Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-06-07
v MEHIKI. (Nadaljevanje.)

to, ker je incl predsednik res
prisotnost duha, da je v pravem
casu zagrabil napadalca ter mu
iztrgal revolver IL roke. Aten-
tat, kateri Sc e izvrsil v narodni
pala6i nekako oh desetih zjutrai
je povzrocil veliko hrupa ne sa-
mo v Mehiki, ampak Sc vec v
inozemstvu. Atentator, star 80
let, topniski porocnik Antonio
de la Lama Rojas, js spadal boz
gait mehiski rodbini, Pravijo, da
je incl fasisticne sGike. Strel.
kateri je bill oddan z blizine treh
korakov, bi bill smrten, &c bi ne
bila kroglja, kater'a je zadela
predsednika ravno v smernici
srca - spodrsnila in prodrla
brez vsake rane zanj izpod ra-
me. Pr izprasevanjl je izrekel
Same tri besede: ~ Mehiki nj
p~ravice!" Govorili Sc, da je Sc tt
sto noe skusal pobegniti IL vo-
jaSkega zapora ter bill ma begu
cd straze smrtno ranjen. S TEN
je bila visa stvar z~avrSena in
menda Sc danes ne vedo pravega
ozadja. Priznati je treba, da je
bila visa o~ficijelna Mehika, Sc po-
sebno delavske unije, ma strani
predsednika, kar je pricalo ma
tisoce resolucij in telegramov.
Sinarquismo in falanga
O tenn predmetu sem pisal re
lansko leto. To je gibanje, o ka-
terem Sc najrajse ne govori, ali
&c Sc ga omenja, Sc ga navadno
omalovazuje. Da je to prava for
ma fasizma, kajpada z globokim
katoliSkim in verskim ozadjem.
kot je bill ma primer Dollfussov
V Avstriji, samo da ina "a en-
KRAFT Sc revolucionarno formo,
katero pa skriva pod raznimi
frazami in krinkami, kot ma pri-
mer vera in patriotizem" - vse
to je znano. Jel skoz in Skoz pro-
francovski in prot ameriSki. v
sedanji vojni je kljub temu, da
je Mehika oficijelno v Mi, odlo-
enc proti vojni ter prot voja-
Ski konskripciji. Min casopisje
ie "a osisce cd vsega pocetka.
Najbolj pa vporabljajo "a svojo
propaganda proti sedanji mehi-
Ski vladi memo solidarnost z "a
vezniskimi drzavami v boju pro-
ii osiScu in tn jim pride "kolosus
ma severn" ravno prav.
Kot sem re omenil, ina to gi-
banje silno versko ozadje, XII r.
rablja danaSnji kriticni polozaj
v svojo korist. Vlada jim dose
daj Sc nj stopila ma prste, ceprav
ma odgovornih mestih vedo, da
to gibanje posebno ma dezeli sill
no narasca. Kar je najbolj tragi-
emo je to, da Sc Sri to gibanje
ravno med tiste ljudi = indian
ce ter druge brezdomske peone,
kateri SO v potokih krvi prido-
bill in omogocili mehisko revo-
lucijo. In tako nina pendulum"
revolucije proti desni = vedno
boil proti desni in tam je tista
crna skupina ljudi, katera je dr.
zala Mehiko v robstvu in temi
skozi stoletja. Ii ljudie ponovno
sanjajo, da DO prisel zopet Min
der tag, kot je v spaniji S po-
mocjo katoliskega faSizma in pa
ganskega nacizma - ali kaj "a
to samo da je oblast.
V glavnem mestu sem govoril
z veliko ljudmi, med mimi tudi
S Slovenci. Skoro vsi, razen Fo-
dorja, sc bill mnenja, da nj me-
varnosti in da je liberalno giba>
ME premocno. Ali ko SEN opazo-
val ljudi v notranjosti Mehike,
kjer nj skoro nobenih sol in kier
je cerkev glavno zavetisce, sem
dobil drugo miSljenje.
Delavske unije
Unionizem je V Mehiki zelo
mocno razvit. In cd delavskega
gibanja je odvisno, kan DO Me
hika krenila v tenn razvoju. Co
tovo, da ina tudi ono svoje ma
pake kot Jill ina sorodno giba-
ME pr mas in da so tam slicne
skupine kot ma primer pr mas
CIO in AFL. Ali v glavnem so to
v Mehiki gibanja, katera stole
trdno "a sedanjo Waldo, dobro
HE "