Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-25
JOSIP SMODLAKA:
O RAZMEJITVI MED
JUGOSLAVIJO IN ITALIJO
ILL.,.

Znan alijanski diplomat, grof Sforza, re tlikrat
pred Srso javnostjo podal svoe msl nujnos nekate
1h eritorjanih izgub XII il seda po porazu Ialje
ponuao. dveh od teh izav e g. Sforza posebno govo
Ill tudi ureditv meja Jugoslavijo kakor 81 jo
zamsja. Grof Sfolza, prznati, nj nikol sted
lepih besed nasIov Juznh Sovanov, stano e nagla
SAL kako e vedno deal prjaeljske odnosaje Ita
ije Jugoslavijo Sano vedno nekako cucno IL
gedai ii ljsk namen, ker spomin jail, ka
10 e g. Sforza pisa da e zdrava p1jaejstvo
Jugoslavio postavijena pogodbo Rapalu. Tembolj
tezko e bio to razumet ker je bas g. Sorza oseb
no Rapallu delal in dosege da b dive tretni mill
jona Jugoslovanov odcepo cd domovine in bilo podvr
nasni vadi In danes, ko pse razmejitv G. Sfor
pise zeo ljlbeznivo Jugosav ali, kot DO vide
TO- razen besed dae zelo l1alo pavzaprav nic kar b
mogo popraviti tezko kvico naneseno nasemu narodu
njegovm sodeovanjem.
Prva zjava G. Sforze vlnitU telitorjalnih pridobi
tev talije je izSla inerVu Gasopisu limited Ma
tions" cd l. augusta 1913 Tu je dejal: Govorec
naconalni celo ltaje, pliznaVam da Dodekanez (gr-
ski ooki Egejskem moru, katere 81 e Italia prisvoj
la) mi nikoi tvo sestavnega della nase domovine
bodna Italia DO juu radostno vnila Dodekanez gske-
mu narodu vrnitvi niti enega della nasega naconal-
mega teltorija nj tok1a cI1ni n besede Temu Sc je
anglesi publcist Ivor Thomas, XII dlugace pogosoma
ctra G. Sforzo in rad mnogo tega plitruje, tako
zacudi da je, naVajajoc gornje njegove besede
jem canku Contemporary Review" doda to-e svojo
p1ipombo: "ko bodo Vacae faSisticne prdobtve,
bo morale tud Reko vrniti Jugosavj Obenem je bri-
tanski novnar spomnil grofa Sf0rzo da Rapalu
nj zahteval, da bi Reka plipadla Italj.
Izgeda, da je ia prijateska pripomba g. Thomasa
napeala g. Sforzo da drugi svO il javi spomni
sta Reko. Tolrat svojem canku XII je izsel Ian
skem oktobelskem zvezku casopisa Foreign Affairs,
pa francoskem prevodu Les Documents de la Qun-
zaine Cd 15 januara 1914 znasa tale nenavadni pred
log "talija in Jugoslayija b mog ponuditi nov Lgi
1arodov Reko in del okolsnega teitoa potrebnega
tenn ztvoyali neke svoe teitore in zahteve, ali bi OBJ
enen pridobil neprecenve moralne kolisti Liga
dov pa bi znajda idealnem poozaju med latnskim
in slovanskim svetom, in b nea sebe maj jbOsh
lux ma o.. Niti tokat 6. Sfoza vdi, da b
moral izvest bio kaksni teIitoraln odstop Jugosav
j, ampak j racun odsko;nine nud zvezo in to
talijo ampak tudi FL ancjo o. tolazec sc, ola
b tedaj Ito so njegove besede) ''vprasanje razmeve
katero postavajo nekael zaosta jugoslovanski casn
karji zgubilo vek del svoje ostrine."
Tretjic Sc je g. Sforza jav istem predmetu mese-
narca l. in to inerV uvom New York Timesl."
Tu Sc cnrat ponav]ja svo plijublen predlog, da Sc
Reko posta pod Lgo narodov Novo je tel zadnj IL
iavi samo to- a bi Italia moraa odreci suverentete
mad mestom Zadrom, vendar tako da to mesto b pr
slo pod suVerenost Jugoslavje ampak bi Sc
morale poiskat nekakSno kompromisno resitev. Ma ia
nacn G. Sforza ostaja pr TEN, da Jugoslav SINE
vrnti pod neno suvereno oblact nt pedi narodne
ga tertorija odyzetega j pod prskom mocnejse sile