davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Nema trajnog mira bez Socija|iznla

jednak onome koje uziva isklju-
civo bogata klasa danas. Ovo nj
je san. Ako rat nije ucinio nista
drugo, on je ucinio mas sve du-
boko svesnim O nasoj ogromnoj
produktivnosti. Sve sto je po-
trebno jeste da procistimo nase
umove cd kapitalistickih navi-
ka misljenja. Sve sto je munro
ieste da Sc otresemo ekonomskih
predrasuda. Onda mi necemo mo-
ci mace vec da dodjemo do 10
gicnog zakljucka da rata-i-bede-
poradjajuci sistem privatne svo-
jine mora odlaziti i da drustvo
mora biti preuredjeno ma Socija-
listickoj liniji.
Medjunarodna citddela ma tru-
lom Osnovu.
vi ste Sc mozda cudili sto mi
ne rekosmo niSta ekspirimen-
talnom sporazumu postignutim
prosle nedelje u Dumbarton Oak
SUI. Razlog je utelovljen tome
sto smo rekli ticuci Sc rata-po-
radjajuceg karaktera kapitall-
zma. U borbi "a svetsku trgovl-
nu koja je vec otpocela bice po-
bedioca porazenih. Niti poraze-
nj mogu da prime poraz u, kako
mi to zovemo, slicno sportsmons-
kom nacinu. Kao sto je gospodin
Winston Churchill jednom pr'-
metio: "Ustanovlieno je da ma
ciie koie drze da je njihov zivoi
ugrozen nece Sc sustezati cd IL
potrebe ma kdkpih sredstaUa de
osiguraju svoju egzistenciju
| Jedno cd oyih sredstava jeste
rat. Me- menja ma stvari kako
y1narljivo je struktura svetske or
ganizacije isplanirana, sve dotle
dok ie ona sagradjena ma osnovi
suhe trulosti sigurno je ola &C
ona, ranije iii kasnije, slomitl
Sc.
| Sociializam iedini dava evfst
! lax osnov za svetsku organize
ciiu "a slobodno kuiturno ma
/ terialno mediuaktovanje naro-
/. da -sveta. Proizvadjajuei stvar.
"a upotrebu on unistava problem
suvisaka ciie otpacavanie Vodi
+! II rat. Zakliueak je neizbezan
| otuda, potpomagati kapitalizarn
iii ikoieg od kandidata koii stoji
"a lsapitalizam. ieste pomaeati o.
drzavanje uzroka rata i onai ko-
/ il dade svoi glas "a na6ela Soci-
| ializma poduzima korak Ii korist
/ trajnog mira
Svct stltra5niice. Socijalisti6l<i
svet, biee sagradjen ma osnovi
damokrateIc uprave, koleEtiv-
nog vlasnistva i kolektivnih in
/ teresa. Mi 6erno lroz naSu Ad-
ninistraciiu Socijalisticl<ih In
dustliialnih Juniia upravliati
/ na$e zaiednicke produktivne na.
pore u pravcu da sve na$e mate
,riialne potfebe budu zad0yolje-
ne, ostavliajuti nam slololna
! vrelnena d. uziVano 3laSe izab'-
lie da zivjmo punin ziNo1oa
Ali da bi okruzili ovu promenu
/ / Ga bi 0StVaflil II ZaNOf 0E2l pes
lsraino hoIii svet, mi moramo U
rotrebiti naSe glasovnice Ga O.
DO imo trulu strukturu kapita-
lizma. Mi moranao podupceti lis
til Sociialisticlze Radnicke Par
| lie, .ier Sociialisti6lza Ra1lni6ks
Partiia, j iedina Sociiaiistitka
Radni6ka Partija. predstaVlia O.
va na6ela.
(Wee1ly Peopel, q. okJo5ra
19A4.)
Sano ekonomska organizaciia
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

Same ekononska organizacija
je Il stanju da pokrene jednu is
tinsku politicku partiju rada i
tako podigne tvrdjavu protiv
aoti kapitala. = K. Marc.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09

Industrijalni junionizam je So
ciialistiesa Republika Il procesu
stvaranja; iednom postignut
cili, industrijalni .junionizam je
Sociialisticka Repablika ma poslu
Sledstveno, Industrijalna Junila
ie iednovremeno teski mali ko-
i'm da Sc razori tvrdjava kapita-
lizma sam naslednik kapitalistic-
kog drustvenog uredjenja.
- De Leon.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-09
Chicago Lecture

