davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Nogales international., 1944-11-17
Mustangs Prepare
For Tonight's
Nogales Game

PHOENIX, Nov. 16-The Mus
tangs of North Phoenix High School
took to the practice field Monday
with eyes on the Friday game here
with the Nogales Apaches and a
1876 victory over Yuma under their
belts. The North High gridders
chalked up the easy win here Sat
urday night in game which
Coach Rolly Caldwell had chanc1
to use his reserves freely.
The Mustangs came through the
Nogales international., 1944-11-17

even with four wins and four losses.
for the season with only the big
game" with Phoenix Union on
Thanksgiving Day left on the sched-
Nogales international., 1944-11-17
Holbrook, Arizona
November Z, 1914.

Dear Craig:
Just a note in haste-before I 90
and vote for Dewey!
Your Second Annual Overseas
Christmas edition received this a.
M, and want to congratulate you
and your staff on the wonderful Job.
also note your editorial Front
Page Editorials" Don't let anyone
disturb you.
It is--so far-your privilege and
right to run editorials on the front
page of your newspaper And if you
so desire you can even run 'em up
side down.
Kindest regards,
COLUMBUS GIRAG]
Nogales international., 1944-11-17

ent offensive despite a tendency to
gamble with short passes while deep
in their own territory Arizona
Daily Star, Tucson).
Evening star., 1944-11-10
Congress Heights Citizen,
Elect Liebrand President

Harry Liebrand was elected presi-
dent Of the Congress Heights Citi-
zens' Association at a meeting last
night held in Congress Heights
School.
Others elected included Benson
Taylor, first vice president; Abe
Lugenbeel, second vice president;
Mrs. Wautheta Rayfield, secretary;
Mark H. Hetrick, treasurer, and Mrs.
Alma Allen, financial secretary
Earl Rennalls and James McCauley
were elected delegates to the Fed
Grafton of Citizens Associations, and
J. Lewis Goldman, retiring president,
unanimously was elected trustee OF
the organization.
A committee was named to con-
tact postal authorities in an effort
Evening star., 1944-11-10

to have the expected postomce sub
station In Congress Heights es-
tablished by Christmas. Members
included Mrs. Edna Dulin, Benson
Taylor and J. Lewis Gelbman.
Reiterating the need for Congress
Heights buses to stop during rush
hours at Portland street and Nichols
avenue instead Of Fifth and Nichols
avenue. its present discharging
point, to facilitate better connection
with shuttle bus, an association
committee was asked to bring again
the problem before the Capital
Transit Co.
Evening star., 1944-11-10
Better Public Relations
Called Need Of Business.

To reach Its postwar goal Of high
level production and employment,
American business must build bet
ter public relations, e. E. Schnell-
bacher, chief Of the division of COM
mercial and economic information,
Bureau OF Foreign and Domestic
Commerce, told an American Public
Relations Association luncheon
Evening star., 1944-11-10

the War Finance Committe. Ralph
Engelsman, national director Of the
Payroll Savings Division Of the
Treasury Department, explained
that no amount Of publicity can
make War Bond drives successful
unless 1t is accompanied by personal
solicitation.
A. w. Thomas, chairman Of the
division. presided.
Evening star., 1944-11-10
THE EVENING STAR, Washington D. c.
FRIDAY, NOVEMBER 10, ls@.

Of the Credit Union Division Of the
District War Finance Committee in
the Mayflower Hotel yesterday.
A Treasury citation for service
during the Fifth War Loan drive
was presented to F. e. Cavanaugh
of the Christian Heurich Brewery
by Wilmer j. Waller, chairman OF
Evening star., 1944-11-10

meeting yesterday at the Washing
ton Hotel.
I'VE will have an expanding but
highly critical buyers market" he
said. There will be . marked in
crease IN competition. 1t will take
Evening star., 1944-11-10
Credit Men Make Plans
For War Loan Drive

Plans for the Sixth War Loan
drive among credit men in the Dis
trict were formulated at a meeting
Evening star., 1944-11-10

adroit public relations, a. well a.
promotion. to win and hold busi-
ness"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
@ NEMSKI STRATEGIJI

