davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1943-04-21
Did diamond Jim" Have
Stomach or Ulcer PainS7

1t is hardly likely that Diamond Jim
Brady could have eaten so vora,
ciously II he suffered after eating
pains. Sufferers who have to pay
the penalty of stomach or ulcer
pains, indigestion, gas pains, heart
burn, burning sensation, bloat ah1
other conditions caused by excess
acid should try a 25c boz of Udga
Tablets. They must help or money
refunded,
La gaceta., 1943-04-21
DECLARAN LOS OBREROS
EN- CONTRA DEL TALLER
ALBERTO

Muchos Sc Marcharan del
Estado 81 la Ley es Aprobada
La gaceta., 1943-04-21
MuRTo uN q uRu.
A

Montevideo, abril 21.-Se We
rific6 alui ell entierro del gene
raj uruguayo Marcelino Berga-
III, que era inspector general
del ejercito.
Tenia 81 amos de edad Y el
aho 1896 hubo del ngresar en-
las fuerzas armadas.
Visit6 Estados Unidos en- ell
1910.
La gaceta., 1943-04-21
Conteste estas preguntas y haga la
selection de I'm buen Laxante

caz, cuando las instrucciones Sc ST.
guen. Preganta: iQue otra raz6n es
responsible por la popularidad de
Black Draught? R~espuesta: Cuesta
SOLOS cts. por Is hasta 40 dosis.
No espere. Obtenga ell Black
Draught en- la familiar GAIA amari-
LA. Muchos prefieren la nueva for
ma granulada. Siga las direcciones
de la etiqueta.
La gaceta., 1943-04-21

PreguntG: lPuede cualquier laxan-
te servir de ayuda cuando Sc siente
usUei eansado. malhumorado O tiene
la lenga c%orreoss? Respuesta: 81, 81
estas condolences son ell resultado del
estrehimiento. Pre0untd: 5Por que
Black raught ha sido un laxante
popular cor cuatro generaciones?
Respuesta: Porque es puramente her
bal, y usualmente suave, a%ctiva, eff
La gaceta., 1943-04-21

Tallahassee, abril 21.-Ante
Counties de Senado y la Camara
w. E. Burns, miembro de la
Union local de caldereteros de
Tampa, declare hoy que de $50
a 200 hombres de los astilleros
una proposition para ir a Pearl
Harbor, en- Honolulu, por esti-
mar que ALI seria mas aprecia-
La gaceta., 1943-04-21
TINTIT
Ell enemigo de las canas

No Sc sienta apezarado por
esas canas. Luzca diez amos
mas joven. No uierda la opor-
tunidad de Sill vida Y la felici-
dad misma. Use limit Y su
cabello tendra esa apariencia
de juventud. TINTIT no con-
tiene nitrate de plata Y su pre-
clio es econ6mico. Pidalo a su
botica o 81 no al telefono n1-
nero Y1354. Para pedidos a
la agencia: P. o. Box $500,
Tampa, Florida.
La gaceta., 1943-04-21

Many doctors recommend regular use
of douches as a precautionary meas
ure for women who want to be clean,
dainty-for women troubled by Offend
ing odor or discharge.
Some products may be harmful to
delicate tissues. But not Lydia e.
Pinkham's Sanative WASH Pinkham's
Sanative Wash is gaining great favor
because it's NOT q harmful germicide.
Instead-it's q mighty effective "bacs
te~riostatic" (the modern trend) 1t not
only discourages bacterial growth and
infection but thoroughly cleanses. deo-
dorizes. Very soothing-relieves minor
irritations and discharge and has .
tonic effect on delicate membranes,
Inexpensivel All druggists.
La gaceta., 1943-04-21

81, senior:
Para pintar mejor 81
casa, compre la pintUra
B. L. P, vendida exclu-
sivamente pnr Kin g
Greco Hardware Co.,
Ra. Avenida Y Gale Is.
La gaceta., 1943-04-21

Sc SoLICITA un muchacho
e mas de 16 amos para guar
N canton pequeho. Dirijase a
esta reduction.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
, (Svrsetak)
Pripremanje zemljista "a nacis-
ticku navalu,

