Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-02-02
NapisaI DONALD BELL

a V Manu- AN'ANO'
lena prot Angliji, ne pa protl
Zed. drzavam, nikakor nj slucaJ,
kaiti izredno lahko bi bio vzbu-
iati sumnicenja tudi prot Zed-
drzavam.
Pc obisku Molotova v Londo-
nu in Washington spomladi le-
ia 1943, in pc podpisu anglo-ru-
skega pakta, ie bio razmerje
med Anglijo in RUSTIC mnogo
bolise kot med Rusijo in zed.
drzavami. Eden je bill ponovno
posredovalec O priliki nespora-
zumlienj, XII 50 Sc pojavila,
Toda re nekaj mesecev pozne-
ie Sc ie p~olozaj spreobrnil. Pred
sednik Roosevelt je postal v Mo-
skvo ambasadorja Daviesa IN
uvedeI politiko razumevanJa z
Rusijo. Posledice so Sc pokazale
O priliki moskovske conference
treh zunanjih ministrov. Cor
dellu Hullu je bio lazje spora-
zumeti Sc z Rusi kot Edenu. V
Teheranu je bill Roosevelt COST
sovietske ambasade in vse je BIZ
10 V najlepSem redu. Stvar je ia,
da med Zed. drzavami in USSR
nj nobenih dejanskih spornih
took, ker njihove interesne sfere
mixer ne pridejo skupaj. z An
CLIO pa je cisto drugace.
Churchill je opazoval ia raz-
vol s precejSnjim vznemirje-
MEM. V poletju 1943 je veckrat
poskusil doseci zvezo anglo
ameriSkih dezel in je sci cello Ia
ko dalec, da je predlagal, maj bi
imeli angleSki in ameriSki dr.
zavljani skupne potne liSte. Do
zdaj Sc stvar nj razvila naprej in
Sc Zdi pokopana. V slucaJu take
zveze bi bila seveda Anglia V
idealnem p~olozaiu. Imela bi I'VE
re Z obema najmocnejSima sila-
ma ma svetu, Xxi pa Sc med seboj
Sc nista mogli s~porazumeti v
'em pogledu. Britannia bi dobila
ma ia nacin V svoje roke perma-
nentno vlogo posredovalca.
Mesto tega pa Sc je pojavila
polagoma in do gotove meje RI
valiteta med obema anglo-saski-
ma silama glede naziranj 0 po-
vojnem svetu. Tega tekmovanja
ne velja pretiravati, ker Sc ONE
julie ma pole trgovine in morda
tudi ma zadeve pomorskih IL
zracnih sfer in potov. Poleg tegs
pa je tudi prav lahko mogoce
ola pride do politicnega spora
yuma.
Ruski in britanSki interest '
povojnih zadevah Europe SO. Sc.
veda mnogo vecji kot ameriSki
Zed. drzave morejo spreieti
mnogo razlicnih reSitev - kar
Anglezem nj mogoce. To je w
rok, da je juznoafriSki premier
Smut S toliko skrbjo govoril Q
moznosti, da DO oslabljena Bri-
tanija bodocnosti obdana cd
dveh orjaSkih draw, Amerike in
Rustic.
Kdor razmisljuje o poljsko-
ruskem sporu glede meja in Q
napadu V Pravdi, mora premi-
slit ia v~praSanja. V zacetku je
bila Britannia popolnoma pri-
pravljena sprejeti vse ruske te-
ritorijalne zahteve, tako da ie
bill odpor proti MIN V Ameriki
mnogo vecji. In ola nj, leto 1914
leto volitev, hi bila sprememba
ameriskega staliSca. v tel zadevi
meja Sc mnogo boil ocividna.
Edino lie skrb in briga "a one mi
lijone volilcev poljskega pokoie-
MIA V Ameriki je preprecila, da
nj VISA ameriSka javnost progla-
sila Curzonove linije Ia najboli,
SO in najbolj pravicno poliskc
mejo. V Londonu pa je opazat:
drugacno Strujo = vloge so "a.
menjane.
Pc moskovski in teheransk
k%onferenci je p~ostalo jasno, d;
tri v@elesile svojih nesporazum
ljenj ne bodo obravnavale v jaw
nosti, temvec, da Jill bodo pc
skuSale izravnati diplomaticno
10 so Rusi prekoracili stare
polJsko mejo kar je bila cist'
vojaska, ne pa pohticna zadev;