Opazovalci nemske strategic sodjo, da nj izkljuce-
no. da nemsk defenzivni nac predvidevajo prepustl-
tev dveh tretn Fance da bodo defenzvne inje ma ia
nacin mani prodirve in komunikaciJe azJe.
TAX velikansk umik bi prsel ma Vrsto kot zadnJl
del tri-faznega defenzvnega programa ma katerem Mem
ci nabrze delajo.
Prvi DEL XII ie Sc teku ina vreci zaveznlske
sile nazaj proti &c to poneslecl, bodo Nemcl
zace drrgim delom to Sc pravi da bodo sio "a
cell braniti francoska atlantska pristanlsca
Kadar bi bila prstanisca izgubena, bi Nemci vide
Ii, da Sc morajo umakniti taken sucaju bodo Nemci
kasali frontne line obenem pa possal poegniti "a
vezniske armade goboko noranjscno kJer bodo brez
moarsse pomoGi izpostavene preostali nemski zracn
sill
Seveda je dogost posameznh faz Representatives.
ampak zvedenc pravo, da e to prav gotovo nacr gen.
feldmarsala Kalla Rundsteda. Treba b bio spre-
meniti pOdrobnostl ako IN kadar DO Churcmll oa
znamenje "a izkrcanj
Nemc bodo nedvomno nasprotovall VzpostaVltVl
fronte k bi ih zelo oslabia Ko bodo enkra zapadna
prstanisca zgubljena lahko umakneJo poagoma Sc
vernovzhodno in vzpostavijo crto seVemi Francl te
koco cd Deppe do ST. Quentina, poem pa uznovzhodno
do Vosges Jura pogora koncuoc Sc Oh sVlcarsk MEL
To bi pomenilo prepustlteV dveh tretm F1anclJe, a
voiaskega salisca bo krajSa cta aze doseglva IL
Nece, nhovo desno Erilo OBJ kanau pa bo zavarovano
naibolisimi utrdbami XII so ih Nemc zgradil zapad-
nj FvroDi Ma ia nacin bi lahkO udi izognl naraVnm
zaprekam pr posanju novih pomoc IL rajha, kot ma
primer Loe in Seine katerh mostov bodo salno rpell
zarad zavezniskih zracnih napadoV.
IJtrievane te crte Sc cello seda us Ia to crto eze
doe 1rdbe oh rekah Meuso in Schelde in napreJ skozl
Begiio kakor tudi Magnoova linja in pa Segfredova
linija.
TAX utegne biti nen1ski nacrt zadnji boj - boz,
O katerem upajo XII DO tako zmucil zaveznke da bodo
pripravljeni ma kompromisen mir.
Nacrt pa seveda ne vkljucuje obstojece vzhodne in
JUNE frone kakor tud drugh nacrtov XII Jh lmao "a
veznki zepu. .
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
(Nodoljevanje in konec.)

Argentina meri mad 2 in POI
milijona kvadratnih KIN. 90 Ju'
goslaviO in ina 10 nlillJonoV
prebivalcev. V njej je zdruze'
nih 26 PROVING z vecinoma be,
linn prebivalstvom, XII Sc je u
domacilo in izpodrinilo Indian
ce. Pokrajina je velika planja'
va, XII prihaja ma severo-zapadu
gorovje And, deli Sc pa pc
podnebju in visini v severni
3rednji in juzni del. Velike pam
ras (stepe) V srednjem delu sc
p=i.aravne "a raznovrstne nasa'
de. 20 dosedanjih raeunih je
obdelarill rs milijonov hektar,
lev zemllc, 4 VISA plodna pokra'
jina obsega .,ad 100 milijonoV
hektarjev, kar nam najvec po
We razvojnih moznostih tie de-
zele. Gotovo sc bo tn Sc bol..
razvila zivinoreja, ki je re ida.
glavni dohodek; r a di vellklE
lezise. rud pa bo nastala moens
industrija.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
Jamko N. Rogelj:
Porocilo 0 pomoz mi
akciji

