Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-09-19
Donald Bell
BALKANSKA ZVEZA IN RUSIJA

Bra osvoboditev Francije je nekoko zasencila do
godek velikega zgodovinskega Bal
kama Rusk pohod osvobojuje te dezee ne lie nemskega
arma, temvec tud njih lastnih vladaoch klik XII MISC
bile nikdar po duhu odda ene cd nacizma Rad tega
to- kar dogaa, revolucijski pokret XII DO koncu
svojega razvoja pomee takozvano balkanizaco rzav
IA iugovzhodu Europe.
Kaj to pomeni utegne marskdo prezre. Mnogo
Amerikancev 81 bo mso-kaj mas briga, ka Sc godi
tam mali Bogariji njenim mioni prebivalcev, ali
Grciji, XII jh tudi nina vec, ali cello Alban komaj
enim mlijonom? Tud Romunija, Madzarska in Jugosla-
ja vsaka priblzno Is miljoni prebivalcev zde
vazne "a ustroj bodocega sveta
Toda to so stare ideje Balkan kot poticna praznina
in vr neprestanh ezv in sklbi Evropo in svet
bo vec pojav povojn dob, kajt eku e revolucijo-
gibanje, XII bo preustroo ia plostor cd vec
kot 600 kvadratnh mill in zdrzilo balkanska pre-
biValstva Cd preko so nonoV dus Pricakovati mora
mo, da DO rOdla bakanska fedcaca, XII DO potenci
jano mogocnejSa Cd Francije, XII ina PIP kvadratnh
mill in e AZ mill lijonov pTebivalceV. Taxa drzava pa bo
dovo sina, da postane vazna velese in tudi
Ame1iko samo
Morda bo kdo trd, da je prebivalstvo Balkana iz-
kljucno kmecko in Ga jeno zaostao prebivalstvo
utegne graft nobene vloge zdanu novega sveta. Toda
mix er nj receno, a Dodo dezee ostale svo sedan
stopni razvoa. To Je bogat bOgatim ezsci pre-
moga, zeeza balzia mangara, kroma zivega srebra in
petroleja.
Vrhu tega pa SO balkanski narodi cudovito spretni
delaVc Ma noben nacn MISC man spretni ko. 11ski
zki kateim e sVet uld odyekal indstliske sposobno
st XII pa pokazali svetu, ka da ustvariti
tezu koma dveh desetleti. Sicer pa tud nj res da
Bakanu nj indus1i Ru6alstvo e zdaj zelo razvito
inustr alzacija je re potu, tekom vone Nemci
prenes bakanske kraje tui precej svojih inustrij
teloma da Sc zogneo etalslim napadom, delonla ker
hote lieu mesta predelat zkopano llldo, in da iz
kOrStio lokalne delavske sile.
Edino-le cd poticne sociane stlukture teh dezel
je odvisno kako hro DO napedovaa ndustrijaizacija
teh dezel. Doker e bio tu razcnh in antagonstcnih
C1zav bile seveda le grace rokah veilih sill Ko je
bia TMcija zpodrinjena il Balkana je nastala 1vai
tea med Avstrijo in Ruso k povzrocla prvo svetoV
vojno Posedica. .je ba, da sta bill ODE posnen il
Bakana ven, mesO sta stOpie Francija lta-
LIZA in Nemcija Pakt Muenchenu je pegnal Francijo
Chambellanova garantija Romuniji Je bia poskus An
gIe, da 81 pridobi neka kO1trOe tenn ozemju, toda
poskus je ponesreci Zdaj je ba zloCena Italia
svom polomom. Nemcja, XII je prlsla Balkan kot ma
sednica Avstrie DO neka tednh popolnoma porazena
in DO tu zgnila z pozorsca. Neizogbno e vsed tega
Ga bo Sovjetska Unija prsa Balkan ko vodna sila
Kar je ogromne vaznosti-velika in znacilna spre-
mcmb2je to- da topot Vodilna vloga Rusije ma Balka
nu DO imea nobenh nasprotnikov Cd turskih casov
DO to p.Vic zgodovin da Balkanu ne DO ma
sprotuoch .Dlvov, zvzems morda Grcijo in Egejska
otoke NemGija il Italia bosta defnitivno izpodrinen
Francija bo imea dovo skb, da 81 obdrz svojo pozic
jo kot kolonijalna dlzava, Anglia pa Balkanu nj
nikar mea toliko intereoT da bi radi njh utegnila
tvega spor Rusijo Zednjenc Drzaye pa tudi bodo
Sic tekmoyati Soviet ozemlja kjer nmajo nobenih