RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-09
Konvencijska skupstina.

odrzavani su referati Socjalistickoj teorij.
i taktici, oni su bill formalni deo konvencije.
Cd nazad nekoliko godina referate su zameni-
lie konvencijske skupstine, koje su postae
deo konvencijskih afera. Ma ovoj konvenci-
il skupstina je bila posvecena temi: "Klasna
Borba i Klasna Saradnja", govorio je drug
Lazar Petrovic koji je poznat kao dugogods
Mi urednik RADNIcKE BORBE i jedan cd
najsposobnijih Socijalistickih govornika ma jul
goslavenskom jeziku Dakle, sayremena tema
bila je rukama sposobnog coveka. Ne misli-
mo reel da je govor iscrpio predmet "Klasne
Borbe Klasne Saradnje', to nije kazao nj sam
govornik, ali mi smo zadovoljni da je govor
mix ma vrlo jedinstven nacin ustanovio da bez
razlike kud i kamo kapitalizam krenuo, Ia
klasnosvesne radnike ostaje .samo jedno: da
rade "a izvrsenje Socijalisticke Revolucije.
Govoreei svestranom prosirenju kapitalistie
ke reakcije, govornik je istakao da mrak ka-
ritalizma nije po sebi stanju da spre-
c dolazak revolucije. "Revolucija", rece 60
vornik, "moze da ide po mraku, jer ona je
sama svetlost." Tai govor Socijalstickog ma
dahnuca slusalo je nekolko stotina radnika
radnica koji sa svojim odobravanjem ozna-
cili upecatak goyora. Govor druga Petrovica
zaokruzio je .onaj ponos koga je predsednik
skupstine, drug L. Stefanovic izrazio pre- ne
go sto je preporucio goyornika, kada rece da
smo ma nasoj prvoj konvenciji tumacili da ne
ma spasa "a radnicku klasu dok Sc organi-
zuje "a obaranje kapitalizma, te da cemo ma
ovoj Trideset-drugoj Konvenciji kazati isto sa
drugim recma II svetlosti najnovijih doga-
djaja. Tako je bilo
Nakon govora sledila je godisnja kolekci-
ia "a RADNICKU BORBU. Mi oseeamo da su
reci preslabe "a potpuno opisivanje slike kak-
va Sc da videt ma nasim konvencijskim skups-
tinama, jos slabije su te rec kada Sc IL go
dine u godinu podize novi rekord odanosti i
pozrtvovanja clanova i simpaticara Socijalis-
ticke- Radnicke Partije. Pored toga nj samo
prisustvo ma konvencijskoj skupstini nije do
voljno da popun stvarnu sliku celokupnog ra-
da pozrtvovanja koji Sc ma konvenciji izrazi
novcanim priozima. Kada Ogranak Detroit.
IA primer, prilozi $3.50 "a RADNIcKU BOR-
BU, mi znademo da to ne predstavlja jedno-
stavnu gomilu novca koja je sakupljena tren
oka mi znademo da je to rezultat neumornog
rada nase detroitske organizacije kome su
ucestvovai nasi clanovi i simpaticari; mi INA
demo da tn svotu ne predstavlja novac koga
su nasi clanovi i simpaticari imali ma pretek,
vec da je to otkinuto Cd potreba tih pozrtvo-
vanih ljudi i zena, otkinuto dobrovoljno ali
otkinuto, posto su oni duboko uvereni da je
potrebno otkinuti danas da b sutra svi mogli
uzivati potpun drustveni plod svoga rada. sto
vazi "a Ogranak Detroit, to vazi sve nase
Ogranke, kao "a Klubove Radnicke Borbe.
Nakon sto su Sc izredjali nasi Ogranci Klu-
bowl, kolekcija je produzila sa pojedinaenim
prilozima To nije bila kolekcija koja je zahte-
vala moljakanje "a priloge, to je bila proce-
sija ljudi zena koji su prilazili oltaru revo-.
lucije ostavljali svoje priloge, neki vece ne
XII mamie ali priloge koji su reflektovali oda-
most pozrtvovanost, te koji su bill toliki ko-
like su bile mogucnosti prilagaca Kada Sc ko-
nacno prebrojalo priloge NINA dodalo one
koji su bill dani naknadno, RADNIckA BOR-
BA je primila dar cd svojih pozrtvovanih IL
drzavaoca iznosu cd $10,016.44 Deset hilja-
da sesnaest dolara, to je ogromna svota kada
Sc uzme obzir da ona dodje cd relativno ma.
log broja ljudi zena, jos ogromnija kada Sc
uzme obzir da dodje IL dzepova koji nisu
nikada prepuni. tako svrsi konvencijska skup-