RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-02

Is.


18
sacasno. ne posedujuci nikakva vlasnlstva' ne
INA Incl mogucnosti kao klasa da lkada postlgne
,,r;vatno vlasnistvo, radnicf bi bill leealno, Kao
sto i; normalno nagonski postai, jednorodna
;a.1;,;ca u borbi "a njihove klasne interese,
go; su direktno suprotni interesina kapl-
+ai;sti6ke klase Radnici proizvode svo drt1stve-
~, hoeatstvo. pa ipak ne poseduju ga nj maio'
aa;ne; zakonito p0sednistvo mad egromMm
1aiam niihoya proizvoda kapitalistima raz-
l1,vom sto owl poseduju sredstva "a proizvod-
MN Ln;;ma radnik mora imati pristup da bl
s;voo Kanitalisti ne proizvode nikakvo bogafs-
two kao sto smo rekli, prvenstveno onl 1--WE
od nosedovania, sto znaci da Sc oni odrzavalu
nl;aSkaiuci 1adnike "a veci deo sto radnici pro
;zyedu. Ne poseduiuci ikave svojine pod kaplta-
Ezmom. radnicka klasa, saglasno, jeste Jedina
HASA koia nema materiialnih iii ekonomsklh
;nteresa oGuvanju danasnjeg kapitalistlckog
sistema. Kada radnici jednom razumu nJlhovo
klasno stanje klasne interese pod kapltall-
zmcm oni &c skoro nagonski bit okupl]enl u
celinu. posto &c NINA tada biti jasno da Je
nihoy zaiednicki interes da uniste kapitalizam;
da uniste drustveni sistem koji njih survava u
naiamno ropstvo j koji njih prisiljava, hteli-
ne-hteli, da predaju kapitalistitkih parazitlma
Ialeko veci deo cd bogatstva koje onl saml pro-
izvode. Neposedujuci ikakve svciine, radnicl
nisu podlozn razornim iucim uticajlma
koii drze posednicke elemente hvataluci ledan
drugoga "a guse. Buduci da je dostigla II ovoj
visoko razvijenoi zemlii vanredni stupanj jed
norcdnosti kao klasa he posednlucl ikakva
vlasnistva i buduci prakticki potpnnom po-
sedu sretlsava IA proizvodnjn, to sledl eta le
ratlnicka klasa stvarno iedina klasa koju le
mognce organizovati II drustvu normano iii
idcalno iedina klasa iznad svih drugh do sa~
dasnjih sadasniih, u stanju da Sc uiedini, da
sc odrz. skupa potpunoj juniI.
Razlogom niihovog klasnog stania radnici
ne mogu ciniti polit:cko kretanje kao klasa koie
ne nosi sa sobom revolucionarne implikaciie
Ako sc on krccu gopste ka0 klasa to sledi fla
se, oni moraiu kr}tati epfotiWf kapitalista kao
klase, posto tu logicno nista drugo he postoji
protiv cega da Sc on: krecn. A kretat sc protiv
kapitalista kao klase znaci, naravno, kretati Sc
protiv samog kapitalizma, sto znaei da Sc oni
moraiu kretati protiv kapitalstickih interesa,
oni Sc krecu da razore kapital sticke odnose
svoiine, da razore sam kapitalisticki sistenl.
Sve ie ovo iasno khpitalstickoi klasi--ili
bar sigurno najmudriiima mediu onima IL NAB
vism sloievima, IT,, plutokratij A gde razume.
vanIe manjka, pokaze lnstinkt vladaluce
klase. Nj jedna vladaiuca kasa istor.ii nije
nikada popustila pred zahtevima dulstyenog
progresa, nit Sc volino predala klasi ispod sehe
to jest, revclucionarnoj klasi. Mi imamo nasoj
sopstvenoj Zemlji diva mai staknntiia dokaza ia
ovu tvrdnju: Britanska Kruna je pokusala da
na silu odrzi sveiu vlast mad kolonijama, odri-
euci da popusti vlasnickim pravima pre-
velegiiama britanske vladaiuce klase. Konaeno
je britanska uzurpatorska vladaiuca kasa bia
zbacena .Juzni robo-vladari, drzeci vlasnicke
interese robovima dve miliiarde dolara, ne
htedose popustiti drustyencm progresu, ne hte
dose predati ovu "svoiinu' i klasne preveegi-
je koje pocivahu na ropstvu. Konaeno ropska
ustanova bese zbaeena od tadasniih nosioca
prcgresa, kapitalisticke klase So Severa.
Danasnja vladajuca klasa, kapitalisticka
klasa, ne aazlikuIe SO nj malo Il tom odnosu cd
prcdjasnjih vladaiucih kiasa. I ona &c svoie
vlasnistvo klasne prevelegiie bnanit do pos
lednjeg usancenia. poiimaiuci iasno da bi rad
nici ako hi raztneli niihove sopstvene klasne
interese ujedinii Sc do poslednieg coveka u
njihovu sopstvenu politiGku partiiu, i II kasnu
jnniju ia ekonemskom poliu, sto bi naskoro
posle toga mae slo da bi Sc on krenuli ia obara-
ME kaptalizma - poimaiu sye ovo, kapita-
listicka klasa ie decenijama cinila svako nasto-
jamie u praEcu oduvracanjja radnieke klase cd
ujedinjenja na klasnoj osnovi ona je sve do
sada vecinom b1la uspesna tome. posto je sve
do sada bila uspesna da oelrzzi rael1ieku klasu
neznanju niihov.m istinskim klasnim intere-
sima. "PodeH pa Vladaj'', to bese geslo stare
drevnog despota koji je potstrekavao jednu
grupn protiv drugc da bi III on mogao potciniti