davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1944-09-01
GuoyuIe Exhausted

Mexico's guayule patches have
been overworked during the rubber
shortage. causing the plants to be-
come exhausted.
Evening star., 1944-09-01

5000 Washington men and women
are fighting for freedom $4,000
reasons for buying bonds.
Evening star., 1944-09-01
RESORTS.
OCEAN CITY. MD

BEVERLY COTTAGE, weekly rentals Sep
tsmoer rates. Telephone 159. M. H.
Dennis Owner.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

uqotrebu, j otuda &c proizvodnia
samo biti konacno organicavana
naSom sposobnoscu ca trosimo j
uzivamo izob;lje koje proizavadja-
mo.
Socijalizam enact izobilje "a sve.
On znaci umereni rad i prosireno
slobodno vreme L koiem cemo uzi-
vati plod nasega rada. To znaei
zdrava teia zdrave umove - oslo
bodjeni smrtnog bremena exc
nomske brige. To znati prilike da
razvijamo nase prikrivene sposob-
rosti talente. To znaei sve ovo.
i jos wise. To znaci mir slobodu.
Ko &c poricati da je to vredno.
zasto da Sc borimo? Oval bezgra-
nicno bolji svet, otvara Sc SAD
pred mama. Niti Sc mas moze op-
tuziti da smo mi sanjalice. Oval
bolji svet, oval Sociialisticki svet.
prorecen je ma materijalnim uslo-
vima koji stvarno postoje j eije Sc
pcstojanle ne moze poricati. Me
gova suprotnost jeste kapitalistit-
XII pakao ma zemlji, ziveca vestica
periodiGnih ratova. masovne bes-
poslice, izobilja "a nekolicinu sa-
mo siromastva "a mnoge.
(WeeAly People, /. 4, 44.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
Pariska komuna Teheran

XII njihovi oblici, "progresirale",
koje treba pomagati da bi Sc zbog
njih ocuvao Geo kapitalisticki
"demokratstki' sistem. Jer ii de-
lovi danas predstavljaju parallel
most" Komune, to ma visem stup-
nju!
| pisac produzava: "Ovo me-
obaranje kapistalisticke demo
kratske drzavel mas vodi jednoj
velikoj vanrednoj pouci, koju mas
uci Komuna, to jest, potreba da
konsolidujemo nasu pobedu nakon
Ste bude izvojevana, to Sc jedi
no moze uciniti cd mas iZvadjajuti
teheranski sporazum u njegovim
najpunijem najdlbljim sadrzina-
ma. A u 6emu Sc sastoje te pct
punosti", "dubljine" "sadrzina"
teheranskog sporazuma Prvo, u
pokusaju Stalinizirania svetskog
kapitalizma ropstva radnicke kla-
Sc; drugo, ii ocuvanju svetskog ka-
pitalizma; treee, da tri velike 81
le, Amerika, Stalinova Russia i
Britannia, zandare mad celim sve-
tom "a odrzanje "trainog mira j
cetvrto, aa ocuvaju kap:talistitki
svet cd "anarhiie", il. Cd prole-
terske revoluciie. Ovo poslednje
je osnov teheranskog sporazuma.
Dokazi "a to, vide Sc jasno j Ii
govoru sto ga je odrzao Z. Brow
der, Stalinisticki feker, krajen
proslog januara, pred. Centralnim
Odborom njihove partije. Objas-
njavajuGi teheranski sporazum on
ie rekao: e. Nema NIKAKVE
DRUGE ZAMENE "a ovu Ltehe-
ranskul politiku OSIM MEDJU-
NARODNE ANARHIJE" fKrup-
ma slova noja.) IL gornjeg Sc jas
no vidi da su Stalinisti presli pre-
10 svih granica stida, postenja i
ljudskog dostojanstva, erize So
vesti j uljudnosti spustili Sc nj
re cd svih podlaca koje je istorija
kao takve bila u stanju pr;belezi-
ii. Komuna, SLAVNA KOMUNA,
koja je odrzala svojim nedrima
ideju oslobodjenja ljudskog roda
oa morije klasne vladavine, uspo-
nju sa teheranskim spo-
razumom, jeste poslednja rec, ko-
iu je nainizi nitkov stanju IL
reel. Nize cd toga niko nije
staniu pasti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
w. S.