Sada je jasno da je vladajuca
klika Jugoslavije imala tesnije
veze sa nacistima nego sto je bila
sama trgovina. Jasno je da je je-
dan prilican deo te vladajuce xii.
ke spremao zemljiste "a Hitlerovo
zauzimanje Jugoslavije. Kao sto
je bio slucaj II ranije pregazenim
zemljama, tako je bilo Jugo-
slaviji = KVIZLINGA ma pretek.
Ali premda je nacisticki upliv
rastao, to ne znaci da je upliv
francuskih, britanskih americ-
kin interesa nestao, niti su nesta-
Ii interest same domace burzoazi-
je u Jugoslaviji. Svi su ii intere-
81 imali svoje predstavnike, svi ii
predstavnici pokusase da iskoriste
situaciju "a korist svoje special
ne grupe. l tako sc ii interest SUI
kobise jos pre- nacisticke militar-
ne navale ma Jugoslaviju. U stva-
ri sama nacisticka navala beSe
pokusaj da Sc spase eventualno
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
VOL. xxxvI. = GOD. xxxvI.
MekSikO

Ma 16. aprila osudjen je Jac-
ques Mornard, samopriznati ubica
Trockoga, ma 20 godina zatvora.
Osuda, 118 strojopisanih tabaka
dugacka, bese procitana pri-
sustvu 20 osoba. Do osude je dos
10 nakon sto su tri sudca "studi-
rail- cinjenice' nekoliko nedelja.
Vesti kazu da je tuzioc ustanovio
da je ubica Mornard imao veze
sa Sovjetskom Tajnom Policijom.
u osudi Sc kaze da je tai deo op-
tube "tek politicki." Vesti kazu
da Sc jos ne INA ko je i stale tai
Mornard. Ma drugom mestu vesti
priznaju da je Mornard uvek imao
"dosta novaca" kroz cello vreme sto
je bio u zatvoru. Premda sc, prema
vestima, nezna "a izvor tog novca
tekuci izvestaji kazu da je ubica
potpomagan Cd strane "komunis-
ta." Mornardov advokat sprema
APPEL protiv osude.
Kada Sc uzme obzir da je Mex
siko neke vrste "saveZnik' Sow
jetske Rusije, tada je razumljiv
"promasaj" meksikanskih vlasti u
vezi sa istragom Mornardove veze
sa Sovjetskom Tajnom Policiiom.
A to znaei da poslednja CELIA
Trockoga, par sati pre- nego sto je
umro, da Sc ne oduzme zivot ubici
sa ciljem da Sc omoguci raskrin-
kavanje Iudi koji su ubicu upo-
trebili kao sredstvo "a ubistvo,
nije ispunjena.
Da Sc Stalinisti ne ustezu cd
ubistva, kada to sluzi njihovim
svrhama, to je stvar rekorda. |
tanas ina prilicno magic mad Sta
linistiakim ubistvima "opozicije"
pre- pet-sest godina, tome moze-
mo dodati nedavno ubistyo dvo-
jice poljskih social-demokrata En-
rlicha j Altera.
Premda Sc SIP. nije slagala
sa Trockim po prilicnom broju os-
novnih pitanja, mi priznajemo da
je Trocki bio jedan cd onih ne
sebicnih ljudi, bez razlike nJego-
viii gresaka, koji je polozio sve
svoje. pa sami zivot svoj, ma OIL
tar oslobodjenja radnieke klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

Jugoslavenska saradnja sa ma
cistima fasistima pocela je da
Sc prostitute nakon ubistva Alex
sandra 1884. godine. Olicenje te
saradnje bese Stojadinoviceva Via
da njeni naslednici. Koncem
1910. godine Hitler pocne da ude-
sava paktove sa svrhom prosire-
MIA trojnog saveza Nemacke, TIA
lie i Japana. Pritisak nacista sa
jedne strane i VOLTA vladaiucih
klika Madjarske, Rumunije Bu-
garske, brzo ukljuce te drzave ii
savez Osovine. Prirodno bese da
Hitler pokusa isto sa Jugoslavi-
jom. U februaru 1941. vodili su Sc
pregovori izmedju Hitlera Wade
Cvetkovica Cincar-Markovica sa
rezultatom da jugoslavenska Via
dajuca klika pocne naginjati pax
tn sve wise wise. l tako u Becu
ma 25, marta bese potpisan pakt
sa Hitlerom, potpisali su ga Cvet-
kovic i Cincar-Markovic.
q. mart
Nema dvojbe da pakt sa Hitle-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Junija Stvorena "a Saradnju sa Poslodavcima
Fekersko Vodjstvo Lewisa lzigravaju Rudare
DRZANJE S. L. P. PREMA STRAJKOVIMA

