davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
CESKE NARODNf SDRUzENf
ODBOCKA BALTIMORE!
12. ~Cervence 1913

A@S WI AAS ~ <
Pravidelna sch1ze Odbocky
Ceskeho Narodniho Sdruzen1
"Pravda Zvft6zl" prfst1 1tery,
20. cervence 8:15 vecer v
B~altimorske Sokolovne.
Sestry = Bratrf! V techto
dnech kdy nasi hosi postavili
sc k rozhodnemu 1toku ma E.
vropskou pevninu zarazili vlaj-
ku Spojenych narodG ma bTehu
ostrova Sicilie. A jsou rozhod-
mutt donesti tento prapor do
Rfma a Berlfna. Nema byti
jednoho mezi Mani abychom
sc nepozastavili a rozpomneli
jaky 1kol a jakou pomoc chce-
me i my prinesti ku zdarnemu
ukoncenf valky. A takovymto
jednfm mfstem, kde sc name
zastaviti, mGze byti schGze ma
81 Odbocky Ces. Mar. Sdruzen1!
Neohl1zejme Sc ma to, re jest
horko. PTijdme! a utuzme Sc
k dalsf praci ku dni Vftezstvi!
Vezmem do ruky dennl ca
sopis, vsude dov1dame Sc zpra-
Wy re nase spravedliva vec jest
ma postupu! Zda-li pax vsak
Sc tez zamysl1me mad tim, ko-
lik nasich hoch1 jest raneno
ma bojistfch sveta? Nen1-li ma
81 svatou povinnost1 dnes a pra-
vim Ease ONES ne Ultra, "a
tJden anebo az Pan BGh da,
zajfti ma stanici Americkeho
Cerevneho Krfze, {. 8 South
Calvert st. ~ blocku pod Bal
timore St. C1s. 6 a els. Is pou-
licnf LIME Vas pTinesou tax
blfzko) a darovati jeden pint
nasi krve. Bylo-li kdy cd Vas
zadano neco, zadame Vas o to
tim vice ONES! Neb nesm1me
zapomfnat re ma bojistfch Sve-
ia netece jenom krev nepffte-
lie ale i krev nasich hochG a
ia verfm a budu veTit, re my
Cechoslovaci tuto 1penlivou
prosbu Americk6ho Cerveneho
KTfze neoslysfme. Pros1me Vas,
nezapominejte tuto nasi povin-
most a pFi odvedeni krve, neo-
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16

slychejme Sc uvesti re krev ma
81 darujeme co clenove Czech
American National Alliance.
Sledujeme-li valecne zpravy
vynika z Mich jedna skutecnost,
"Spoluprace" a jest vylouceno
re bez spoluprace by nasi hosi
mohli dosfci takovych vitezstvf
kdyby nebylo spoluprace.
Vojsko, namoTnf i letecka ST.
la uderf v jednu predem URGE
nou minutu ma jistem, pTedem
urcen6m mfste! a re vftezstvf
jest jiste, ma zasluhu tato "spo
luprace". Bohuzel, tato spolu-
prace, toto soustfedenf nasich
myslenek nenf mezi Mani! Ia
myslili jsme Sc nekdy hloubeji
mad timto faktem a pozoruje-
nell udalosti denne kolem mas
musime 81 priznati jak uboze
malo hledfme podporiti snahu
vlady a valecneho 1silf! Jak
mnoho pTfrodnfch zdroj1 a vse-
no vGbec jest dosud v Americe
zneuzito a plytvame denne.
Kolik stareho zeleza lei vsu-
de v houst1ch, v nasich skle-
pech, garazfch? Co zatfm Via
da marne prosi O Scraps.
Pr moj1m zamestnanf kdy
projdu nekolika domy "a IT,
den vidfm toho svedectvi, re
my dosud 81 tn waikiki nepfipou-
slime k srdci! Rovnez sc zaku-
povanf Bondd jsme liknavf -
kdyz jest nejaky ten Drive -
anebo kdyz chceme j1t do cir
kusu tax zakoup1me 500
Bond a uz jsme udelali dost.
Ale to nenf dost. Stale a stale
ST mus1me pripomfnat to Masa-
rykovo heslo
To dnes platf tax dobTe jake
pred 25ti Lefty! Udelejme 81
dnes mas rozpocet, uminme 81,
re KAZDY MESfC 81 koupfme
D 25ti DOLLAROVY ne
DO 50ti BOND
a hledme dodrzet mas slib, ire
ba jsme 81 to dali sami sobe
Ver1te, re jedine tim kdyz "Vy-
trvame" i v teto nasi Narodni
Povinnosti, re uspfsfme Vftez-
stvf a usp1s1me stastny navrat
nasim hochGm! Wine, re mno-
no nasich krajanG must zaku-
povati Bondy v m1stech jejich
zamestnanf, jest vsak dosti j.
nych kterf mohou tax uciniti v
nasich Stavebn1ch Ustavech,
tax ably i nase peneznf 1stavy
dobTe obstaly pred konkurenci
jinych obchodG aneb Movies
Zajdeme do nasich Stavebn1cl
Spolk6 dnes a pax kazdy me.
sic a zakupujme pravidelne
Bondy V1tezstvf!
Vykonny Vybor Odbocky
6. N. S.
F. KalaS
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
PRO CSL.
" RUSKU.