Svaka osoba koja nesto zna 0
komuni, zna ovo: prvo, da ie
komuna hila reZultat klasne borbe
izlnedju radnitke i kapitalisticke
klase: drugo da je ona bila prava
|suprotnost svakoj mogueoj formi
kapitalistiGke vladavine treee. da
je ona bila prva jedina u koioj
je Marksov genie opazio klice So
cijalistiGke uprave. "Komuna ie,'
rekao je Marks, "trebala biti ne
parlamentarno, vec radno telo, IL
yrsno j zakonodavno isto vre-
me-" forma prevlasti radnicke kla-
Sc j upravnih organa Socijalistic-
ke zajednice. Svaka iskrena osoba
koja pise Komuni, organizacija
koja je slavi, pisace slavice je
SoIHJcHi dttiu. Oahu &c Jc pOIl-
ticke hulje zlonamerno iskorisca-
vati.
Slaveci Parisku Komunu mi smo
kazali Ga clanku: "Pariska Ko-
muna" II broiu cd Is. marta owe
godine Radnickoj Borbi); "Moz-
da &c pored S. L. P. i neke druge
grupe organizacije. slaviti Paris
ku Komunu owe godine. Ako Sc ta-
ko Sta desi. bez obzira imena tih
grupa organizacija, one je nece
slayiti Ii duhu klasne borbe, borbe
izmedju rada kapitala, nego IL
duhu klasne saradnje i ma tai ma
Gin iskoris savati herojstvo komu-
nardovaca "a prljave svrhe kapi-
talizma.' l dodali smo: "Cinieni.
ca, koia ovo potvrdjuje jeste to-.
me, sto jedina S. L. P. u ovoj zem-
Iii, pa II drugim zemljama gde
S. L. P. postoji, stoji ma Marksis-
tiGkom rrincipu klasne borbe, dok
sve ostale organizaciie stole ma
kapitalistiekom principu klasne sa-
radnje" Ovako Sc bas desilo
"Daily Worker, organ englesko-
govorecih Stalinista ovoj zem-
Iii, ina jedan clanak cd nekog Sa-
muel Putnama u diva broja, cd 18.
i 20. marta, pod naslovom: "Na
Pariske Komune". Pi-I
sac odmah il poeetka istice da SCI
znacai Komune sastoji u "ljuds-
koj slobodi", te da je ia "ljudska|
sloboda" danas "dublja znafajni-
ja' nego ikada pre-. Zasto? ZatoI
sto Sc Il danasnjem "svetskom ma
ratu" moze sve to postiGi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
Otl<rivajl1 svoje fa$iste.

metno danas razbijati "ujedinieni
'front.'. JOS strani okupatori nisu
isterani IL Jugoslavije, pre- nego
Sc oni isteraju, domaci ''okupato-
ri'' ne mogu zajasiti jugoslavens-
kom siromasnom narodu ma ledja.
Ali sada ie stvorena nepovoljna
situacija "a jedne crage, sa "ot-
kricem" fasista sopstvenim i'm
redovima Jer strpati "narodnog
Maceka sa jednim Pa
.velisim, Neditem j Mihajlovicem
u jednu kategoriju, "a koje su Sc
.partizani zakleli da ee III sve unis-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

titi, to je teSka rabota. Ne Same
da su hrvatski sovinisti gledai u
Maceku "narodnog mucenika' j
"postcnog" vodju, takvog ga pri-
kazivah hrvatskim radnic;ma, ne
60 partizanski "komunisti" tako
su govorili j pisali O Maceau. /
sad cd jednom, kao "grom il We
dra neba", vesti dolaze, ne IL Mi
hajloviceva logora, nego bas liz IT,
tova logofa, da je Mack pestao
fasistom!
u koliko Sc tice 'komunista".
oni &c, Sc lako snaci, jer su oni
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

