davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-10
MARRIAGE LICENSES

ssn.s Z. wsss. 81, ssulas hePhsr.
samuel cunningham. Pace. %; viz
sinis Stanley Seripps. %.
Raymond Combs 10: Alta Hampton.
rhoms. ". Wilson. 7a' Gladys s.
Norman C soOp, ~. Margaret o'Brisn.
w aIIssi = 10 s'rohms''r. al Betty J.
Jake c.men, so Bertha Ksssler, u
John collissn IT.. 20, Emelins
Ldgsr l. Bennett, So Ann Lawrence.
RcssI, sillsy. "a Marian L.
wi I1:..' p p Barrett So Mary A
Charlie ccfsr, 81. Lillian Patton. Al.
John II. Christie. IS. Joyce wes,phAI
Hoxsrd stsmper. 20. KAthedn, Demsrs.
John J. ponshus. 70. Margaret L. n.
waller j. Prince. az. Ann Berrhon,
Maurice soIs. p srssn. "a Elizabeth J.
Harry J. johnson. 20. Ruth Z Moore.
Alfred b Caldwell. AZ. Frances Thorn
viii. z Greer. IS. Mimi. NJ Single
william OTIS Pate. IS. Carol Z oetu,
Leo Fraser, as. Grac. A. Maison. as
Rq!; '; S';s..''m NAG 70 Aa Si9;' war a.
william g; Coleman. 80, M.Ole L
william Thompson. a. Thelm. L.
August Pisehel, 40, MARY N Ks,ehum
AZ Simmons. 27 zeola Hair. "a.
Clement Z. Wisner, so. Mary shaw
William B, FlTman Jr.. % Marjorie
Russell Wells, al: Marion Kelledes. Is
Thomas labelling, 50, ElizA Hsrtls. so.
Jesse Leaveils, 20. Cleo d. Burnett
Louis C. Dotson. IS. Mae o. Smith.
James D. Douglas. So: Lula Hsrvin. SO.
Leonard ? Mamma. as CenevieVe NJ.
Alfred J. Lipssy. 81; Margaret Jacob.
oren T. Adams. ~: Emalens Davis. 10
William Burch. 20 Stella Mae Bow
Philip H. Shields. IS; Evelyn Denton,
Deleert W. Walton, as Mabel Z. Cash
Charles Foster 10 Matte L. wise. Is
Chester Grady, "a Leone c. Roberts.
John William Burnett, 81. Mary
J. D Williams, 81; corinne Monuoy.
walter s. Glslsr. 40, Lucille s,ocker
Louis Lekus. IS. Della EnEiehsrt. a.
Preston l. Criner 81. Sylvia Finkoiper
Saxon n z r Marqusrd'. 10 Emma
Harry II. Hudson. 20 Hennette e Ben
Wilbern Ellington. IS. Th.lm. J. King
Charles NJ LAID. al Shirley a Dresser.
Robert D Bond. 40. Viola Nichols. IS
LsnPd z. cTo+ as vsrds c. Aonsy
lanes Jam, s. Mcfarland. as. L.ur. X
Preston z vandercoOs. 81, Irene E
Ruben L Nance. 30 auth seay IS.
Charles Ingrsssia, 81. Anseline Drsgns
Fred C. Reed. AZ; Nellie B. ch.mblin,
SorvIlIs R. Rappaport. al Father Win
Ed.,rd J zys'l. "a. Frances slym.nO~-
Lloyd :. Mutehler. az: Beverly J. De-
Ralph Koxi.1. 20 Ruth schIseser. 20
william J. Patterson, rs. Margaret A
seward NJ Wells. 80. v.leri. Muchs,
30
Sormsnd n Amelot,e, ~; Gloria Peu1-
zsri 20.
Donald v. Linck. IS: Margaret z. Ben
son IS.
Lawrence c. Pizisli. "a; Elsie NJ Gior.
dan.o. 81.
Peter Herman. so: Nsderds Telik. So.
George S. Yenulis. IS. Rose NJ Frys.
2s
william .5o,, A.; Middleton al; Goldis J.
John R. Green. 80. Josephine swope.
Heaty -c-oFts!l Maxine !, K.asey,-
20
Rsyburn C. Atkins %. corin. Smith
%
Edward smet, as Mary Nets. SIS
Raymond Miller. 81 Grace 7 Chrs-
bovSki 20
Barney J Bu,klewicr, as Stella NJ
walter r. saEren. al; jeanette Z.
Florence Lopez, "a. Anselln. Msei.i. "a.
Roland svope "a Audrey Hsvilsnd. a.
steven P. Woloson, az Ines Marinelli,
Ernie W clanton. 30; Lora Marie
Bowen as
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-10
i iard-to-Hedt
Rooms Licked
Plant Balancing
Tips Set Forth
\Continued from Page One)