V nedeli, dine II. cervence
poradal Delnicky Vzdelavaci
Spolek "Pokrok' vylet u SOU
druha Vas1cka. Vzpomenuto
ma ceskoslovenske legionare v
Rusku. Ma tento dobry 1cel
nasi dobrf Cechoslovaci bez
rozdflu politckeho pTesvedceni
sebrali SAT. Pen1ze jsou odev-
zdany p. Josefu Pokornemu,
ktery obnos odesle ma urcene
m1sto. Josef Pavlovsky.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
Drexle- Biddle u presidenta
BeneSe.

z Londyna Sc oznamuje, re
americky velvyslanec Drexle-
Biddle odevzdal p%residentu Be-
nesovi sve p%overovacf listing,
jake velvyslanec. DR.. Benes
pr teto prflezitosti opet PROBE
vii potesen1 mad tim, jak byl u
v1tan We Spojenych Statech a
zadal velvyslance ably vyr1dil
p~residentu Rooseveltovi po-
zdravy.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
u. S. Coast Guard Volunteer
Port Security Regiment.

Ma 400 muzn a zen tohoto
noveho pluku Dude vzato pod
pffsahu a do sluzby V 1tery,
20. cervence.
Slavnostnf prehl1dka Dude
We War Memorial Plaza v 7:3O
vecer u pTftomnosti namofnfch,
vojenskych hodnostar1 a "a
stupcu statni a mestske vlady.
Bude 1cinkovati popularn1 ka-
peIa Pobrezni Straze.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
Dalsi belgicky quisling
odpraven.

Londyn, (ONA) Puma KITE
ra explodovala v nemeckem ka
sinu V Bruselu vykonala rozsu-
dek smrti belgickych ~vlastencd
ma Henri Labroem, pronemec-
kym vlamskych nacionalistu V
Bruselu. Tajny belgicky cd
bojovy list pfse, re pres 1900
belgickych vlastencd bylo az
dosud Nemci zavrazdeno.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
Policie " Praze sbira kratko-
Winnie prijimace.

New York (CTK) - Praz-
sky policejn1 reditel vyzval o.
byvatelstvo, ably odevzdalo
kratkovlnne rozhlasove pr1stro
je nejblizs1mu policejn1mu u
fadu "a 1celem odstranen1
kratkovlnneho zariZenl.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16

Telesne pozdstatky generala
w. Sikorskeho, polskeho pre-
miera, ktery byl zabit pfi padu
aeroplanu u Gibraltaru dine 4.
cervence, byly privezeny do
|Londyna.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
MAS NOVY ROMAN.