Challenge
the SctonHe adquarers
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
: : KRITICNA MNENJA PORO Gil IN RAZPRAVE !.

rod, ne smejo priti ambicije II
koristi posameznikov v upoStev
Kdor stoji ma pot hitri pomoS
sedaj, nj dober Slovenec, oziro.
ma Jugoslovan. Razlogi, d.
stvari ne bodo prisle v Sloveni.
10 in ola bono dali sele takrat
ko DO visa Slovenija osvoboiena
SO popolnoma brez podlage in
neutemeljeni. Resnica je, da l.
bio ma tisoce nash ljudi izgna.
nth takoj, ko je Hitler napadel
Jugoslavijo, v Srbijo in 50 s.
danes tam. To SO zrtve sloven.
skega naroda, katere naiboli kr.
vavo potrebujejo takojSnjo 20.
moe.
Resnica je, da je ma tisoSe
nash fantov in deklet pri part.
zanih in vsi ii Sc nahaiaio y
osvobojenih kraiih Jugoslaviie
Vsaka pomoc Jill lahko kmalu
doseze. Kdor odreka tenn luna.
Skim boriteljem "a svobodo ia.
kojsnjo pomoc, je janicar slO.
venskega naroda. Yes demokra.
ticni svet Jill slavi in obcuduie.
& ~
edino Hitlerjevi somiSljeniki iib
blatijo in napadajo. Da, diva.
najsta ura ie tukaj! Kdor ne DO.
maya sedaj, nina slovenSkega
srca. V starem kraju nj strank.
Tam 81 katoliSki duhovnik in
komunist bratsko delta skorii.
co kruha in drug drugemu DO.
magata. To MISC mole besede,
pac pa ponavljam tiste, katere ie
izrekel slovenski zupnik, XII je
dajensko videl gorje v Sloveniji
takoj ko je sovraznik napadel
naso zemljo.
Bratje in sestre, ne igraimo
Sc S krvjo in zivljenjem sloven.
skega naroda; pomagajmo, da
reSimo vsaj tisto, kar Sc Sc re-
siti da! Slovenci V Chicago in
okolici smo ustanovili poSeben
odbor, kateri DO zbiral obleko in
denar, da Sc napolni prva ladja,
XII DO odplula proti Jugoslaviji
enkrat v novembru. VEN, da ne
DO med Mani ne enega, kateri
bi ne hotel pomagati in storiti,
kar MI veleva stan. Odprite
srce, odprite roke, citrate siro-
tam solze! Kdor sedaj ne poma-
ga, svoj narod tail. Darujmo in
pomagajmo sedaj, da bono la
hko z mirno vestjo rekli, da smo
tudi mi p~ripomogli rojakom v
starem kraju izgraditi novo
svobodno in srecno JugoslaviiO.
Anton Krapenc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
SLOVENCEM V
Chicago IN OKOLlCl

Slovenska drustva v Chicago
bodo imela v nedeljo 26. novem-
bra veliko pfireditev v Solski
dvorani ma Cermak Rd. in VOL
colt St. Pricetek programa DO
tocno OBJ 3. popoldne. Potem DO
Piles in prosta zabava. Igrala DO
dobro znana Puceljeva-Foysova
godba. Nastopili bodo slovenski
pevski zbori, kakor tudi posa-
mezni umetniki. Vstopnina je
samo so centov. Yes cisti dobi-
eek te prireditve gre "a ameri-
ski Rdeci kriz.
Mislim, da nj treba posebei
poudarjati, kako ogromno delo
vrsi ia organizacija, posebno Sc
daj v vojnem casu. Lahko ste v
casopisju opazili, da pr strasni
nesreci, katera je zadela Cleve-
land, in posebno nase rojake, je
bill Rdeci kriz prvi ma mestu in
vrsil svoje plemenito delo tam.
kjer je bila potreba najvecja.
Kadarkoli zadene velika nesre-
ca ljudi, in to ne glede v kate
rem delu sveta, je Rdeci kriz
prvi, kateri pomaga trpecim.
Seveda so pr upravi in delova-
nju tie or~ganizacije nerednosti
in napake, toda vse to Sc mora
oprostiti, ako imamo samo malo
pojma o delu, katerega vrSi
Rdeci kriz. Dolznost mas vseh
je, da pridemo ma prireditev &c.
novembra in S tenn pokazemo,
da tudi Slovenci razumemo po-
men tie ustanove.
Druga zadeva, katera mora
biti ravno tako wanna "a vsake-
ga Slovenca, oziroma Jugoslo-
vana, je takojsnja pomoc lju-
dem V start domovini. Clovek
Sc cudi, da sedaj, ko je potreba
tako nujna, Sc dobijo med nami
ljudje, kateri Sc vedno odlasa-
jo in trdijo, da nj Sc pravi cas-
darovati. Pocakajmo Sc nekoli-
ko in vse, kar Sc je nabralo "a
pomoc sestradanim in bolnim
ljudem, bono lahko poslali v
Jugoslavijo "a nagrobne vence,
namrec, ako bodo umrli pr ca
kanju ma naso pomoc. Kaj je
vzrok, da Sc ne pomaga sedaj z
denarjem, kateri je bill nabran
v to svrho? Mogoce, da Sc gre
tukaj "a cast in kredit, katerega
je nekdo pricakoval in ga mogo-
&c sedaj ne DO dobil. Nj vazno,
ako tisti, kateri tudi v resnici
delamo in zrtvujemo, ne dobimo
kredita ali casti, zelo vazno in
potrebno pa je, da ljudje, XII
stradajo in umirajo takoj dobijo
pomoc. Pustimo naSe sebicnosti
ma stran, ker kadar umira ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01

