Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-08-02

nadSkof Spellman je poklical
zavezniSke novinarje skupaj in
jim izjavil, da S svetim ocetom
S katerim Sc je pomenkoval dive
in pol ure, nista govorila 0 mi
ri. 20 Gem pa?" SO ga vpraSali.
20, podal sem mu porocilo 0 GER
kvenih zadevah v Ameriki." &c
bi bio to res, ali je treba "a take
navadne reel potovati v teh ca
sih v Rim? MOI ie incl "a ia po-
set ma r~azpolago ameriSko vojno
letalo, telesno spremstvo ameri-
Ske oborozene sile in stroSke pa
mu placala ameriska vlada, kaj-
ii Spellman je nekak nacelnik
ameriskih vojnih kaplanov ka-
toliske we're, torej drzavni urad-
nix. A znano je, ko je bill Spell
man zadnjic ma TAKEN neurad-
mem diplomaticnem potovanju.
Sc predno je bill Mussolini str
moglavljen, Sc je v Rimu veliko
gibal tudi med zaupniki kralja
Emanuela in Badoglia in nedvo-
mno jim je raztolmacil, kakSen
mir lahko pricakuje Italia, ako
M~ussolinija pravocasno zavrze.
Kaj so one dni m~esetarili, Sc DO
zvedelo leta pc vojni, ko bodo
nekaj prizadeti sami povedali,
"a vse drugo pa zgodovinarji po-
brskali.
Isti Spellman je bill takrat
dvakrat ma obisku v Madridu in
S fasistom Francom dvakrat
konferiral. Ko Sc je vrnil v New
York, je fasisticnega diktatorja
V Spaniji hvalil in slavil v maj
boil razSirjenih amer. casopisih.
Sc predno je Spellman to storil.
smo v tenn listu rekli, da ceprav
on nj fasist, je visa njegova tax
tika Same faSizmu v korist.
Kakor Franco, tako Sc tudi
Spellman ne boji nobene stvari
boil kot "komunizma". Isto We
liza o Vatikanu. Franco je nedav-
no vladi v Londonu in Washing
tonu svaril, da pomeni nadalje-
vanje vojne pogubo Europe, ker
DO vrzena v anarhijo in v komu-
nizem. Ali kompromisni mir Is
Hitlerjem), ali pa "komunizem".
Same dive izbiri sta. Lahko sta
Vino en- tisti ameriSki cent, XII
Sc nekaj dni, ko je nov, sveti.
potem pa postane crn, da je mad
skof Spellman in hierarhija v
Vatikanu istega mnenja, kakor
Franco.
Rdeca armada presenetljivo
.zmaguje, toda veliko ljudi Ze-
dinjenih drzavah Sc nikakor ne
more sprijazniti z resnico, da so
tt vojni triumfi njena zasluga,
pa jih il podcenjujejo. Re lani
Sc je dobil eden izmed najodlic-
nejsih katoliskih monsignorjev.
XII je ma zborovanju v Akronu
dejal, da ruska armada ne bi
mogla kar tako prodirati, &c Sc
il ne bi Nemci pc dogovoru uni
kali. In letos spet tako. Ko so
ameriske in angleske cete udrle
V Francijo, ma vzhodni. 'front.'
pa je bio do %. junija 'mirno'',
razen ma Finskem, SO Sc tie vrste
ljudje V Ameriki spet zgenili,
ceS, glejte, kako SO zahtevali
"drugo fronto'', sedaj pa so mir
nj in puste, da Sc nasa armada
sama bori. A ko pa je rdeca ar
mazda vprizorila svoj "blitz-
krieg", SO oh njenih uspehih ne
kaj casa strmeli, nato pa zaceli
z omalovazevanjem: edino S po-
mocjo nash lend-leasnih daia-
tev zmaguje; Nemci SO morali
poslati prevec svojih divizii v.
Italijo in Francijo, cato ina Sc
daj sovjetska armada tako lahko
pot; Nemci Sc umikajo pc nacr-
tn; V obrambo puscajo "a sabo
samo male oddelke, da braniio
nemSki organiziran umik. V sus-
ljanju pa mnogi govore, da je
vse to nemsko umikanje in ru-
sko prodiranje "dogovorjeno''.
Ako tie vrste ljudi natancno po-
gledate in jim prodrete v duso,
boste videli, da govore tako "a
radi tega, ker jim je hudo, ola
Russia zmaguje. Sovjetska unija
ne zastopa njihovega modela
"civilizacije", cato Jill je strah
pred MO in pred bodocnostio.