Pfist1m c1slem zapocneme S
uvefejnovan1m povfdek zname
spisovatelky Vlasty Javoricke,
Nazev prvnf pov1dky je "Hrus-
ka V poll"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16

Oily Sc ma rfmskych ulic1ch
rozmlouvaj1ce vzrusene O pTi-
stan1 spojeneckych vojsk ma
Sicilii. Lid Sc vsak tise rozesel,
kdyz mu to bylo policif narlze-
no.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16

SCdIIl SpOJ0H0cKyCn VOJSK Ma
.Sicilii. Lid Sc vsak tise rozesel,
kdyz mu to bylo polici1 narlze-
no.
ZPRAVA o
INVASI SICILIE.
Invase Evropy zahajena We 3
hodiny ma usvits " sobotu. -
Valecne lodstvo, letectvo a mo-
hutna anglo-americko-kanad
ska invasni armada zahajuji
utok.
Prvn1 krok k invasi a osvo-
bozen1 Evropy byl podniknut.
AS We 3 hodiny ma 1svite V
sobotu, 10. cervence oddly brit
ske, kanadske a americke ar
mady pod ochranou mohut-
nych del britskeho a americke-
no valecneho lodstva a S tisfci
bojovych letadel We vzduchu
zacaly Sc vylodovat ma jihovy-
chodn1m a zapadn1m pobrezi
|Sicilie. Invasi pTechazela Ctr
nactidenn1 nepfetrzite bombar
devanf vsech letist ma ostrove,
ktere donutilo nepfatelske le-
tectvo, ably preneslo sve zakla-
dny z ostrova ma italskou pew
ninu.
Invasnf armada V zvlasf bu-
dovanych barkach sc vydala
ma cestu chranena valecnymi
lodemi a mohutnou leteckou
armadou pred pdlnocf z tunis-
skych pr1stav6 a z Malty. Vr-
chn1m velitelem operace je ge-
neral Eisenhower, poln1m veil
|telem britsky general Alexan-
der, ktery Poole zprav z Ma
dridu rfd1 operace z paluby
britske bitevnf lodi. Invasni ar.
mazda sestava z oddflG britske
prvn1 armady, ktera pod vele.
MIN Andersona Sc .z1castnils
dobytf Tunisu, z pate americkf
armady generala Clarka, kterS
neustale cvicila V Maroku a
kanadske armady, ktera tepr
We v techto dnech byla dopra
vena do severn1 Afriky z An
gle. Je to prvni velka opera
ce ktere Sc z1castnuj1 Kama
dane, horlc1 touhou pomst1
sve krajany zahynuvs1 pri ma
jezdu ma Dieppe loni V srpnu.
Dosud nebyla vydana 1Tedn
zprava o postupu bojG. il
vsak znamo, re Sc invase ri
castnuj1 i oddly parasutistd
re britske a americke valecnt
lod'stvo pail podel celeho sicil
skeho pobTez1, a re tis1ce spo
jeneckych letadel Sc zdcastnu
il boje. Jedina 1Tedn1 zpravt
z Alz1ru vydana v sobotu V pc
ledne prav1, re operace pokra
cuj1 POOLE planu. Nen1 pochyb
nosti, re Sc spojencGm uz pc
darilo zr1dit predmosti ma ne
kolika m1stech ma sicilskycl
brezfch. Utok je veden pTede
vs1m - ale nen1 to oficialne-
ma jihovychodn1 pobTezf mez
mestem Syrakusy a vesnic
Pozzallo a ma zapadni pobTez
u Trapani, Marsaly a Castelve
trano.
Je z~ajfmave, re rozhlas osy
nespustil hned cd zacatkl
zpravy o 'odrazen1" invase. j.
to ddkazem, re 81 Italove ;
Nemci nejsou jisti. Ma druh'
strane varuje Londyn, ably 81
nemyslilo, re to Dude snadn;
operace. Sicilie ma jeden Z
nejtezsfch terand. Je to nor
naty ostrov a jeho blizkost i
talskemu poloostrovu (pouz'
2 mile Messinskeho prdlivu) u
mozni nepTfteli snadne zasfla
nj POSI- a leteckou pomoc. j.
znamo, re ma Sicilii je jedn;
celia italska armada (Sesta)
s1le ash sesti divisf a jedna ne
DO dive divise nemecke. Prav
Sc, re nepr1tel spesne POSI-;
pres messinsky pr1liv posil.
ma Sicilii. Je 81 treba take 1--WE
domiti, re Italove ma rozd1l OF
Afriky budou patrne dobfe DO
|jovat, protoze jde o jejich rod
nou zemi. Sicilie je prodlou
zenfm italskeho poloostrova
takto castf Evropy. Ma nor
maine 4 miliony obyvatelstva.
RUSKA FRONTA.
Vyznam sicilske operace j
tim vetsf, re prichaz1 prave
dobe velkych operacf ma rusk
fronte. ZuTiva bitva ma kur
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16