izvezhani' izvrtanju habanice. 4
oni su Sc nauGili da gutaiu. Ali
kako &c partizanski sovinisti. Pr;-
zranti da ie "muGenik" Mack o.
tisao fasiste; da niegovi do
g'avnici u njegovo ime - pre-
govaraju sa Hitlerovim predstav-
nicima nekim tajnim planovima,
hoii Sc janacno vode glavi par
t;zanskog pokreta, nije stvar laka.
Opet odreei Sc Tita, znaci odresi
Sc svoiih ideala - federativne Ju-
goslavije. A ovo b znaSilo kapitu-
lirati pred srpskom reakcijon,
pred "nepostenim' 5arsiskin po-
l:tNarima" Zlo ovako, a zlo ona-
ko. A srpska reakcija oko ''Srbo-
brana" vec likuje.
Nas5 &c Sc eva sltuaclla razVl-
iati u partizanskim redovima, vi
daGemo istovreneno obavestava-
ceno nase eitaoce. Malo po nalo,
j ako sporo, ali stvari Sc razvijaju
onako kako treba da Sc razvijaju
] onaks kako smo mi ocekivali da
Sc razvijaju. Jer ma koliko sc u
iedne izvesno vreme razne bur
zoaske. grnpe "ujedinjavale' j "sla-
gale'', njihovi zamrseni suprotni
interest .dovesce III do, raziedi-
njenja j svadje, jer svaka. ,grupa
gleda ida podvali, drugoj grupi.
Ova otkriea j svadje medju bar-
zoaskim elementima- dokazuju jed
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

nu arugu stvar, a I<ojua smo mi
stalno isticali isticeno, to je
osa: Nisa Il bu-zoashi efeAaeniti
"ujedinj jeTsi'' nit, su pesvadjani
radi interesa raGriGke, hfase% i4si-
romasnih seljaka, nego radk svo-
5ih licnih interese j interesa svo-
jih gospodara. Nije tu bofbas kako
da sc radni naroa eslnbodi, aego
ie tn horba kako da Sc ratini-narod
vecito 5rsi ropstvu pofeinje-
nosti. / zato mi govofimo. jugoslas
ven skim radniciEna da partiHanski
pokret niie pokrenut radi eobra
radnog ipgoslaVeDs,sog naroda,
kao sto nije 5etni6ki pokrets rkao
sto nije MaGekova Seljalka Stran-
ka pokrenuta "a, dobrebsti radnog
naroda. To su burzeaski pokreti.
i neka burzoazija voaiS hrigu nli-
ma, a radnici siremasni aseliaei
neka stvaraju svoj sepstveni, po-
kret, koji &c inati "a svrhts da i'll
oslobodi cd partizana, Setnikaa
Macekove stranke - od kapitafiz-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

i ako bi prepolovili radni dan, mi
Jos mogli proizvesti dosta da sc
snabde svaki radnis sa ekvivalen-
tom svega sto mozeno danas kupi-
Il "a 100000! .Ako iko jos il to
sumnja. on je jos i sporiji da shva-
ii realnost nego sana mnozina.
Jer mi smo pokazali u toku ovih
ratnih godina, ne samo zapanji-
vaiueu sposobnost da proizavdia-
mo, nego jos j sposobnost da pro-
serimo sredstva "a proizvedniu
Mi smo pokazali da u rastojanju
cd dve iii tri godine, mi mozemo
priblizno udvostru6iti sposobnost
nase tvornice. u obadvoje, nrosiri-
vanju i tehnoloskom usavrsivanju.
Mi smo to ucinili jednom. Mi mo-
zemo to uciniti opet j opet.
Kapitalisti, ovisni kao sto iesa,
o kapricama place, sprecavani su
u prosirivanju - izuzetkom rat
nog vremena kada je piiaca "a
radnicke proizvode prakticno beg
granicna. Jos sada oni govore 0
razvaljivanju ratnih tvornica iii
da in zakliucaju "a uvek. Ali So
nece znati "a take "a
preke. Razlog ie u ton1u, sto &c Sc
il Socijalizmu stvari proizvoditi ga
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
(Nastavak sa l. straael