Glavni blagajnik slovenske
sekcije Jugoslovanskega pomoz-
mega odbora, Mr.. Leo Jurjovec,
mi sporoca, da so v mesecu ma
ju 1914 poslali denarne prispev-
ke sledeGi:
John Vitez, tajnik lokalnega
odhora 1t. 20, Barton, Ohio, Vso-
to $1lO.37; !; poslano po Glasu Ma
roda, $3.50; Joseph r. Durn,
tajnik lokalnega odbora st. 35,
Cleveland, Ohio, vsoto 81, 600. 90;
Albert Kahlenberg, Los Angeles,
$500; Mrs. Rose Sajovic, Chi
cago, ILL.,, $1,000, in John Kerzis-
mix, Kemmerer, Wye, $1,000.
Hvala vsem, XII SO prispevali,
Dne /. junija je bilo v blagaj-
nj JPO,ss $72,573.81. Stroski '
treh letih znasajo le $79.5O.
10 piaem to poro6ilo, lei ma
moi pisalni mizi pismo il En-
umclawa, Wash. Pisala ga je y
slovenscini turojena alneriska
|Glovenka, sestra Mary Balint, ii
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
Juzna America

To je dezela hacijend zelez-
mimi ogradami, kjer pasejo Mes
kit velike crede in Jim umetno
zboljsujejo pase posebnim 60
ienjem trav. Po stevilu ovac
$50 rlllijonov) je Argentina
prva drzava ma svetu in vol
no tudi; posebno znane so pa
njih province Cordoba in one
med rekami Entire Rios. Cd L.
voza volne pobira drzava viso-
ko carino. Goveda racunajo ma
81 milijjonov glay in argentin-
sko meso je v Evropi ma do
brem glasu.
Poljedelstvo zacenja potiska'
ii ovcjerejo v gore. Posebno hi,
tro napreduje v provincah Bue'
nos Ayres, Santa Fe, Cordoba
in Entire Rios. Pastirska deze'
la Sc spreminja v poljedelsko
prideluje VISA zita in Ian. Ar
gentinski pridelek lanenega Sc
mena je Re prekosil RUSTIC II
I.2dijo ter je zdaj ma prvsm me
stu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16

co leta sploh MISC "a rabo. ze-
leznice nj niti TOO KIM. Glavno
mesto Kvinto (95,000) ina
krasno lego. Otoke Galapagos
je dala ekvadorska vlada Zed.
drzavam kot garancijo "a zu-
mamie posojilo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16

Ia vse to je potreben tu d i
vas in moi dar ma oltar syobo-|
de domovini, v kateri m Q Sc
rodili. Vsi zelimo, da bodo tam
imeli vsaj tax zivljenski STAN
dard kot smo ga mi ameriski
drzavljani vajeni.
Podruznica st. 48 bo tudi Sc
daj potrebovala nekaj dolarjev,
ko Sc DO v pocetku prihodnje-
ga meseca vrsil drugi narodni
kongres SANSa. To bo potreb-
no, da DO podruznica poslala ne
kaj svojih zastopnikov ma kon-
gres, XII DO vazen "a mas skupen
razvoj.
Sleherni rojak in rojakinja,
kateremu nj vseeno, kaka uso-
da zadene naso rojstno domov-
vino, maj prispeva po svoji mo-
ci mesecno. Malo sc zahteva cd
vas, v primeri z zrtvami vasih
krvnih sobratov v domovini, XII
Sc bore ze preko treh let "a svo-
bodo in zdruzitev Slovencev V
demokraticni federativni drzavi
Jugoslaviji.
Nasa prihodnja seja Sc vrsl
dne %. junija. zelim, da Sc tie
seje vsi drustveni zastopniki in
ostali, kateri Sc zanimate "a to
giban.je, in ste clani SANSa,
vdelezite. Vsak clan, XII je po-
setu, ina pravico do vdelezbe
sci. Torej pridite vsi in vse ma
prihodnpo .sejo, katera je vaz-
ma. Cas- Sc giblje dalje, in je
blizje in blizje do morebitne re-
sitve trpljenja in suzenjstva te-
ga trpecega ljudstva. Ne oziraj-
te Sc ma propaganda, katera pri,
haja cd raznih monarhistov, al
Foticev. Ali pa tudi IL rimske
kovacnice, kateri zal, da so pri-
sedli tudi nekateri nasi duhov-
niki, kateri so v prvi vrsti po-
zvani stati v tel resni uri oh
strani naroda.
Dale prosim, da tudi drust-
va, katera so vclanjena pri' tel
podruznici, da razpravljate med
drugim, glede usode nasega ma
roda. Zastopnikov dolznost je,
da podajo porocilo ma vasih Sc,
jah. Drustva, pa katera ste da-
nes vec ali mani Sc mlacna ma
pram temu vprasanju, pridru
Ute Sc akciji SANSa, in posku-
saite, da tudi vase drustvo do
prinese svoj delez v prid narod,
ne resitve.
Podruznica Sc pripravlja "a
veejo prireditev enkrat V jeseni
mai 81 DO ljudskim shodom
ali z kakim primernim progra'
MON. Malo vec akcije, in xiv.
ljenja med nami bi bilo zazelji'
vo. Ne zahteva Sc cd vas ka.
kin pretiranih zrtev. Ne prepu
site vse delo lie mali skupini
Dolznost je slehernega, kater
cuti kot Slovenec, da sodeluje
in prispeva vsak po svoji mo
ci. Maj DO tudi vase ime meo
prispevatelji.
1 Ia podruznico st. 48 SANS
]. F. Durn, tajnik
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
"ENAkOPRAVNOSTI"