tvrdili, re tn prolomili ruskou
frontu, pfekrocili severnf Do
nee smerem ma mesto Starry O.
skol a postoupili az O 81 mil Sc
verne Belgorodu ma Kursk. Ru-
sov6 tyto podrobnosti nepotvr-
dill, pfiznali vsak, re Sc tn
N6mcGm podaTil pr1lom, a re
situace Sc stala vaznou. Ruska
zprava vydana v patek O pdl
noel je ovsem mnohem optimis-
tictejs1. Prohlasuje, re velke
reservy vrzene ma tonic dseku
fronty, nejen re hence zasta-
Willy, nybrz vrhly zpet, take
~lniciativa je nyn1 jak u Orla
tax i ma jizn1m 1seku opet v ru-
kou Rust. Nicm6ne zurive ne
mecke dtoky, zcela bez ohledu
ma ztraty, p~okracuj1, a Nemci
vrhaj1 do boje stale vetsf pocet
peSlch a tankovych divisi. Po-
die ruskych 1dajG byly nemec-
Ike ztraty ma konci sesteho dine
ofensivy tyto: Pres $4,000 mrt-
vych, $500 tankd a 1904 leta-
del. Ruske zpravy z bojiste
popisuj1, jak step u Belgorodu
Ije pokryta sta a tisfci spale-
nych a rozbitych tankd. Nenf
pochybnost1, re je to nejvetsf
tankova bitva nynejsf valky.
Vyvrcholenf bitvy Sc ocekava
behem nejb1izsfch "a hodin.
Do te dolby Sc must objevit, IDA
Sc NemcGm podaTilo prolomit
frontu a zac1t obklicovanf rus
Ike kurske armady - anebo
IDA jejich pokus ztroskotal a
pc strasnych ztratach budou
musit zahajit 1stup, ktery Sc
muze stat dvodem k velke rus
Ike offensive.
LETECKA VALKA.
Slime letky britskych bonn
bardovaclch letadel provedly
V noel ma sobotu tezky nalet ma
porurska mesta Bochum a Gel
senkirchen. Zejmena tezce byl
bombardovan Gelsenkirchen,
kde je mnozstv1 rafinerif oleje
a tovaren ma synteticky ben
Yin. Deset britskych letadel
bylo ztraceno. Britske mini
%sterstvo letectv1 popisuje tezke
nalety posledn1ho naletu ma
Kol1n mad Rynem a vysvetluje,
re takove opetne nalety ma je-
dino m1sto jsou nutne ably Sc ne
pfltel -nepokusil restaurovat
znicene zavody a zahajit V
mich opet vyrobu. Krone toho
je take bombardovan1 soucastf
programu systematickeho nice
nj nemeckych NEST.
V sobotu We dine slime letky
americkeho letectva provedly
nalety ma nemecke letiste We
Francii, pTedevsfm v Caenu "
Bretanii), a Abbeville ma po-
bfez1 Normandie, kdezto Raj
bombardovala letiste V st. O.
mer.
Ufedn1 zprava departmental
namofnictva z Washingtonu O.
znamuje, re americke valecne
lodi opet bombardovaly ostrov
Kisku v Aleutach.
Americke valecne lodstvo,
letectvo a pozemni delostTelec-
two zahajilo %soustavne bombar-
dovan1 Mundy ma Move Geor-
gil. Pres 70 tun vybusnin sho-
dila jen americka letadla ma
Mundu zat1m co americke de-
lostTelectvo bombarduje Mum
du re vzdalenosti dvou mil.
As janoskych letadel Sc pokou-
selo bombardovat ostrov Rem
dovu, byly vsak zahnany. l
mad Novou Guinejf ~pokracuje
Ietecke bOmhardOvan1
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
Valka.
.pOjenci Vtr-
hi IA Sicilii.