/ "Narodni Glasnik" doneo ie
neke cd gornjih citiranih vesti.
premda ne sve, dosao odbbranu
rs. r., ali sa blagim tonom. u
uvodniku pod naslovom "Obielo-
danjujeno kako dobivamo". u svo-
me komanataru IN. c. pokusava
da ma blag2 nacin ovo pitanje pro-
stumati, tako da ne bitizazavao Jos
sveti gnjev svojih saveznika oko.
ftzajednieara", Hrvatskog Syiie-
ta', drugih hrvatskih sovinistiS-
kin novina.. Jer nije. dobro niti ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

sa upravljanjem teheranskog spo-
razuma. Zatim pisac isti6e neke
tslabosti Komune IL njih vadi
sledecu pouku: "Najdoblia [sla-
bost1 cd sviju, bila je promasaj
naroda da kOnsoliduje svoju po-
bedu nakon sto je bila izvojevana.
II ovo ie zadaca koju mi moramo
naueiti u vezi sa Teheranom. Ia
pogreska ne sme biti ponovljena."
(Crna slova moja.)
Skoro oval jedan paragraf bi bio
dovoljan da Sc vidi kako politicke
huije iskoriseavaju Komunu, "a
prljave svrhe kapita!izma. Ako je
ostala radnieka klasa druga siro-
tinia Francuske ucinila pogresku,
sto nije priskocila Komunardovci-
ma u pomot da konsoliduje pobe-
du, nemojmo mi da ucinlmo istu
pegresku, da ne priskoeimo po-
moe teheranskim spcrazumasima.
Uporedjiyati teheranski sporazum,
Stalinizaciiu kapitalizma rops-
iva radnicke klase, sa komunon,
raskidanjem ropstva, radnicke kla-
Sc, ieste vrhunac bezobraziuka.
Nj najreakcionarniji nacista, nebi
Sc usudio ma takvo usporedjivanje,
ii. ako bi teheranski sporazum bio
niegova stvar. Da navedemo jos
koji "dragulj':
Pisac dale kaze, da 81 Marks
i Engels Komuni videli da Sc
kapitalisticka drzava mora razorlti
j ma osnovu njihovih ueenja, Le-
min je sagradio mladu Sovjetsku
Republiku; i da Sc istorija nikada
ne pojavljuje istovetno, nego pa
ralelno ma visem stupju. onda
doslovno veil ovako: "Danas je pl-
tanje NE 'razaranju' burzoaskih
drzava, nego 0 razaranju, unlste-
nju svih fasistickih burzoaskih dr.
lava, ma sve strane." Zato danas
nije pitanje, da Sc obore birzo-
aske "demokratske' kapitaiisticke
drzave, nego samo "fasisticke',
koie proisticu il "demokratskih',
pisac odgovara: -. II ovom Ia
datku MI [Stalinistil IMAMO "a
saveznike progresivni { III deo sa-
me burzoazije'. iKrupna slova mo-
ia.) Drugim re6ima, pre- sedamde-
set godina kapitalisticke su drza-
We bile reaRcionarne zato iii je
trebalo obarati, ali "a poslednjih
sedan decenija, one su, iii bar ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
Citaite j strife ''Radnicku Borbu"!
SOCIJALISTICKA POSTA

/. L. K Oak Lawn, H.: - Victor Berger
je urvi put bio izabran u Kongres S. D. 1870
godine Takodjer kad je ova zemlja usla Prvi
Svetski Rat, on je bio u kongresu protivio Sc
ulasku owe zemliu rat. Posledica takvog mu
drzanja bese, da su. nu postanske vlasti, ma
osnoyu "Espionage Act, zabranile postanske
povlastce njegovoj novini milwaukee Leader.
On je bio pet puta optuzivan radi "nelojal-
nosti", 1919. godine bio je osudjen Cd strane
nizex federalnog suda ma zatvor cd 20 godina,
ali Vrhovni Sud S. D. aovu je osudu ponistio.
Prema podatcima koje imamo pr ruc ne
kaze sc nista njegovom glasanja kongresu
"a vreme rat, da Ii je glasao ratne budzete iii
ne. Ali sudeci prema njegovom drzanju po-
gledu rata, verovatno da nije glasao "a ratne
budxete. n
2. Jack London je bio americk sradikaln
pisac. JOS najranijim mu godinama poiitickog
tivota bio je elan S.LP.sIsnakon sto lie napustio,
on je imao osobito postovanje ~prema nasem /
pokretu j vise puta de pohvalno izarazavao-o O
s. L p -Umro je %. novembra. 1916. podine.
p
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13


