RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-11-16
KapitalI Rad
Cd Arnold Petezsena !.

s. P 4
19.
JOS, ma kako protivrecno izgledalo, rad
nici nemaju izbora nego da Sc bore protiv nasr-
taia kapitalistiGkih gospodara, cak j sa OWN,
kapitalisticki-zadahnutim = unijama," dok he
sagrade bolje. Jer, u njihovoj svakodnevnel
borbi sa kapitalistickim gospcdarima oni uce,
ne samo tim nedostatcima, tome reakcionar-
nom karakteru niihovih sjunija", prevarama,
niihovih vodja njihovoj sluzbi kapitalistickim
interesma, nego oni takodjer postepeno razvl-
iaiu i duh klasne svesti, sknstvo klasnom
atratovaniu'' koje njih konaGno ucvrsti vezba
in "a vecu borbu kojoj oni najposle mora]u
msyetiti niihovu celu muzeynost, nJlhovn "a
eada ne-prepoznatu. ogromnn potenclonanu
moe.
Oni moraiu odrzati svoje zemljistc eak
satla, ma kako ocajne sinefnle tn postoJale, ma
kako beznadezna ia borba izgledala. Kao sto
reSe Karlo Marks: .Popustalnci knkavick L
niihcvom svakodnevnom sukobu sa kapltalom,
chi (radnieil bi zastinu onesposobill sebe da
zapocnu ikakvo vece I'll. revolucionarno1 kre-
TAME. III, kako veliki americki Socialist, sko
larac mislioc, Daniel De Leon, reee: sOdnos
radlnika zauzetih pravovalj jenom stralkn leste
nadahnjavajuci. To je jamcevina da Sc ropstyo
nece odrzat. Rob koii Sc nece bnnlh protiv
svoga gospodara, koji pokorno uviia svoja ledla
pod bicem i okrece svoie lice onome kcll mn
cupa bradu - takav rob Je sam beznadezali
Ali kod roba koj nastoJi, prkos promasala
bede, da sc bnni, ina jos nvek made. a SociJa-
listiGka RadniGka Partija dodaje sa De Leonom:
Sto wanna sada najvise treba, cak wise nego sam
HEB. ieste razumevanie nekohk0 elementarnih
na6ela politickoj ekonomiji sociologij'
Mi vidmo. onda, da dok je pr'rodno nor
malno bile potsticajni princip utelovllenl
staniu pr.likama radnika, u pravcu uleamJe-
MIA radnicke klase, preovladjujnci kapitalistie-
XII interest," interest reakcije Il opste, teze da
poeeraiu radnike da III rastrgaiu Il bezbroJ
grnpa iii frakciia Pa ipak, Il svemu ovom ncma
n Sta cudnoga. niti ista ccmu bi covek trebao
da oeajava. TIL su owe vazne stvari sojih da Sc
secamo:
Prvo: Da ce prirodni zakon, iii tendenciia
preovladafi ra kraiu sve vestaeke apstrukcije
snnetnie Kao sto &c voda, ma Eako zaiazena,
naci svoju sopstvenu ravnicu, take &c i interest
radnicke klase ma kako on bill zaiazen "a
bunjeni, konaeno naci njihovu prirodnu iii sops-
tvenu ravnicu ujedinjenju radnieEe klase.
Drugo: Da drustveni rsNyifak progress
radnicke klase, ma ovolne st,nain idu napore-
do. Iii rade. oui su tako medilsobno prepleteni
da ietlno ne moze nj kuda beZ dTugoga A arus-
tveni progres, drustveni razvitak, ne6e h1ti ma
ksaju kraieva porican. Snecifleno. .ekonomsEl
zakon kapitalzma rade, ie]nn 1llkr, kao po-s
~kletna sila regresa kapitalistieke meei inte-
resa, a, u drugu, kao unaprediivael moei Eo-
naSne apobe,e lselllicke klase Ekonomsla cEo-
luciia je tako zIalila, a radncl su tako organl-
zovani II p1oizvodnom plann stvari pod kapfta-
l.zrnom da sn oni postal iedna neophedna islasa
drus!vu- klasa na koioi celia nasa civilizacila
poGiva l svako u6vrscivanie, svaka koneentaa-
CHA kapitalisti61og bogatstva, znafi sve vece
raspadanie "a kaptalisticlxo drustvo, dok usa-.
vrsavaiuci usvascujuci kalup Il koii &c moe
radnicke klase bit. Ronacno. skorile nege sto
mnogi nagadjaiu, salivena. Kao sto je Marks
take prerocanski .zneo:
"Zaiedno sa stalno amaniuiucim hroiom
magnata kapitala.. uyecaya sc gon1lla mize-
rije, ngnjetavania, ropstya, ponMenla, Nfab-
liivania: ali sa ovim talsodler raste pebuna rad
Di6ke klase, klase koia Sc stalno uveeava hrolu
j disciplinovana, ujediniena, organizcvana cd
vrlog mehanizma procesa Same kapitallsticke
proiwodnie.
Sociialiatieka ndustTiiaIna Jnnila oefaza-
va oval process ed Ma1ksa episan. Socifalisticsa
Industriialna Jnnija jeste klasnn-sves1aa, ella
svesna, manifestaciia radn cke klase skencen-
trisane kapitalisticke nlasine Organizoyani u
politickn partIin "a specifienu svlhn lztlaganla
smrtovnce kapitalizmll. kanitalstckom privat-
nom vlasnistvu nad drnstvenin sretlstvima "a
proizvodniu; organizovan klasno-i-cilno
II