~
ma Sicilii.
PRISTALI MA 3 MfSTECH A
PRONIKAJf STALE DALE.
Odpor osy je velky, lee poem
nj, letecka i namorni sila spo-
JencG jej drti a vail sc
nezadrzitelns " pred.
Zprava hlavnfho stanu v Sc
vern1 Africe, rozs1rena rozhla-
2 Alzfru a pfistavacf mis-
ia ma Sicilii, pouzita spojenec-
trupami k prvn1mu invas-
nimu invasnfmu utoku, jsou
zdeli vice neil 100 mil.
Hotel "San Domenico" v
v nemz bylo umfste-
no osisticke velenl ma Sicilii, byl
rozmeten ma kousky a podobne
j postovnf budova, ktera slouzi-
la jake 1stredna pro telefonnf
a telegraph sluzbu ma tonic
italskem ostrove. ODE tyto bu-
Poole dfednf zpravy z
Kahyry byly 1plne z~niceny.
Spojenecke invasn1 armady,
poslane ma Sicilii pod ochranou
bombardovani nepritele sc spo-
jeneckych valecnych lodi, STICK
ly italskou a nemeckou obranu
pTi jedne z nejvets1ch pTfstava-
cfch operacf v nynejsi valce.
Costa ma kontinentalni Evropu
byla tax siroce otevTena, kdyz
invasnf armady pod velenfm
generala Dwighta D. Eisen-
howera byly vylodeny ma bfe-
by Sicilie pouhych 260 mil cd
Rfma. Spojenci v sobotu pfi-
stall nejmene ma tTech mlstech
ma pobrezi Sicilie.
Prvni linie obrany prorazeny.
Prvnf zpravy O pTistavacfch
operacfch udavajf, re prvni VI
ny spojeneckych trup obsadily
dtokem pobrezf, jez bylo chra.
memo velkym poctem min a "a.
barikadovano ostnatym dra.
tenn. Hlavn1 stan hlasl, re We.
terani z kampane, pr ktere 90.
sd" byla vyhnana z Afriky, VIZ
hi Sc zufive ma nepratelska O.
pevnen1 a kulometna hn1zda
kdyz byli prorazili prvn1 lini.
nemecko-italske obrany.
Americana, Kanadane a Bri.
tove NELL s sebou sve letecke
namorn1 silly, ktere kryly jejicI
pronikan1 hromdanym vrha.
MIN bomb a neustalym ostrelo.
vanfm. Objeven1 velkych mi
novych poll svedc1, re neprite
ocekaval takovyto dder. Oss
Sc tez pripravovala k zhaten:
invase nicen1m vlastn1ch pf1
stavn1ch zar1zen1, jak tomu by
10 tez v Trapani ma severoza
padn1m pobTez1.
Pocatek konce cosy Sc bllzi,
pravi Roosevelt.
President Roosevelt povazu
je spojeneckou invasi ma Sicili
"a opravdovy "pocatek konce'
Hitlerovy Evropy, jak bylt
dnes prozrazeno z B1leho do
mu.
President projevil toto pre-
svedcenf pTi formaln1 hostine
ma pocest francouzskeho gene
rala Henriho Girauda. Pred
povedel take konecne osvobo
zenf Francie pc vyhnan1 Mem
ca z francouzske p1dy, k &c.
muz prispeje vpad spojenct
do Francie jak z Angle, tax
re Sicilie.
President D. Roosevelt We
SVEN poselstv1 papezi PiuXIl
prOnlaSll, re PR nyneJSlm Vpd
du spojenc1 ma italskou pGdl
budou kostely a c1rkevn1 insti
tuce "chraneny pred valecnor
zkazou."
Zaroven Roosevelt prohlasil
re neutraln1 statut Vatikanu
jakozto samostatneho papez
skeho statu, Dude sc strany pa
pezskeho statu Dude Sc strany
spojencd rovnez patricne res
pektovan.
Nadseni Rusku, strach
" Italii.
Rusky lid nadsene uvfta
zpravy o pristanf spojencd n;
LSicilii. Jeste pred tim neil
noviny molly podati sve re
dakcn1 komentare, lid vzruse
ne rozebfral situaci a O move o
fensive prohlasoval, re j
"krasnym darem' rude arma
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16
NadSeni " Rusku, strach
" Italii.