kor vsem drugim, nj pa v korist
italijanskega, RE nobenega dru-
gega ljudstva, ako je cerkev dr.
Java v drzavi, gospodarica mad
posvetno Waldo in drzavno SOL
stvo pod Memo kontrolo in MEN
vzgojni aparat, kot je to sedaj v
Italiji, Spaniji in v drugih kle-
rikalnih dezelah.
Obiski v Vatikanu SO sedai
boil potrebni, kot pa SO bill pod
Mussolinijem, ce imas kaj opra-
viii v Italiji. Churchill in Tito
sta bila v MENU, in Antonini cd
AFL ter Baldanzi cd CIO, XII sta
bila v Italiji, da delavstvu po-
magata obnoviti svobodne uni
je. Kot ola italijanski proletariat
ne bi sam znal opraviti tie nalo-
&c. Ampak lie cemu 81 Vsakdo
smatra "a prvo dolznost izpro-
siti 81 avdijenco v Vatikanu, ako
Sc res borimo "a demokratizira-
ME Italije in "a stir SvobodSci-
ne, to urednikom La Parole ne
gre v glavo. Posebno Sc ne, ker
i~zvrsujejo tie obiske S tako vne-
mo zavezniSki vojaski poveljni-
XII in cello komunisticnim vo-
diem s Togliattijem ma celu Sc
je zdelo potrebno, da Sc oglasi-
10 v Vatikanu in mu zagotove,
ola ne preti cerkvi v Italiji cd
Nth nikakrsna nevarnost.
Dne 20. oktobra je bila %. OBJ
letnica marsiranja Mussoliniie-
viii crnosrajcnikov v Rim. Do
letos je bill ia dan v mestih crne
srajce svecano praznovan "a
dan prehoda Italiie v faSisticno
ero. Letos je bill %. oktober tia
lijanom, izvzemSi hierarhiie, lie
Sc grenak spomin. Emo prvih in
najvecjih Mussolinijevih dejani
V "faSisticni eri" je bila lateran-
ska pogodba, Xxi je spravila dr.
zavo S cerkvijo, dala papezu We
like odSkodnino in mu priznala
Vatikan "a samostojno drzavo.
t'asizem je sedaj v cd zavezni-
kov o%kupirani Italiji zatrt, v ko-
likor je, in faSisticna stranka
prepovedana, toda lateranska
pogodba je ostala V veljavi in
drzi bolj kot pa takrat, ko je BIZ
la sklenjena. Diplomat v Vati-
kanu pravijo, da je dobra v in
teresa reda in mira. Mnogi TIA
lijani, med mimi vec professor
jew italijanskega rodu ne. anne
riskih univerzah, XII so zbezali
pred Mussolinijevim teroriem,
pa trdijo, da je napredku Italije
velika ovira.
Pater Ambrozic piSe, da ne
zagovarja domobranske prisege,
&c je res tako kot trdijo nasprot-
Mkt, vpraSuje pa, cemu dvojna
mera. Pravi, ida davno predno
so "domobranci" naredili pakt
S Hitlerjem, ga je naredil Sta
lin. Takrat mu je zameril skorai
YES svet. Danes pravijo, da je
moral to storiti, ker nj bill pri-
pravljen ma vojno z MIN -. Tu-
di partizanski Slovenci 49,. MISC
bill pripravljeni 49,. Stain je to-
rel smell narediti pakt S Hitler
jem, da je obvaroval svoj narod,
Slovencem to nj dovoljeno =
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
RAZGOVORI
(Nadaljevanje z 2. strani.)