|
=,
.., .,
-
=,
r . 80 :
-
"
p'o''
---tV' '' y Pm" <'''
, - ~. - ''' x '''pe
- . : 80 S-''''' '''s' -S'''o
zav, ~ -; s.,
oa 80 ,,.,~.
o;;,,ur. ,,
j. s,--u,;I -,
-;x7,o ,7
e.s:zo so,ou; :; zu,. ,,:.
o,do :.
=; w.: ~. ,,I.
,s.o ~
,: 49,. ,,.'.,..
Al; 7.o,, :.u,,s uo,,s
,-x..
.L7;.. n..x:-,,
-.
.,.,
...,-.-,-
s''' s''A''''''' y"
e' '->"o' - e'H'' h-' ~ 'o'A'''"5'
a. 03. ~'ai ~ &C 1''''''o
''~ w. o'"e' 's' s 'A.'e
"a '"''e''i'' =. l. po1''" spa ''".
u
p 'No-' ''' - o'a s''-' '
" IA - Z 0'''oH' q '''p ~
po' ma
60 so = - so<..'''A
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
WaNace-ovo objaSnjenje
faSizma

Henry Wallace ma zahtev New
York Times"a, odgovara ma slede-
ia pitanja fasizmu u New York
Times Magazine"-u cd 9. aprila:
"(1) Sta je fasista?
"(2) Koliko mi imamo fasista ?
"(3) Koliko su oni opasni?'
U odgovoru ma gornja pitanja
Wallace, "objasnj javajuGi' najpr-
vo, "sta je faSista nedju dru-
GIN rece ovo: ''Svaki drazioc Je-
vreja, svaki mrzioc katolika u ST.
ecu ie fasista. Hudlumi koji yre-
diaju crkve, katedrale sinagoge
II nekim cd nash vecih gradova,
jesu sazreli material "a fasistiGho
odstvo".
Kapitalisticko 0 b j a snjavanje,
zar ne? Sa tim "objasnjenier
fasizan1 nije nj dodirnut. Ovako
"objasnjenje", IL osnova je poku-
sal da sc izbegne odgovor IA pi-
TAME, "sta je fasista". Iznositi TAX
We sitnice kao sto je "drazenje
Jevreja;", "vredjanje crkava"
slicno tome u odgooru na gornjc
pitanie, dokaz je samo 30 sebi da
Sc tn izbegava pravilan odgovor,
Mnogi Sc Iudi protive cr.vama,
katedralima sinagogima, isto-
vremeno su smrtni neprijatelji IA
sizma, IA primer, ateisti, neke vrs-
tie sledbenici bibliie, deisti j It'd,
Pored toga, mnogi katolici vredja-
ju "protestantske, jevrejske dru-
ge "crkve. katedrale sinagoge",
obratno. pristal;ce poslednjih yre-
djaju prve. Ear Sc tome sastoii
objasnjenje faSista? Owe sitnice
koje ie Wallace izneo "a o1isiva
ME toea njegovog "fasista', upo-
'trebliuju sc jednin delom Il takt.-
ei fasista, Ia postignuee njihovog
eliza, ali, fasiste Sc mora il osnova
drugce objasniti.
Fasista je kapitalist cele grupe
kapitalista, koji wise ne vidi koris-
ii "a njihove kapitalistieke svr-
he demokratskim institucijama j
liGnim slobodana radnika, kao sto
su, prava IA strajkoVe, prava or
gan;zovanja, slobodnog sastaianja,
prava glasa j biranja u politiekim
izhorima it'd. Drustveni problenl,
kao sto su besposlice, klasna 5or-
ba koja postaje sve jaea. oskudlca
Il piiacama "a pokradeni cd rad
nika .visak prednosti. trgovacki !!
militant sukobi izmedju raznih
zen1alja, prerazvijenost proizvod-
rie Ioja ie omogacila ogromnu
pljaSku kapitalistima, kapitalistis-
ke potrebe da Sc radnike stavi u
ropstvo potpunu pokornost, pro-
bIeni 81 koji Sc ne mogu resavati
pod dosadasnjiu1 "demokratskim"
oblikon vladaine. to je ono sto
stvara fasiste. a ne one sitnice ho-
;e Wallace iznosi.
Odgovarajuei dale na gornja pi- |
tania, on rece da americki fasisti
0perisu drugce nego nemaeki i
drugi. Oni ho6e Ga post;gnu svoj
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
Pitanja i odgovori