Rusky lid nadsene uv1tal
zpravy 0 pfistanf spojencd ma
PSicilii. Jeste pred tim neil
noviny molly podati sve re-
dakcn1 komentare, lid vzruse-
ne rozeb1ral situaci a O move O.
fensive prohlasoval, re je
"krasnym darem' rude arma-
de, ktera Sc nyn1 snaz1 zdrtiti
letni ofensivu nazist1.
Madrid, Zpravy z Kfma dnes
udavajf, re davy lidf shromaz.
Evening star., 1943-05-02
1Gsshe

At last-our dream
has come uue! We
havepefectedanew
way to make 6u6er,
higher, ,iGheer. BET
TER cakes dc eGa-
isSsss evsS1isg Of
ssssv SsS sbs.assisg.
It's 20 simple and
easy, you WON'T BE-
Eeve if-uneil you
ny this new type
SOFTASuK recipe.
Evening star., 1943-05-02
Selection Of
NEW TYPE RECIPES
On Package!

Don't miss this folder
of new simplifed, time
saving recipes attached
to packages now at
your grocers Tor write
BETTY CROKER,
Dept. l33, MisneeboG,
Miss., for folder Jbsek-
sst.Ns srssrs dsefsfos-
tain H). Tr hese exciting
sewnafitn. Getapackage!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13
(Nadaljevanje)

"Kaj Sc mu jeE zgodilo," je
mislila Marjanica in odsla. Cd
vasi sem je bilo cuti glas zvo-
nov. Marjanica je potegnila cez
cello kriz in rekla:
"Bog il daj nebesa, kdorkoli
je, gresni dust ali nedolzni."
~. "JMlez nisen,!"
Nekega dne pred Veliko noe
jo, malo zatem, ko je bill pre-
vel Pusar varustvo mad malim
dedicem ma Peel, Sc je zglasil
pri MEM tuj clovek ter zacel
povprasevati, cegav-le je oni
mlin doll OBJ brvi, in dejal, ko
mu je bill Pusar pojasnil tako
in tako, da bi on vedel "a kup-
ca.
"Kdo pa bi bill ia kupec?" je
vprasal Pusar. Nekaj casa je
tujec izkusal skrivati, ces, da
trguje v narocilu drugega, po-
tenn pa je rekel, da je on sam
kupec.
Pusar je bill previden MOI in
nikoli nj bill prijatelj takih, XII
so svoja premozenja prodajali
tujcem. Zato je dejal kratko,
da mlin ne DO ma prodaj. Stvar
mu je pa dala povod, da je od-
sci kmalu "a tujcem ma Pee.
Mislil 81 je:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13

.porni nasproti njim kakor drugi.
ljudje. &c Sc podvrze debeluh o.
peraciji; je potrebna pri MEM
vecja opreznost kakor pri dru-'
9Th ljudefl.
Iz vsega tega sledi, da debe-
lost nj san1o lepotna napaka,
temvec resno stanje tudi v
zdravstvenem pogledu. Toda de-
bell ljudje imajo emo tolazbo.
Debelost Sc da namrec ozdravi-
I'll. &c ze nj napredovala tako
dalee, da ostanejo po Mi neo-
zdravljive posledice. Toda
zdravljenje je uspesno lie, &c ina
debel clovek v sebi Sc dovolji
moci. &c sc hoce debeluh izne-
biti' svoje teze, mora namree
naein svojega zivljenja cisto
spremeniti, a temu SIC zal vecina
debelih ljudi noee privaditi.
Osnova vsakega zdravljenja
debelosti je JEST malo in varo-
vati Sc slaseic. Crate pravi, da
Sc je pokazala veljavnost tega
nacela med svetovno vojno, ko
so morali mnogi ljudje tudi pro-
ii svoji wolff stradati. Crate je
takrat preiskal nekatere poseb-
ne debele ljudi, XII so do konca
leta 1913 shujsali "a Is ali ce-
10 80 ky. zdravljenje debelosti
Sc zacne gladovanjem, XII ga
dobro prestanejo tudi ljudje S
srcno napako. Ma srcu bolnim
ljudem post zmerom koristi.
Vazno je tudi, da ljudje, XII Sc
hocejo odkrizati mascobe, ne u
zivajo mnogo soil in ne pijejo
mnogo vode. Telo nj debelo cd
maseobe, temvec tudi cd tega,
da Sc v njen nabira mnogo vo-
de. V mnogih primerih je zato
tudi treba jemati gotova zdra-
villa, S katerimi Sc voda preze-
ne IL telesa.
Brezupnih primerov debelo-
sti sploh nj. So samo brezupni
debeluhi, XII 81 nikakor ne dado
dopovedati, da nj dobro, &c pre-
vee in predobro jedo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13
DebeIos+ pomeni to-
like kokor boiezen

