Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-10-18
) KRITICNA MNENJA, POROCILA IN RAZPRAVE :

JG Dlld v GAVIN QODl. lOud An
glija ina interese. Ako hoce "a
stopati koristi svojega imperia-
lima, mora ustrezati Arabcem
boil kakor zidom. Kajti Arabci
lahko %postanejo njeni "zivljen-
ski zili" v Sredozemlju veliko
nevarneisi, kot pa il bi mogli
postati zidje kjerkoli ma svetu.
In cato v v~prasanju Palestine
zmagujejo interest Velike Brita-
nije, namesto zidovske zahteve
pc Palestini. zidje Ameriki
vedo, da terrorist njihovega pie
mena in we're zidovski stvari v
Palestini vec skodujejo kot ko-
ristijo. Ampak zanimivo je ven
darle, da SO fasisticne metode
TAXA bolezen, da Sc je tudi zidje
prav lahko nalezejo.
Edgar Ansel Mowrer pravi,
da SO naciji pomorili ali pa de-
portrait petino prebivalstva
Slovenije. Torej 20 odstotkovl
Mowrer je eden Timed najboli
znanih politicnih komentarcev
in vojnih porocevalcev, kar Jill
pozna ameriska zurnalistika.
Njegov clanek S pref in drugimi
navedenimi podatki o naciiskem
terorju V Evropi je bill v Chica-
go Sunu z dine 7. oktobra.
Naciji MISC edini, XII redcijo
Slovenijo. Znani avtor "Bara-
govega svetilnika", ali pa kak
njegov pomocnik, razkriva v
"Am. domovini" z dine 10. okto-
bra nacrt komunistov v Slove-
niji, pc katerem bodo hipoma, v
eni noci, pomorili stirideset til
soc cd Min zaznamovanih Slo-
vencev elm dobe moe, oziroma
ko nitro DO konec vojne. TIE po-
datke je dobil cd nekoga, XII je
pref sam deloval v komunisti-
chi "Ulicni in Hisni ZaSciti".
Dali DO res nastal kak organi-
ziran terror, to je odvisno cd po-
lozaja, kakrsen DO pc osvobo-
ditvi, in cd ~sedanjega zadrza-
MIA "domobrancev''. Ampak
brez mic ne DO. To Sc je pokazalo
pc osvoboditvi Francije in v cd
zaveznikov okupiranem delu
Italije. Tako je V Belgiji in Sc
hujSe DO ma Hrvatskem in S1o-
vaskem. Slovenija brzkone ne
DO mogla biti izjema. Vzelo DO
casa, predno Sc rane zaceliio,
sovrastva pomirijo in izdajstva
p~ozabijo.
Churchill in Eden Sc v Mo-
skvi nista samo posvetovala S
sovjetskimi veljaki, ampak po-
trosila precej casa ma pojedinah.
Tista, XII jo je jima priredil Sta
lin, je baje trajala cele Stiri ure.
Kot obicajno, so Sc reporterji "a
te gostije zelo zanimali in poro-
cali v svet, ola je bio ma mizah
sampanjca, dragih likerjev vse
sorte, vina vse sorte, a Rusi so
napijali navzocim naivec S svo-
jo priljubljeno vodko. Mnogi
ameriski uredniki in kolonci SO
Sc vcasih mad gostijami v Mo-
skvi, XII Sc jih prireja tujim dr.
zavnikom, in v sovjetskih po-
slaniStvih, zelo zgrazali, a so Sc
re privadili. Menda so spoznali,
da imajo tudi proletarci in bivSi
proletarci apetit in vedo, kaj ie
dobra hrana in kaj so fine pija-
&c, &c Sc jim nudi prilika, ola Jill
pokusijo. Kritiki so cd kraia mi
sill, da SO razkosne pojedine in
drage fine place samo "a imo-
vite ljudi, visoko gospodo, dvor-
jane in plemstvo. A v Moskvi
znajo pokazati, da SO sposobni
vprizoriti Sc vse kaj boil raz-
kosnega, kakor pa ma angle
Skem dvoru.
"Vidite, kako Sc V Moskvi 60
ste, cd mas pa zahtevajo ma ra-
cum lend-leasnih dajatev pc cele
ladje zivil "a svojo armada in
gladno prebivalstvo?" Tako ali
slicno je zapisal marsikdo, veci-
noma taxi, XII bi radi, da bi kar
VISA Russia poginila cd glada.
Mnogi Timed Min so V prvih
tednih Hitlerjevega napada ma
Rusijo odkrito zeleli, da hi io
cimprej pokoncal, in zaradi lep-
Sega SO dodali, da Sc sebe DO
xx,.1,1