besposle-
nth ieste druga strana slike - sta1ne pTomene
industriii utiGuei ma RADNU PIJACU.' u
istom uvodniku zahev ie ueinjen od glasila,
koii predstavljsA putokratske kunce espapske
ratlne snage, da oval espap bllde oyeren u
kniizen II Washingtonu kao ma koii drng
espap Mi citamo: .. !. Z Washingtonu treba
da postcii agenciia pesveeena opseznoj stall
moi studiii RADNE PLACE ma isti nacin po
koiem Odelenje Agriculture stndira useve, iii
kao sto Federan Rezervni Biro drz racun 0
finansiiama trebao bi izdavah kao oni perio
lliEue buletine".
All. jest, eto yam ie - RADNA PIJACA! +