je tajnica drustva st. 1872 Anne
riske bratske zveze. S pismom je
poslala tudi $4,000 "a JPO,SS
in $4,000 "a SANS.
Drustveni clani in Glanice so
priredili zabavo v korist obeh
narodnih akcij. To je posnema-
| MIA vredno. Vsako slovensko dru-
stvo Ameriki bi morale storiti
istc.
Hvala vsem in vsakemu posa-
mezniku, XII je kolickaj pripomo-
gel k tako dobremu uspehu.
Pred menoj lezi tudi pismo iz
Los Angeles, Calf. Pise ga "a
vedna Slovenka, Mrs. Mary Stu
Gin, katero Re poznamo po pref
snjih prispevkih. S pismom je
poslala deset dolarjev "a pomoz-
no akcijo. Hvala!
Tako je! Ne zavedajo Sc vsi
Slovenci in Slovenke v Ameriki,
kako potrebna in easu primerna
je nasa POMONA akcija, toda
imamo Sc usmiljena srca, XII rada
darujejo.
Cas- hiti. Treba bo pohiteti, da
mas cas- ne dohiti. zmagoslavne
zarje prave in svetle svobode re
vstajajo "a mas narod v domovini.
Ma moji pisalni mizi je tudi
pismo liz domovine cd clanov kul-
turne skupine desete udarne
Ljubljanske brigade. IL tega pi-
sma vam zapisem samo diva stav-
ka: "Res je, mas narod je yes ia
cas- pretrpel necloveske nuke in
napore, a pretrpel jih je ponosno
in molce. Kajti mas narod We:
Proved imamo sinov kremenitih
in zdravih, donna in v tujini, da bi
mogli biti svojem pravicnem
boju porazeni."
V domovini mislijo ma mas in
naso pomoc. Ali jih bono razo-
carali in zavrgli v najvecjem fl
zicnem in dusevnem boju? &c Sc
zanima "a usodo Slovenije turo-
jena ameriska Slovenka, Mrs.
Mary Balint, XII vodi in sodeluie
z rojaki, kateri so prisli iz do
movine, potem je pac dolznost
mas vseh, da pomagamo in de-
lamo.
Slovenska sekcija Jugoslovan-
skega pomoznega odbora pripa-
da desetim slovenskim podpor-
MIN organizacijam v Ameriki.
Glavni odborniki teh organizacij
'vodijo to pomozno akcijo. Ali nj
dolznost vsakega glavnega od-
bornika in odbornice, da nekaj
stori "a JPO,SS? Ali nj tako res?
Nj dovolj, da je samo nekaj cla-
nov in clanic glavnih odborov ak
tivnih; pomagati bi morali vsi,
ker to je nasa skupna ustanova.
Koncno pa je to resna zadcva
vsakega Slovenca in Slovenke v
Ameriki, neoziraje sc ma njegov
stan in poklic. Posebno pa je to
zadeva izobrazenih ljudi, katerih
dolznost je, da narod budijo in
ucijo o prihajajocih potrebah ma
=. sega naroda onkraj morja. Ce Sc
tt ne zanimajo, kako morete pri-
cakovati cd 1judi, XII nimajo tega
. razgleda.
Koliko dolarjev imajo danes
nasi ljudje, XII so namenjeni po-
moznemu odboru, toda jih nihce
ne vprasa, da bi dali.
Lokalni odbori JPO,SS, seda.i
je cas-, da greste zopet ma delo.
, Sklicite sestanke, organiziraite
skupine ljudi, XII bodo sli nabi-
rat denarne prispeyke: Cd hise
do hise, Cd trgovine do trgovine,
: cd pisarne do pisarne, cd tovar-
! ne do tovarne, vsepovsod, kier SO
: ljudje, ki SO pripravljeni dati.
! &c ne boste vprasali, ne boste
J dobili: dolarji sami ne bodo leteli
J v vase roke.
) To je moi nasvet, a zdaj innate
pa vi priliko, da spregovorite !
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16