U koliko kapitalizam dostize
kraj svoga uza bori sc da odrzi
svoju ravnotezu, materijalni polo
zaj radnicke klase postaje dano-
mice nepodnosljiviji.
Buduci da je materijalni polo
zaj nuzni i resavajuii cinioc II
kristalizovanju duha bune medju
radnicima. stoga Sc mi sada suo-
cavamo valom strajkova, koji u
zima sve vece proporcije U skoro
svakom kraju zemlje radnici lila
ze ma strajk ma ocigled miliona
besposlenih, kojima je stale da
dodju do posla.
Ne menja stvar da Ii su radni-
ci organizovani II junije A. F. R.,
kompanijske junije iii su neorga-
nizovani. Kad materijalni uslovi
promicu nezadovoljstvo, straik ie
obicno rezultat, buduci da je o.
vaj eksplozivni odusak jedini $
kojim je masa radnika zapoznata
Razume sc, mi od S. L. P. znamo
da je strajkasko oruzje zastarelo,
buduci da stvarno niie nikakvo O.
rnzies. .A.-.eaaste.. eli sele.sa.. ia..-
radnika ina tex da nauci ovo.
tako vidimo da radnici Il sve
vecem broju izlaze ma strajk, Il
mnogim slucajevima brisuci ma
stranu konzervativno ''vodistvo".
Ma kakvi bill takozvani zahtevi
priznanje junije, kolektivno po-
gadjanje, iznajmljivanje dvorana
iii sta bilo osnovni uzrok ie
nezadovoljstvo u vezi najamni-
com radnim uslovima, cili po-
boljsanje tih nasusnih cinioca.
Osnovne druge industriie ma
sovne proizvodnje danas kljuca-
ju nezadovoljstvom vecina rad
nika su resent da poboljsaju svo-
je stanje. Dokle je IL nekim slu-
cajevima pravo "kolektivnog po-
gadjanja" prividno glavni pone-
kad jedini objavljeni zahtev, oci-
gledno je da su drugi vazniii
obziri odgovorni "a takve stra jko-
We. U nekim slucajevima su rad
nicki fekeri odgovorni "a stavlja-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

Owl strajkovi mogu sc okarak-
:erisati kao varnIce sa nakoVnJa
bune mi cd s. l.. P. Sc odusev-
liavamo sto stoii liza njih. RaZu-
me Sc, mi sazaljevamo stalno upo-
trebliavanje jednog zastarelog o.
ruzia Jos jednom poZiVamo rad
niGku klasu da sc organzuJe u
klasnosvesne Socijalisticke Indus
trijalne Junije Ma ekonomskom
polju, a Ma politickom pollu da
podupire revolucionarni program
SociialistiCke RadniGke Partile,
da bi lupeska tvrdjava kapitaliz-
ma mogla biti razbijena j zame-
niena Industrijalnom Republican
Rada.
Duznost ie svakog diana S. L.
p, razune Sc. da Sc ustrucava po-
cinjavania bilo kakvog Gina. koii
bi stavio MEGA i Partiiu, makar
prividno, Il polozaj skeboVanja
protiv ma kojeg della radnicke kla-
Sc. Ovo pitanje je tako elementar-
no da b. izgledalo nepotrebno is
ticati ga, isticemo Ga jedino II
.ssssrs,n sizhsgayan ia bills kss,vog
krlvog shvacanJa nase pozic1Je od
ma koga.
Nj jednom tlanu Partije nete
biti dozvoljeno da sluzi bilo kom
oGboru. kome je svrha da proni-
ce interese iii gradi zanatske iii
slicne juniie. osim slucajeyima
pravovalianih strajkova. koji ira
re Cd clanova da sluze u Straj-
kaSkim odborima, tada samo "a
vfeme traJanla straJka. RaZume
Sc, duznost je svih clanova da
sudeluju IL pravovaljanim strajko-
vima, a pod pravovaljanim straj-
kovima Sc misli svaki strajk, ko-
il Sc vodi zbog najamnice iii rad
nih uS1oya. hey ohZira kakO tissue
iii zahtevi strajku bill izrazeni.
n. /. O. takodjer ponovno potvr-
djuje svoju rrethodnu deklaraci-
ju, cd 25. augusta 1888, obi
rom ma drzanje, koje imaju da
zauzimaiu clanovi Partiie prema
zanatskim srodnim juniiama.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

