Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-12-27
HAROLD LASKI

De pTcu LcuflOm uIH Jc DllD Vi
deti, ola je Churchillova reputa-
CHA nedotaknjena. Danes pa je
postal precinct bridkih ocitkov
in zgrazanja sirokih krogov pro-
gresivnih s%lojev. Njegova poll
tika intervencije ma GrSkem jc
sicer dobila odmev v parliament
tn kot jc bilo neizogibno
q ie obenem vzbudila ma novo
vse sumnje in nezaupanja ma
pram mozu, XII je v prvi vrsti
odgovoren "a nespametno in
tervencijo cd leta 1919 do 1920
v Rusiji.
Zadnji dogodki 50 Churchilla
pokazali v njegovi najslabsi for
mi slabe wolfe, izzivajocega
in brez velikodusnosti. v tel de-
bait glede Grcijc je tezko vide
ii omega Churchilla, kateremu
niti njegovi nasprotniki MISC cd
rekali spoStovanja in naklonje-
nosti.
Soditi o grskem ~yprasanju nj
lahka stvar. Priznati pa moran
2 globokim obzalovanjem, ola
imam tudi JAZZ wits, ola je obcu-
TEX, XII prevladuje V javnosti
pravilen. Smatram, ola "a bri-
tanske vojake nj najbolj narav-
ma stvar umirati zaradi Chur-
chillove strastne ljubezni do
monarhije in V prid njegovemu
prizadevanju, ola vzdrzuje Sc
nadaljc anglesko nadvlado V W.
hodnih predelih sredozemskih
voda. Velike angleSke delavske
unije kot transportni delavci in
zeleznidarji strogo in ogorceno
obsojajo njegovo politiko.
Ma zalost moran priznati, ola
tukaj V Londonu prevladuje
mnenje, ola je Churchill napra-
vii grSkega ministrskega pred
sednika Georgia Papandreua
"a svojega osebnega "gaulajtar-
ja". Nesmiselno je dokazovati,
kot je Churchill poskusal doka-
zati, da JIG ELIAS lie mala ban
da tolovajev, XII MOTTO javni
mir.
Churchill skuSa S pomocjo in
trig britanskcga ambasadorja v
Atenah in y vsemi vrstami mo-
dernega orozja, S silo in zvija-
co, razoroziti leviearske struje
ma GrSkem. Prizadeva 81 pripra-
viii pot takemu plcbiscitu, Ida
bi incl eksekutivno oblast V IT,
stem odlocilnem trenutku kralj
v rokah - in $ kraljem one po-
litiene stranke v dezeli, XII SO te-
mu kralju pomagale uvesti dix
taturo generala Metaksasa, kar
je bila ~prekrsitev njegove pri-
sege V prilog konstituciji.
Tudi v slucaju, ola smo pri-
pravlieni priznati, da je polo
zaj ma GrSkem nekoliko zamo-
tan radi tega, ker gre "a osvobo-
ditev naroda, XII je trpel pod tu-
10 in domaco diktaturo preko
sedem let, je vendar potrebno,
da uvidimo, ola SO oni, katere
hoce Churchill razoroziti, tisti
ljudje, XII SO sc tako iunasko bo-
rili prot Mussiliniju in Hitler
ju. Vazno JIG da pomislimo, ola
so ljudje, katere Churchill da-
mes napada, v skoro natancno
istem polozaju, v katerem so BIZ
Ii gerilci marSala Tita, ko je bill
Churchill Sc vnet obcudovalcc
generala Mihajlovica. Churchill
81 je ocividno ustvaril o Grciji
mnenje, pc katerem il name
rava odrekati pravico samood-
locbe.
V gfobini svoje duse pa Sc
Churchill lie boji - to nam je
njegov govor v parlamentu lie
prevec natancno razodel $500 Ola
bi sc utegnila uveljaviti ma CIR
Skem republikanska ideja in da
bi to pomenilo sirjenje komu-
nizma. Tako smo torej prisli do
tega, ola so zrtvovana zivljenja
britanskih vojakov zaradi Chur-
chillove strastne pripadnosti to-
rijskim principom - in sicer v
dezeli, XII niti nj njegova, in ka-
teri je obljubil svobodno libra
ME vladnega sistema, pod kate
rim DO MEN narod zelel ziveti.
Priznam, ola je te,zko pripu-