hteval, da morajo clani News
bojkotirati radi tega, ker je ia
casopis sovrazen cerkvi. Mad
Skof NIFTY je pa ma policemen
sestanku katoliskih duhovnov
%zahteval, da maj slednji dopove-
do svojim faranom o nasprot
mem in sovraznem staliScu tega
lista ter maj ga bojkotirajo takO
dolgo, da DO spoznal vso silo in
moe cerkve. Oh koncu tedna so
vse katoliSke fare v San Franci'
sou prenehale S svojimi oglasi
ma cerkveni strani = NewSa.
Bojkot je v polnem teku. KO-
mentar nj potreben.
Fond "Dvestoterih" nj bill Sa-
mo izpolnjen, ampak je dalet
cez kvoto. Vec o tenn prihod-
mic.
0 ruskem relifu nimam mic
v tenn tednu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
HAOM EN,TAR .DI

Josip Tiso, XII je "vodja" la
kozvane "neodvisne' Slovaske,
je minuli mesec zapretil slova-
Skim partizanom in drugim slo-
vaSki draw ''nezvestim" ele-
mento s smrtno kaznijo. Gee
prav sem duhovnik," je dejal,
me ne DO to prav mic zadrzeva-
10 odobriti smrtne obsodbe proti
izdajalcem." Ampak sedaj Sc
monsignor Tiso sam pripravlja
ma tako obsodbo. ZanaSa pa Sc,
da mad MIN ne DO ~izvrsena, ker
Sc ga GehoslovaSka vlada, ne
rdeca armada, ne DO upala spra-
viii ma veSala. Tiso in drugi ia
Sisti V duhovniSkih suknjah Sc
na~dejajo, da Sc ne bi nobena
vlada hotela zameriti Vatikanu
s pobijanjem duhovnikov, pa
ceprav SO Sc toliksni "vojni zlo-
c%inci''. To Sc je pokazalo v tia
LII in v Franciji, kjer obsojajo
samo lake v smrt in v zapore.
La Parola navajo vrsto kviz-
lingov in faSisticnih "poglavni-
kov" ter krvnikov, cd pokojneA
ga avstrijskega klerofaSisticne-
ga diktaroja Dollfussa, Spanske-
ga diktatorja Francisco Franco,
slovaskega lisa, hrvaSkega Pa
velica, francoskega Pierra La
vala, in pred mimi poljskega
diktatorja Pilsudskega, XII SO vsi
re bill sprejeti v Vatikanu in
nekatere Timed Min je sedanji
papez, pref kardinal Pacelli, Sc
posebno pohvalil "a vzorne mo-
M in "a stebre rimske cerkve.
In ko je bill pred nekaj tedni IL
vrSen ponesrecen atentat ma
Hitlerja, mu je papez ~izrazil
svoie zadovoljstvo, ker je bozja
previdnost hotela, da je usel
Smrti.
UredniStvo La Parole vpra-
Suje, cemu vzlic tenn dejstVom
zavezniSko vrhovno poveljstvo
V I~taliji toliko DELUXE, ola utrdi
to reakcionarno vatikansko hi
erarhijo in Italijo pa obdrzi v
klescah klerikalizma? Odgovor
je enostaven. Vatikan ie eden
glavnih podpornikov take dru-
zabne uredbe, V kateri je mogo-
&c ekonomskim rojalistom izko-
riScati mase in Jill S pomocjo "a
vajalne, zablodne "vzgoje" dr.
zati V temi.
Roosevelt je V proglasu stirih
svobodScin posebno poudaril
svobodo we're. PR tenn je menda
mislil ma Zed. drzave, kjer je
vsaka cerkev svobodna in samo-
stojna cd drzave. Smatral je,
ola bi tako morale biti tudi v
drugih dezelah. V mnogih je,
toda ne V I~taliji. Tam je rimo-
katoliska cerkev drzavna vera
in pod Mussolinijem je bila tu-
di vazen del njegovega drzav-
mega aparata. To je tudi sedaj,
pc osvoboditvi I~talije izpod ia
Sizma.
Stir svobodscine V ~Italiji ne
bodo uresnicene, dokler ne po-
stane MEN politicni sistem de-
mokraticen in cerkev locena cd
drzave. KatoliSki cerkvi maj Sc
janet svobodo bogosluzja, ka-
-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
vAzEN sHoD V
Chicago

