RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-02-03

limo prikljuciti mas glas ljubiteljima slobode
koji su Vas vec zamolili, da budete dolazecim
izborima kandidat "a predsjednika'.
Svi znamo da je Roosevelt otvoreni sluga
kapitalisticke klase, cak nj on sam to nebi po-
ricao, tako tvrde svi najistaknutji predstav-
nici kapitalizma. On je to sam dokazao sa
mnogim svojim postupcima radnckim straj-
koyima, preuzimanju rudnika, zeljeznica
drugih tvornica j povracajuci iste nazad po-
sednicima kada strajk, manje-vise, propadne.
On je narcotic to potvrdio sa svojom nedavnom
prepcrukom Kongresu reakcionarnog zakono-
davstva protiv radnka. On je to dokazao sa
svojih l2 godina sluzenja kao Predsednik SIC
dinjenih Drzava. On nije nj koliko je crno
pod noktom koristio radnickoj klasi tih 12
godna. Sva njegova kretanja tome vremenu
lila su osnovi diktovana ne il radnickih
nego il kapitalistickih potreba; sye "a spasa-
yanie kapitalizma
iii grupa ne moze da sluzi diva gospodara,
Neosporna je cinjenica da nj iedna osoba
narcotic ne one gospodare kod kojih je interes
takav ola Sc jedni mogu ola koriste samo Ma
stetu dfugh to su rad kapital Nko ne
n1oze da sluzi radu kaptalu Il isto vreme.
Takodjer je neosporna cinjenica, da sc II da-
nasnjem drustvu vodi klasna borba, borba IL
mediu rada kapitala. Ta borba Sc vod oko
bogatstva koie radnci proizvadjaju, a kapi-
talistieka klasa ma lep zakonit nacin otima cd
radnika. Radnic Sc, ako nagonski, ipak odu
piru toi otimacini, iii pokusavaiu bar da je
smanje. U skoro svakom sukobu izmedju rada
kapitaa Il poslednjih nekoliko godina kapta-
Estieka klasa priziva drzavu pomoc toj bor-
bi, na sto sc poslednja rado odaziva stale
stranu kaptalistieke klase. Radnci toi borbi
svaki put izgube bitku. On izgube bitku
tada kad s'pobede" borbi "a ve6u najamnicu,
Gene ziyotnih namirnica brzo pretyore tn "po-
bedu' u poraz. Politicka drzava, sa nienim
Predsednikom, kongresmanima senatorima GO
vernerima, gradonacelnicima sudcima bori Sc
uvek ma stran kaptalistieke klase protiv
radnika.
Stalinsti pozivaj ju coveka koji ie tako jas
no dokazao da je on ma stran neprijatelja rad
nistva, da Sc opet nominuje da ce ga oni po-
dupirati iducim izborima Oni nazivaju "lju-
biteljima slobode' one koji su NIGGA "vec "a
moili' da Sc ponovo nominuje I'll 'ljubitelji
slobode' jesu istaknute licnosti demokratske
partije. Drugim recima, to su kapitalisti iii
otvorene sluge kapitalista. Demokratska par
tia isto tako predstaylja interese kapitalistic
ke klase kao republikanska. Razlika izmedju
njih je samo povrsna iii tako sitna da bi Sc
moge vrlo lako ujediniti, a to &c verovatno
biti cim Sc pokaze treca partija dovoljno jaka
da ugroz politi6ku pobedu prvih. Ovo Sc vec
praktikovalo Reading, Pa, nazad nekoliko
godina da Sc pobedi Socijalisticku' partju
uspeli SUI Onaj ko podupire Demokratsku par
tiju, moze isto tako podupirati republikansku
partija bez ikakva straha da &c otici vecu
reakconarnost
Interesantno je pribeleziti da Sc Stalinis-
ti6ki pokret sastoji u glavnom il radnika.
Ako bi iskljucili ono vodja, mogli bi reel da Sc
On sastoji sto posto il radnika. A ako uzmemo
Il obzir njihovu raniju istOriju, kako su neka-
da agitoval pisali govoriH "protiv' kapita-
lizma, mi Sc ne mozemo iseuditi otkuda je mo-
guce tai elemenat toliko ma desno odvesti,
kakva interesa same njihove vodje imadu IL
toga sramnog postupka, premda ipak znadu Sta
rade Zakljucak bi mogao biti samo tai da Sc
neko ipak korist tim.
Samo produzite tako Stalinisti, mi cemo
vas neprekidno raskrinkavati pred radnicima.
o1s,S