Nemski raziskovalec Crate je
pred nekaj lett priobcil v nekem
casopisu zanimivo razpravo o
debelosti in debelih ljudeh. Pri
tenn sc sklieuje ma razsezne po-
datke, XII so jih zbrale amerl-
ske zavarovalnice. L. teh podat-
kov je razvidno, da je povpree-
ma dolgost zivljenja debelih lju-
di "a g. do seden let krajsa ka-
kor pri suhih. 40-letni debeluh
ina trikrat mani upanja, da bo
dozivel 80 let kakor clovek po-
vprecne teze. Kje je temu
vzrok? v otezkocenem krvnem
obtoku in. veejem naporu srca,
ker terjajo kretnje tezkega te-
lesa vec sill. Zamasceno tkivo je
tudi tezje dostopno krvi. Polo
vica vseh debelih ljudi ina Ia
voljo tega srcno napako.
Pri debelih ljudeh Sc posebno
pogosto pojavljajo poveeani
krvni pritisk, bolezni ledvic in
jeter, zelodcni kamni, sladkorna
bolezen in podobno. Debeli lju-
die so tudi bolj podvrzeni ma
lezljivim boleznim in mani od-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13
MADA BREDA
POVEST
SPISAL, DIR. IVAN PREGELJ

"Anti zdaj ne DO mogla re-
ci, da Min ne bi nesel, &c SO Sc
kupci tu." Obenem Sc je nekako
bal. Nekaka nezaupnost ga je
imela do omega tujca.
! 'Ne. odneham, v dobrem
tednu je mlin popravljen in "a
delavca tudi nj sila. Maj Sc da
pa najem. Urh je re vprasal,
in Urh je posten delavec."
/ V ten mislih je prisel ma Pee.
Skoro mic Sc nj zacudil, ko je
dobil sedaj ma Peci omega tut
ca. "Aha," je mislil, Isl hotel
tt meme, pa bonn JAZZ tebe. Nina
"a enkrat Sc ne dobis."
In tako Sc je zgodilo. Dasi
bi bila Katra rada prodala, Sc
Pusar nj hotel vdati, nasprot-
no je trdil, da je treba takoj
Min popraviti in tako izkoristi-
ii. Katra je mislila, da je zato
treba steti denar in da tega nj,
in bi bilo bolje, da pride denar
ma Pee, kakor da bi Sc ga brez
potrebe metalo IL hiSe. Nato je
dejal Pusar, da to ne pomeni
mic, ker bi dobicek pri mlinu
in zlasti zagi prinesel V par me-
secih toliko dobicka, da bi bill
izdatki petkrat pokriti. In dejal
je cello, da Sc on niti "a hip ne
pomislja in rad zalozi potre-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13