zanatskim srodnim iuniiama.
ME takvih pitanja kao Sto je "ko-
lektivno pogadjanje' Ii procelje
i cak isklju6ivanje drugih vaz-
nijih pitanja, obetayajuci da ce
biti wise prilike Ia uspesno ira
zenje povisice najamnici nakon
sto Sc junija prizna.
U strajku pristanisnih radnika
ma Pacifickoj Obali proslog leta
videsmo da ie pitanie ''iznajmlji
vania dvorana' uhitrilo trodnevni
generalni strajk Il oblasti San
Francisco Bay. Svako, medjutim,
made da liza oyog toboznjeg fe-
kerskog zahteva ga zatvorenu ra-
dionicu postojase buntoyni duh
radnicke klase, reSen da pobolj-
sa naiamnicu radne usloye ta-
mosnjih pristanisnih radnika. A
kad Sc obmislja q ovom naroGitom
strajku, doista ie vrlo vazno dr.
zati ma umu da su radnicki fekeri
upinjali sve sile da drze poklo-
pac ma kazanu sprece Strajk,
cak urgirajuci obicno clanstvo da
na2usti -zahtel--Q.-,.... LIMA imlivanju
dvorana" Ryan cd Inte-nrti~",.
Longshormen' Ashociation i Ca
sey cd Teamsters international,
mesto da uprazniavaju vodjstVo,
bQhu skoro "proterani IL grada'
Isto tako bese Il drugim interna-
cionalnim juniiama, koje su pre-
tile svom clanstvu ma PacificHoj
Obali strasnim rezultatima. Obi:-
no elanstvo je pregazilo fekerski
savet doslovno prcilo noseve ma
njihovo fekersko vodjstvo sve-
tost ugovora.
Tako liza skoro svakog danas-
Meg strajka. bez obzira ma boiu
takozvanih zahteva iii tissues" Il
strajku, postoii rastece nezado-
voljstvo uslovima, koje namece
radnickoj klasi brzo raspadajuci
kapitalizam. Cak i ako bi Straj ku-
juci radnici poricali klasnu bor-
bu, oni imaju posla klasnom
borbom i njihovi slept pokusaii
da poboljsaju svoje stanje pravo-
valiant su naipunijem smislu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Engleska

Leslie Hore1Belisha, bivsi mi
nistar rata Engleske, Il jednom go
voru pred drustvom "a sprecava-
ME nezgoda (accidents) izjavlo Je
.da Sc desilo veci broj nezgoda ma
putevima Engleske kroz proslu
godinu nego sto in je bilo ma rat
nom polju kroz poslednje dive go
dine. Evo mu broke: broj nezgo-
da ma putevima "a 1912. godinu
147.544; ratne zrtvne "a prve dive
godine rata 145.012.
Te broke mas ne cude. Kada bl Sc
tim brojkama dodao jos mozda We
ei broj zrtava industriji, to bi
tex popunilo sliku drustvenog u
redjenja koje broji ogromne zrt-
We ma frontovima proizvodnje "a
yreme mira kao "a vreme rata.
u prvom slucaju te zrtve padaJu
da Sc omoguci izrabljivackoj kla-
81 da Sc medju ostalim, resi- cd rad
nika ukradenog bogatstva; II dru-
gom slucaju da radnik proizvede
sto wise tako da bi izrabljivacl
mogli prisvojiti "a sebe sto vecu
gomilu naseg proizvoda.
A sve to potvrdjuje socijalis-
ticko drzanje da nema izlaza "a
radnicku klasu okviru kapitaliz-
ma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Jugoslavija: 1918--1943

