RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-06-29


tivnici radnickog oslobodjenja)
podrugljivo prebacuju mama, ka-
ko Sc kapitalisticka klasa ne be-
il "malene" S. L. P; kako ora
ne igra vaznu ulogu u radniG-
kom pokretu; kako je ona "mr-
tva" "ne radi" niSta it'd, it'd
Zaista, u koliko sc tice broinosti
S. L. P, kad ne bi postojao drugs
faktor, kapitalisticka klasa ne b
trebala da Sc boji tako malo-
brojne S. L. P, kao sto Sc ne
boji velikobrojnih organizaciia,
kao Sto SUI AFL CIO.
Ali nije tn samo pitanje malog
i velikog broja, prenda broi-
most igra svoju ulogu, nego je
pitanje ma kakvom stanovistu
stole malobrojne i velikobrojne
organlzaclJe. Ako jedna organi-
zacija - organizovana cd radni-
ka = ina "a svoj cilj ocuvanje
postojeceg kapitalistickog poret-
ka, onda, bez obzira ma broi, cd
takve organizacije kapitalisticka
klasa nema sta da Sc boil.
Drukce stoji sa malobrojnom
S. L. P, jer ona stoii ma sta D.
vistu klasne borbe, ma uniSten,u
klasnog drustva. Ona trazi ii ma
tome radD unistenje kapitalis-
tickog sistema, koji Sc zasniva
ma pljacki, nepravdi i nejedna-
kosti, koga hoce da zamene sa
sistemom ekonomske jednakosti,
sigurnosti i pravde - Socijalis-
tickim sistemom!
To je ono cega Sc kapitalisti6-
ka klasa plasi, jer ona ne zeh
ziveti u takvom sistemu, posto
bi 'ona pod MIN morala po prvi
put svome parazitskom zivotu,
da zivi ma posten nacin, ii. da u
znoju ica svoga jede nasuSni
hleb. Takav zivot ona ne vol.
Takav ziVot ona mrzi kao "dja-
vo tamljen.' | zbog toga razloga
ona &c uraditi sve sto joj je Il
moci da spreGi dalazak takvog
sistema; zbog toga razloga ona &c
upotrebiti sva sredstva, koja joi
stole na raspolozenju, da ometa
organizaciii - S. L. p. = doci
Sd takvim programom do rad
nicke klase. Da je ova naSa tvrd-
MIA tacna, mi bi mogl bez broj
primera ovde navesti, ali budu-
tl ola nam prostor ne dopuSta,
q nije nj potrebno, otuda cemo
navesti samo jedan primer, to
najnoviji.
U ovogodiSnjim izborima ma
Sa Partiia ulazi u izbornu kam-
panju, Sd svrhom da zapozna Sd
syoiim revolucionarnim progra-
NOM radniGku klasu Amerike. u
,ovu svrhu ona Sale svoje pred
sednicke kandidate ma agitaci-
oni put, da odrzavaiu JAYNE zbo-
rove. na kojima da objasnjava-
iu S. l.. P. program nuznost
njegovog ostvarenja. Takodjer
da svakom mogucom prilikom
iznainli radijske stanice, preko
koiih ola njeni kandidati govore
radnicim ono Sto &c govoriti ma
skupStinama, jer ma oval nacin
postoii mogucnost da do wise
radni6kih uSiju dodje spasonos-
nj glas naSeg pokreta. Tako je
mesna organizaciia S. L. P. u
Cleveland, O., bila iznajmila 10
kalnu radijsku stanicu (WJW)
preko koje je trebao govoriti
predsednicki kandidat, drug Ed
ward A. Teichert, ma 26. juna.
Ali, nakon sto su upravnici pro-
citali spremlieni govor druga
Teicherta, odbili SUI ga. Govor je
bio revidiran, ali ponovo je odba-
cen kao "neusvojljiv"; da je kon-
troverzalne prirode, da ne bi nj
iednom kandidatu dozvolili da
odrzi takav govor sa njihove ra-
dijske stanice. Ali gospoda u
pravnici znaju, da nj jedan dru-
gi kandidat sem kandidati S. L.
P, nece takve govore odrzati pa
da i'm oni "a to plate, jer nj
iedna druga partija sem S. L. P,
ne zagovara unistenje kapitaliz-
ma usposatavu Socijalistickog
druStva.