RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29
PredgOvOr

Predmeta nema ma kOJl le trOSenO takO
mnogo uzaludnih oracija, iii "a koji ie iznasano
tako mnogo "resenia' u toku posledniih pc
deset iii sesdeset godna, kao sto je tai stalno
postojeci, i stalno uznemirujuci problem "Ka-
pitala i Rada' ako bi samo obratili drugo-
stepenu paznju tom predmetu, razlog bi bio
potpuno iasan Jer problem "Kapitala Rada"
jeste dr1lstveni, ekonomski politicki problem
danasnjice To je problem koiem je umesan
vrl sastav i funkcionisanje yladajuceg eko-
nomskog uredienja, kapitalizma, stvarno pi-
tanie je da Ii Sc MEGA moze uciniti da funkcio-
Mise iii ne ne presto kako je ono funkcionisalo
II proslosti, nego da Ii sc MEGA moze uciniti da
funkcionise sadasnjem zamrsenom drustve-
nom mehanizmu koii postaje sve wise zamrsen
IL dana u dan.. Ptanie je, ukratko, da Ii Sc ka
pitalisticki sistem, sa njegovom neodeljivom
podlogom, najamnog ropstva, moze zakrpti,
makar toliko kao sto su podrzavaoci Ienog
ropstva nazad stotinu godina pokusali da ''za
krpe" sistem Juznog ropstva, koj su vero-
vail da je bilo moguce izmiriti ga sa progresiv-
MIN kapitalizmOm Severa.
Sociialista odgovara ma ova pitanja mega
tivno On pokazuje, sa cinjenicama neospor
MIN naucnim dokazivanjima akliuccima, da
svaki ucinjen pokusaj da Sc spase kapitalzam
ostvari Sc JOS dublje tonenje mocvaru
drustvenog ekonomskog bankrotstva. On IL
nasa (kao sto je ucinjeno u velikim detaljima
ma sledecm stranicama) da odnos izmedju ta-
kozvancg "Kapitala" Rada celosti je ne
pravedan neodrziv jedan u svetlosti mo-
guGnosti danasnje prozvodne sposobnosti rada;
neodrziv, svetlosti stalno poveeavajucih su-
koba protivrecnosti proisticucih il toga ne
pravednog odnosa. ! II meri kojoj Geo civilizo-
vani svet Ii u velikim predelima tako-zvanlh
ne civilizovanih nazadnih delova sveta) po-
stale umesan owe protivrecnost upravo u
toi meri made ovih koj, iskreno iii mace, nasto-
je da spasu kapitalizam potpuno Sc razbllaju
Sukobi, i il njih proistiGuc problemi, pro
izvedeni cd nepravilnosti velike produktlvnostl
radnika (koji ma suprot njhove produktivnosti
ostaju siromasni radnicD, mehanlzaclJe, ne
samo proizvodnie, nego zivog rada takodler,
stole mediu najznaeajniim svoistvima sadas
Meg truleceg stepena kapitalizma, oplsano Je
dobro cd Mr. Walter Lippmanna kali je ne
davno pisao da je ''to uvek stina da Je ma
gomlavanie svoiine zlo -. Uvek ie istina ola je
dr1stvo slobodnih liudi, drllstvo Judi sa sigur-
nom obilnom svojnom.'
Ako "a "svojinu' zamenimo dalekoseznlJi
ter1nin bogatstvo drustveno bogatstvo =
mozemo Sc potpuno sloziti sa ovim pobornlkom
sistema kapitalistiGke svoiine Danasnla rad
nicka klasa je svucena do COLA "svojni' =
o bogatstvu - neimaiuc wise bogatstva ma
kraiu kraieva. kae klasa, nego sto ga imadu
konii, stoka, psi druge pfiptomllene zlvo'i-
ME i Gesto mamie | radnci su liseni bogats-
tva (koje iedino oni prolzvode) he slucalno ne
zbog toga StO su oni nestedlJlvl, lie Zbog to@a
sto oni ne mogu prolzvesn dosta "a sVc, nego
radi toga, sto Il postojeclm kapltalstlckim
osnovima, i delovanju ekonomskih zakona
nod kapitalZmom, oni neiZbeznO osudJenl
da postanu ostanu hezsyojnska klasa. Ma Sn-
nrot nastoiania i obecania poiitieara, svaka
sledeca decenija. svako istIazlvanle Ill pops
otkriya povecavaalce osrcmasayanle vehke
x,ac;ne naroda owe zemlie ia a1amno-radnog
naroda = nj iedan politcar nj iedan predsed-
nix nlutok,ata. diktator iii :arobniak, ne moe
u1niti nista da otkloni own situaciju, tako
duao dok Sc kapitalst6ki sistem cuva po-
drzava.
Tesko da ie bilo iedne predsednicke posla-
nice Il toku poslednjih sesdeset godina III tako
nesto. koia Sc niie hrvala sa problemom 'kapl-
tala Rada'' - stvari je to pocelo sd In
colnom. koji je doprineo wise svetla na tag
nredmet nego svi niegov nasednlci skupa.
Naiposlednia je godisnia poslanica TEX uprav-
LENA Kongresu cd Predsednlka Franklin De-
lano Roosevelta a. ianuara 1890 Odvoieno od
otseka u poslanici kcii utelovljuje Predsednl-
koyu daliu agitaciiu korist ogromne mll.tar-
no masine. koiu on smatra bitnom "a ocuvanle
americkog kapitalistickog sistema, Il predvi-
damn svetskog rata koii on o6ito smatra ne
;zbeznim - odeljeno od toga della njegove
poslanice, Predsednik je posvetio njegovo vre-
me los iednom sumiranju njegovih toboznjih
Jo1 Il, Il