Continued from Page One)
\ me proper portion of the heat
Is a simple matter In most
homes.
Il Each warm-air pipe Is
equipped with n turn damper
near the furnace bonnet.
u Partially close 20 The camper
In the rooms thct are heated
the m0st, or That otherwise may
be>s-Dverheated. and leave the
hampers for the poorly heated
rooms wide open.
Usually such proportioning
OF the heat will be successful
In causing all parts of the house
TO be heated alike.
SEPARATE RETURN
"As Is the case In most
homes, II there Is only one or
two cOld-air returns, Ii may be
necessary to leave the door Of
an ordinarily inadequately
heated room open so the colder
air In the room will have an
opportunity 10 reach the cold
air return.
"If leaving the door open IL
impracticable, II may be neces-
sary TO install a separate cold
AIR return 10 the room In ques-
ton.
ANY heating contractor can
do this at reasonable cost.
BOOSTER FAN
"Another method Of curing
this trouble IN To install a small
booster fan In the warm-air
register OF the inadequately
heated room.
"Fans built especially for this
purpose will draw warm air
from the furnace and force IL
into the room"
Appalachian Goals. inc. Trans
oortation Building. Cincinnati. O.,
will be glad 10 give advice on any
ng problem.
PROMPT REPLY
Simply address a letter 10 the
thief engineer, setting forth the
rouble, and the letter will receive
4 prompt reply.
There is no charge for this
service.
Or letter 10 the same address
will bring free copy of Save
Coal" firing chart. which shows
now 10 fire from 30 10 60 pounds
If coal at a time without making
Objectionable smoke or wasting
fuel.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-10
INSTALLING METHODS

Methods of installing metal non-
residential windows also have been
standardized. TO make il simple
10 adapt windows TO collateral
construction and insure proper
and long-lasting installation.
Prepared openings will permit
installation of windows after much
Of the rough work is completed.
Sizes of nonreS dental metal
windows are co-ordinated with the
standards being developed under
the auspices OF the American
Standards Association and spon-
Sored by the American Institute
of Architects md the Producers
Council. il is stated.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-10
Insulating Pays

Many have found that insulat-
ing the attic and adding an extra
room pay dividends.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-10
DEATHS

Beatrice Dsisley. 3727 Trumbull. 81.
Frances Spencer, 4s2i Delta. 4e.
Jacob Reiier, 1918 Hereford 81
Frank Beecher Arnold. 1917 Benjamin.
Romeo, Mich. 6s
Bette II. Grant, ile z savannah. 81.
Amsby Lloyd Moore, lS4ss Riverdsle
Charles Pumsll Hates. SAL Z Adams,
wssI Ysdlosky. $3.50 Ms,her. 50.
Rose Fine. se7 Clalrmount. o.
Charles Stemfeld 1900 Seward. IT.
Eva Dunlop Kesting 2es5 cIairmoun,.
caSmirs Mo,yss. 7oss Is Mile road
Sterling Mich So.
Edward A. Norrie, So7s s. MsF,indal,
Agatha Helen Phillips, 1880 wiseOn-
Prank Paul. 1885 Morren. ss
Victor SherensS $685. Romeyn So
Kate Alban 1898 Ardmore 50
Meliord Pohland 1850 Coplin. 40
Bert Louis Boldue 6225 sixteenth 50
suzanne II. Christie 36i Merton road.
56
Charles Albert Dion. s4s4 Pennsyl.
YpaEsi MsTsosian. so4s Fifteenth. rs.
Mihrsn NJ Yeranian. 1880 Ohio. SIS
Clirds Arnold. l3s n. Broadway. Mt
Robert Helmore. i59O3 st Mays. so
John Lester Sturm Jr. 1851 Dexter
boulevard. SIS.
Augusta Knop. 442o Cladwin, %,
Robert Ross, SOIL Brace, ~
James MossmAn. 2e2i Hooker, IS
Robert Nance. 1885 Brooklyn. IL.
Ernest MAtties. Alpens Mich. "a
Max Bergman. 34o4 Edison, IS
Beverly Freedman. 33l5 Clement. ID
leah Fertel 3s25 Lawrence. 81
Alfred Hedgepeth, 4e9s W Fort. 5
months
steven c Lewis. 1899 Payne. Dearborn.
50
John Mslins. 4o33 Bangor. 50.
johanna zygsJ. $500 18th. 50.
Mary Klein. 1901 Psrkgrove. 50.
Rose A. MEMBERS S745 Bslvidere. TO
Richard Mutischsll 1891 Kolb. SO
Phoebe Kosslke, i2e4s Hamburg. 40.
Elhansn Collins. 344s Lockwood, SIS.
John johnson. 42s Eliot. so
James Msloney. 1851 Fielding. SO
Julius Shellnsh lol3S Kercheyal 81
Ella rindsll. 3723 Carter So
Joseph Frances Green. 1881 Clover
lawa IN
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1944-12-10
Metal Windows
To Be Snnpified
Institute Approves
Design Coordination

