Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-26
JOSIP SMODLAKA:
O RAZMEJITVI MED
JUGOSLAVIJO IN ITALlJO
| Y

Predpogoj "a trajn mir je, da Sc med dvema drza-
wanna potegne postena mea, XII bo odgovajaa naravnlm
in narodnostnm plilikam kakor tud gospodarskim in
prebivalstva, kar e vaznejse kot vse drugo
udi v6lj vecine prebivasva Tenn zahtevam odgovarja
samo mejna cta M gre cd jsevenejse tocke Jadran
skega mora tam kel shaja Balkanski polook Ape
nnsk, ter tekoc dale sever pusca JugosaVJ doll
Soce, brez Fuanske nzine Narava e tn Jasno odde-
lila diva naroda enega cd drugega kot maokJe. Vzdoz
cee vzhodne mee Italije, cd Kalnskh Alp pa do NOR
ia, fulanski element, ia predstraza ltae, drzl
vse milne do samih podnoz gola medtem ko SO hrbo-
viii kaj obludeni SIovenc Ma who'd cd e naravne,
obenem jeziloVne meje nahajaJO, kakOr splOsnO
znano samo posamezne, Osaml jene gIupe plebVastVa
alijanskega jezika. Tako obstoa niti taansko
mesto ma poti cd Golice do T1sa, n med Trsom in Re-
ko, niti ma progi med Trstom in Puljem
Ko Sc it&lijansllim jezikovnim otokom juznoso-
vanskem nacionalnem ozemlu osgna pra>lco rabe Mi
hovega ezka javni upraV in soil, ki Je pO zakOnlh
move Jugoslavije priznano manjsinskm skupnam,
bodo vsi drug interest taljanske manjsine Jugosa-
viii nas poponeise zadovOl sestaVu drzaVe ]uzno-
slovanske nego V drzaVnl zVezl ltaAJo.
Ia istlska mesteca Z it2lijanskim prebivalstvom
vs stlinjao, da jim gospodarsk inter es nelaz-
druzljivo zVezan nhOVlm SlOVansklm zaledJem. Ako
Sc oni kot tud sam Sayemni priznava more ociti
cd svoie slovanske okoice, bodo vsekakor doume da
e bo posteno da ud oni plidejo Jugoslavjo kot del
nerazdeve lstre, kater e uznosloVansko pleblVal-
9tvo stevilcno dvakrat mocnese cd itaJanskega, ola
n ne naglasamo, kako IL tega juznosoVanskega zv-
liza stano izpoponuejo deografske praznine, XII do
ticnih mestih nastajajo
Enako je nerazdruzljiva in stoletna mesta Co.
rice doino srednje in go1nje Soce dono Vipave in
Z Gorskm Krason tt sloverski okraji tvorjo skupno
mestom zgodovinsko pokl ajno znano pod imenom Co.
liSke grofje, medtem kot ina nzava Oh dolnj Soc, V
katei zvi fu1lanska vea tjanskega naroda, imenova
Gradska, svoe sredisce V mestecu istega mena QH
po sovensko menue Gradisce). Goliska pokrana Je
eden Cd naconalno na ;homogenesh krajev Mi nj nj
ii enc ajanske naselbine, mesta Gorlce so
poponoma slovenske Tudi sami Golici poleg ;tal
jascine govori tudi sovenstina in to zelo mocnem
lazmeru Po sluzbeni avsrjsk statisti je Gorci le
ta 1910 bilo skora 5O(' obcanOv soVenskega jezka
s0Venske klVi sgulnO tuC vec kar pllcaJO rOdbnska
imena sovenskmi koncncami V ce Goliski grofijl
skupaj mestom Golico e SteVlo Slovencev desetkra
vece cd seva Ital Ako Gorca, kot vsi sr-
njao ne more oddet Cd svojega okolsa teda vsi raz
logi govorjo to- da prpast; Slovenj, odnosno
Jugosav Gorca je bila tudi cd panlVeka Slovenska'
kar kaze neno sovensko ime, XII po pomenu odgo-
vara italjanski besedi coe" Cd tega starega soven
skega linen; e nasalo italjansko ime Gorilla, XII ita
lijanscn nj e2cr pomen kakor tud druga tuj me-
ma, katera Fancozi, Anglezi in Nenc svojh jezi
kin skovali "a to n.o3to (Goritz odnosno Goertz).
Cd vseh spornih obmejnih vprasanj med nami IN
Itaani je brez dvoma ece vprasanje Trsta lstare
rimske koonije Ilirski zemli, cudnm imenom Ter
geste Xxi tako zivo spominja sloyansko 'trzsce TO