bSENS
Chicago. - Vsi rojaki in ro-
jakinje, ki zelijo pomagati svoj-
Gem v start domovini v njihovi
najhujsi stiski, Sc pozivajo, da
Sc udelezijo velikega javnega
shoda, XII Sc DO vrsil v cetrtek,
dine 2. novembra, v dvorani
SNPJ ma 1857 S. Lawndale ave.
Pricetek shoda oh 8. zvecer.
Sklicuje ga relifni odsek posto-
janke st. Is SANS. Vstop VISA
komur prost.
Ma shodu bodo nastopili GO
vorniki, XII bodo pojasnili bedni
polozaj nasega ljudstva v sta
rem kraju in bodo podali navo-
dila glede zbiranja obleke in.
drugih potrebScin, katere so ma
semu trpecemu narodu nujno
potrebne. Dolznost mas vseh je,
da stopimo V akcijo takoj! Po-
magati moramo S prispevki in z
nabiranjem obleke!
Mirko Kuhel, tajnik SANSa,
XII ina tocne informacije 0 po-
lozaju v starem kraju, DO obraz-
lozil resnicni polozaj, v kakr-
snem Sc nase ljudstvo nahaja.
Nase ljudstvo Sc junasko bori
re mad tri leta. Njihov hrabri
odpor obcuduie YES svet. Mi ne
smemo dopustiti, da bi sedaj, ko
Sc jim bliza totalna zmaga, uni
rail- vsled pomanjkanja hrane
in oblekel
Josko Oven, XII Sc 1.-Two zani-
ma "a potek vojnih dogodkov,
zlasti pa "a zmagoviti pohod ru-
skin in partizanskih sill, DO po-
vedal marsikaj zanimivega. Ori-
sal DO nepopisno trpljenje ma
Sega ljudstva, XII Sc z jekleno
vero V koncno zmago pravice in
svobode bori prav pc levje kljub
velikanskim oviram.
Shodu DO professional Donald
Lotrich, predsednik postojanke
st. Is SANS, XII je hkrati tudi
predsednik centralnega odbora
pomozne akcije. Ia skupna po-
MONA akcija sodeluje z Jugo-
slovanskim relifnim odborom v
New Yorku, kateri edini ina
vladno dovoljenje "a poSiljanje
blaga in prispevkov v start kraj.
Pretekli teden je postojanka
sa- Is SANS prejela vec pri-
spevkov "a relifno delo. Zadnii
cetrtek pa je znana rojakinja
Marion Grum, XII veckrat dopi-
suje v Prosveto in zivi ma Sc
verni strani Chicago, sama pri-
nesla lepo vsoto v ia humani-
tarni namen = namrec vsoto
500! Poleg tega pa je obljubila.
da DO sla okrog sosedov nabirat
obleko "a naSo pomozno akcijo.
Pred kratkem Sc je tudi dobro
"odrezal" rojak JOS. Omerza IL
bliznjega Berwyna in je prispe-
val SIG! Iskrena hvala obema
"a njuno velikoduSno pozrtvo-
valnost!
Potreba v start domovini ie
velika. Prinesite v emo Timed
nash relifnih postal obleko.
obutev in druge potrebscine.
Pomnite, da DO priSlo vse prav,
kaiti v starem kraju nimajo
nicesar = vse jim je vzela
vojna, Sedaj sta odprti dive po-
stall, ena ma naslovu 1896 West
18th ST., druga pa ma naslovu
1901 West Cermak Rd. v KRAFT
KEN Sc odpre postaja ma severni
strani, tako tudi ma juzni. Sode-
lutte z relifnim odborom v svoji
okolici! PR tenn lahko najvec
pomagajo zlasti zerle in dekleta!
Ne pozabite ma shod v cetr-
tex, dine 2. novembra, v dvorani
SNIP.
Relifni odsek, postojanka IS,
SANS.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01
ADAMIc APELIRA "A
POMOC JUGOSLAVIJI

