RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-12-30

f.s4. y 80
izlaz IL rrokrustijanske* nacio.
maine postelje u komotni. irterna-
cionalizam koji Sc rojavljuje pred
mama. Istina je, razume Sc, da je
kapitalizam u stvari bio interna-
cionalan kroz decenije, smislu
da kapitalisti nisu priznavali ma
cionalne granice kada je bilo u
pitanju zadovoljavanje onoga sto
SD oni smatrali legitimnim intere-
sima. |, prema istom pravilu, So
cijali4am je bio internacionalan u
smislu da Marksisti nisu nikad
priznavali uske granice nacija kao
ista wise osim manje-vise, slu-
cajnim linijama formiranim kao
popratnost kapitalistickog razvit-
ka - linije koje, svakako, morale
su biti postovane zbog praktitnih
razloga, j sa svrhom da bi sc iz-
begao haos. ali mace koje je tre-
balo odbaciti, iii barem praksi
zanemariti, kada drustveni sistem
koji in je stavio krepost bude i
sam odbacen.
Socijalisticki Internacionalizam.
Posto isto tako kao sto je kapi-
talizam bio primoran sve wise i
wise da prelazi granicarske linije.
premda zadrzavajuei iii "a lokal-
ne i sebicne, uske razloge kapita-
listiekih grupa, tako Sc Socijali-
zam zasnovao ma cinjenici da SUI
bitni klasni interest radnika jed
MAXI, bez razlike boje, rase iii zem-
lie i, u kofiko je moguce, pokusao
je dati prakticnog izraza interna-
cionalizmu radnicke 4klase, imaju-
ci u vidu dan -kada &c tai interria-
cionalizam biti uspostavljena .ei-
.njenica u mesto jednostavnas ma
da. l ovde primecujemo ovu iznim-
ku: Dok je kapitalizam teoriji
propovedao nacionalizam, upo-
trebljavajuci takozvani nacionalni
duh glavnom "a svrhe propa-
gande kapitalistieke klase, on je
stvarno bio bezobziran prema tom
nacionalizmu u syojoj invaziji in
ternacionalnog polja. Sociializam
je propovedao internacionalizam,
dok je bio primoran da operise Il
uskim granicama danih zemalia,
premda su veze bratstva ujedinja-
vale Sccijalisti6ke radnike jedne
zemlje sa njihovom bracom os-
talim zemljama.
Karl Marks Friedrich Engels
bill su prvi da dadu prakticnog IL
raza internacionalnosti radnicke
klase, kada su izustili nezaborav-
ne krilate reel: "Radnici svih ze-
malta, ujedinite SCI" kada su
docnije (narocito Marks pokre-
null Internacionalno Radnicko u
druzenje, takodjer zvana Prva In
ternacionala. Ali, odmah do Mark
sa i Engelsa, najveti Internacio-
nalista modernih vremena bio je
americki Marksista i drustveni ma
ucenjak, Daniel De Leon.
Ia De Leona internaciona1izam
nije bio puka primamna rec, nikak-
va prazna fraza, niti puka poboz-
ma leila. To je bila cinjenica koju
je trebalo- priznati kao jednu ko-
ia ina vaznu vezu sa radon koji
Sc imao obaviti ma njegovom oda-
branom polju, Sjedinjenim Drza-
wanna Amerike. Razume Sc, De Le-
ON. je razumeo da Socijalisticki
pokret svake zemlje morao Sc pri-.
lagoditi iii preudesiti uslovima
postojecih danoj zemlji. On je
razumeo da moderne. nacije nisu
bile rezultat tvrdoglavosti iii ar
bitrarnih namera, uprkos izuzeta-
ka koje bi mogli navesti - II. slu-
cajeva pristine aneksije susednlh
teritorija. Ali takvim slucaJevl-
ma, ne bi bilo nacije u pravom
istorijskom smislu, vec jednostav-
no politicka jedinica, nesrodna
normalnom socijalnom razvitku'
Kao istinski internacionallsta' on
ie znao da moderne nacije Jesu
uzgredni produkti, da Sc tako IL
razimo. ekonomskog razvitka. On
ie znao. kao sto svi Marksisti zna-
J., a. - ;doia naciie (kako mi