Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-07-05

Mkt well Nemcem ' tednu z dine 10. junija.
zastopniki slednjih diplomat tretjega reda SO res prisli v
Moskvo in bill SO Sc tam ma pogajanjh, ko je V svet trescla vest
o paktu dvajsetletne mirovne zveze med Berlinom in Moskvo. Bill
je sicer pricakovan, ker Sc je 0 MENU dolgo suslialo, a vendarle
Sc je zdeo vse to nevrjetno. KIDD da je najvec kriv-al iLondon ali
Pariz ma eni strani, ali Moskva ma drugi, to DO tocno pojasnila see
bodoca zgodovina.
Mesec pozneje je Hitler udrl ma Poljsko.
Kominterna je spremenila svojo taktiko preko noel takoi 20
objavi pakta. Mic vec propaganda proti fasiznu, Nemciji in tia
Nj, pac pa "a mir in proti imperialistcni vojni. Tarca ten napa-
dov pa sta bila Anglia in Zed. drzave. Earl Browder, XII je v dveh
dneh pogoltnil ve preiSnje izjave, lie organiziral borbo proti "warI
Pred belo hiso je Browder postal pikete, da SO demonstrirali "proti
irnperialisticni vojni, v katero mas tlaci predsednik", in velikimi
napisi so Anglji zagotavljali, da this time yanks are not
coming.
To je bla taktika kominterne cd augusta 1889 do %. juniia
1941.
Nemske armade SO udarne v sovjetsko unijo. Pakt hinavseine
Je skopnel kot kepa snega v razbeljeni peel.
Usodna zmota nacijev, XII Jill zene v propast
Rdeca armada Sc je borila ma zvljenje in smrt. Hitler Sc je
odlociL, da jo ugonobi do jeseni tisega lea in novembra, ma dan
obletnice bo5seviske revolucije, hi pc radiu IL Moskve svetu ma.
znanil, da jo je konec.
Naert mu nj uspel. Prisel je do Moskve, v njolni mogel. vrnil
Sc je v Nemcijo in Sc zadovoljil z izavo, da je rdeca armada "a
zmerom strta in Sc nikoli vec ne obnovi.
Kaj sta storii v TEN easu angleska in ameriska vlada, XII sta
bill dive lett napadani. in S propaganda ovirani v borbi proti Hit
lerju in Mussolinfu? Cd prvega dine, ko je bila USSR napadena.
sta il ponagali.
Tako SO Sc zbhzale. Kominterna je bila razpuscena, sal ma
papirju. Internacionala je nehala biti himna sovietske unije in
komunisticne stranke v Angiji, Zed. drzavah in v drugih zavez-
niskih dezelah so postale v propaganda "a vecje vojne napore
glasnejse kot katerikoli druga.
Toda emo nesoglasje je vendar ostalo: Russia je drzava kolek-
tivnega gospodarstva, ali kot pravjo nekateri njeni krniki, cdr
zavnega kapitalizna' ali pa "drzavnega socializna". Kapitahsti
v Angiji, V Ameriki in drugje snnatrajo prvo oznacbo "a pravilno
in jim = naravno - tax sistem Sc znerom nj vsee. Boil in drazi
Jill, ker je sovjetska vlada S svoUm gospodarskim redom uspela
toiko, da ga ne DO mogoce nikoli wee odpravii.
Moskva je ia strah razumela. z razpustom kominterne in 81
prenehanjem propaganda "a socialne revolucije in mednarodni
socialism je hotela dvom kapitalstiene Anglije in kapitahsticne
Amerike odpravti ces, sal vidite, da Sc ne nislino umesavati
V vase razmere, cd vas pa zelimo, da Sc tMdi vi ne boste V nase
Hull in Johnston Sc "sa uverti ma lice mesta"
Sc MISC bill prepncani. Ameriski drzavni tajnik Hull, kije
bill S svojm drzavnim departmentom sovjetski vladi zao nepri.
jazen, je Sci v Moskvo. Vrnil Sc je poln hvale 0 Rusiji in Stalinu
Zagotovii so ga, da Sc ameriskemu gospodarskemu redu propa-
gande il Moskve nj vec bait.
Pred tedni je bill povabljen v Rusjo predsednik ameriske
trgovske komore Eric Johnston. Obljubili SO mu, da 81 DO lahko
svobodno ogledal kr 81 DO zelel in govoril kr MI je ma srcu. To
Sc je zgodilo. Ma banketu v Moskvije sovietskim diplomatom in
ekonomom povedal, da Zed. drzave ostanejo take kot SO dezela
individualistov - in bodo take Sc bolj v BODICE. Tudi &c hi soviet
ska propaganda skuSala ameriski kapitalzem omajati, ne DO Sc il
posrecno, je pomenil Johnstonov govor. Torej je boIjse, da koope-
rirarao. Sicno je one dni poudarjal " SibirUi ameriski podpred-
nix Wallace. In Stain odgovarja, da je pc voini treba obdrzati mir
povsod pc svetu. Russia DO sa ma delo, da obnovi porusena mesta,
tovarne in rudnike ter unicena polja. Il Amerike DO potrebovala
ia miljarde potrebScin, XII Jill ne DO mogla takoi placati. Tudi v
Angliji DO iskala kredite.
V njenem Interest," je, da Sc jo pusti v Miru, kajti vzelo DO
dolgo, da Sc il zacelijo vojne rane.
Politka, Xxi sc suee S stalisea potreb
Taxa je sedanja politika Sovjetske unije. z njenega staIsca
|je povsem razumljiva. Nj pa razumlivo, cemu Sc komunisticna
stranka v Zed. drzavah tohko trudi delavstvu dokazati, da hoj
protl lzkoriScevalcern SkodGje vojninn naporon. Stavke pre-
klinjajo in priporocajo, maj Sc jim delavci tudi pc vojni odpoveio.
"Priznajmo free enterprise in pomagajmo, da bodo zveli vi sloji
V edinstvu', to je njihov sedani evangeij.
Toda razredni BOZ DO osta1 vzic MIN. Bill je pred kominter1no,
ie tn sedaj in ostane dokler bodo vzroki zanj. v interesu S~ovjetske
unije JIG, da 81 pomaga naprej kolikor najboljse 81 more. In v korist
delavstva pc svetu je, da nadajuje z borbo proti izkoriscanju in
"a mednarodni socializem.