Ia APPEL sem napisal kot pre-
prost Amerikanec jugoslovan-
skega pokolenja, kateremu je
globoko pri s;rcu ~rojstna domo-
vina - Jugoslavija, pozorisce
velike vojaske in politicne sla-
We, obenem pa slika skrajnega
trpljenja milijonov njenega
ljudstva.
Dan popolne image narodov
Jugoslavije nj vec dalec, = niti
nj dosti oddaljena dolga, mrzla
lima -. Okrog osem milijonov
otrok, MOI in zena trpi vsled po-
manjkanja obleke, gorkih odej,
potrebne hrane in nujnih zdra-
vii. Skoraj en- million nedolznih
otrok DO to limo v smrtni ne
varnosti v Sloveniji, Hrvaski,
Srbiji, Crni gori in Macedonia,
&c ne DO hitre pomoci. Rdeci
kriz, UNRRA in druge uradne
ustanove bodo seveda nekoliko
pomagale. Toda zdaleka ne "a
dosti; polno posla imajo tudi v
drugih delhi sveta. Toda mno-
GIN Jugoslovanom DO najvec
pomagano, ako jim priskocimo
ma pomoc mi, jugoslovanski
Amerikanci, njihovi krvni bra
tie in sestre, &c takoj prispeva-
mo v ia namen.
lima je pred durmi!
Bozic Sc priblizuje!
Pomagati moramo!!
Moznost nastaja, da re v pri-
hodnjih par tednih dospe v
Ameriko in Kanado jugoslovan-
ska ladja, da odpelje nazaj, kar
bono zbrali skupaj v tel kratki
dobi. Mas delez v Zdruzenih dr.
zavah "a napolniti ia parnik
znasa pol milijona dolarjev.
Nabranega in obljubljenega je
re clio $500, 900; takoj Sc potre-
buiemo 5000, 900.
Ali ste re prispevali svoj de-
lez, da DO ia parnik zvrhoma
napolnjen z obleko, obutviio,
hrano, odejami in zdravili? &c
niste, prosim vas, pridruzite Sc
nam takoj
Denar "a vojni relifni fond
Amerikancev juznoslovanskega
porekla lahko posljete v urad
Slovenskega ameriskega narod-
mega sveta, 1885 West Goth ST..
Chicago %, Ill SANS Sc je OBJ
veal pomagati novi relifni or
ganizacijami z vsemi svojimi
mocmi.
Zaboje z obleko in drugim
blagom pa posljite naravnost v
skladiSce (ako nj lokalne .nabi-
ralnice): Warehouse, War Re
lief Fund of Americans of South
Slavic Descent, 282-9th Ave,
New York, N. Y.
Naprosite svoje prijatelje in
sosede, &c so jugoslovanskega
pokolenja ali ne, da darujejo
rabljena oblacila in tako poma-
gallo olajsati veliko bedo v Ju-
goslaviji to limo. Mad $4,000
podobnih apelov sem sam raz-
postal med Amerikance, kate
rib naslove imam ma roki.
&c mislite prispevati v denar-
iu ter obenem vedeti v kaki~ob-
Tiki DO ia pomoc dosegla najpo-
trebnejse ljudi v Jugoslaviji, te-
daj priporocam, da S tistim de-
narjem sami nakupite v lokal-
nth trgovinah zimske suknje,
jopice, zimske srajce, hlace in
drugo blago, ter vse odposljete
v oznaceno skladiSce.
Vsakdo Timed mas mora po-
magati, kolikor je najvec mo-
goce in to brez od1aSanja.
Pomnite: lima in Bozic Sc pri-
blizujeta osvobojeni Jugoslavi-
i'll To junasko, zmagovito ljud-
stvo prosi nase pomoci!
Ladjo moramo napolniti, ko
kdospe v Ameriko!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01

Proletarec sluzi edino delavceni
In njihovim bojem "a pravice. V "a
memo ne pricakuje drugega kot da
ga narocajo in citajo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-11-01

Ako VAN je nafocnina potekIa.
prosimo, 0bnovite jo cimpret.
The Valley settler., 1944-03-03
MAIANUSKA A GI5C-lNIC, ANNUAL MEETING HELD