godovanja protiv ranije kapltu-
laciie nacistima, cinjenica je da
je tai nagon iskoriscen "a nlsta
bolje osim menjanja spolJasnostl
iuposlavenske Wade, dok je sustl-
ma ostala ista - vlada izrabljlva-
ca koii nadalie produzise sa IL
rabljivanjem radnika i siromas-
nih seljaka Jugoslavije. I to Sio-
bodna Rec i Narodni Glasnik 70
WI "Slavni 81 mart 1941'!
"Srbobran" pakt Sd Hitlerom.
Opste je poznato da su Stall
nisti majstor-prevrtljivci. Ali IL
gleda da oni imaju konkurenata Il
liudima koji sc kupe oko Ameri-
kanskog Srbobrana.
Nakon sto je Cvetkovlceva Via
da potpisala paht sa Hitlerom,
Amerikanski Srbobran ovako oce-
nj tai "postiz":
"Kraljevina JugoslaviJa je Je-
dina zemlja koja je uspela ola u
syom savezu zadrzi sacuva svo-
ju potpunu vojnu samostalnost.
da ne pruzi osovini saradnju, a
da pri tome dobije garancije "a
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Pregled Stranih Vesti

$15.OOOO, pojavio Sc ma pozornici
jednog kinematografa Belfas-
tu, procitao jedan proglas II ko-
jem je upozorio vladu Sjedinjenih
Drzava vezi sa prisustvom anne
rickih vojnika ma irskom zeml mljistl.'
mi opominjemo Sjedinjene Drza-
ve," rekao je McAteer, "da &c obno-
va izgreda izmedju Irs k Re-
publike Velike Britanije neiz-
bezno uvuci americke vojnike
da Amerika, sampion demokratije
jedna Cd tvoraca Atlantskog Car
terra, naci &c Sc ma strani Velike
Britanije Il vodjenju rata impe-
rijalisticke agresije osvajanja
protiv irskog naroda."
Irska Republikanska Armija jes-
+, te odjek irske pobune D O V
velike Britanije Cd 1916. godine.
Cd toga vremena pa do danas,
| prvrzenici te grupe buntovnika
protiv britanske dominacije, svake
godine proslave uskrsnu pobunu
(trajala je nedelju dana) 1916.
godine. Do sada su te proslave
uzlmale formu odavanja poSte mad
grobovima palih boraca koji su
"umrli "a Irsku." Owe godine ta
proslava bese izvedena ma jedan
neobican nacin. Jedna eeta Irske
Republikanske Armiie zauzme te-
tar u Belfastu. Cd jednom prikazi-
vanje filma preStane. Svetla Sc
'ezapalu McAteer stupr ma pozor=
nicu pozove prisutne da Sc po-
dignu ma noge Il znak uspomene
ma pale borce. Zatim McAteer o.
drzi svoj govor. Sve je to uzelo tex
nekoliko minuta. Zatim McAteer
i njegova Geta Irske Republicans
ke Armiie nestane sa istom brzi-
nom sa kojom obavise svoj posao.
Borba "a samostalnost Irske ira
je vec 1000 godina. Odnosi snaga
behu takovi da svaki pokusaj be-
Sc ugusen krvi buntovnika Ia
losno je posmatrati da II danas
ME doba, kada Sc stropostavaju
relativno velike nacije, da jedna
mala nacija, kao sto je Irska, tro-
81 svoje energije ma borbu koja je
bila ma svome mestu davnoj
proslcsti. Danas. kada bi Irska
postala samostalna nacija, to ne
bi znacilo nikakvo dobro "a ogrom-
nu vecinu irskog stanovnistva -
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Politicka Drzaua u Ulozi
BraniteJa Poslodauacc
SocijalistiGki Industriialni Junionizam
Jedina NADIA lzrabiienih Radnika

Ma 80 apla eao e rok 2roduzenog medju Uedi
nieh Rudarskh Radnika vasnika rdokopa mekog
istekao kopaca vrdog ua kopanjem
uga zauzeto e reo 8oooo radnk kopane mehog ua oko
100000 adna To znaci preho poa miona radnika edno
ndusri kooj ovise skoro druge.
Y yodi pregovor zmedju iune poso-
Cd poSlodavc
doc zvanredno skonnim
povscu cd $500 dan nek druge pomoc po
odavaca doe ile vadaute klase stampa
kasi rotidar dzavnc dolaratIioti udi organi-
zacije koe imadu smelost nazvaju radnckim Z
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

