Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1944-05-24

BeSGQa SOCldllZCllA AANAio A1lSlA-
da cd francoskega socialisticnega
teoretika Pierra Leroux, XII jo je
rabbi prvic v letu 1882. v svojem
spisu "Discours aux politiques
sur la situation actuelle de Pes
prit humain''. Javnost je ia izraz
nitro sprejela.
Kaj je socializem? Beseda Sc
rabi v r~azlicnem pomenu in ME
gova definicija je cesto precej te-
zavna in nedolocna. Francoska
akademija je sprejela to-le def
nicijo: Socialism je politicna
doktrina (nauk, znanost), XII je
usmerjena ma socialne reforme."
Taxa definicija je seveda precej
nedolocna.
Nekateri socialist In. pr. fran
coSki socialist Georges Renard)
so socializem definirali tako-le:
Socialist je tisti, XII ina "a cilj,
da zmanjSa socialno neenakost,
in XII cato izbere kot sredstvo, da
vsakemu cIanu druzbe zagotovi
del celokupnega bogastva S tenn,
da Sc ali ljudje pozadruzijo ali
da Sc podruzabi lastnina." &c bi
hoteli bistvo socializma izraziti
v kratkem stavku, bi rekli: So
cializem hoce doseci vsestransko
enakost S tenn, da zahteva soli-
darnost ljudi in gospodarskih,
politicnih, socialnih in kulturnih
interesov. Ker Sc pa splosne So
elaine enakosti ne da doseci dru-
GAGE, kakor da Sc spremeni da-
naSnja oblika privatne lastine in
organizacija privatnega lastnin-
skega prava, je socialist tisti, XII
hoce lastninsko pravo spreme-
nit V tenn smislu, da Sc uvede
vecja enakost lastnine.
Beseda socializem zivi torej Re
cd 1882. /. Ali pa nj mar Re dav-
no, davno pref obstojalo bistvo,
XII ga izraza ia beseda, prav ka-
kor druga gibanja in stremlje-
MIA, sploSna volilna pravica, To-
citev drzave cd cerkve in druge
naprave, XII SO dobile svoje ime
Sele pozneje pc svojem uveljav-
ljenju in ozivotvorjenju.
Razredne razlike in nasprot-
silva SO v p~rejSnjih CASH prav
tako obstojale kakor danes IN
odlocno lahko recemo, da so
imela nasprotstva v prejsnjih
cash neprimerno mocnejSo in Sc
bolj upravieeno podlago kakor
danes. MISC pa bila socialno
v~prasanje, kakor ga dandanes
pojmujemo, kajti socialno vpra-
SAME v d~anasnjem smis1u Sc "a
che Sele S tenn, da Sc neki raz-
red zaveda, da je zatiran in sire
mi "a tenn, da Sc tega zatiranja
osvobodi.
" starem in srednjem veku
so bila razredna nasprotja neiz-
merno kriceca, gotovo mnogo
hujSa kakor danes in vendar
skoro mic ne vemo o socialnem
v~praSanju v tistih cash = Sc
veda z nekaterimi izjemami =
docim dandanasnji svet prav
pretresa ia problem. Staroveski
sunni in srednjeveski tlacani in
podlozniki SO bill vdani v svojo
usodo in MISC mislili, da bi mo-
gel biti svet drugacen. v start
Grciji je bla v casih najvecjega
politicnega in gospodarskega
procvita mnozica suznjev, toda
takozvanega socialnega vprasa-
MIA nj bio. Vidimo pa tokove -
in sicer income tokove - tako-
zvanem socialnem vp~raSanju v
Rimu "a casa vstaj in osvoboje-
MIA s~uznjev, posebno pozneje v
period demagoskega gospod-
silva cesarjev v prvih stoletjih
pc Kristusu. Podoben pojav O.
pazamo srednjem veku in v
zacetku novega veka v ceskih
dezelah, v Nemciji in skoro v
vseh drugih dezelah. Vendar SO
to vedno osamljeni in cd moder-
mega socialnega ,vprasanja POI
pomona razlicni pojavi. Nekai
tako erganicnega, tako logiene-
ga, d~oslednega in zlasti zavest-
mega, kakor je danaSnje delav-
sko gibanje, nj bilo.
Zakaj to? Stvar je jasna, po-
sebno &c 81 predocimo yes dur
hovni razvoi eIoveStva cd rene