Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1944-11-10
Redaktorius--K. s. KARPIUs-Editor

- Tacau valdzos jis neg1jo telseto pavedeJlmo ar
ka ir Anglia ia pripazino Bet tok prpazlnlma ga
lima laikyt tesetu ir jis attnka demokratos prn-
oipams, yra kitas klausmas. Nezurnt ta negali bu-
II abeonq kad Praneuzjos yaldza nekas neturl da
Sunku pasakyti ka lakui begant pavirs de Gaulle
rezmas, bet au siaden yra aisku kad receptu IS sve
tur kaip vadyti Praneuzija de Gaue nepriims. Jau
prizes kok pusnet sajungininku pakaustas apie rink
Prancuzjoje js atsake kad rinkmai tegaesla bu-
ii ivykdyt ada kada Vokietjos sugrys Prancuzu be-
laisvia Xxi to aiko s de Gaule vadysias Prancuz-
ja Pradzioe sajunginnka dar nenorejo pripaznt to-
o auorietingo de Gaulle pasistatymo bet saden tas
prpsnmas au yyaS; faass nass ad nokarnss Er
pos stabilzavime lemiamu faktorum bus ne demokrat
nu procesu igyvendnimas kaip sakysim reikalavimas
kad % M D xe "a as x'a
tvarka Kokia siadien yra padets Prancuzjoje del Il
nu stokos sunku pasakyti Yra prasa tket kad Pran-
bet niekas neuzgncys kad uz visas koacjas daugiau
resa de Gaulle autoritetas if sunku lsvazduoti kad
visa vyriausybe drystu pasipriesint ndivdualiam de
Gaulle sprendmui Net komunistai ir tie nedysta de
Gaulliu priesntis Kai de Gaulle sake visiems civil
MANS gyventojams iskatant ir buvusi pozem atiduoh
gnkus komunsta del to buvo pradeje truksmauti, bet
netrukus nusilenke il dabar Jau tam lsakymW neoes
priesina.
Pc toxic visuotino sulretimo ir nuteriojmo koki
sio karo begyje tureo isgyventi k Prancuzla bet
ir visa Europa joka vadza, net r abai sumania va
dovaudama krastui negales TRIUMPH aiku patirint gy
ventojan,s geroves Todel pagrndo ivairems nepasi-
tenknimams bus abai daug. Ir venntes dalykas kurs
bus pastkejmas vadais. Nors tuas mokslinin-
as r yra apibrezes demok1atija kaip tauos pasitke
ma valdzia ir vadzos pasitikema tauta taciau ddeis
butina reikalingas sJgriatoiHs vastybems sutaps
demolrajos tradcinais rinkimu rekalavimais r kito
mis- paprastai demokratiia susejamomis laisvemis
Je Cavyzdziu ims1ne Prancuzja ir zvlgteresme
kick atgal istora tai aiskiai pamatysime kad radika
ausi demokratios siekimai sukure nerbociausa abso
iutzms Prancuzi!os revoiuc1la nesukure demokrat
kelu metu vetoe svelnios daugeli konstitucnlu ele
mentu savyie turinGios karaiaus valdzos atsistolo
gliezta r neribota Napoeono valdzia Ne vetoJe slip
no monarcho atsistojo stpr tauta bet vletoe slpno
mOnarcho atsistojo stprus monarchas. r tauta saVo
stipruju vadova dievino.
Jeigu zvilgteresne poversaline Prancuzija tai
cuzoje ssgime nususno tauta il prvede prize baislos
katasrofos is kuros siadien de Gaule a pas1yzes
prikelti Su Leono Bumo vardu su jo front popualre
audies frontu) susieta Prancuzjos demokratlJa ne
teika nei vienam Prancuzui geru atsimlnlmu Gedmga
kapituliaca Hitleru yra paskutins Prancuzos gniu-
emo veiksmas. Tat viso sto PrancuzQ tauta VS.
wien entuziastingai sieks demokratios jos vsoms
aivemis bevelys laisves truput apribo II ar
j vietoje partiju partelu koacijos MEMORIES patiket
yadzios venan doram zmogu yra hauslmas: rpac 2ie
kurs tue metu kada demokratine vyriausybe kapitua
vo Hitlerui mete SIKH siadien jau virtus simboniu:
praameo mus bet c%a dn sa
Ar de Gaulle pateisins j dedamas Wits, ar Js SUI
gebes prkelt Praneuza r paruost dirva tokal demo
aikotalpyje parodys ateitis. Tai pagaliau, jo
vieno priklauso. Pati Prancuzu tauta r Amerika su
Anglia cia yra lygia svarbus faktoria Prancuzu tau
ia reikalinga susikausymo il taip pat tur apsivaly
nuo komunistu ir kitty moraai kritusiu gaivau, Ang
liza If Amerka ei jos nor vel pastatyti Prancuzija ant
kou tkra to zodzio prase turf ai prpazinti didzio
sios vastybes svor zinoma, Prancuzja yra reikalln
ga ir didziules medziagines paramos bet moranis jos
pripaznias kap abai grazia parodo Vercors GA Ples
for France zu,nale Life Lapk s., neabeotinai uzims
pirma vieta.
Svarbioj problema SUI kllria demokratines santvar
kos atkurime susduria Prancuzia r Atos islasvinto
Europos tautos, vra komunizmas Neziurint kad sa
dien konunsta stengias apsraukti demokratiniu kai
iii lie visek yra totalitarai Sita laba itikna paro