Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-01-28
cTYRI SVOBODY.
A. Hoffmeister:
ii.

Kdyz Sc prvnf osadnfci vylo-
dill ma brezfch Ameriky, zili Ii
votem pTekypujfcfm svobodou.
Nadvlada cizfho krale, vzdale-
neho mnoho nedel cesty po ne
bezpecnem mort, byla jen ia
kymsi pomyslnym poutem vet
Sine osadnfkG. Lovci We sru-
bech ma pomezf divociny nepo-
znali vdbec pant. Teprve v O.
kamziku, kdy CHI kral Sc roz-
hodl omezit svobodu americ-
kych osadn1kG, uvedomili 81 .je-
il cenu a obsah a dali Sc "a nj
do boje. A kdyz j uhajili,
kdyz porazili kralovska vojska
kdyz vlada jejich vecf byla ma
HE v jejich holych upracova-
nych rukou, poznali, re svrcho-
vanou vysadou svobodnych Ii
df je vymeziti svou svobodu lis
tinou pray, protoze svoboda di-
vociny stava Sc pf1lis snadnou
koTisti jine neukaznene svobo-
dy.
me this unchartered free
dom tires povzdychl ST
basnfk Wordsworth. Volne pre-
lozeno: "Neomezena svoboda
je pills tezka 49,"
Svobodnf Tide Sc tedy sesli a
vymezili pojem svobody v Pro
hlaSen1 nezavislosti, " ustave a
zejmena v Listine pray. Listi-
nu prav-nebo-li Bill of Rights
- lie pokladati "a nejpokro-
kovejs1 zakon osmnacteho sto-
lett, ktery pTetrval i cele deva-
tenacte stoleti a ktery zIstava
dnes stale nesmfrne pTfmym a
lidskym zakonem.
A z Prohlasenf nezavislosti,
ktere bylo prvnfm cinem anne
rickych revolucionarG, voni,
vane a hTmf = svoboda. Re-
volucionari mali zkusenosti S
obsahy SLOW, zkusenosti, ktere
cpl prachem a krvf. Vedi, re
poklady lakajf lupice, a vedi,
re BOZ "a svobodu Sc vftezstvim
nekonc1. Filosof americke re-
voluce, Thomas Jefferson, po-
volan1m architekt, narysoval
plan budovy svobod americke-
no lidu. A tn my Tide naroze-
nj We Starem svete, cteme jeste
dnes S 1divem, re americka u
stava nejen dava lidu pravo ma
revoluci, ale uklada mu povin-
most bojovat vzdy znovu "a
svobodu prot kazdemu move
mu pokusu O nastolenf samovla
dy V teto zemi a svrhnouti Via
du, ktera by Sc pokusila O po-
tlacenf svobod lidu. Prohlase-
nj nezavislosti pravf: =. .kdy-
koli Sc nejaka vladnf s~oustava
stane nebezpecnou temto CT
lGm, je pravem lidu il zmenit
nebo svrhnout, a ustavit novou
vladu, zalozenou ma takovych
zasadach a opatrenou takovou
moc1, ktera by poole jeho uzna
nj nejlepe Sc ~postarala o jeho
bezpecnost a stest1."
Americtf revolucionaTi neby-
Ii Fiesta. Jefferson nebyl sni-
lex. Poc1tal S nutnostl pokra-
covan1 v boji. Predvfdal, re v
te 81 one forme preroste pojem
lidske svobody slova zakona,
re vzplanou vzdy znovu boje
o vyssf svobody lid. We Spo-
jenych Statech k MIN doslo v
obcanske valce a dnes zachva-
tily cely svet. V dopisu w. S.
Smithovi p1se Thomas Jefferson
roku 1887 takto: "Strom svo-
body must byt zalevan cas- cd
casu krvf vlastencG a tyrand.
Je to jeho pTirozene hnojivo."
Doba dala "a pravdu zkuse-
nemu revolucionaTi. Ale po-
jem svobody, ktery do te DOLBY
zahrnoval svobodu osobn1, svo-
bodu vfry - v Americe jiz j
svobodu slova (netoliko slova
boziho), v brzku nedostacoval.
Bylo tfeba v tonic boji ma Ii
vot a ma smrt o svobodu Glove
censtva dat pojmu svoboda no.
Wy rozsah, ktery by zahrnoval
vsechny lidske touhy.
Pf1nos mestanske revoluce
francouzske a lidove revoluce
ruske rozsfril lidske obzory. O.
beti valky, jake vsechny hro-
NADINE obeti lidstva, zadaji 81
byt ~odmeneny. Takova je spra-
vedlivost dejin. Odm6neny vet
SINH svobodami. President
Roosevelt vyhlasil ctyri svobo-
dy, ktere nebyly toliko proti-