Danes, ko Sc vecja kuga unicuje
ljudstva sirom vsega sveta, pro-
stovoljno nudijo Amerikanci,
domacini in .potomci vseh pre-
pricanj, pot do povratka zivlje-
MIA kot del Ameriske rekon-
strukcijske misije; ne samo. v
Evropi, pac pa po vsakem delu
sveta, kjer so potrebne nase Ia
loge in nase ideje.
Amerikanci priha j ajo - z
zdravniskimi zalogami in, jedili,
z semenom in gnojilom, z kme-
tijsko zivino in orodjem. Sc bolj
vazno pa je to, da mi prinaSanao
sa1ogo demsokraticnih idej ga
Ues po0i svet! =
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13

ben denar. Ia najemnika da tu-
di nj v skrbeh, dasi bi bilo maj
bolje, da prevzamejo mlin in.
zago sami. Seveda bi bilo treba
zato par delavnih in zanesljivih
!hlapcev.
Ko je Katra uvidela, da ne
more mic preko Pusarja, Sc jel
iznebila te zadeve s tenn, da maj
Pusar della, kakor Sc MENU zdi.
Tako je bill Pusar ukrenil svo-
je, in tie dni je bill zaeel poslo-
vati popravljeni mlin, da je BIZ
10 veselje. Obenem je bill kupil
Pusar nekje cd domacina par
dvanajstic hlodov; zakaj ma Pc
ci nj 'bilo pripravljenega lesa,
izvzemsi nekaj orehov, XII so
jih bill ze kdo We kdaj vrgli il
zemlje.
In res Sc je zaga obnesla kar
nitro. Malo selisce v hribih je
bilo pogorelo, in pogorelci so
Sc zglasili z lesom prve dni pri
Pusarju, tako, da sprva niti le-
su ne bi bilo treba. Kmetje so
les sami pripeljali. Zasluzek pa
je bill vendar tn. Tedaj je Ka-
ira uvidela, da INA imeti Pusar
vendar-le prav in premisljala
je, kako bi dobila polagoma
oblast mad zago in postavila va
MO NIGGA, katerega bi ona no.
tela. Pusar z Urhom Sc nj bill
napravil pogodbe. Tako sta Urh
in njegov fant delala prve case
nekako V varuhovem narocilu.
Katri je pablo v glavo, potisniti
med ia diva koga il Peel, XII maj
bi nekako nadzoroval ona diva.
Kaksno .bodi to nadzorstvo Ka-
ira nj sama vedela. Pac pa sc
je gotovo ne samo il nakljucja
spomnila Tomaza.
Tozadevno ga je nekega dne
poiskala in zapocela I MIN sle-
deci pogovor:
"Tomaz," je rekla, "zaga de-
lap
"Delan' je dejal nekam malo-
marno hlapec.
"Urh in njegov FAINT sta pre-
vzela!'
"Saj vem sam," je odvrnil
hlapec, "zakaj mi neki to pra-
vite!"
"Zakaj!" Sc je raztogotila
ona, cali morda ne smem?"
"SeVeda Smete, pa meme vas
mlin presneto malo briga!'
"Pa te bo Sc brigal," je "a
tegnila Katra.
"Kaj," Sc je zavzel hlapec,
"pa ne mislite, da bi sci JAZZ ma
zago?"
"Prav to mislim!"
Hlapec Sc je zasmejal: eta
je lepa!"
Katri je stopila jeza V lice.
"Ne misli, da Sc salimn
'Tudi JAZZ Sc mel" je dejal
Tomaz.
"Potem," je drhtel glas Ka-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13

tri, "potem lahko yes, kaj tt je
nareditir'
"Kaj?" je dejal hlapec, "vi
mislite da lahko grem? Ali mi
site takisto?"
"Prav tako!" je naglasila Ka-
ira. Hlapec jo je premeril cd
nog do glave.
"Hm, Sc mi zdi, da ste kaj
kratke pameti We zenske. Sal nj
Sc tako dolgo, ko ste mi rekli, da
maj Sc obnasam ko gospodar. Pa
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-13
Ali je vam to znano?

All Je UGnl to znanO.
Ali ste ~ citali knjigo Two
Way Passage, izpod peresa a
Louis Adamica, XII predlaga, da
bi mi osebno prenesi amerisko
izkusnjo v Evropo?
Kolegiji sedaj nudijo posebne
tecaje, da pripravijo ljudi "a to
vitalno delo.
Washington Sc zivahno pri-
pravlja, da nudi to priliko v po-
moe nasim dobrim sosedom on
stran morja. Javnost sc zanima
"a to priliko, da bi napravila
nacrt sa mir IN snaago5 voj'ae
tenn, daa bi Sc. odvzelo navad-