u NAoSC1s 9 SSSSS PSbSA w -
co zetve kobilice OF. jo unici su-
sa. Vinogradnistvo je razvito
ma zahodnih predelih, sladkornl
trs je donna v vrtu Argentine,
provinci Tukuman. Dobro uspe-
vajo: bombaz v provincial Mis-
sioni, Formosa in Chaco, potem
rizevec, tobak, cajmate it'd. Coz
dove so ze posekali in zdaj les
uvazajo. - Zaloge zlata, sre-
bra, bakra, premoga in soil Sc
nimajo velikega pomona; pac
pa zelo napreduje produkciJa
petroleja, XII je drzavni mono
pol in je dosegel ze l. 1924 ko-
licino 3 in pol milijona sodov.
Industrijske izdelke uvaza IL
Europe in Sew. Amerike. Do
maca industrial napreduje. Maj
mocnejsa je mlinska in zivilska
pod vodstvom firme Liebig, sle-
di sladkorna z glavno rafine-
rijo v Rozariju. Izdelovanje 81
ra in masti sega ma evropska
trzisca. Predilna (tekstilna) in
dustrija, papirna, tobaena in
vzigalicna delajo lie "a domace
trzisee.
Trgovina inozemstvom je
zelo mocna in gre vecinoma sko-
Il pristanisca Buenos Ayres, Ro-
sario in Bahia Blanca ma jugu.
Glavno mesto je Buenos Ayres
(2,000,00O), XII druzi emo petino
vsega prebivalstva Argentine
q spada med prve svetovne lu-
ke Lezi oh Rio de la Plata, je
zbiralisce zeleznic, xxi jih je
$4,000 KIM, ina moderne pri-
staniske naprave in je obenem
tudi bancno ter industrijsko sre-
disco. Parniki, XII zalagajo in
praznijo ia veliki PAM so last
Anglije, Zed. draw, Francije in
[talije. To je oporna toeka Ev-
rope, tn Sc srecujeta smer ev'
ropskega in njujorskega zepa
- kakor bi Sc v velikem proce
su nikoli ne sprla.
Med najbolj znanimi dezelam
JUNE Amerike je republika CT
lie. V pusci Atacama pridobiva
jo letno 2 in pol milijona ton Gil
skega solitra. Rudninska plas
lezi m d 700 in 1000 m n a {
norsko gladino in Sc vlece ,
gorovju ma razdalji do pr. 8O(
KIN. Najvec pridelajo okraji To
copilla, Tarapaca, Antogaga
sta, Aguar Blancas in Taltal
podjetje Sc imenuje 'Combina
cion salitrera" in zaposluje stal
no mad 70 tisoc delavcev. Soil
| fer dOnaSa 6 SamO iZvOZnO carl
no 40ct drzavnega dohodka
Mnogo solitra so porabili "a eks
plozive, kar Sc je poznalo pa
najbolj svetovni vojni. K o
gnojivo pa postaja cilski solite
najpriljubljenejsi blagoslov, k
ga ceni tudi slovenski kmet. Pr
:iscenju solitra Sc pridobi tud
jod, S katerim je Gle svetovn'
ma prvem mestu. Vazen pro
dukt je ia baker (svetovno z
mesto), potem srebro in zlatc
zelezo, premog in zveplo.
Poljedelstvo zadosca cello z
izvoz zita in krompirja, sadj
in najboljsih vim. V zadnjem ca
su pospesujejo pridelovanje Ia
ma in konoplje. Ia vse pa je pc
trebna Sc umetna kanalizacijs
naceti treba pot do gozdov, d
ne DO vec potreben uvoz lesa 0
drugod it'd. Tudi i>Cile ina ugoe
ma tia "a zivinorejo, XII re moi
no napreduje. Udomacili SO ras
ne vrste Andskih lah, razvili cf
belorejo it'd. S tenn pisanim &c
spodarstvom sc lahko razvij
tudi obrt. s.
Domaco mlado industrijo So
ii velika uvozna carina, ki <
mogoca rast mlinske, usnjal
Iske, tekstilne in kovinske obrt
Trgovina della z velikim dohi.
kom. zelezniske proge znasal
1900 KIN, a poleg teh je ldt
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16

