Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-21
CTYRI SVOBODY.
A. Hoffmeister:

stvf. Vftezstvf svobody.
Ceskoslovenske dejiny jsou
zmftany ustavicnou bouff, jake
LODI We vichTici. A jmeno lodi
je Svoboda. Americke dejiny
pocfnaji t1mto jmenem, ktere
iako smrst vzrostlo V americ-
kou revoluci a dalo smysl a po-
SLANT vnitrnfmu a duchovnimu
zivotu teto zeme a jejfch oby-
vatel.
A pTece, kdybychom Sc rok
cd roku ptali lidf: Co je svobo-
da? %odpovfdali by pokazd6 j.
max. Nebot dejiny lidstva jsou
d6jinami svobody.
Jojem svobody byl jiste v ne
jake neurcite, neuvedomele for
me uz v srdci a v mysli pralidf
jake jeden z prvk1 zivota.
Vzdyt jiz Dyonisos Halikarnas
sky pfse We Starozitnostech rim
skych: "Laska k svobode je
vlozena pT1rodou do hrud1
vsech lidf." Or. 20 pred Kris
tenn. Nevfme, kdy Sc pojem
svobody stall slovem. Presmyc-
ka sprezky point "slovo svo-
boda" a "svoboda slova" upo-
zornuje ma vnitTnf zavislost
t6chto dvou SLOW, ma jejich SOU
rodost a bl1zenectv1. Dejiny
sv6ta pocfnajf v pfsme svateho
Jana versi: "Na pocatku bylo
slovo a slovo bylo u Boha a BGh
byl sIovo." Nalezt obsah pro
slovo Bib a nalezt pro utvaTe-
jfcf Sc obsah lidske touhy a po-
tTeby slovo svoboda bylo PRIV
MIN krokem vyvoje lidske my
slenky. Tehdy vsak tn musila
jiz byt potfeba svobody, pud k
svobode a - nedostatek svobO-
dy. Gill byly tn jiz dive strany
lidf: ii, kterf svobodu chteli, a
ii, kteTf il nekomu brali nebo
odpirali. A byl tn tedy dGvod
k boji. K boji Ia svobodu.
Svoboda nenf pojem absolut-
nj. Prodelaval Tadu promen v
pr1b6hu staleti a v zapasu lid
silva O svou vlastnf dGstojnost.
Byvsf svobody propadaly v "a
pomn6nf a move pojmy nastu-
povaly ma jeiich mfsto. Vzdy
byly staty, kter6 Sc pokladaly
"a svobodne, kde vsak nekter1
obcane sc pokladali "a nesvo-
bodn6. A tito nesvobodnl me-
Mill d6jiny, nebot nebylo a nenl
nesvobodn6 vladnouc1 trfdy -
a "vedoucimi myslenkami kaz-
d6ho v6ku byly vzdy nazory
vladnoucf tTfdy', jak pfse Karl
Marx. z techto spodnich prou-
d1 narGstala povoden revoluc1,
kter6 jedna pc druhe stavely
vzdy vyse pojem svobody, TAX
re Sc zdalo, jake by pc kazdem
vit6zstvi bojovn1kG "a svobodu
svoboda sc vymkla z jejich no.
roucfho objetf a unikala jim ja-
ko rozmarna nestala milenka,
Ale We skutecnosti svoboda jen
rostla a s nj 1merne rostl i HAD
pc svobode.
Rfmsky stat, padesat let
pred Kristen, byl IDA Sc ma
svou dobu docela pokrokovym
staten. Do jiste m1ry byl
snad i demokraticky, nebot
znamy rimsky senator, jeden z
nejv6tsfch Tecn1kG vsech dob,
Marcus Tullius Cicero, mohl O
mem napsat: "Jen We statech,
V nichz moo lidu je svrchovana
nema svoboda prekazek." Je-
no ~vzn6tlivy soucasn1k a tri-
bun lidu mel jiny MAJOR ma re-
publiku. Vsichni jsme slyseli
O Cicerovi a kazdy stredosko-
lax 81 pamatuje pocatecn1 slo-
va jedne z jeho reci: Quo
esque tandem abutere, Catili-
ma, patientia nostra. Ale co
vlastne cht6l Catilina? Proc tax
popudil d1stojn6ho senatora
Cicerona, ktery pochazel z do
br6 rodiny a myslil to s naro-
dem dobTe? Catilina chtel
svobodu. Svobodu v6tsf a svo-
bodu vice lidf. Poslechnete 81
jednou mfsto Tecf Ciceronovy
rec Catilinovu. Nenf slohove
tax pekne vystrojena, ale je to
rec plamenna, rec vasniveho
clov9ka, ktery vi, oc jde. Je to.
rec vzbouTence: ma tou-
ha pc cinu je ode dine rozneco-
vana pomyslenfm, jake zivotni
podmfnky mas cekajf, nedobu-
deme-li 81 sami splnen1 svych
narok1 ma svobodu. Nebot cd
t6 dolby, CO vlady a soudnictvl