RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-03-23


mJnisti" izjavise da su oni osramoteni da e
ipak pfodeziti sa bor2,om "a zbacivanie viada-
vine kfalia Bodoglia na suprot toga prizna-
MIA. TEX ri dana nakon sto su takozyane levi
tarske stranke odfzaIe protestnu zaJedneku
slupstinu Naplesu rrotiv kralja Badoglla,
ia kojoi su resili da traze potpise cd naroda
"a zbacivanje te Wade, kao da ie planlfala da
III predusretne da sataya til Badoglievu VIA
du, sovjetska Rasia e priznade.
Sudeci prema nekom govoru talijansEih
"komunista' izjavama vatrenog 'liberaa"
Sforze, izgleda da sovjetsi drzavnici nece i
matt mnogo neprilika da dovedu tai elemenat
t"komuniste' druge leyitare} saglasnost sa
tim pf;znanjem Ratna dobrim m
predratna- istoriia sovietske Rusije. sTa je
lsskfabana sa siGnim diplomatskim i polite
ko-kapitalistitkim sevrdaniem saradjivanJem
sa neprijateliima radnicke klase Ova seVrda
ria saradjiyania nisu nikada nailaZila
opoziciju ijedne "komunistitke partije ma sve-
To. ukljucujuti taiiansku. Oni su samo IL
misljali kako da opravdaiu te move "orijenta-
cije" da b i'm opet pruzili svoju potpunu pot
poru. Syi levicarski elementi u Italiii priznaju
da sovjetsko priznanje Badoglia ojatava ta-
ko uporno drzanie Sjednjenih Drzava Felike
Bfitanije Il korist kralja Badoglia.
'Komunist' mace ostali "leyitar' IL
juznoj Italiji. do sada su napadali sve elemen-
te, a narcotic liberale, koji su podupirali sa-
dasniu Badogievu vladu nazivali III ''fasis-
TINA ''reakcionarima'. Sad pax, ako usvoje
oSu1,o J.yo
ma toj vladi, oni &c morati lizati sve ono ma
sto su do sada pliuvali 5 NINA Sc izmiriti.
Ali zagonetka koja postoji II celoj ovoJ mesa
vini IL juznoj Italiji, olicena ie pltanJu: ako
''komunisti' ostali "leyi6arski' element US
vote noyu Sovjetsku "orijentacjh" tamo pro-
tiv koga &c Sc onda boriti? Hoce Ii to znacitl
krai kasne borbe? Do sada su mogli iskoris-
tavati bar frazeologju da Sc bore protiv ia
sizma" "naciznla', ukorist "demokratije'.
premda to znaci protiv iednog burzoaskog ma
Gina vladavne. a korst drugog burzoaskog
nacina vladavine. Ali sta ce sada. ako Sc bu-
du morali izmriti elementima koJi su sve
do sada (skoro 6etvrt stoleca) bill fassti, ko-
il su Il dusi po ekonomskim nteresima sada
isto to? Ma ovoj tacci mora Sc stati zaklJucitl
da oval akt ma strani sovjetske Wade njenih
"komunstiekih'' sledbenika po svetu predstay-
liza rrhunac sovie.skog medjunarodnog "komu-
nizma'' Tai zakl jucak ie neizbezan zbog toga
sto Sc dostiglo do saradjvanja sa naigorom gan
gom kapitalisticke klase po izgledu bivslm,
u stvari sadasnjim fasistima.
Ako ii "levi6arski' element nameravaju
da dalje vode neke vrste "kasnu borbu'' onl
&c Sc sada morati vratiti nazad to jedan ste
pen jos nize Cd stepena gde su pre- mnogo 60
dina poceli. borbJ direktno / otvoreno -,
vprotiv radniGke klase. ier wise klase iii slo-
ieva cd fasista sa kojma te sada saradlivati.
nema. Moraju Sc povratiti da zapotnu opet odoz-
do. II. najpre protiv radnika. onda mogu opef
"prcgresirati' sve wise wise dok opet ne dos
tignu do saradjivania fasistima onda opet
nazad, i tako bezkonaGnost.
Je Ii moguce da nj iedne zdrave misli
Italiji nje ostalo koja je u stanju da vldi ia
ko otevidnu izdaju radnicke klase, ma strani
svih "komunista' 'levicara, sa Sovjetskom
(sluzbenon) Rusiiom ma 6elu. izdaia kolu
slepac moze da vidi Taliianski radnici drugog
NDOIa NelidUu. III ia SdfauJuJu Sd SNoJiih H"Sso-
rim neprijateljima, tiranima fasistlma Ill
da sc povrate tamo gde su poteli, odozdo cd
radnicke klase da Sc odreknu svih saradjiva-
MIA pa makar to bile naredbe IL Rusije da
organizuju svoj nezavsni pokret, pokret na
principu klasne borbe oslobodjenja radnicke
kase ispod kapitalizma, nacizma fasizma, pa
Stalinizma.