Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-04-30

Office OF War Information
Foreign Language Division
Washington, d. G.

Washington, D.. G..
Elmer Davis, reditel 1Tadu
valecnych informacl.
Nova zbran propaganda Osy-
"Evropska charta."
Minuleho tydne doslo opet k
jedne z tech slavnych schGzek
Hitlera S Mussolinim. Kdysi ty-
to schGzky znamenaly, re vdd-
cove Osy Sc chystajf nekomu
neco provesti; tentokrate Sc
vSak Poole vsech naznakd scha
zejf proto, ably prorokovali O
%zpGsobu, jak by mohli zabra-
nit nasf strane, ably neproved-
la neco jim. Vojenske plany
prisly pri tom .nesporne tez ma
pTetres; byly to vsak plany ma
obranu, nikoli ma 1tok. Osa sou
Gasne zacala i obranu ma poll
propagandy, snazic Sc opetne
zdGrazniti tvrzeni, re Hitler DO
juje "a Evropu. Pristine tydne
ma Hitler obstastniti svet ne
elm, CO propagandiste Osy 20
YOU Evropskou chartou = jme-
no zvolene zjevne proto, ably
"vyvazilo" Atlantskou chartu
= a da Sc ocekavati, re pTi tie
pT1lezitosti svola Hitler i Reich
stag a re uvede ma scenu jednu
z tech jedinecnych podfvanych
V jichz poradani byl v minulos-
tt pravym mistrem.
Jake uchartu NIUE vsak Hit
Ter Europe nabidonuti? Neco,
co by bylo pc chuti Quislingdm
Lavalum a AntonescGm - to
snad jeste; rozhodne vsak mic,
co by mohl spolknouti nekdo
jiny! We zprave, uverejnene
pc jeho schGzce s Mussolinim,
Sc pravilo, re naciste a fasiste
bojujf "a pravo narod1 ma svo-
bodny vyvin a ma kolaboraci.
Bude tezko pTesvedciti O prav-
divosti takoveto bajky vsechny
ty narody, ktere Hitler znasil-
nil - tech deset okupovanych
zem1 Evropy, kde kazdeho dine
mali nemecke popravc1 Getty
pine ruce prace, kde kazdeho
dine jsou v%lastenci utloukani k
smrti v koncentracn1ch tabo-
rech, kde kazdeho dine jsou
muzi a zeny odvlekani k otroc-
Ike praci do Nemecka. Europa
pT1lis dobfe vi, CO svobodny w
VOL a kolaborace znamena v Il
stech Hitlera.
"Bezpodminecne vzdanf Sc" je
odpovsdi ma slidive vyzvidani,
jake jsou vyhlidky ma mir.
z neutraln1 evropske zeme
ozvala sc prvn1 rec O mfru. Spa
nelsky zahranicnf ministr, hra-
be Francisco Gomez Jordana,
primal, re spanelsko by bylo
velmi ochotne napomocno pTi
sjednavan1 m1ru a re ostatn1
neutralnf zeme i S Vatikanem
by pravdepodobne byly tez O.
chotny kolaborovati v reorga-
nisaci sveta. Nenf d1vodu k
pochybam, re hrabe Jordana
byl k tomuto vyroku motivovan
vyhradne jen zajmy Spaniel
ska. Tento zahranicni ministr
z~totoznuje sc S politikou neutra
lily, kterou ~Spanelsko sleduje
V dohode S Portugalskem jiz cd
listopadu minuleho roku, S po-
litikou, ktera u porovnani S dTf-
vejs1m postojem spanelske VIA
dy je daleko prfznivejsi. Spa
nelsko je neutralem, ale neu-
tralem We strategicky vyznam-
mem postaven1, S nemeckym
vojskem ma svych s%evern1ch
hranicich. Jeho postaveni ne
nj prave pTijemne, a Dude moz-
ma jeste nepT1jemnejsf, az spo-
jenecka vojska vtrhnou jedno-
no dine do Evropy. Nen1 divu,
re spanele by radi videli konec
valky co MONA nejdr1ve, rozz
hodne drive, neil Sc snad Hit
Ter .rozhodne, re potrebuje je-
jich 1zemi, tax jake kdysi po-
tTeboval Danska a Norska.
Mir dnes znamenal by vsak
Nemecko s nezlomenou, byt i
slime posramocenou silou; a po-
kud je tato intaktni, nemohli
by Sc We svetle vsech predcho-
zich zkusenosti cititi v bezpec1
ami spanele. Jisto je, re Spa
nelsky navrh nenasel vIbec O.
dezvy v tabore spojeneckych
vlad. Sekretar Hull bez prIta-
hi prohlasil, re jedinou a ne
'zlomnou politikou Spojenych
IStatI, a nesporne i vsech ostat-
Mich SpOienVch narOdH lest, be