RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-15


stanovista urugvajskih stalinis-
ia -. Prva poziva radnicku kla-.
SUI da obori kapitalizam, drusa
je poziva da ga brani i ocuva. ]
jos su tako drski da nazivaju Sc
be "komunistima'. Da Ii mohe
biti vecih izdajica igde ma svetr.
cd stalinista? Nj razbojnik Hit
Ter nije wise skrnavio radnicka
svetinju nego sto je oni skrnave.
Zatim drug Culum pozva sve
prisutf1e neka sutra otidu videti
te manifestacije, pa &c Sc uveriti
da nema nj jedne organizacije
medju NINA koja ma svojim nat
pisima ina zahtev "a obaranie
kapitalizma, sto Prvomajska re-
zolucija proglasuje. Osvrcuci Sc
u svom govoru ma sindikalne or
ganizacije njihove borbe, drug
Culum izlaze Marksisticko gle
diste, prema sindikatima nil
hovoj duznosti. Zatim citira liz
Marksovog govora, "Najamnica
cena j profit" o zadatku sindika-
ia, sledece: "Istodobno nesmeiu
radnici bez obzira ma opcenito
ropstvo koje je vezi sa najam-
MIN sistemom, precijeniti rezul-
tate te svakodnevne borbe. Oni
nesmeju zaboraviti da Sc bore
protiv posledica a ne protiv IT,
zroka tin posledica; da zadrzava-
ju padanje dole a da nnu ne mi
jenjaju pravac; da primeniuiu
palliative ne leee bolest. Oni Sc
nesmeju izgubiti iskljucivo Il to-
me neizbeznom gerilskom boju,
koji izbija usled neprekidnih pre-
pada kapitala i promena ma tr-
zistu. Oni moraiu razumeti, da
.sa svom mizerijom koju on ma
niece ma njih, postojeci sisten0
istovremeno stvara mdteriiulne
1tsloue dr,Stuene forme nuzne
"a ekonomsku preuredbu drus-,
tva. U mesto konzerUatiUne pa
role, SPostena najananica "a pos
teni radp oni moraju ispisati ma
svojem barjaku reUolucionornu
parolu, 3UniStenje ncjamnog sis-
temdr
"Sindikati rade dobro kao CEN
tri otpora protiv navala kapita-
la. Oni promaSuju delimicno ra-
di nerazborite upotrebe njihcve
moci. Oni promasuju u opste u
svom ogranicavanju ma gerilski
rat protiv posledica postoieceg
sistema, umesto da ga istovreme-
no pokusaju izmenuti, umesto de
upotrebe njihove organizovane
sile kao sredstvo "a konacno o.
slobodjenje radnicke klase, to
jest, "a konacno unistenje ma
jamnog sistema.
Zasto sindikati, a narcotic u.
G. T. (Union General de Ira
bajadores) koju predvode STALL
nisti, i koja ina najveei broj rad
nika, ne usvoji ovo Marksisti6ke.
sto znaci revolucionarno, stano~
viste, oslobodjenje radnicke kla-
Sc? Zato sto SUI stalinisti smrtni
neprijatelji radnickog oslobodje-
MIA. Da Ii utemeljitelj znanstve-
ne Socijalisticke teorije nije znao
sto govori 1866? Tko je u pravu.
Marks, koji poziva radnike da
obore oval izrabljivacki kapita-
liam, koji je uvukao celu kuglu
zemaljsku u medjusobni pokolj,
iii SUI u pravu stalinisti, koji po-
zivaju radnike da ocuvaju tai
razbojnicki sistem? 1'l'
Kao sto je Lenin uzeo Marksi-
zam "a putovodju u obaranju ka-
pitalizma i uspostavlianju rad
nicko-seljecke vlasti, poznate kao
Sovjetsko uredienje, da, Sc pod
tom vladavinom izgrade materi-
jalni uslovi "a Industrijalnu Re-
publiku Rada, tako je Socija-
listicka Radnicka Organizacija
Deleonista, uzela Marksizam i De
Leonizam "a putovodju u obara-
nju kapitalizma. Ona poziva rad
nike Uruguaya da organizuju e.
konomske organizacije - indus
trijalne junije = ma gore lilo
zenim nacelima Marksizma, "u-
nistenje najamnog sistema', pu-
tenn preuzimanja sredstava "a