Irenas. Prebivalcev evropskega
pokolenja je v Gle malo; ma pr
vem mestu SO spanci in Lahi.
Vecina pripada mesanici (me-
stici), 100000 je Be Indijancev,
vseh skupaj pa ma ozemlju re-
|,publike (750,OO0 kvadratnih
km) lie nekaj n a d 4 milijone.
Mogoce vpliva ma priseljence
dejstvo, da so v dezeli Gle We
liki orkani in hudi potresi, ali
pa odbija podnebje, XII je ma Sc
veru pustinjsko, ma jugu pa "a
Evropejce mnogo prevlazno.
Peru je se znan po mineral
n i h leziscih, ceprav spadajo
zdaj najvaznejsi okraji solitra
k republiki Gle. Drzava Peru
ina 6 milijonov prebivalcev in
meri 100000 kvadratnih KIN
V enem delu ". poreeju Anna
conke) Sc live divjaki, gorat1
del pa je zelo ugoden "a Evro
pejce.
Dezela ina Sc mnogo rudnin
v prvi vrsti baker, srebro, pc
trolej, premog, zlato it'd. A we'd
no bolj prehaja v agrarno go
spodarstvo. Med gorami And in
Thin oceanom lezi dolga in sc
KIM siroka ravnina, kjer nikol
ne dezuje. S kanalizacijo sc
kljub temu dokazali, da je zem
liza zelo plodovita. Ma drugem
pobocju And so veliki gozdov
in VISA montana ina m nog c
dezja; cato Sc nabirajo veik
vodni tokovi, XII omogocajo po
ljedelsko namakanje ostalif
predelov. Tito, bombaz, sladkor
nj trs in kava so glavni produk
ii in bombaz DO kmalu ma pr
vem mestu, ker po kakovost
prekasa ODE slavni vrsti: sea
island in egipcanski mitafili
Sladkor izvazajo v obrezne po
krajine Tihega morja. Izvo1
kavcuka pada, ostaja pa ten
vaznejsi izvoz bahama, kokai
ma in zdravil. zivinoreja izvaz
volno; najbolj razsirjeni vrst
so ovce in lame.
Trgovino vodijo Zed. draw;
in Anglia in znacilno je da Pc
I'll Sc enkrat toliko izvaza ko
znasa uvoz. Prometna sredstvs
20 vecinoma last druzbe "Peru
Wan CSortoration", XII 81 je
sporu med drzavama Gle ii
Peru kupila mnogo koncesij
zeleznic je 3,40O KIN in glavn'
proga veze prestolno mesto Ii
ma vsemi predeli republike. \
goroviu Kordiljer je svetovn'
najvisji predor - Alto m MAJ
morjem. Glavno pristanisce j
Callao (55.0OO).
Enako povrsino kot Peru inn
Bolivia, a med 3 milijoni pre-
bivalcev imajo vecino Indian
ci. Gorski de dosega visin
5000 m in ie znan po veliki]
slanih jezerih. Ljudje SO najgo
steje naseljeni v kotlinah, Xxi S
Sc visoko n a d morjem $3.50
} m), a so zelo plodne.
Bolivia izvaza rude in pc
trolej, kaveuk, kavo it'd. Pre-
met n i m a dobrih zelezniski
zvez; vazna pristanisca SO ma c
bali Tihega morja - Antofa
gasta, africa in Mollendo, oh re
XII Paragvaj pa Suarez. Glavn
: mesto je La Paz.
: Ekvador sc imenuje 10000
kvadratnih KIN obsezna pokraj
1 IA, XII je poleg Kolumbije, Pa
l ragvaja in Bolivije najrevnejE
= del Amerike. Prebivalcev i'm
: 100000. Vecinoma jo pokriv
: gozd, iz katerega Sc dvigaj
: najvisji vrinovi And z ocakol
: Chimborazo (6,310 M. Ma v
, sini 2-3 tisoc Sc razprostiraj
najlepsa pilja in vrtovi. Nizje p
: imajo Anglezi velike plantaze 2
> kakav (kakao) in pristanisl
: Guayaquil. Izvazajo tudi kav'
!. kaveuk, tobak in sadie. ia i
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
UredllitOva
poSta
Porocilo cd podruznice
SANS 1t. 48, oxrozje SID,
Waterloo Road