Use of metal windows in tomor-
rows buildings will be simplified
greatly. and considerable savings
effected, as a result of the CO.
ordination of window designs and
dimensions nd reduction in
number of standard types, just
approved by the member-manu-
facturers of the Metal Window
Institute.
Announcement of this stream
lined program ri standardization
was made Saturday by George
Kingston, executive secretary of
the institute. whose members rep
resent more than 80 per cent OF
the country's productive capacity
in this field. he states.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30

veroval, bolia bi bilo da Sc ne pojayliuje,
Cd svojeg postanka IA sye do sada "komuai-
str nisu .nikada bili reyol4cionagi. narcotic
nematki, engleslli i ameriski
prenda bi Sc moglo dozvolit da bi neg-
daSnje komunisti6ke partje sa izvesnim mo-
difikaciiama niihoyih programa rada, Il in
dustrijski nazadnim zeml jana. mogle posuzti
reyolucionarnoj stvari proletarijata, one nj
kako nebi mogIe ako bi i htele odigrati tn
uloga u industrijsbi razviienim zemiama kao
sto je NemaGka, Britannia Amerika. Zago-
varanje diktature proletarijata samo bez icega
drugog dovoljno je da Sc celia styar (una pred)
osudi ma neuspeh. To nije cli modernog rad
niGkog pokreta. To nije nj sredstvo cilju.
Pored toga, zagovaranje masovne akciie i
generalnih strjkoya kao sredstva ostvare-
ME ella, cak ako bi postojao pravilen cili,
pokret bi tada bio osudjen ma poraz.
Nematka je visoko razyijena industrijska
zemlja. Pokret koji toj zemlii zauzima ulo-
ge proeterske revolucije mora imat cilj bes-
kasna zajednca - Socjalisticka Industrijal-
na NEUTRALITY-SUSPICIOUS. ma industrijskoj
demokratskoj upravi. Cilj koji ne priznaje dr.
zavu, klase nj klasne interese. Tai cilj Sc ne
moze ostvarit masovnom akcijom i general
MIN strajkovima vec do nuzna minmuma pro-
svecenom politicki industrijski organizova-
nom radniekom klasom, preuzimanjem i unis-
tavanjem polticke drzave preuzimanjem in
dustrija operisanjem istih IL korist novog
drustva. Preuzimanje proizvodnje ina da po-
suzi kao materijalna sila "a obaranje vlada-
vine kapitaizma.
Ako novi radnicki pokret koji Sc pojav-
ljuje iii koii &c Sc jos pojaviti Nemackoj,
il osnova 'usvoji sve novo, odbaci skoro sve
sto Sc pre- zagovaralo, onda, Zee on zaista biti
zraka made ga >oslobodjenje radnicke klase
mace njegova te pojava rad biti uzaludna
Pozelimo da su nematk radnici toliko do
sada naucili.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30

