Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1944-04-10
DONALD BELL:
NEMCI Sc PRIPRAVLJAJO MA PORAZ

Zdaj, ko Sc je pokazala Rdeca armada ma romun-
skin eh in je zategade poraz postal lie Sc vprasanje
casa, zaceli nacs izvajat gigancne operacije ma
gospodarskem pou katerh smoer e, da 81 ohranijo po
porazu elm vec napenjenega imeta.
Najbolj znamente in zvite nenlSke glave lott
lie tega posla pl kaerem vela pred likvidat cim
pref in pod najugodnesim pogoji nemske vrednote
saelitskih dezelah. Use to tuci vrs takozvanem
nemSkem BlzetempO
Kako 81 nenSki zavojevalci prisvoli ia imetja je
vseeno Del jih zasegli del pa pokupili denar em
zasedenih dezel M morale potem te zneske placati
zopet naza ko sroske okupacije. Ia vsakterega teh
sluCa ev Nemc dOblo vedo, da bodo kmalu zgub
vrednost vseh ne-lemskh dezeah kar kratko brez
odloga elm popadejo.
Kar zdai poskusajo je, prinest Gin vec teh posest
V Nemcjo. Zarad tega pa morajo vse skupaj najprej
spremeniti prenoSjv vrednote Nemci zanasajo
to, da DO Nemcj sami nnogo tezje pograbiti nalra
dcne vrcdncte, stloje td Tako mislijo da bodo mog
ohranit recj del nafopanh stvali in udobno pocaka
da mine 10 tezka leta, Xxi bodo sedia vojni.
NaibO-j jasnO je videti to njihovo stremlJene tam
kjel h voiaSk dogodki silijo, da podvzao. To je
pred vseln na Bakanu Rlske armade bodo Emau mogle
I!Omunskem zaceti pObrti stvali katele jim po
ebne, in ki bodo pozneje Vpsane racu, kaerega DO
mcraa pJiavnati NemCa Da Sc temu izognejo so Mem
ci ze odposL;l Nemcijo blaea "a 20 milijad Leev
plaCa 50 70 bIago obhgac]am romunske Wade, kate
mao SAM oEah. Nekatere druge stvari, XII bile
poslane N-nGijC, bic plaCane pomocjo obcinskh
nakaznc in zeIezniSkh bondoV Il nems1ih casopisov
ki piSe toh styareh in prenosh, e razvidno, da je
presto di mnogo iomunskih ndusij il nemske posest
zopet nazai , IOmCnske oke SevSda podrobnost teh
tlansakcjah dajejo nobenh.
Istl Sc viSi ludi ze na Madzarskem -- tam pokaze-
o uradne ncn5ke Steviike da e slo ogromne svote
XII dosegao p1iDIzno 230OO0,0O0 pengoe Pibizno 200
teh milij0nov je llitih obligacam katere
ska pubka odd1t Nsi Nemc, XII n1a jo madzarske Ved
nosne papi Je svo posest h molajo naznaniti. Mem
Ski privatnki, k imeli vec zaupana madzarske
vrednoe kot nemske papi1je mcrajo zda prjavt svo
jo p0sest Rechsbank in dobe <o plotivrednost
nenske malke. Reiclsbanka e tuC predaa te in
dl%ge madzaske Wednoe nem5ki vladi, XII mimi ma
kupuje Wednote ma MadzslsEem in h poSil ia Nemci-
jO.
80 nlijonov pengoev je bio posvecenh takozvani
rcpUjaciji lndustlske opreme. u biti nobene
ga dyOma tenn, ka le so mosane ne1nsko
madzIske druzbe bile razpuscene in nemSk del imet
ia je bill posan Nemco. Tudi to je Slo pod pokrovi-
tel stVOm neske Wade, toda zvcdeno je bio cd zaseb
nikov Nenski ndustralci posluzeva svojih veil
kin bank, XII skrbele to- da e bill nenski del ndu-
stliskega imetja prenesen Nen1co.
Ma Slovaskem je Nemcija slicen nacn "razbre-
mc-lia" imetja "a pribizno $50 monov lon. Tudi tn
Nc1~ci svojo znano natancnostjo skrbe to,
da cehos ask drzavi DO prislo roke nemsko imet
.je katero bi mogla zapleniti
Cello il Bolgarske plihajajo poroca slicnem posto
panu Kar pa tiGe zahodne Evrope e udi postalo
jasno, da Nemci tud tam re prpravajo ikvidaci
jo svojega imetja in investcij industriji.
Zedinen narodi SO slovesno izjav, da ne bodo pli-