rom nije bio popularna stvar sa
ogromnom vecinom radnika i siro-
maSnih seljaka Jugoslavije. Ali
vladajuca burzoazija ne vodi mno-
go brige osecaji jima radnika i Sc
ljaka kada su pitanju interest
te burzoazije. Nagon i osecaj jugo-
slavenskih radnika seljaka be-
Sc protiv pakta, ali tai n
ne bese organizovan i je
imao pozitivnog ella, on bese ne
gativan, on je bio protiv pakta
ali ne "a neSto sto bi odgovara-
10 interesima radnika j seljaka
Jugoslavije. U odsustvu klasne
organizacije i opredeljenog ella,
buntovni nagon jugoslavenskih
radnika seljaka odveden je bur-
zoskom stramputicom. To Sc stvar-
no desilo u cetvrtak ujutro 27.
marta 1941. godine kada General
Simovic sa organizacijom vojnic-
kin zapovednika izvrsi drzavni
prevrat sa hapsenjem nekoliko
clanova Wade Cvetkovica Cincar-
Markovica sa podizanjem Kralja
Petra II ma prestolje. Ne menja
stvar da to bese radni narod Ju-
goslavije koji dade SLIM izraz ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

zauzeti rudokope 10 sati subotu
izjavi da ce odrzati govor u vezi
sa straikom i syojom akcijom II
q, aeliu yeGe Administration ickes
s'ssss -sT''ssfs*scssn n'sas's,@ ssr,arsss se-
sednika Ia preuzimanie rudokopa
i sa vlasti da pozove vojsku. ako
to bude potrebno. Istina je da Sc
kazalO da Sc sve to radi Ii koTist
ratnih napora, ali cudoviste Sc
sastOji Il tome da "ratni nap0ri'
nikada ne nalazu da Sc dodje
susret radnickim zahtevima. | ta-
ko ga nekoliko sati "odbor ia OF
pravljanje poslova celokupne bur
zoazije' spremi otstampa letake,
oglase, proglase. it'd. posalje III
vlasnicima rudokopa da III prebi-
jU na stubove.
Premda stampa. radio druga
sredstva poslodavacke propagan-
de, nikada ne prestadoSe napadati
rudare, Il ovo vreme one pobeSne,
sam Lewis beSe predmet tih ma
pada. ali je verovati da ie to ME
mu godilo, poSto mu je to pomaga-
10 da Sc proda rudarima koji su
vec prilicno sumniivi njegovo
vodistvo. Ali Lewisova istorija ie
i suviSe Sarena da bi Sc cd MEGA
moglo ocekivati da IL odluCnom
momentu stoji uz rudare, prem
da, pod danaSnjim uslovima, on bi
istovremene koristio samom Sc
bi. Ne. ne Lewis, Prcdsednik ie
imao da odrzi svoj govor IL 10
sati u nedeliu vece 2. maja. Ali
Lewis je prefrigan. on Zna da su
prilike "a iskoriscavanje jedno i
drugo strane klasne borbe, sve
slabije, on pribegne proglaslva-
niu primirja Ia Is dana, / to on
ucini oko 20 minuta pre- nego sto
ie predsednik imao da odrzi svoj
govor. Govor je odrzan, to ne beSe
nsta novoga, to beSe dosledno
funkciii Politicke Drzave - od-
brana interesa poslodavaca.
Kako ce rudari primiti sve te
mahinacije tesko ie reel. Mi INA
mo da kod rudara vlada veliko
nezadovoljstvo. Kada bi bilo pri-
biizno toliko klasne svesti, koliko
ie nezadovolistva = AMERIkA
BI Sc TRESLA! Ali, videcemo.
L medjuvremenu dobro Sc ie
setiti ma slicnu situaciju "a vreme
j skoro nakon Prvog Svetskog Ra-
ia. Evo kako je to rekordovano
nasoi brosuri "John l.. Lewis,
Raskrinkan':
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