goslaVenskog pohreta veil ovo:
'Josip Vidmar govori utanko u1ozi
komunista Sloveniji u JugosIayiji. Ia
uloga ie historijska Ona je istovietna
ulozi komunista katolitkoi Francuskoi
i pravoslayoi Rusiji: iedinstvo naroda
u otporu i borbi protiv naci-fasizma. Ma
rod je ostao sam obezhrabljen. Komu-
nistitko vodjstvo dalo mu je tehnGke mo-
gucnosti da Sc odbrani pronaslo mu ie
mogu@nost da ostvari syoju demokratska
suverenost"
Burzoaski predstavnici imaiu opray-
danog razloga da laskaju "komunistima",
jer to su i'm danas najverniji saveznici
l kakvi su "komunisti' 'fhatolickoj
Francuskoj,' takvi su u "pravoslavojoi
Rusiju,' takvi su Il Jugoslaviji, takyi II
swim drugim zenll iama-odani privrzeni-
ci "demokratskog" kapitalizma.
Kad tako govore burzoaski predstav-
nici o "komunistima," tada radnici treba-
ju inati obgatno glediste. Oni NINA
trebaju gledati izdajnike svoie klase, jer
onaj ko je u savezu sa njihovim nepri-
prijateljima tai je neprijatelj radnika i
njihoye stvari.
Dole sa takvim 'rkomunstima' nil
hovim veznicima-kapitalisti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30
OPRAVDAVAJU PRIZNANJE
-. BADOGLIA

Poznato je 'da je Geo svet bio iznenadjen
sa sovjetskim T3riznanjem Wade bivseg dVa-
deseto-godisnjeg fasista Badoglia i kralJa f
manuela u Italiji, niko nije nj zamisljao da
&c Sovjetska Rusija priznati take reakcio-
mare Sama einjenca, da je sovjetska vlada po-
kretala podupiraa razne liberalne grupe
pokrete, ukljucnjuci partizane raznim zem-
llama. potvrdjuje da je to do sada bilo SOVIET
sko drzanje prema tim mnogobrojnim vladama
raznih zemalia. Memo priznanje Badoglia zbu-
milo je skoro svakoga samo ne sovJetske pl-
tomce po svetn, mace poznati kao sta
linisti Prvih- dana, nakon toga prlznanJa.
italijanski "levicarski' element izrazavall su
nezadovoljstvo pretili su da &c oni svejedno
voditi borbu daje "a obaranje Wade Ba-
doglia prkos toga priznanja.
Medjuvremeno, nista Sc ne cuJe wise
toi obecanoi borbi alijanskih 'levicara.' We
rovatno Sc ,oni sada nalaze procesu "bolova-
MA" ne mogu tako magic da poprime TIL str
n,oglavu promenu nisu voljni da Sc bore.
ako su obecali da te Sc borti protiv te, cd
sovjeta priznate vlade kad ''prebole' Cd toga
novo zadatog .udarca, oni ice, razume Sc, kao
uvek do sada. poprimti tn novu "orijentaci-
ju" izmriti fsa ovim dosadasnjim fasistl-
ma. >JE1.
Ali oval sovjetski udarac nije nj malo
zadao bolova ar41erickim Stalinistima, ma
rocito ne, njihovom jugosavenskom delu. Min
nije zabrinuo nj mao tai reakconarni postu-
pax sovjetske Wade, vec je njh zabrinulo to,
kako da "objasne' "opravdaju" tai akt. Maj
pose nasli su kako ola ga "opravdaju'. Bu-
duel da je AMG (Saveznicka Militarna Via
da), sastavliiena Cd mnogih reakcionara koji
smatraiu da Italia nije u stanju da sama So
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30

bogosluzenje ostama.
= ako me iznenadi sto nadoh Dominica Il sobT
hlegoVog gospodara, - nastav Odelin - pak prmetih
ca Je bed zbunen. Docnije hvala Bogu seth okoI-
nostl: da kad ia uazah sobu. videh MEGA gde brzo
oostupa cd stoa kom sojase sud sto kako mi Nkoa
zam reee, sadrzavase pice sto ga vi Gospodine Adj
mlralu, svako utro Ultimate U to pice tn cgurovinu
Dominic spusti otrov.
= On! = uzvikne Cogny uzasnut Nemoguce,
Suga othranjen pod mom sopstvenim krovom cd ranog
mu detnjstva.
o. nistara - uzvikne Nkola Mouche. - Jutros.
videc me gde spremam pce, Dominic me zamoli da to
prepustim MENU. ia tome vidoh samo opomenu da
budem obazriv.
Boze MOL upade Lanoue, koji dotle bese
ukocen cd uzasa gnjeva - Providjenje moze da do
pust takve zlocine samo da b nadahnulo svet gnu
sane prema njhovim vrsocma Moze Ii da bude takvog
nevaljastva, Gospodine Lebrenn?
- Dominic priznade Pokretae umorstva su
Vojvoda cd Anjou-a Grof cd La Rivere-a, kapetan
Vojvodinih strata Kusanje velikom svotom' novca
odluci ubicu da poduzme to, delo
(Nastaviee seq
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30

