Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-01-04
New York Times" o sporu
med Poljsko in Rusijo

II
Prva teh dveh nevarnosti je, da bodo Poljaki, v pre-
pricanju, da je pomoc cd vsake druge strani nemogoca,
skusai spraviti svoj slucaj pred ameriske volilce ter ga
zanesti V prihodnje predsedniske volive. So gotove vaz-
ne drzave-med mimi New York, Illinois, Pennsylvania
in Michigan-v katerh bi "pojski glasovi' V slucaju, da
hi bill ODE stranki skoro enako mocni, utegnili bti odlo-
ellen faktor. Tega Sc zavedajo vsi politiki, in V letu 1914
bodo vsi izpostavljeni skusnjavi, ribariti V kanih vo-
dab. Dobijo Sc republikanski politiki, XII utegnejo pro-
najti "a dobiGkanosno, ola V p%rihodnjih volitvah IL cisto
strankarskih razlogov ~nastopajo kot zagovorniki Pojske
proti Rusiji, sledec teoriji, ola je "poljsk glasove' lahko
obrnlti proti sedanji administraciji.
Posledice takega p~olitcnega zaveznistva, "a slucaj
da bi bill poljski v~oditelji pripravljeni ma kaj takega, bi
bile V Vseh ozirih obzalovanja vredne. Razdvojilo hi anne
rlsko lJudstVo z ozlrom ma VprasanJe nase zunanJe poll
tke. Dezela hi Sc razdelila V dvoje taborov-v tabor
poljskih simpatica1 jew in tabor ruskih simpaticarjev. Ko-
nee hi bill lahko ia, dabi Pojaki cd tega ne imeli nobene
koristi, obenem pa bi Sc ubila vsaka moznost "a prijatelj-
ske odnosaje z RUSTIC V povojnih letih.
Druga nevalnost je, da bodo Rusi sami ubili tako
moznost, ako hi Sc odlocii zavzeti s~talisce, da je resitev
~poIskega ~problema izklJucno njihova zadeva, XII jo bodo
obravnavali ma svoj nacin in kakor Sc DO MIN samim
zdelo pray, ne glede ma to, kaksen ucinek utegne tako
ravnanje imeti ma ameriSki sentiment.
Taxa resitev je brez dvolna mogoca, ako Rusi tako
zeIijo. Povsen ocitno in lesnicno j, ola Zedinjene drzave
ne bodo nlkdar possible armada, Xxi bi branila vzhodno
poljsko mejo. Ampak ma tax nacin dosezena resitev hi
m0gla ineti slabe p~Osledica tako "a Rustic kot Zedinjene
drZaVe. Medtem ko bi Rusi a brez dvoma z lahkOto dobi-
la svojo "strategicno mejo,' hi obenem izgubila podporo
ameriSkega javnega mnenja, in S tenn zagotovilo ameri-
ske pomCcl V slucaju move VoJne, ako bi V tel dezeli pro-
dllo prepl icanje, da je bila izravnava dosezena samo-
lastno, brez oziIa ma legitimne interese Poljske in ma
kljub %obljuDam, podanim V Atlantskem carterju.
V taken slucaju bi akcija Rustic V Zedinjenih dr.
zavah rodia cinicno razpolozenje glede znacaia povojnih
uedtev in pognala amelisko javno mnenje V izolacij-
sko smer.
Sedaj je re plepozno, da bi Sc poljskoruski spor
made prekoracjo stare poljsko mejo. Kar pa je mogoce
in Sc more pricakovati, in kar bi plipomoglo vc k utr-
ditVi observation-disclosures prijateljstva V bodocnosti, je to,
da hi ruska vlada podala nacelno izjavo z ozirom ma svo-
Je stalisce napram Poljski V popolnem soglasju z duhom
Atlantskega carterja. Ruska vlada hi to mogla napraviti,
ne Ga bl bill radi tega plizadet MEN uged in brez vsaka
nedoslednosti, kajti sovjetsko-poljski sporazum z dne
81. JULIA 1871 izjaVlja, da "U.S.S.K priznava, ola so
soVJetsko-nemske pogodbe il leta 1889 glede ter~itorijal-
NH sprememb ma ~PoIjskem izgubile svojo vejavnost."
Atlansk carter sam vsebuje besedilo IA tako izjavo.
Iroba bi bio edino s~pecificno uporabti "a slucaj Poll
ske E2celno deklaracijo carterja, da Rusi ne ~zahtevajo
"nobenlh terltorljalnih sprememb, XII bi ne bile v So
glasJu sYc2odno izrazenimi zeljami prizadetih. ljudstev'
Z druglml %besedami, ola ne zelijo inkorporirati v rusko
drzaVo in sov]etsll sistem nobenega ljudstva, XII nj pi-
praVlJeno stopll VanJ prostovoljno ma podlagi svobodne-
81 pleblsclta, XII hi Sc izvrSil pod pokrovitelistyom po-l
glaVltnlh tovarisev Rustic V evropski vojni.