Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1944-06-09
SUMNER WELLES 0
BENESOVI.
(Tiskova sluzba Csl. N. R.)

10 pTO1GV u. GUNNER w 0lloS0,
byval6ho podtajemnika statu
We Washington6 0 presidentu
Edvardu Benesovi:
Mic mi nemohlo zpGsobit vet
81 ~potesen1 nez moznost poskyt~
nuta mi pozvanim Ceskosloven-
ske narodnf rady, abych Sc z1-
Castnil americkeho holdu presi-
dentu Ceskoslovenske republi-
XIV u pTilezitosti jeho sedesa-
tych narOZenin.
Neznam zadn6ho vynikaifcf-
no soucasneho statnfka sveto-
v6ho,, O n6mz by Sc mohlo vet
sim pravem T1ci, re zasvetil ce-
IL svGj zivot sluzbam demokra-
Gle a svobody.
Cd ranneho mladf bylo ieho
vaSnivou touhou osvoboditi ces-
ky a slovensky lid z 1tlaku Ra-
kousko-uherske rise.
Sv6t davno Una a obdivuie
schOpnost a ne1navnou odda-
most, Sc kterou on a jeho velky
pTedchGdce a druh, DIR. Tomas
C. Masaryk, nejen uspfsili den
svobody ceskoslovenskeho lidu
ma sklonku prvnf svetove val
ky, ale take coz bylo snad ieste
vetSfm dilem, polozili pevne
.7aklady ma nichz novy cesko-
slovensky stat byl vybudovan.
V onech neplodnych a ira
gickych letech mezi obema vel
kymi valkami stall vzdycky vi
popredf jeden zaTivy prfklad
silly, vfry a cind. Byl to zpu-
sob, jakym rok cd roku, pres
stale sc kupfcf prekazky a pres
cynicky skepticism mnohych t.
Nv. statnfkn onech desftiletf
prospfvala a sflila ceskosloven-
ska demokracie. Socialnf po-
krok a svoboda jedince nebyly
V Ceskoslovensku planou frazf
jake v te dobe v tok mnohych
zem1ch sv6ta. Byly hmatatel-
nou sk%utecnostf. A proto v1d-
cove ceskoslovenskeho lidu nj
kdy neumdlevali We SVEN neo-
chvejn6m 1silf zavest We svete
takovy poTadek, jfmz by bylo
lie uskutecnit opravdovou ko-
lektivnf b~ezpecnost. S moudro-
SIT pravych statnfkG 81 uvedo-
mill, re demokracie Sc nem1ze
udrzet v zadne zemi, jestlize
silly tyranie a 1tlaku, jake naci-
SIN a faSism, mohou existovat
mezinarodnim spolecenstvi.
Jasne videli, re zadny svobod-
ny narod, velky ami maly, ne
NIUE Sc cftit zabezpecenym,
Gokud Liga narodG Sc nestane
tim, elm il jej1 zakladatele chte
Ii mfti, totiz nastrojem, ktery
niue kolektivnf akcf zajistit
bezpecnost vsem svobodnym
muffin a zenam.
We ctvrstoletf, ktere ub6hlo
mezi obema svetovymi valka-
mi, slouzil DIR. Benes sve vlasti
pc sedmnact let jake ministr
zahranicf. V teto dobe a take
V nasledujlcfch ctyTech letech
jake president republiky nikdy
nepTestal slovem i cinem bojo-
vat "a tyto zasady. Vedel do
bTe, re kolektivn1 zabezpecen1
nenf necfm, CO by sc dalo obme-
zovat. Vedel, re dovol1-li Sc
zhroucenf mezinarodni bezpec-
nosti kdekoli ma svete, dojde
drive 81 pozd6ji k zhrouceni
vseobecnemu. A proto neza-
znelo jasn6jsfho hlasu mad je-
no, kdyz v roce 1881 japon-
skym vpadem do Cfny doslo k
prvnfmu prGlomu v zakladech
systemu organisace sveta, zri-
zene Ligou narodG. Cd te do
by vynakladal veskere sve vel
Ike schopnosti, ably pTedesel
stremhlavemu skoku do sveto-
We anarchie, ktera vyvrcholila
vpadem hitlerovskych hord dol
ieho vlastni zeme a bro ma to
vzplanutfm druhe svetove val
ky.
Vlada teroru, drancovanf a.
d'abelske krutosti nacistG ma
statement ceskoslovenskem IL
du v poslednfch dlouhych petit
letech Sc nesmazatelne vpalily
nejen do stran historic, ale i do
sv6domf civilisovaneho lidstva.
Vzpomfnka ma toto barbarstv1
Dude povzdy v budoucnosti ira
gickou pripominkou a d1ka-
zem vsem narodGm sveta y
bvlo-li takoveho dGkazu vGbec
tTeba = re zadna svobodna re-
me jako je Ceskoslovensko, 81
nemIze uchovat n~ezavislost,
iestlize mfrumilovn6 demokra-