RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1944-10-19

16.g q ]

Ali sada, drugcvi radnici, traze Sc vasi
rlasoyi wanna sc govori mnog0o o plemenitost,
pravima i ponosu rada! Dali vi ikada cujetc
owe kapitaliste j njihove politicke sluge da go
wore Q plemenitosti vrece krnmpira, o pravima
zelieza, O penosu bale pamukas Ne, Vi ne cuiete,
a razlog je sto krompir, zeljezo pannuk ne ga
saiu! Ali mi cd radnieke klase imamo glas
bar vecina cd mas, cak i ako ma jedan iii drugi
krivi zgovor cesto mas slisavaiu te prilike da
dademo svoj gas. Jer, prkos naseg espapskos
stania pod kapitaizmom, mi smo takodjer
ljudska bica, ma kako tesko bilo po nek put
shvatiti cmjenicu obzrom degredaciju OIL
koie mi patimo kao najamni robovi Mas Sc
baci, kao mnoge suvisne vrece krnmpira, nj;
pijacu, da tamo trunemo ako ne mozemo pro-
dati nasu 'radnu snagu kapitalistiekom gospo-
daru Mas sc Sale kao stoku ma pune vlakove
ladje od nasih kapitalistitkih gospodara, na
bojna polja sveta, da ubijamo tamo da bude-
-ubiiani, ola bi dali ovim gospodarima pri
liku da izrabliuiu druge nase drugove rad
nike, ola III pljackaju, kao sto pliackaiu mas,
IA veci deo bogatstva koiei radlnici sami proiz-
vode! ako smo slobodni da t1lmaramo okolo
kao d;vlje zveri sunni, da trazimo odpadkc
ieftine hrane, mi nismo, Il sirem smislu, slo-
bodnijii od lienog roba cd nazad jedncg stoleca
kao najamni robovi mi smo privezani "a zvecu-
Gu masinn iii "a duha-i-uma a-razarajuci ured,
Ia malo wise od skapavajuee naiamn,ce (l1oia
je sto robovi svih doba dobivajn) pod bolo.
vima potpunog skapavania mi mcramo posto-
vati zapovedi naseg autokratskog, kaptalistic-
kog gospcdara
Borba protv lienog ropstva nazad 80 i
nesto godina sadrzi blisku slicnost borbi prot.v
naiamnog ropstva (protiv kapitalizma, iii pri
vatnog vlasnistva mad stvarima koiima mi mo-
ramo imati slcbodan pristup ola bi zivel) i
argument roboposednika protiv abolicionista
skoro su od reel do reel kao argument kapita-
lizma nrotiv Sociialistickog programa "a oslo
bndienje radnifke klase, brutalnost danas-
niih Girdlera, Weira, du Ponta, Fordova i os-
talil sSposednika = danasnjih najamnih robova
njihoyih brutalnih slugana (Haguea, Htlera
it'd. J, ieste sustastveno ista kao i brutalnosf
vrsena od roboposednika nilhovlh pelitickll1
poverenika II kongresu drzavnlm leglslafura-
ma, ma koliko mnogo nasi moderni roboposed-
nici njihovi polticki poverenici kongresn
it'd, vitlali svilenin1 lezicima, i sakrlvah MI
hove brutalne pesnice somotne rukavlce! Y
1856 Chas. Sumner, Senator IL Massachusetts,
bese brutalno napadnut II Scnatu cd predstav-
nika roboposednika South Caroline, ostavljen
je skoro mrtvim ma patosu bio ie onesposob
lien ia cetiri godine. Nista niie ucinleno to-
me. Ova Sc brutalnost praktikuie cd Haguea,
Hitlera Gndlera protiv on.h koli Sc usnde
protiviti Sc nihovoj vlasfi. TEX sto ie osam-
deset godina IL ovom oktobr1,. kako je William
II. Seward odrzao njegov glasovlti govor
Rochesteru. II kojem je en- mediu d1ugim stva-
rma rekao: ''To je nesuzhitni konflikt meaiu
protivec:m podrzavajucim silama j to znaci
tla &c Sjedniene Drzave morati hoce, ranie
iii kasniie, postati iii potpuno robo-polrzava-
lrl,o Ia
I ukazujuci ma potpunu uzaudnost apelovanja
ma partiiu vadajuee klase ia resenje ovog kon-
flkta, Seward ie uzvknuo: 'sOcekivati od De-
mokratskc partije da Sc protiv Ropstvu da
bude "a Slobolu, toliko bi bilo nerazumno kao
da oeekuiemo cd Katol;tke Propaganda Rimu
da stvara Prctestantske misonere' Kako tada,
tako danas, mi smo sredin nesuzbitnog kon-
: flikta- -konflikta iii borbe izmedin kapitalstc-
ke klase radnicke klase, iznedju lencujucih
nekorisnih 'simasa' korisnih radn.h ''ne-
imasa'' Kao sto su IL 1856. Lincoln Seward
poimili istakli da ova naciia ne lnoze opstoiati
pola ropska pola sobodna, tako kazeno mi
Cd SociialisticFe Ralnicke Partiie danas, da
ova naciia svet, ne moze opstoiati 90 posto
naiamno-ropska a 10 posto plutokratska! Mi
cemo iii otiei dole Il siege krutog despotizma,
rrema kejem &c stara ropska s.la izgledati kao
sloboda, iii cemo iskoeiti svi sloboelni biti
gospodari nase sopstvene sublime! / tako le
uzaludno danas da oecku emo od ijetlne partile
kapitalzma resenje ovoga kcnflikta, kao sto e
bilo ocekivati 'od ropsk.- kloniene Demokrats-
Ike partile nazad lednu stotinu godina da
protivi ropstvu! Svaka partija na polju owe
kampanje, osim Sociialistitke Radnieke< Parti-
jc, podvrgnuta le nacelu da II iednom iii drll-
gem obliku ropstvo treba III mora prohibit.
Jer svaka poledina cd ovih partiia - bila ona
Demokratska partiia, Republikanska partija,