Cujete zalbu vaseg vrednog sluge, Gospodne
Admralu prmeti Lanoue osnekom. - ia Sc
slazem MIN; je pravu Treba da susate ma
redjenja Gospodina Ambrose Parea.
Dobro dobro - bice kako Gospodin Nikola zeli.
rece Cogny. uzimajuei pehar sola Pogleda zeen-
kastu boju plea odvratnoseu prinese pehar usnama
U vrli tai cas- urne II dvoranu Odelin Lebrenn,
strgne zemljani sud il ruku Cognya tresne ga pod,
uzvikujuci
Hvala Bogu! Stgoh vreme!
Lanoue, lNikola Mouche Cogny behu zapanJenl
Bez daha cd uzbudjenja zasopljen cd dugog brzog
treana, Odelin Lebrenn nasloni jednom rukom ma
sto. Dade znak da zeli da govor ali jos mogase.
Najzad promuca:
casak docnije - Gospodin Cogny bi bio otrovan
picem - koe Sc spremase da Pile!
Veliki Boze - uzvikne Lanoue, probledivsi, doS
Nikola Mouche drhtase kao list cd topoe gledajucl
svoga gospodara.
Objasnite Sc, Gospodne Lebrenn - zapovedi
Admiral
Jutros kad vi vas sluga bejaste bogosu-
zenju, ia dodjoh sobu da donesem natrag vas kapak
Ovde nadjem Dominica.
- Tako je, - rete Nikola Mouche; - on ne ode na
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30
Armiral slusase zapanjen.

- Armiral susase zapanjen
et '-Nkad,-primet Lanoue, nakon sto proeita kra-
ljevsko psmo-nikad pre- bese savlenje umorstva
dalje Cd ovog! 0, Gospodine Admrau vi cesto
puta prmecivaste 'Vii a kao tolik drugi privrzeni
srno srcem naeelom ako Kralju, ono Kruni' No
ova ku6a Vaoisa jos &c sebe da pokre toko zocina
da &c da Madame mrznju prema monarhiji Ear vec
vidmo kako iskace tezna federalnu republiku,
federalisan svajcarski kanton? Ta e tezna vec pro-
sirena medju mnogm ludima casnh namera svakog
dana osvaia move prstalice.
U oval NAH pragu vrata poav Nikola Mouche
-Kladim se-rece on sebi-da zdrava cigurovina jos
ezi zaboravljena-Pa pristupajue gospodaru do
metne :-Admirau, sat je prosao!
M Kakav sat 9-upta Coligny CHE misli behu zauzete
bolnim uspomenama sto in probudi Lanoue.-sta miss?
- Vase jutarnje pce odgovor poverljivi konju-
sar; pa obracajuci Lanoue-u - Gospodne Lanoue
preknjem vas, pomozite mi da nateramo Admirala da
poslusa rec On znade da mu e njegov hrurgis
Gospodin Ambrose Pare snazno preporucio cgurovinu
Fad e bojnom poju er Sc Admiral eesto puta nalaz
DO dvanaest petnaes sati konu, da nj jednom
skidA e1me ON nete da slusa naredjenje svoga
iecnika'' a.s.. -. !. u L. e.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30
ILL
KRISTIJAN STAMPAR.

