RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-15
Nasi dopiisii j
Proslava Prvog Maja
Montevideo, Uruguay.

Posto je Prvi Maj dolazio u
ponedeljak, nasa Organizacija re-
81 da ga proslavi u nedelju vecer
80. aprila sa jednom gospels
kom" vecerom, piletinom uz vi
no it'd. Veceru je priredila nasa
vrijedna drugarica Piroska W.
koievac uz saradnju drugarice
Elene Diosi i Clare Fabos, dru-
garica naseg simpaticara Steva-
ma Fabosa. Prostorije "a ovu pro-
slavu dao nam je simpaticar Fa-
bos u svom stanu, kao saradnJu
sa svojom drugaricom Clarom j
ostalom familijom, u radu sa O.
stalim drugaricama, da bi pro-
slava bila sto uspesnija, moralno
materijalno, "a nasu organiza-
ciju radu "a promicanje ideje
"a oslobodjenje radnieke klase.
Oko deset sati, kada su Sc Cos
ii vec okrepili i zalozili sa hra-
nom picem, drug M. Mazza, u
ulQzi stoloravnatelja, pozdravi
goste, te u kracim potezima uka-
re zasto mi odrzavamo ovakve j
slicne sastanke. TIE rece da ma
terijalno i moralno pomazemc
nasu Organizaciju da moze oba-
vestiti sto veci broj radnieke kla-
Sc nuznosti obaranja kapitaliz-
ma. Nasa Organizacija upotrebi
sve sto dobije Cd radnika, mai
wise cd svojih clanova, "a stan-
pu, da bi mogla prosiriti jedinu
revolucionarnu ideju - Socija-
listicki Industrijalni Junionizam.
Zatim drug Mazza predade rec
drugu D. culumu, koji je odre-
dien da govori istoriji Prvog
Maia niegovom znacaju.
Drug Culum istice u svom 60
vorn. da vec decenijama milioni
radniGke klase izlaze ma manifes-
tactic ma Prvog Maja, bez da zna-
du pravi znacaj njegov. A zasto
ie to tako? Zato sto SUI te mani
fe~tacije uvek predvodile "rad-
nicke" organizacije, politicke e
kcaomske, koje su ma tim mani
feetaciiama lazno prikazivale Pr
vi Mai radnicima, i rezultat toga
ieste da SUI danas radnici pot
puno neobavesteni, neprosvecem
j neorganizovani. Vreme ener-
gija rasipana je ma ulicama vicuci
j trazeci palliative i reforme. Da
bi ukazao pravi znacaj Prvos
Maia, drug Culum cita usvojenu
re7oluciju ma internacionalnom
Kongresu u Parizu 1889. godine.
da Prvi Maj bude prank medju-
narodnog proletarijata, koja gla.
81:
''U uvereniu da oslobodjenje
rada covecanstva moze doci sa-
mo cd klasno i medjunarodno or
ganizovanog proletarijata, koji
osvaja politicku vlast da bi spro-
veo u delo eksproprijaciju kapi-
talizma socijalizaciju proizvod-
nih sredstava; u rasudjivanju da
kapitalisticki nacin proizvodn]e,
IL svojem rapidnom razvitku, ma
10 20 malo zahvata sve zeml]e
sa modernom kulturom; da ovaj
razvitak kapitalistickog naclna
proizvodnje oznacava sve vecu
eksploataciju radnika, da sve in
tenzivnije proizvadja politlcko
uenietavanje, ekonomsko po-
djarmljivanje, kao fizicku i mo-
ralnu degredaciju radnicke kla-
Sc"
Il gore navedene rezoluciie
jasno je kao svetlo da ona znaei
cbaranie kapitalizma uspostaVn
Socijalizma. Prema tome, PrVi
Mai sadrzi ideju oslobodjenla
radnicke klase jedino ona or
ganizacija koja ga slavi u tome
duhu, slavi ga dosledno. Da o'
ukazao kako Prvi Maj razne
"radnicke" organizacije La zno
prikazuju radnicima, drug govor..
mix citira il "Justicie", organa
urugvajskih stalinista Q znaca]u
Prvog Maja, sledece: 'Prvl MAI
"a nacionalno ujedinjenje "a Dor
bu protiv nacizma. peto-kolons-
tva: "a organizaciju ishranu ma
CHE. "a obaveznu militarnu vez-
hi sto &c omoguciti mllltarnu