Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-12-21
MACEDONIA: VPRASANJE
NJENE KONCNE UREDITVE

VpraSanie Macedonia je zopet dneVnem redu.
Po nekih porocih Sc je marsal Tito mocno zavzel "a
ustanovitev avtonomne ederatvne upravne enoe Mace
donije. Pri tenn marsal Tito nj navaja nobenh meja
Tui. osvobodini parliament JugOslavl Je ansko eto
spreel sklepe, XII nanasao macedonsko ozemlje.
Gski minister "a informacije G. Cartalis e Rimu
pred ssim krogom zavezniskh carnkarjev poda neka]
lzav gede g1ske zunanje polke in gede povojnh gr-
skin aspiraci Moramo rec da posebno prevden pr tenn
mi bill.
Gede Macedonia je med drugim poveda udi toe:
"Vprasanje Macedonia je izkjucno jugoslovanska in
bolgarska zadeva XII Grce tice Grska Macedonia
je naselena zkljucno cd Grkov, kakor to dokazuejo
lWadne grske statistile.
Ia izjava je molaa mocno osupniti prisotne casni-
karje, in posebno Amerkanc re reagirali ameri
skem casopisju Yes svet nanrec ve-kljub vekem gr-
Skim naporom da bi to destv izbrisali-da Je grsk
Macedonia in vzhodni Tracj cello po uradni grsi Sta
tistiki $4,000 Slovanov. Obekvne statiske pa ugo
tovile 2079 900 SloVanov tenn ozemu. Grki pre-
teklost stor vse, da b sloVansko mansino zbrlsa IN
zalos tenn oziru, posebno po repah1acji Grkov
IL Male Azje mnOgem posnemal laske fasiste 10 Je
treba kar odkro povedat Jugoslovani Gri dobri
sosedje in zavezniki, ali prjateu resnca
sme prkrvat pa cetu bi bla neprijetna Nasi bratje
Sb so bill glede Macedoncev grskh tleh-ravno "a
rad tega dobrega sosedstva-izredno olerantn skoro
da prevec Slovansk zVelj Grc e bill zaradi take po
ltke poponoma prepuscen sebi in pa Macedon-
ski revolucionan organzacij XII e posklsala IL Mace
doncev napravti Bolgare, da bi nacin podpirala
bolgarske mperialsticne tezne tudi ugosovanskih
tleh.
Ma tenn mestu Sc bono spuScali politicno rese
vne macedonskega vrasanja, ker e to pac zadev ST.
bov Bogarov in Grkov, pac pa Sc zemo omeJti zgolJ
ma naodnostno vprasane Macedoncev XII e tesno pove
trpljenjem Primorcev.
Macedonci so ma hen slovanski narodic, XII ina
lasnost evropskega naroda ceavno tudi sovansk
sosed]e tlud da Odrecejo praVcO do lastnega knJ
zevnega zivjena. macedonski hisi krajue Sc vedno
nacedonscna pa maj DO to re jugosovanskih tleh,
jugozahodni Bogariji ali pa sevemi Grcij Macedon
ski jerk nj niti srbscna niti bogarscna ceprav po
dobnos ma obeh straneh zelo velike.
Nov duh casa, XII sedaj pomaja Jugoslavijo DO resil
tu, macedonsko vprasanje vsaj kultunem pogledu.
Kdo1 bo tenn tlecem deu Balkana nastopil kutmno
in pomagal ustvarat knizevni macedonski e
zik ga gojiti in lazvijat 81 DO zagotovi
opoIno potcno sodelovane. Tega Jugoslaviji pre-
tekosti nsmo razumeli ker klmarji snatrai vsako
narodno posebnost kvarljivo in separatizem V
danasnjih modenh cash pa TAXI nazor re prevec
zastarel sal so ravno Nemce Lahe in Madjare dogodki
re enkrat preprica da TAXA pota pogresna Ia pre-
pmcanja bodo po tel voni gotovo dobila Sc vecjo
tdnost. Ia drzavno enotnos nj vazno kaksno pisavo
podpsujes in katerem juznoslovanskem jeziku Sc
razgovaras, pac pa je mnogo vaznejsa zaves in VOLTA
da 81 prpadnk velike juznoslovanske skupnosti ka
tero 81 prpravljen zrtvovati
Grshi narod, XII steje 100000 prebvacev in XII je
svoji zgodovin p ezvlja srecne dni slave kultur
mega napredka XII je tel vojn tako junasko bor
svobodo in prot fasistovskim Iaznarodovalnm meto-