RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-15

posle, kao sto snno gore rekli,
odrekli svog plana, kada Sc Nm.
Jenkins sporazumeo sa Thena-
som.
Ovo mas podseca ma borbu pie
bejskih vodja IL starog Rima,
protiv rimskih patricia, keli su
"nakon drugog rata [u ovom slu-
caju "a vreme drugog strajkal
povuce Sc ma Mons. Sacrum, sve-
to brdo, sa pretnjom da &c po-
Sc u ozbiljne pregovore, Ia ovom
slucaju svoj strajkaski lokall,
Senat je tada popustio j upustio
Sc ozbiljne pregovore, Tu ovom
slucaju obratno je, jenkins, ma
Mi plebejski vodja popustio iel.
de Leon) Potpuno oponasanie
svojih plebejskih predaka cd pre-
dive hiliade godina.
I ako je duh zdrav nagon
strajkujucih radnika, zlonamer-
no iskoriscen, ipak fekeri strepe
da tai duh i zdrav nagon ne sa-
die pravilnim kanalima KIAS-
NOJ SVESTI "a organizovanie
Revolucionarnih IndustriiaJnih
Junija sa kojirna bi pokazai
ostalim "organizovaninn" ne Or
ganizovanim radnicirna hakve
junije treba da Sc organia,ju
tako da Sc dokrajti lazni j,iaio-
nizam. u subotu 27 maia, R. S.
Thomas, predsednik UAW, dao
je jednu izjavu strajkujucim re
belima", koja ovako pocima:
"UAW-CIO danas suoGava nai-
vecu krizu u svojoj istoriji" Ia
ista da Sc jos nikada UAW niie
suocila sa takvon kTizorn kakvu
su proizveli owl REBEL. Oni SUI
bar n1omentalno ne sa1no ignori-
sail naredbe pojedinih casnika i
lzVrsni Odbor opste, nego su
III i drzali u skripcu nekohko
dana. kad nije bio u stallju da
pokori strajkase, Izvrsni- Oaber
je pribegao skoro poslednjoj me-
ri, preuzimanju lokala stra1tu-
jucih radnika u svoie sopstvene
ruke. To je dokaz da IzvrsaH Cd
Dor UAW nije 1nogao da ~,kon-
trolise strajk strajkujuce "sebc-
le". Sta wise, to je dokaz da &c
mali minimum klasnosesnih
radnika biti Il stanju jedneg. da-
ma rabbit lazni junionizam, esla-
njajuci Sc na zdrav nagon o.
gromne vecine junijskog clans
tva poditi revolucionarnu juni-
ju. Ovo dokazuje sam Thomas u
svojoj iziavi kad kaze, "jun.ja je
samo toliko ja}sa kao njena mai
slabija karika. Manjina, sak i
nekolicina 1noze u5initi- psniji
nepopravnu Stetu, cak razoriti
je."
Bio na koji nacin, a narcotic
putem strajka, rgdnici otvereno
negoduju, bio protiv koanpani-
ia. iii ma kojeg dela pohtieke
drzave, ii protiv 6inovnika svo-
iih junija Gin Sc strajk pejavi,
tu Sc naglaSuje rat, "ratni ma
por", mi moramo dobiti oval
rat" it'd, sarno da bi radnicilna
odrezali rukave sto ie god mo-
guce krate. Oval put je Thomss
otisao tako daleko ca je teSko
verovati.
Covered o ratu, Thomas Il toj
iziavi rete dale: Oval Sc rat
mora dobiti ako uprava nete is
kreno raditi Il praveu toea ella,
onda rad mora to raditi". Ovo nj
ie radniGki rat sa nj jedne stra-
ne {osim ako ne zbog toga Sto
radnici njemu ginul. Ovo ie
imperijalisticki rat. Rat "a strane
place i izvore sirovog materija-
Ia. Ovo ie rat iz1nedjuI diva inn
periialistiGka tabora u kojin rad
nici sveta nenaju nilakvih inte-
resa osim da iskorene sistem ka-
pitalizma, koji proizvadia ratio
We. Ali Thomas kao zaStitnik ka-
pitalizma, sprernan je ola ubedju-
ie radnike da treba raditi IA tai
cili. da Sc dobije rat, 6ak i ako
nece u tome saradji-
vati. Tesko da je i jedan feAer
cd Gonpersa pa ovano zahteVao
vece' zrtvovanie cd radniha "a