Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-09-13
Ado MAJ oal Dravi vzroke
faSiZzma do Svelu?

PrVlc pc H. letIh Sc Je v ltalLl Spet VrSIa javna kOnvenciia
socialisticne stranke. Ma Mi so razpravljali q vzrokih postanka
fasizma, in o onih, XII SO ga podprli in so Sc gospodarji Italije. To
je hierarhija in pa ostali privilegirani razred.
Dinastijo, XII je med italijanskim proletariatom in v vseh res
nieno protifaSistcnih strankah obsovrazena, Sc je obvarovalo S
pomocjo zaveznikov. Priviegiji so Sc vedno zavarovani kakor so
bill. Waldo tvorijo sicer protifaSisticne stranke, toda glavno be-
sedo V Italji ina AMG. Konvencija soc. stranke Sc ie izrekla
protl MENU, ces, da protezira interese posedujocih. Smatra, da
DO "a italijansko ljudstvo najboljse, ako Sc MENU prepusti odlo-
cti o svoji usodi, ne pa ameriskim in ang1eSkim generalom in
poitikom.
Umevno, da je bno ma tel konvenciji pc toHkih letih vehko
vaznih took, a ena glavnih je ba razprava in sklepanje O BODICE
nosti Itaije in pa mednarodnega delavskega gibanja. Sklep kon-
venc1Je je bill, da je temeljna naloga socialistov odpravti vzroke
faSizna.
v ia namen je itaijanska socialsicna stranka pozvala sve-
town. proletariat V borbo "a odpravo kapitalizma.
Ameriski porocevalci SO pc radiu oznanii, da ie pozvala pro-
letariat ne samo v akcijo, ampak V svetovno revolucuo "a izkore-
ninjenje obstojecega kapftalsticnega) reda.
Ako hi bila SOC. stranka v Italiji le kaka neznatna uporniska
skupina, bi ameriski in angleski novinarji ter AMG ne porajtalii
1nnogo. Toda to je ena glavnih italijanskih strank. Izrekla Sc je
"a revolucionarni preobrat v socaizem, ker je to pc njenem
mnenju edino, kar DO preprecilo obnovtev fasizma, bodisi v
ltaltl ali drugje. zato MEN APPEL svetovnenu delavstvu, torejj
pred vsem ameriskemu in angleskemu, ker ii dive dezeli sta,
glavni trdnjavi kapitaizma. r
LIE mednarodno zdruzeno delavstvo, XII bi bilo pripravlieno
uvesti namesto sistema izkoriscanja red sode1ovanja, lahko svetu4
zagotovi mir in pa blagostanje vsem narodom: Ia delavstvo sma-
trajo socialist ve, Xxi delajo "a svoje in sedaj tudi "a drugih pre-
zvljanje.
Manifest italijanskh socialistov je osupnil marsikoga "
AMG, kr so nauceni verovati V ekonomski sistem kakrSen je. In
oh tel priliki so razumeli, cemu itaijanskas hierarhija in burzva-
zJa tako poudarja, ola maj zavezniSke cete ostanejo v Italiji Kajti.
ako odidejo, "bo anarhija, civlna vojna il. pa "komunizem". .
silicon strah veje pc Franciji. Tudi tam je bia posvetna in
cerkvena gosposka udinjana Hitlerju, ker Sc je bala svojega ma
roda. Dogodek v katedrali Notre Dame je to Sc posebno potrdil
Socialist V Franciji izjavljajo, da povratka V stare razmere
ne SINE bit. V ia narnen zele sodelovanja S komunisti. Pc mnenju
ameriskih novinarjev je so odstotkov francoskega delavstva s.
SOCIALIST IN 4O pa "a komun1stlcno stranko. General de GauHe
XII sta ga podprali in ga deloma Sc ODE skupini, je konservativec
v poitiki in pristaS kapitalizma. Sedanja navidezna sloga v Fran
CHI je torej zares umetna, kajti Francozi vedo, da SO bill porazeni
in potem cd zaveznikov potisnjeni IL upoStevanja.
Vedo tudi, ola zavezniSka armada nj prsla v Francijo v ma
menu gladiti tia socialnemu prevratu, ampak utrditi tax dru-
zabni red, v kakrSnega verujeta Churchill in Roosevelt.
Toda V mast ve. To vidimo v Itaiji in Franciji, in V vseh
drugih drzavah. Osvobodilna fronta v Jugoslaviji ie oh enem So
cialna revolucija, XII stremi pc odpravi vseh Fla starega reda.
Mednarodno delavstvo je ma pohodu. 10 topovi utihnejo, be
zaoril njegov glas. In lie ako pc ono prevladovalo, bono lahko res
dobili trajen mir. Drugace pa Sc dogodi isto kakor Sc je pc pref
Sni svetovni vojni.