Waterloo Road
Sledece prispevke sem spre-
jel "a mesec maj pri tel podruz-
nici. Tajniku SO darovali slede-
ei: Jos. Okar $500, Drustvo
"Svoboda" st. 74S SNIP $500,
Drustvo "V boj" st. So SNIP
$12.50, Mrs. J. Cesnik $1.0O,
Martin Plut $1.0O, drustvo st.
"a ABB. $500, Paul zele, clan
drustva st. So SNPJ $1,000, DIR.
'Vipavski raj" st. 312 sNPJ So
Angela Kalin $500, druzina
Casper Bashel $500, Capt. F.
Cesnik $500. (Ta mlad anne
riski Slovenec, xxi je stotnik pri
avijaticarjih Zed. draw, je ze
preje poklonil lepo vsoto "a
oorbo in svobodo domovine svo-
jih starsev. Posnemanja in pri-
znanja vredna poteza mladega
ameriskega Slovenca.)
A. Skapin izrocil $2.00-da'
rovala vsak po dolarju Louis
Paulic ter A. Bolko.
Frank Barbic izrocil dar. Jos
Smole $500.
Torej S kup n i h prispevkoH
sprejel v mesecu maju $3.50
Nj veliko "a ia mesec, bratje in
sestre Slovenci. Nasa podruzni'
ca bi morala zabeleziti vecje fl
nancne uspehe. Ce nam je ka.
na tenn, da Sc res osvobodi mas
larod in zdruzi " pravo demo
kraticno federacijo Jugoslavije
bo potrebno vecjih finanCnih zr-
;ev cd nase strani. Reakcija, kot
v prvi svetovni vojni, dviga gla'
vo proti vsaki TAXI osvoboditvi
katero zavzema o F, XII jo ma
selno tudi zastopa nasa orga
aizacija SANS.
Ravno ko to pisem, prihajajt
20 radiu rama nepretrgana po
roeila invaziji Evrope po ma
sih neustrasenih borcih Zdru
zerlih narodov. Brez dvoma, d.
tudi nasi preko oceana pozdrav
ljajo to veselo vest vzhicenim
srci. zrtve, katere so re dopri
aesli, so brez dvoma pripravlje
nj doprinesti Sc nadalje, kljul
ogromnemu pomanjkanju il
trpljenju, ker gledajo v sko
rajsnjo resiteyz in svobodo.
Bratje in sestre Slovenci, O
svobodilna fronta Sc bori ne L
"a zdruzitev nasega malega ma
roda v emo celoto pod mate
Jugoslavijo, pac pa tudi prot
!. domacim iiranom in izkorisce
. valcem, da jim DO res domovin;
ma njih lastni zemlji dala tud
dovolj socialne zascite.
, Torej moi apel je ma vas
dragi zastopniki in drustva, ka
J teri tvorite to podruznico SAN
: Sa st. 48, da Sc vsi malo We
potrudimo z nabiranjem pri
: spevkov tenn, da bo organize
4 ciji mono pobijati, lazi-propa
D gando tn v Ameriki. Pomnim
, vsi to, da brez finance So ne mo
4 re storiti mic, in tako tudi tu
! kaj, brez tie Sc ne bo pridohil
) svobode nasi rojstni domovin
! zal, da sc hrez dnlarjev ne d
] nicesar doseci. Pomnimo, da Fe
Q tic BE vedno razpolaga milije
!, nj narodnih zuljev, ter hoce nj
i dalje ohraniti sistem parasi1
!, stya in suznosti. Narod drugs
0 Be nisli v Iugoslaviji. Ne ze
: vec povratek starih razmer, \
Sc hpri "a svojo narodno osvt
!. bpditev, 81 zeli urediti tudi d
J mokraticen in pravicen sister
: % vse ljudstvo enako, to je q
], bosta sdelavec in kmet, kateri
I je med nasim narodom Y vecin
l imela tudi svoje seoialne prav
I Ice ia dostojen obstaaek.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-06-16
E1z
DuY MORE THAN 1fFoRE

Podpsinio borb0 Amerike n dems-
kracijo IN svobodo syeta nalApNm
v0jnih b0rd0v In vo1nO- varcevalniA
Sns1akl