Sedamnaesta lmjiga romano Eugene Suea: "Tane
da iii "Istora ene proleterske porodce kroz vekove"
Prita Sesnaestom Stoecu - U dve knjixe Kniea H.
sa orignansg francusksg engleski: Da6el Ds Leon
81 engleskog ma jugsslavenski: l. PetroviG
33.
"Brate moi kao nagradu veliku uslugu sto mi je
sueni Karlo cd Louvera, Gospodar cd Maureverta
sac ovih darova, BUDUCI DA TO BEsE ON KOJI UBl
MOUYA kao sto &c da ii isprica umoljavam te bra
te moi, da dades ogrcu moga Reda posto ga braca
recenog Reda odabrase izabrase kao negovog clana;
nadalje ztelji stanovnici dobrog grada Pariza
treba da potaste recenog Maureverta NEKIM DOSTOJ-
MIN DAROM, skladu njegovim zasugama dok Sc ja
om Bogu, brate moi. da te drzi pod svojom svetom
dostojnom zastitom
"Pisano Plesssles-Toursu prvog dana juna 1869
"KARLO."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30
"konas,nisti' zapaIi II
nepr'lsku

Povodom ncdayne manifestaciie rad
nih masa Napuliu, kojom su prilikop7
odrzali skupstinu, ma kojoj su traziG cd
saveznika da prisile kralja Emanuela ma
abdikaciju. Badoglievu yladu da dade
ostayku, glasilo hrvatskih ''komunsta"
"Narodni Glasnik", komentarisuci tome
veil ovo:
"Biti 6e interesu nase I y Amerike
prize uvaze owe zahtjeve talijanskog ma
roda da odstrani Badoglia i kralja, ta-
ko da Sc omoguti prayim predstavnicima
talijanskok naroda da organizuju svoju
demokratsku vladu." (podvuteno cd nas.)
Nasi "komunisti'' istrcali su sa svo-
JON ocenom napuljskcJ manifestaciji
radnih masa, kao zdrebe pred rudu, jer
tako njihove vodje Moskvi nisu gledali
ma tu stvar kao sto oni gledaiu, ii. moskov-
cani nsu prilog "demokratkse" Wade
II Italiii. Obratno tome, oni su "a reak-
cionarnu yladu Badoglia, koiu su prizna-
le kao ode facto' vladu Italije.
I "komnusti' Sc nadjose Il nezgod-
nom polozaju. Ono sto su JUICE pozdravlJall
--trazenje "demokratske' Wade Il ltaliji
to su sutri dana bill prisiljeni da po-
riGu da objasniavaju akciju Sovetske
Wade prilkom priznanja Badoglia ME-
COVE Wade.
Ovo ie bilo malo nezgodno "a njih, ali
oni su Sc izvezbali manevrlsanJu, bla-
godareci njihovoj upokojenoj "Kominter-
ni' koja in je tome trenirala. Ali lsto-
vremeno ovo je dokaz koliko "komunisti
ina iu "nezavisno" mislenje i kollko rade
prema svojim "ubedjenjima.'
jos takve elemente da sleduju po-
mazu radnici
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30
Jedni drugi ste "a ropstvO

Srpski reakcionari oko "Srbobrana'
nastoje ubedit svoje pristase kako su
"partizani, komunisti ustasi stvarn ne
prijatelji Jugoslavije'' a narcotic Srba,
kako su oni "a "istinsku slobodu", dok
stvari izmedju jednih i drugih nema
nikakve razlike.
"Srbobranov' pisac az, ina clanalz
broju mu cd 16. marta, pod naslovonl
"Partizani Talijani koliu Slovence", ko-
il, nakon sto je izredjao 'silne pokolje
mad Slovencima" cd strane partizana
Talijana, zaliucuje ovako:
"Naravno ina jos naiveina koji tim
narodnim neprijateljima donekle veru
iu. Da Ii takvo verovanje partzanima do
lazilo IL ignorancije neznanja, iii il par
tizansko-komunistikog ubedjenja-i jed
nom drugom slucaju ostaje istorijski IL
dajnik svoga naroda i narodne slobode
svaki onaj, koji IL ma kakvih razloga
odobrava iii simpatise sa partizanima
Svakom mislecem coveku je sada jasno:
da partizani hoce ROPSTVO, a ne 'slo-
bodu narodu'.'
Mi Sc slazemo S "Srbobranovim' pi-
Gem *, da su partizani "a 0 t V 0
naroda, ier su oni "a postojeci poredak-
kapitalistitki poredak--u Jugoslaviji. A
gde postoii kapitalisticki poredak tamo
je neizbezno ropstvo "a radni narod. Ia
mo gde radnik mora da sebe (svoju rad
nu snahu) prodaje, on ie rob. To mogu
poricati samo Ignorant neznalice', iii
agenti kapitalisticke klase.
A gar "Srbobranov" pisac OK O.
stalom svojom bratijon, nije "a isti po-
redak, "a koji su partizani? Dabome da
jesu. Prema tome, on je "a ropstvo
Misunderstanding naroda. Saglasno tome,
On nema moralnog prava da prebacuje
svojim poltiekim protivncima kaho su
oni "a "narodno ropstvo", dok je on "a
"narodnu slobodu''!
Samo Socjalizam &c doneti radnom
narodu istinsku slobodu, jer u MENU nece
'biti izrabljivanja 5oveka po ceveku.
svoga rada.
A vi ste. jedni i drugi, protiv takve
slobode-vi ste "a ropstvo radnog naro-
da! l kao ma takve, radnici trebaju da
IA vas gledaiu. p. S.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-30
ZRAKA MADE