Da postoji razlka zmedju Hllmanovog plana da Sc
rane vode gospodarma Americke Radncke Partiie
teoFe L. p da potcka partija rada oraz zanatske
jmije?
Tu je veka razlika ona je tako vea n zmedu
Adolph Hiterovog takozvanog naconanog socaiza
jaime Republic Rada Hmanov plan orahovoj ljusc
R. e danas odraz danasnjih unija suprot
Sinjence da organskih Drugim rma R. P je
polkom pou proaptaisticke unije
polu kapitalizma Plan podnos
tamtickom poporom jeste tai koji b dao eknu
poitikom radniekim vodjama ovim sanjem
radncke vodje glas A. P avetima
pl.caoca nhov respektivn
a elanarina" ba b prrezana unske elanove
plasno unijske bagajnu A. R. Tako
b unijski kojh protive kapazmu pro-
fapastckim potiama obadveJu June A. r. p bill priseni
poporu p Pod unom
jedini izbor bio junu zgube njhove poslov
Kada govori socjaistickoj Industrijalno Junji
poleku msli
Na6ela Socasick ndusrane Junie odbacuu
bor ostvaenje socma ona rgruu
batinasma posodavaekm zumma
odrzavane canstvu eak obecanma sgurnos posa
regrutuje
nhov kasn interest unapedjuu socastckm Industrial
MIN Junonmom da nhov ez Socazmu Zabodie ciodu
ovde.
unji je otuda, eanstvo
kapitaam razorit MEGA kapia
poiek bio imenom rad"
oganzuju pravno pravilno. Zamislat
este verujete ostav nhov
novim aatom da oni zaborave kad ornice o
u Zabodite codu.
Socasticke Industrjalne Junje bi ogo
podupirati nacea poickom pou podupire
ekononskm pou Ukatko potpomagao sostvenu
par radncke kas Organske til organizacjske nisa
bi b sprovadjane iii Da Ii postojae
dgSe vec da bude vern odraz revouconar
Induanog Junonizma kou probudjena adncka klasa
poeke sle da srusi poleku packasku tvrdavu
laptaizma.
Dali berba ujucuje da radnici bore da
shsEs kapitalixam? sst&
Ne neizbezno Kasna ueovljena
kapstieko visak vrednosti koji
1ndn njih krade kaptasticko kas
piskom ekonomske sie da neprestano
ni to cine naena naobicnu
poduvanjem radnog dana usavr
tehnoog Radnic dgu ruu gonjeni srasnom potr
on odrze zeom da in pobojsau odupru
sc zaedncko aktovanje da povecau nnov geo
neodoiva borba zmedju te dive kae
Mnoei da poso suprotno lnteresa zmeo]a
ni njihovh poodavaca Ali mali su tt ko shvacau Ga
ie to zauze To jest mao )e nn h
raxunnu znacenje klasne borbe. Ia znacenja su:
supronost ineresa zmedju kapaa neizmirlva je
Industrijaln sporov manfesacije klasne boroe
Klasna borba prestati dok dode besklasno
druStv
Da aupsemo Klasna borba postoji radnc bill svesni
es To e zao e moralna obavea svakog kasnovesnog
ranka da prosve negovu Radnk koj "znade
pa jos promasuje znaenje klasne borbe iii
oxrena naeea da postoj zaednica ntersa
izmediu, rada kapitala sanD, kriv zoenasku
neuarnost u porvom sueajui izdaju u drugom.
Weekly People, 1944)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13
(Nastavak sa l. strane)


iii mamie nego petina celog naseg
stanovnistva. Niti je rad ovih koji
su uposleni bez ogromnog rasipa-
MIA. Prema Nacionalnom Odboru
Izvora bilo je 29.4OO.3OO "ekonoms-
kin" porodica (okucene sa dve iii
wise osoba) IL Sjedinjenim Drzava-
ma u 1886 godini. One su pro-
secno 3.9 osobe svaka sacinjava-
ju 81 posto celokupnog stanovnis-
tva. Sa sadasnjom stopom proiz-
vodnie (nesluzbeno izvestenom da
ie preko 5000 milijardi godisnje)
svaka porodica i svaka neozenjena
osoba. takodjer mogla bi dobiti vi
Sc nego $4,000 ma godinu.
Socijalizam Otvara put ljudskoj
sreci.
Ali pretpostavimo da onih tri-
deset pet miliona potencionalnih
proizvadjaca postanu stvarni pro-
izyadiaci! Pretpostavimo da u
mesto dvadeset i pet miliona nase.
korisne radne sile budu sesdeset
mliiona! Pretpostavimo da Sc rad
oyih upravlja sposobno pod plani-
ramon Socijalistickom ekonomi-
icm. Da Ii iko sumnja da bi, Gak
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-04-13

