Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-08-14
GOSPODARSKA A BLANCA 25-LETNE
ITALIJANSKE VLADAVINE
Y JULIJSKI KRAJINI
(Po "Bazovici'')
Naskok ma nase gospodarske ustanove
III.

Najdalje so ohranie svojo prosost in samostoJnost
pod italansko vadavno nase gospodarske in kredltne
organzacije ter nih movina Ali nasih bank otila e
Italia re po neka etih. Polasa je najprej najVece
iugoslovanske banke Jadranske banke Tlstu in ME-
nh podruznc Opatiji in Zadru. To pa j nj bilo do
vol Da zvo zadene ene vagatee, je bio treba ban
o zatreti In zares e pognaa itaanska faistcna banc
ma uprava eta 1924 banko konkz Trdeset mill jonoV
lr sloyenskih in hvatskh denanih vog e bo tako uni
cenih.
V dr11gih primeiih so zapuscal uprave nasih
6oV zlast gOspoda skO dObro sO]eclh zadug IN lzOca
rjih upravo alijanskim komsarem nalogo, da usta-
novo likvidrao in premozene uporabijo italjanske
politicno- svrhe Tako polasi mpo-
zantne palace "Trgovslii DOM Golic, ki je ba last
Trgovsko obtne zadruge go!iSke poem staVb konslm-
mega drustva' pri Sv. Nanu Ilstu, BalkoVlJah,
skednju in nesteo drugh kah Lea 1927 je bill raz-
puscen najmocnejs istlsk zad1zn denaln zavod -"ls
taska pOsujilnca ki je inca svO sedez Pull in po-
frlzncO Pazinu, poem ko bill faSisti zazga 1920
memo palace Full Naslednega eta 1923 je bila raz
gnana go1sla "Zadruzna zveza in 1929 je prsa
sto 'Zadruzna zveza Irstu.
S tena dyeIna raz1u>toma je hotel faslzem zadet
zivo ne sano ugosOVanslo zadl uzno staVbo ltalJ
smpak vso naTodno gospodaslo torno slo soVanskega
zivlja sploh. Kajt uncenjem obeh zadluznlh zVez
nih gospodarskmi in strokovnmi gasil in gospcdarsk
mi in zadllzninlf teca je udstvo zgubo najzrazite
Sc pobudnice in voitelce vsega svojega gospodalske
ga snovania XII sta zaradi svoega najsire plas sega
ioceea vpliva zavzemaG Vodece sovanskem poll
ticnen!, socalnem in ku!tunem IazVo]u in zlVlJenJu
mejah lraljevine Ita-ije.
Po razbitiu zadruzne crganizacije mog]e ohra-
n na pov1sju in klubova fasstcnemu navau le krep-
kejse zao1uge kakor TIzasla posonica in hrannica,
Trgovsko-obltna zaduga Ilsu, Goliska udska poso-
ilnca Cent, alma poscjinca Goici Oklajna posoJll-
MICA Idriji Ajdovscni, Cerknem Posojilnca Vi
paw, pri Sy. Luciji Tominu, kobaridu BoVcu, V
Sezari V St. Petu ma Krasu Postojni TrnoVem,
Podg. adu, Jelsanah Volovskem V Buzeu in V kopu
ter nekai manJsh kmeckh posojilnc Ali pod fasstlc-
MIN nasiljem paddle uCi te zaduge duga "a d1ugo
Nekatee bile pisijene da jlh absorbaJo allJanskl
zavodi druge SO morale zopet same sopit kVldacJo
in ae bile cd prefekov kratkomao razpuscene POD
prevezo da ograzajo njh upravni odbor Javni mir IN
red
Do vstopa alije sedanjo vojno so Sc bile ohranlle
lo Sc Traska posoilnca in hraninca, IgoVska obrtna
z4htU.ra Trstu, Ludska posojilnca Coric PosoJl-
MICA dovscni, St. Petru Krasu in Sc nekaJ MANI
sh z3Iiuy. zbruhom vojne je bila zapecatena tud1
nh u5oa Tn1o sta bill razpusceni augusta 1910 Trza
Ska pCsOInc; n hrannica in Trgovsko-obtna zadruga
Trs in to ma zrocno zahtevo fasisticne stranke h nj
ogla dali tpet de.oVana teh dveh solidnh in obceko
listn, slovenskih denana zavodov trzaskem ozem-
lju.
Tako je Italia unicla nel2i letih ponosno "a
druzno gospodarsko organzacijo ugoslovanskega yJa