Situacija po svetu danas izgleda sasvim
beznadezna onima koji nisu dobro upuceni u
materijalisticko shvacanje istorije. Sa izuzet-
kom Socijalistieke Radnicke Partije Ame-
rici ostalim englesko-govoreeim zemliama "a
sada revolucionarni radnicki pokret ngde ne
postoji. Razume Sc da on nije postoiao nj
prvo ovog rata. Ali tn je ipak postojao ele-
menat koji je pretendovao da je revolucio-
naran; elemenat koji Sc nazivao "komunisti-
ma" Zahvaljuci poltici Sovjetske Rustic, tai
elemenat sad ne pretenduje da je on revo-
. lucionaran.
Premda je jednim delom ratn terror, a
drugim delom sovjetska politika doprineli da
Sc stvori takva situacija, izgledi su da, &c
revoluconarni radnicki pokret u skoroj bu-
duenosti iskociti ma povrsinu swim predict
ma sveta. Mega ne moze utuci jer postoje
uzroci po celom svetu koji MEGA cine neiz-
BENIN. Slicna situacija je postojala u
Droslom svetskom ratu sto tako nakon
pada Pariske Komune. Pobesnila reakcija po
evetu izdaja raznih oportunista momentalno
gurnula je radnicki pokret pod zemlju, koji je
gotov da Sc opet pojavi to jaci nego ikada,
borbenij i dobro naoruzan sa iskustvom pro-
slosti
Zraka te made vet Sc pojavljuje, i to Il
zemlji pod najvecim terorom, Nemackoj.
New York Times" PRIMO je telegraficno oba-
vestenje IL Stockholma svedske, 25. marta,
kojem Sc kaze da Sc pojavljuje neka nova ko-
munistcka aktivnost Nemackoj. Medju dru-
srino y tnnoo ohavoStan;u kaza GO ! slodpce.
"Prema informacijama koje su ovde stigle,
,1ovi plod nema6kih komunista jesu ubedjeni
internacionalist, sto moze verovatno uciniti
kooperaciju sa Moskvom teskom." Razume Sc,
ovo je samo vest koja jos nije dobro ustanov-
LENA, ali to je ipak nesto sta Sc moze i mora
ocekivati il danasnjeg stanja u Nemackoj Ako
su tt novi nemacki komunisti zaista interna-
cionalisti ako je izgled da ce njihova ko-
operacija sa Moskvom biti teska, to je onda
dobar znak. To je znak da Sc Nemackoj ma
lazi ljudi koji Sc usudise da Sc razidju
Moskvom pitanjima revolucionarnog rad
nickog pokreta Ako razilazenje bude samo Il
pitanju Observation-Disclosures i nicemu drugom,
onda nj cd njih nema nikakve made. Interna-
cionalizam sam po sebi ne znaci revouclo-
narnost. I kapitalizam je uveiko internacio-
nalan. Treba lei mnogo dalje cd internacio-
naizma, da bi to mogao biti pravi revolucio-
narni radnicki pokret. Ako tai novi po-
hret bude raziazio sa Sovjetskom Rusijom sa-
mo radi toga sto je Rusija poprimila burzoa-
sku politku ovom ratu pa prvo rata, onda
opet cd MEGA nece biti nista. Ako tai pokret u
osnovi zadrzi ono u sto su "komunisti" ranije