RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-01-27

\ '~~~-$$S:esNf
nisti6kom partition.
Nije to duhu kritike. ,aa ia jz-
razavam uverenje da je De-.I6on
prevec dozvoljavao neInA1koj ii
generalno evropskoj) Secijahoj
Demokratiji, u koliko Sc tiealo nil
hove prezaposlenosti sa estateima
feudalizma. Ono sto je pIeestalo
cd tih ostataka sa krajen 10. sto-
leca, nije wise predstavljato -nikak-
w stvarnu zapreku zdrayeg So
cijalistickog programa. eiBlenica
ie, da koliko su ostatci feutla)iz-
ma 1icnosti ustanova) nestajali
iii postajali takvi da IN sc skero
nije moglo razlikovati cd rsSderne
plutokratije njenih aIahieija
praksa. Socijalna DeMsksatija
postajala je sve wise bafzeasha,
premda je process (sa Soeijahstic-
kog stanovista) trebao -biti sbra-
tan. Svakako docnijih gasapa De
Leon je bio sve kritiGniji Prema
nemackoj Socijalnoj DenaekratiH
njenim predstavnicima, i ia, ne
mann nikakve dvojbe da je De-Eecn
ziveo kroz godine Prvog Syetsheg
Rata, da bi on bio isto take. neLai-
losrdan svojim osudanaa Spdieg,
anti-Socijalistickcg psstnDan]a
docnijih Kauckiia saTieIaaAa,
kao sto je bila nasa Part1a to
vreme. l, sa dodatom aa4h!rAssu
koja dolazi cd sposobnosti da sc
ocene prosIi dogadjaji, ia, ne. nae
GU dvojiti da bi Sc On slozie ia je
dozvoIe, koje sc davalc xsstaatkoj
Socijalnoj Demokratiji, treba'o
rrekinuti. svakako, svrssthasa 10.
stoleca, ako ne ranjje.
-
Sa pocetkom Prvog SvetstsgsRa-
ia, evropska Soeijalna DeHaasxati-
ia pojavila Sc svojoj pfaVsj bO-
/ il, to bez primedbe-vreaaAa i1u-
zetaka. Razume sc, u svakel par
[tiji bilo je onih koji Sc ni..a sugla-
sivali, ali oni nisu bill staHiu da
znatno uplivisu ma politila-i -pxa-
vac svoiih partija. Najistafnntaji
| u izdaji Socijalizma, staiah So,
razume Sc, nen1acki Secijal.DeTao-
kraft. Ovo nije vreme da sc Ase. u
detalje, ali ne mogu da : eaeJiM
napasti a da u kratke e.ksnasAta-
risen da ne iznesem aebelikD
einjenica koia Sc odnose IA tadas-
ME posleratne aktove ne1ass> 60
cijalne Demokratije, narcotic ezheg
/ toga sto &c to pemoci daeustaneyi
opravdanje De Leonoyog drzaaja
ii kritike Socijalnih DetaekFsta.
Pre- nekoliko godina, pubh4svana
| je ovoj zenlji kniiga Ee5a- .assi
naslov Inside Germany" -sd- Al
berta Grazesinskog. Mog1a jes biti
tacniie nazvana "Usponenc- IS
poved pruskog Social DeneaErats--
lkog sefa policije." Posts, raedsu
lmnegobrojnim pozicijana -lS5e le
Mr.. Grzesinski zauzimao .n..Ka.zaiDa
dobima (Pod-drzavni setsstaE u
pruskom ministarstvu rata, zHa3h
Komesar Rada, Polieijsla sRsed-
sednik Berlina, Ministax sbant-
rasnjih Poslova Prusije, ita) ca
ie takodjer bio glava driasasee--ao
Ilicajskog biroa Prusije., kas- istaat-
mutt uplivni Social Dessehsafa,
| on je bio polozaju dausesori sa
autoritetom. U svojoj ha4szi Gr-
zesinski pokusava, med djaaasta9ssa,
da objasni, razume Sc. Tia: apsay~
! da, promasaj (1918. gedins) seel-
jalne Demokratije da ispttai. "HJsn
Sociialisticki program" ia HPa-
trebimo njegovu frazu. Ono sda~ On
! kaze vezi sa time trebas saa ma
puni srca ljudi SIP. sa ssAnaso1a
= ponosom o geniju, iasaeIn RAJ
zumevanju i uvidjavnosti vslalsng
| Marks istickog interaeinsnaiasfa,
Daniela De Leona. Posto tsl- aaia-
limo potpuno opravdanje i tte*az
"a svaku optuzbu koju jeApes Leon
ikad ucinio protiv "NaeisAameg
Socijalizam" Social Desashsafa.
To je svakako opravdanje,s earavs'a-
ME koje nije mamie potpsae sz6eg
toga sto je tako duge zasessaae.
uOh;Sno Slanstvo Sociialne HeDaD-