Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-02
HAROLD LASKI OLondon):
EVROPA IN IZID AlMERISKIH VOLITEV

Nobenega dvoma biti tem da vlada ma
Angleskem in Francii veliko zad0vostvo mad 70
peno zmago predsednka Roosevelta Rooseveltovo ime
je Evrop postalo re istovetno pono amerskega
sodeovanja povojnem svetu Dewey pa je neglede ma
niegovo osebno mnene in izjave kandidat stranke,
ate1 je zbranih najvec bvsih izolacijonstov.
Ma drugi stran pa vidjo evropski milijoni Roo
sevetu smbol borbe noz IN do konca protl Vsen fo
mann nacizma bodisi Evropi bodisi Aziji Ako bi
Roosevelt ne bill znaga bi Sc bill mog ubran vii
sa da ie niegov poraz obenem tud vsa do neke mere
znlaga nacizma.
Velko je tudi zadovolstvo Europe mad dejstvon, da
Dies Fish in Nye bodo mogli vec izkoliscat ameri
skega kongresa svoe oganzirano sovrastvo in zobo
napram Evrop.
Europa je opazovaa amelske volitve tud Sc IL dlu-
9Th vidikov Vprasanje preCsednika e bio seVeda maj
vaznese toda vprasanje sestaVe kongresa e bio tul
veIike vaznosti Bait bio, da obnoVi amels elek-
torat kongres XII b sledl korakom svoega predhodnika
IL leta 1919 in 1920 in ponovl tlagedo predsednlka
Woodrow Wsona.
Brez nadanega je jasDo, da svet ne bi mogel ma
prei brez Zedinienih dIzav casu tako obsirnega III
danja in rekonstrukcie e podpoa Zednjenh d1zav po-
trebna ako maj bo ia naloga goova dogednem casu
Msln, da ne delam DeWeyu nObene kivice, akO trdlm
da on in njegov pomoGn MISC mogi imeti niti oddaec
plavega preg leda oglOmnosti naog XII mas cakaJo.
poteku volne kampanje jh je sicer jaVno mnene p1-
sililo da so govo1il mednalodni kooperac toda od
vanjo in dovolj izkusenj, da hi jo mali izvesti.
Zdaj ko sc volitve kOncane recimo odtlltoslcno
da upamo da DO Roosevelt piaVi clovek "a EWopo -
da bodo mogli evopsk nalod upre sVo]e ocl V~nJ Ga
podple progresye 5tuje nash n4"odoV To j2 bez dVo
ma njegov zadn rok tako DE- e uat da bo nase sVoJo
Dot nazaj tistemu junaSkenu in habrenu nacinu Vod-
sva ki ie negovo DredsedDko dobo napraVi tako zna
1nenito ne le Amelild teivec tudi spoh sVetoVnl
zgCdovini.
Roosevelt bo c1oziye- poaz Nencje in Japonske in
30 TAXI at Zdlllz svojih r0kah ako geronimo oblast
lzot ie DO Napoeonu nj incl noben clovek modelnl
svet0vn zgodovni. Europa glcda nanj kot ma neke
r:t4 Niklavza Europa zel e to- da bi dial Roosevelt
4j:, velk in visol nauI vprasanjh zunanje poli~
thc )t ;e dial TAX nauk pog]edu notlanje po]itike.
.01 Dozna Ameriko DO Vede!, da ga caka tezka
nauga. Pred vsem bo incl opraviti novim svetom, S
svcon ki Sc bo zavedal neyanosti emne dobe kateri
je uSe "a las in ne vec sveton, XII DO poln dVjega
sovra.tva ki bo izmozgan in obnomogel obenem pa 81
DO zelo visole katero e placa svoe od-
lesone. Odkritosrcno bonn PRIMAL da bodo mnogi IL
med mas upa da bo izkolist sVo cetlt predsedniski
rok "a to- da zneb tsth elementoV, ki so zapreka
ega mednarodnega sodelovana kar b bio morale ze
zdavnaj zacet Tezko 81 je msti bol plemenito nalo-
co. kaere b Sc mogel lotit ko e cscene State depart
1nenta Zda ko e Vichy izginl, ko postaa Italia cd
clne do dne bolj sociasticna, ljudje kot Robert
Murphy ali admiral Leahy pac vec MISC potrebni
Poleg tega pa je Sc dejstvo, k je velkega pomona,
da bo Amerika ako ostane popolnoma predana gospo-
darskemu sstemu, katerega tako "posreceno imenuje
Gree Enterprise" - ime l. nekako cudno zveni poleg
linen kot Aluminium Co., Stal:2rd Oil, General Motors