The stockholders of the local M.E.A. Cooperative holo their annaal me ating at the Palmer Community Hall on Wednesday evening, March 1st, with about 50 stockholders present. The condition of the roa6s was bod and quite few were unable to attend because f the 6rifttn1 snow.
 hS an entertainment feature a group Of Service Men from Fort Ri chardson eeVe 2 nanlber of vaudeville skits that wcr well received by the au6i- onc3. IT n after opening the meeting en' calling the roll to determine whether ! quorum was nresent, the meeting was 6ec1ared open for busi- ness bv 2resieant F. c. Christensen. Next the report from the General MencGer, W. c. Nau, was given and oprrOVoE by the members. This report showed that the Association is in much better shape than it was last year 6uo to incrcascN business on6 smaller line losses. While the cost of 6oin4 business was larger than last year, there were other things of benoficiel nature that moro than took care of this.
 NoXt the report Of the Board of IirectOrs was given by the Secretary Nr. Arthur Marsh ond approved blythe ass omblaCo. The Treasurer, Mir. Wm. Caslar gave his report which showed that the Association ha6 net been eble to operate at a profit, but there are very encourae ing reason for liaving that the organization will be able to get out of the red in the near future and be able to pr0vice all necessary funds for re- serve an6 other funds necessary for the succ2s sful operation an ultimate soun6 business policies.
 Next in orecr was the elect on of five directors coming rcar. 4 nominating Connni t tee hao selected the following candi6f tE$ Mr. '. (. Christensen, Kenneth Foster Irving Newvil1e, Loren McKecknie, f.
The Valley settler., 1944-03-03

THE RED CROSS SERVES IN WAR AND IN PEACE, WHILE WAR RACES IT IS ESPECIkLY IMPORTANT, DO YOUR FIRT DON'T LET IT DOWN.
 4 Membership drive was started on March lst, to secure funds fer the operati ons of the hed Gross, the quota for the Pa Inner Distri ct S
 3 500. .OO, can we meet it, sure we can. Turn your contributatior in today.
 87 s of all Red Cross fun6s gre spent on Service in the Armed Forces, help is given to the non and their fami lies.
 Blood eonati ons arc mace avoilable an6 surei ical dressings for the mi litary.
 Rest rooms are maintained, p1 is oner of war parcels delivered, l2. 954 workers will be required for Red Cross work this year an6 when the war is over the Red Cross will hay [ biz job, helping Service men get started again in civil life. Funds will be rectoved foR your membership at the Coop. Tracing lost, don't forget or put it off it is important and you shoul6 do 1t now.
The globe-independent. (Hagerstown, Md.) 1943-19??, 1944-06-01
Heater Gets Million Dollar
Contract

One Of the greatest tributes ever
paid newsman has been received
by Mutual commentator Gabriel
Heater in the form of a million dol
lar contract from his three sponsors,
Barbasol, Forhans, and Kreml. The
contract, one of the largest ever
given a radio personality, is for the
period January 1, 1945, to January
l, l948.
Now in his eleventh year of
broadcasting, Heater is heard Mon
days through Fridays from 9 to 9:l5
p. m, and Sundays from 8:45 to
p. m, over Mutual and WEI.
Heater first leaped to radio fame
in the space of a single hour on
April 8, 1886, when for fifty-two
minutes he ad-lbbed comment and
information while waiting for the
verdict in the Hauptmann trial. AS
a result of that one broadcast Heat
ter was established as a news COM
mentator
The globe-independent. (Hagerstown, Md.) 1943-19??, 1944-06-01
Joe "Curley" Bradley--Radio's Tom Mix

it and thus "The Ranch Boys Trio
was formed. Radio, pictures, and
rodeos were all in the days work for
this singing group, but, in June,
1894, they decided to see what the
East was like and went as far as
Chicago.
At this point "Curley," so chris
tened because of his wavy hair, de-
cided to strike out for himself as a
soloist. Immediately he got job
as emcee and singing star of an af-
ternoon program. Not content with
merely using his voice to sing, bari
tone Joe decided to see if he had any
histrionic ability. He had. Soon he
was kept busy acting at all the Chi
cago studios. In keeping with his
early life, Joe expresses a fondness
for bronco-busting and rolling his
own cigarettes. About the West.
Joe says well, 1 guess I'll be head
ing back there again . someday
but right now 1 like it where
l am"
Adventures of Tom Mix" will be
heard Mondays through Fridays, ov-
er WEI, $50 to 5:45 p. M, starting
June 5.