Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-03-01
Sport predseal nika .
kOnsresOzn v Euci
z~avezniSke i~avnOsdi


Ko je angleski minister vnaniih zadev Anthony Eden nedav-
no dejal, da ina predsednik aneriske republic v svoji politiki
ovire, XII nu jh nastavlja zyezna konstitucija, SO ga mnogi anne
risk liti napadali vsled tega, ces, da Sc umeSava v nase zadeve.
Annpak nase takozvane notranje zadeve SO morda zivljen-
skega pomona tudi "a Veliko Britannia, "a JUNO Ameriko, "a Ru-|
sio in ostali svet.
Kar ie Eden misil reel je to, da &c nj vecina zveznega kon-
gresa s predsednikom, je njegova politika - bodisi notranja kot
vnanja, ovirana, ali pa tudi povsem razveljavljena, kot Sc je do
godilo V prejSnji vojpi V Wilsonovem slucaju. zvezni kongres mu
je zavrgel vse, kar je ma mirovni konferenci vaznega sklenil. In
da mu ne DO nicesar odobril, je bHo jasno Sc predno so bla poga-
janja V Versallesu koncana. 4
Kaj, &c Sc soda. TAXA tragedUa spet ponovi?
Sport, Xxi Sc dogajajo med Rooseveltom in kongresom, 10
obetajo.
Enako tudi sentiment vollcev, XII Sc obraca ma desno, torej v
prid Sc vecje reakcije, kakor pa jo V kongresu re inamo.
Dasi Sc ponasamo z defnokracjo, XII Sc jo V casopisju oglasa
"a vzor, jo Angezi in drugi, XII imajo parlamentarni sistem Wade,
smatrajo "a zelo pomanjkljivo. s
V naSem sistemu Wade je mono, da je predsednik povsem
drugacnega prepricanja, oziroma nazorov V enem ali V drugem
vpraSanju, kakor pa zvezni kongres. In ker ina preGsednik tie
dezele vefje praviee, kot ma primer V Anglii kralj in predsednik
Wade skupaj, Sc RADIO pripeti, da vodi on emo politiko in kongres
pa drugo, ali pa MI nasprotue. Posedica tega je politcna zmeda,
&c ne Sc kaj hujsega.
Ako angleski parliament kako predogo Wade zavrze, ali
ako ne sprejme kakega vladnega nacrta, kakor nj ma primer mas
kongres sprejel davcnega nacrta zvezne administracije, mora
vlada resignirati. Izhod je ali nova vlada, XII hi postopala pc zelji
tste Veclne, XII Je preJsnU 1zrekla nezaupn1co, ali pa razpust par
lamenta. V slednjem slucaju dobi ljudstvo priloznost, da odobri
bodisi staisce vecine responsiveness parlamenta, ali pa Wade. Obi
cal V Angliji in V vsaki par1amentarni DRAW je, da Sc vlada spre-
AFGfA NNN NONAiN NooAOhH 10dSii ORO1N
v parlamentarnih sistemih Wade so vsi nieni clani "a svoie
oelo odgovorni zakonodaji. CHM je vecina. S kom nezadovoljna,
mora odstopiti in &c je vpraSanje resno, VISA vlada z MIN vred.
PR mas tega nj. &c ina zvezna vlada v kongresu vecino ali ne,
lahko ostane nespremenena dokler predsednik hoce. Tudi &c kon-
gres zavrze vse njene predloge, il nj treba resignirati. Kajti clani
Wade SO odgovorni predsedniku in kongresu pa lie, ao izvrse kako
nepostavno dejanje.
Vladni sistem v parlamentarnih drzavah je torej boji V tenn,
ker vsakdo We, da mora vlada izrazati nagnjenja in tendence We
cine zbornce, torej teoreicno vecine ljudstva.
Ako bi tn imeli tax vladni sistem, bi moral predsednik Roose-
welt v zadnjih II letih svoj kabinet re veckrat menjati, ali ga sal
"presejatp'. clanom ameriske Wade nj treba odgovarJati ma vpra-
SANTA poslancev V parlamentu, kakor norajo v Angiji. &c kaka
predloga ali nacrt predsednikovega kabineta v kongresu nj spre-
Administracja r emo in zakonodaja je drugo. Mad obema usta-
novama ie Sc vrhovno sodisce.
Ao bi recino Churchill ali Eden, ali katerikoli clan angleske
Wade, v kakem vaznem vprasanju, ali pa tudi v nevaznem, ce Sc
gre Ia zaupnico vadi, ne dobil vecne, hi bla njegova prva pot
n kralju, kateremu bi podal demsijo. Ce pa pri mas ne dobi vecine
recimo delavska tajnica s kakim svojim nacrtom, XII ga v njenem
imenu predlaga ia ali oni poslanec. ali zvezni zakladnicar, ali
kak drug clan Wade, Sc to ne smatra "a nezaupnico, nego zgoi "a
poraz zvezne administracije, XII pa il vsled tega nj treba pustiti
sluzbe.
V nornlalnih razmerah to ne della tezav. Toda kadar Sc gre
"a svetovne problene, kot Sc je so v prejsnji vojni in spet v soda
Mi, in "a notranja polidcna ter gospodarska vprasanja, pa stvar
hi. enostavna. sd
To je vzrok, cemu javnost vzavezniskih dezelah, posebno Sc
vAngliji, v Kanadi, Avstraliji, v latinski Ameriki it'd, trenja med
Waldo, ozroma med predsednikom in kongresom, tako napeto
motri.
ma Japonskem, v spaniji in pa cerkveno-poHtieni ustroj, XII DELUXE
v Vatikanu. Vsi Sc zaninajo "a lid spora med Belo hBo in kon-
gresno palace.
Kaksna je Rooseveltova vnanja poltika, je svetu znano. Ali
inu joskongres odobrava? Do japonskega napada ma Pearl Harbor
10 ie uveliayIial pc stopniah in lie z naiveeio tezayo. Potem mu ie