RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-07-20

'ssta je kapital'" Ovo Sc pitanje postavlja
uysk eesto, nekad cd iskrenog upitnika i ira
xiDca istine, nekad cd uredniGkih Glands
kaecht"-a [nemacki vojnik, pesak, u stranoj
sfuzbi] ciji posao je da uzkomesaju j zbrkaiu
Aodgovori naravno razlikuiu Sc saglasno mate
rijalnim interesma iii umesanim dealnostima,
da bi bill sgurni, takodjer prema saznanju
razumevanju, iii oskudici toga, ma strani onih
<koji Sc poduzimaju da dadu odgovor
Buduci da je nesto trojnoj prirodi, nesto
sto Sc smatra kao sveto, kapital (sa taeke gle
dista njegovih posednika onih koii ga brane)
zduzima svojstva bozanstva sa obelezjma kao
beskrajno tajanstvenim kao sto sc cesto tako
desi da su tajanstvena. Kao bozanska troiica
kapital izgledno nije nigde, pa ipak je svagde;
On je "otac'', sin najposle, ali ne naimanje,
on je "duh sveti''! On je troje opet jedno
on je sve opet nista! On ie sve-probitan pa pak
nesusastveno sam svoj! Kao sva bozanstva, on
takcdjer poseduje kaoljudska svojstva = kao
obicni smrtnici oval bog kapita podnosi bolo-
We, manifastuje srditost strah! On ina i 'sdu-
SUI, pa ipak je bezdusan! Ukratko kao tajans-
tvenost on je naisvetiii od svetih. / tako je to
prirodno da en- mora izgledati smrtncima pri-
kriven, "govorit' NINA kao kroz oblake
to jest kroz Moisijevo pleme, gimnaziiske pro-
fesore, kao sto je .Jehova govorio Moisiji: 'Gle
daj, ia dolazim custom oblaku, da bi
narod mogao cuti kada ia govorm NINA da
bi veroval u meme "a uvek.'! Z njegovoi salii-
vol mcdi, Francuz, Paul Lafargue zneo ie po-
put-bozanske kakvoce ovog boga, kapitala
ttKapital je istinski, jedin svemoguci Bog
On sc manifestuie svacemu Mega Sc nalazi Il
svetlom zlatu Il smrdl iivom diuhretu; krdu
stoke u toyaru KATE; svetlim ducanima ko]I
sadIze syetu Hteraturl "a prodaiu Il pomrace
MIN sobicama bludnih sika: velikm masira
ma, napravliene Cd ma ijaceg 6elika, Il elegant
noi gumanoj rob-. On ie svagde. -. On je jedini
Bog koji JOS nije naiSao IA ateistu.'
Owe je odseve potsaklo 6itanie nekih uvod-
nika clanaka koii Sc nedavno poiavise pluto
kratskoj "New York Herald Tribune" Je-
dan cd ovih pisaca Gsabel Paterson kcia mace
poseduje ostru logiGnu misao) pokusava da
otkriie "taianstvenost' kapitaa, uspevajuci
umesto toga, presto u obogacivaniu naseg poZ-
nava,lia predmeta sa novim ba ikama zapre-
pascuiu6im tumaGeniima. L tokn nienog hrva-
MIA sa predmetom, pisac ''Herald Tiihune''-a
otkrivo, mediu drugm stvarima, la 'masinerl-
ia tvorn ca koia ie pre- izbacivala druge pred
koji, kao raziasnjenje, tek ie samo upola hrdiav;
takodier Gzgledno radie nevazno) da ''Marksa
treba podvrci optu he mamie neeo Adama
Smitha - Takodier zalcsno la ie Marks '.video
masinsko doha' (kao da ie to sada rroslon la
ie vidjenje toga "stavilo "a Il raspolozenie Je-
remiie' mi reeresiramo - cd .Je|ove do .Jere-
miie!) Onda magic dobra DANA pade Il d.skusi-
ju osivacoj masini koia ie pripadala nienoj ba-
bi, koiu izgledno unuka sada operise vremena
ma vreme sama! opet pozvaiuci na Marl1sa
(za kojeg ona izglnda Ia Sc oseca 6isto sazalia-
yaiuca) "IIerald Tribune" lima rubrikasica IL
rice owe duboke misli
stTako ie. Marksovo yreme. bio sasvim
prirodno misliti industriia ialnom kapitalu kao
o necemu sustastveno fizCkom III, prilicno
traiacem vrednim da ga Sc preuzme zapleni
"a korist novog politickog sistema.' q
Sada, u nasem vremenu, u sadasnioi pro-
rcdjenoj socijalnoi atmosferi, kaze pisac Her
aid Tribune'-a, "ti zahtevi nisu wise istinski''!
fSto mas podseca ma Marksov satireki udarac
ma Proudhona: "Tako je istorija postojaa, ali
ie wise nema. "Herald Tribune in "ekonom''
bi rekao: t1Tako su reyolucije postoiale, ali
llrustvo Sc nece revolucionisati vise!") Kao sto
su bogovi nekada hodali po ovoj zemlii, da bi
sc kasniie povukli, ostali sakriyeni, ma njiho-
vol Olympus Planini, njihovim Valhalama i
veepektivnim Edenima, tako je 4indnstrijski
kaaital,, pestao (kakc bi izgledalo) priliEno
eteri6an. pa opet "kao elektricni dinamo, kad
M nnoredi "a parnom masinom s'Preduzeee