Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-21
VoIilni BOZ .OlDeh strank
v AIlaHaaenju OseIDne COME
I'm praZnih ObIiub

E
KIDD DO predsednik Zed. draw, ko DO vojne konec in Sc DO
sklepalo mir? vedeli bono pc volitvah letosnjega novembra.
Kaksen DO zvezni kongres, Xxi ina glede pogodb med naso
Waldo in drugimi- dezelami koncno besedo? o MENU lahko re pred
voGtvami verno, da DO pc miSljenju enak sedanjemu. Mednarodne
problene motri S staisca ozkogrudnega ameriskega kapitalizma.
Ia socialna vprasanja V svetovnem obsegu nina smisla,
Volilna kampanja je vroca, a Sc hujsa DO pc nominacijskih
konvencijah repubikanske in demokratske stranke. Republican,
ski glavarji so prepricani, ali sal delajo Sc tako, da neglede KIDD DO
denokratski predsedniSki kandidat, DO porazen.
Mnogi demokratski politiki SO mnenja, da so upi republican
cev upraviceni, razen ako DO Roosevelt kandidiral. Smatrajo, da
on edini DO v stanju poraziti republikanskega tekmeca.
Veliko demokratskih politikov, posebno v juznih drzavah, pa
Sc je zaklelo proti Rooseveltu in svojo politiko usmerjajo v korist
republkanskemu predsedniSkemu kandidatu, kdorkoli DO, ker so
siti "newdealske" administracije, ceprav Sc je new dealu predsed-
mix Roosevelt uradno odpovedal in kr Sc MEGA tice, to nj vec
volilno in ne politicno geslo.
Demokratski burbonci ma jugu so 81 izbrali Roosevelta "a
tarco, kr ga dole, da S svojimi proglasi "a plemensko enakoprav-
most ogroza dominacijo belopoltnega plemena. Demokratska
stranka n a jugu nj nasprotna Rooseveltovim proglasom "stirih
svobodscin", ako Sc Jill razglasa V drugih krajih sveta, toda ne
Smejo pa veGati "a Zed. drzave, posebno ne "a one ma jugu.
Crnci ma drugi strani trdijo, da Rooseve1tova administracija
o plemenski enakopravnosti lie govori, nj pa je Sc mixer uvelja-
villa. Prtozujejo Sc, da Sc tudi V arrnadi in mornarici postopa 2
mimi kot z inferiornimi liudmi.
Veliko bono do vollnega dneva Gull O vojni. Javno ODE
stranki izjavljatL da sta "a borbo do konca. RepubHkanci OBJ enem
dokazujejo, kako SO demokrati nase vojne napore v marsicem "a
vozli in koiko boljse bi bio, &c hi oni imeli Waldo v rokah.
Podtalno pa Sc suslja, da smo V vojni edino pc Rooseveltovi
zaslugi in da ako nocemo sluziti Rush, in zdovstvu, moramo po-
mesti YES new deal" IL Washingtona.
Antisemihzem ina v tel kampanji vazno vlogo. zidje so v
vecini "a Roosevelta. V podtalm propaganda proti MIN antiserniti
dokazujejo, kako ogromno je narasteI pod Roosevetom zidovski
vpliv, in da so zidje edini, XII Sc sneo IL ubeznistva naseljevati
v Zed. drzave.
Roosevelt ina v tel volilni kampanji veliko oporo tudi med
unjami, posebno v CLIO. Republikanci jih svare, da jim tega ne
bodo pozabili in &c v kongresu pc p~rihodnjih voltvah ne bodo
lmele "prjateljev", DO to "njihova krvda", kakor jh je ucil
Samuel Gompers.
volilni BOZ Sc torej vsi S stalisca sebienosti posameznih in.
teresov, predsodkov in mascevanj, zanemarja pa Sc najvaznejsi
problem, XII Sc ga ODE stranki o~gibljeta, ceprav vesta, da je neiz-
bezno pred Mani.
Ia problem je povojna ureditev sveta, in pa kako pc vojni
preprechi brezposelnost in krizo.
Mogocni politicni mesetarji Qobst) Sc brigajo lie, kako svojim
bogatim korporacijam pridobii Sc vec koncesj ma stroske Wade,
to je, ljudstva, docim nacrti "a veika javna della in gospodarsko
preosnovo leze ma policah.
Vzrok je, ker sta ODE stranki posest kapitaizma. ODE delu-
jeta ne samo da Sc ga tukaj ohrani in Schi, ampak da Sc ga Sciti
tudi v drugih dezelah.
Kapita1izem je kriv fasizma in vojne. Socialne krivice imajo
v MENU svoje korenine. Republikanska in demokratska stranka
jh ne bosta izruvale. Roosevetov new deal ga je oel il propasti.
\ Sedaj, ko je kapitaizem spet ma trdnem, zli nazaj " dobo, kakr-
Sna je bna pod Hoovrom. Zahteva Ease popolno svobodo in cd
pravo vseh zakonov, XII nu 10 "ogrozajo".
V volilnem boju DO do novembra velko grmenja in demagogi
Sc bodo trudili, da pozenejomaso voElcev " histerijo.
Repubikanci in demokrati Sc obkladajo drug drugega S "a-
yah DO masa videla, da je zmagala v resnici zveza industrialcev
in trgovska komora, kakor vselej doslej, vcasi pod znamko demo-
kratske, najveckrat pa pod firmo republikanske stranke.
Mad trinajst milijonov organiziranih delavcev DO pc voltvah
spoznalo, da so zmagali privatni interest pc njihovi zaslugi -
MANFRED &c SO delavci sploh re sposobni spoznati to stare resnico.
Ako Sc hi zavzeli glasovati Ia socialistcno stranko in hjen pro-
gram, ter v agitacui svojih par milijonov dolarjev raise zanjo po-
trositi kot pa v agitacii "a demokratske in repubikanske kandi-
date, hi kaj imeli cd tega. Tako pa Sc jim pc vojni obeta mic kaj
prida bodocnost.