Imaiuci u yidu Lewisovu uio-
gu strajku kopaca tvrdog uglja.
koji bese strajk protiv Lewisa isto
toliko koliko on bese strajk "a
povisicu plate, iIsa il5i vida da
se Je Iewrs zv-r<ss @o-raes s,-o,ffv
Zahteva kopaca tvrdog uplia j
da je puzao pred War Labor
Boardom da bi dokazao svoie do
bre namere': imajuci vidu da
Lewis nije bio staniu da sloni
Strajk ko2aca tvrdog uglja, yec
da je tex bio pomagat Predsedni-
ku; imajuci vidi da Sc wise nego
jedan rudar izrazio da bi "radje
radio pod zapovedi vojnika, nego
pod John L. Lewisa' - imaiuCi
sve to Il vidu, lako je razumeti
Lewisovu "borbenost' kroz proslih
nekOllkO nedelJa.
Lewis doDro zna da ie vred-
most njegovih politickih "deonica"
Znatno opala; on INA da te "deo-
nice" donasaju sve mamie mamie
"dividende" posto poslodavci brzo
uvidjavaju da Lewis niie wise Il
stanju da grmi oblaCi mad ru-
darima kao sto je to nekada tpo-
mocu svojih gangstera) bio u sta
nju da cini. Ali Lewis ie stara
fekerska liza: on vrlo dobro zna-
dc da ie rudarima doSlo do grla.
on vrlo dobro znade da ie zivot
u rudnicima sa rudarskom pla-
tom sve nepodnosliiviji; on vrlo
dobro znade da kod rudara vlada
veliko nezadovoljstvo; on vrlo do
bro znade da nije on koji trazi
povisicu "a rudare, vec da su ru-
dari sila koja ga primorava da
barem izgledno govori u njihov
prilog; on vrlo dobro znade da
on puza po tankom ledu koje Sc
pod njegovim nogama topi cd
sve veceg rudarskog nezadovolj
stva rudarske sumnje rasteceg
nepoverenja njegovo vodjstvo:
Znaiuci sve to, on lie neiZbezno
odlucio da iskoristi nezadovolj-
stvo rudara niihove skromne
zahteve te da in upotrebi kao ste
penice pomocu kojih da Sc popne
barem do ranijeg nlu politiekog
ugleda i prestiza.
JOS pre- nego sto je produzeni
ugovor istekao, hiljade rudara u
nekoliko drzava stupise na strajk.
u subotu jutro /. naja, vesti
javise da Sc niiednom junij-
skom rudokopu ne radi. U-medju-
yremenu Predsednik Roosevelt
posalje ultimatum Lewisu da ako
Sc strajk proglasi da &c vlada
jutrom. u isto vreme Predsednik
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Irska

Ma "a. aprila, Hugh McAtter,
sef staba nezakonite Irske Repu-
blikcanske Armije, "a ciju glavu
Sc nudi 5000 engleskih funti (oko
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Pakt sa HitlerOm

prosire nacisticki interest.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
SR EDS TV A.,
~ Prosvecivanje radnicke

f~ASA ) Il Il DIS L Y A:'I
lN Prosvecivanje radnicke!!
klase IL duhu MarksiZma;
da su rad i kapital nepG-
mirljivi neprijatelj; orga-
nizovanje radnicke klase "!
jednu RevOIuciOnarnu Po-
liticku Partiju "a osvaja-
ME j razaranje Politicke !
Drzave kapitalizma; orga-
nizovanje radnika i u jed
nu revOluciOnarnu Indus
trijalnu Juniju "a uzima-
ME. drzanje j krefanjc
svih zemaljskih Industrial. /
The Mississippi enterprise. (Jackson, Miss.) 1938-current, 1943-09-25
Gainesville News
Rev. A. r. Thomas, Reporter

Rev. A. R. Thomas, Reporter
A congratulation to all schools
throughout the state in making a
brilliant start for the year of 1943-
"A.
Mrs. Mary E. Lackey, Principal
Teacher of the Warm Springs
School will begin her fifth term
of School, Monday, September 20,
with two assistants. We hope for
the school much success.
The Egypt Hill School will not
open Monday, Sept. 20, for some
unknown reason, and lack of teach
ers and disappointment of teachers.
Mrs. Carrie Thomas was week
end visitor in the Capitol City as
guest in the home of her daughter
and grandson, Mrs Cellistine King
and family and Mr.. Hubbard Brown
and family.
Congratulations to Mr.. L. E.
Thomas and his pal for the lovely
birthday present to his sister, Miss
Armilta Thomas. Mr.. Thomas and
his pals are stationed in New Gui-
nea.
Miss Alter Thomas of Chicago,
H., is back in her her old home
town visiting her grandmother,
Mrs. Pete Thomas.
The Fall bean crops will soon be
ready TO rthe market in a week or
two
See Rev. A. r. Thomas and get
your Enterprise paper every Sat-
urday-only sc and worth it.