Nije moei jedne peliticke orga-
nizacije,, toiest parije, da "uzme'i
drzi" sredstva proizseaajes Mju,Gi-
ne neprikladnom "a takav posao-
i"razloxr opstanka jedne politicke
paxtiie j njen." "sastav." - De Leon
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1944-05-03
No PurseBy
hePresident
By LYLE c. WILSON


UNITED Press Staff Correspondent
Washington. May 3-(UP)-Pres-
ident Roosevelt apparently has
changed his political tactics since
1888 when he undertook to purge
from the Democratic party a num-
Der Of members of congress whom
he regarded as too conservative for
the New Deal.
Regardless of fourth term inten-
tons, Mr.. Roosevelt now appears
to be willing to accept Democratic
congressional candidates as primary
voters select them in this presiden-
tial election year.
This attitude was accepted by
some persons here as further evil
dence that he is reconsiled to the
evident determination of most Of his
party colleague to draft him for an
other term. A man who foresees
himself about to begin a campaign
is not likely to undertake to read
anybody out Of his own party.
Sen. Willard e. Tydings, D., Nd,
was renominated this week in a
moderately spirited primary and by
an overwhelming margin over his
several opponents. No word from
the White House challenged Tyd-
ings' fitness to remain In the senate
this time. But In 1888. when Tyd-
ings sought-and won-nomination,
CONTINUED on Page q
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1944-05-03
Reds KindIe
Huge Fires
In Lwow Raid
By HARRISON SALISBURY

ny AA<AASANA0OAN 0EAAAA0ASSASG
UNITED Press STAFF Correspondent
Moscow, May 3-(UP)-Red Air
Force bombers, paving the way for
new Soviet offensives, kindled 80
huge fires IN a heavy raid on LEow,
biggest communications hub in
southeastern Europe, Monday night,
Russian communique said last
night.
At least six military trains loaded
with troops and ammunition were
set afire, as were military stores.
Twelve explosions were observed
and smoke plumed to height Of
$500 feet. All bombers returned
safely to their bases.
The raid was the fourth in two
weeks on Lwon, from which rail-
ways and highways radiate to
Poland, Germany, Hungary and
Romania, and the fifth in as many
nights on major targets on the
central and southern fronts.
Some 70 miles southeast of Lwow,
the Red Army killed nearly 1000
more Germans in repulsing a series
of enemy attempts to find weak
spot in the Soviet lines. Support
ing Russian airmen destroyed Is
enemy tanks and self-propelled guns
and 100 trucks loaded with troops
and supplies. Thirteen German
planes were shot down in aerial
combat.
In Bessarabia, a Russian patrol
was credited with routing the Ger
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1944-05-03
L|BERATORS RIP FRENCH ROCKET COAST
All Meats Except Beef Steaks And
RoaStS off Ration List At Midnight
Nazis Surrender All
Hopes OF Allied Rift

"The German Reich is fully pre-
pared for these decisions and no
pr-invasion alarm can change even
an iota Of the measures that have
been provided for the defense Of
the continent" the broadcast said.
Meanwhile, the London Daily
Telegraph's Stockholm correspond
ent reported that Germany has vir-
tually split its armies in two through
q huge transfer Of men from the
Russian front, massing 100000
men In western Europe and 1850, 600
against the Soviet armies in the east.
The shift, which doubled Ger
manys western European forces,
was made on the recommendation Of
Field Marshal Erwin Ronmel, Ger
man anti-invasion commander, the
dispatch said, characterizing the
move as 1.-THE greatest military gam
BILE ever made"
Radio Berlin disclosed that ROM
mel Just had informed his battery
commanders along the Atlantic
coast to expect an Allied air-borne
landing every day, every hour" and
Captain Ludwig Sertorious, Naz
military commentator, said the in
vasion will not be long now"
At least seven other German