Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-03-26
(Tesinys is pereito nr.)

Ipelnas vietiniame gyvenime - tai ivedimas Lie
tuvisku radio programu Clevelande, kurie buvo
duodam per viena didzuju radio stociu, WAY
Tas buvo 1933-34 metals. Jau buvo prad5ta
vienur-k ktur Lietuvski radio programai, bet vi
sal retail kur. Chicagoje buvo pradejes Margu-
ltis-Vanagaitis. Sumaniau r as patiekti Lietu-
viams ia naujenybe, ko Xxi toei placiame Cleve-
lando radiuse Lietuviai nebuvo grdeje Prade-
/ jau r padariau - ir uz tai nekurie ir Siadien
atiduoda kredita Dirvai.
Kadang WAY stotis (dabar pakeista j
WCLE) siekia virs 200 myiu aplinkui tai Dir
vos radio progranais gerejosi ir tolimesni mics
tai kaip Detroitas, Daytonas, PittSburghas, Buff
falo, Columbus ir vis miestukai ir ukiai tame
raduse Oar daugiau, siuos programus girde-
davo r Kanados Lietuvai Toronto ir provnci-
J. jose prie Didziuju Ezeru. Tai buvo tais laikais
toliausa sekianti radio stotis is kurios buvo
Eteildana Lietuvisk programai. Veliau Margu-
it's pradejo tiekti programus ir VIVID, Gary,
Ind, kuri irgi buvo tolygi toll siekant stotis.
siaip gi veliau prasideje Lietuviski radio pro-
gramai yra tik vietiniu mazu stoGu SUI radiusu
apie Is XII 25 myliu daugiausia.
Su Ia stotimi per kelis metus palaikant ge-
rus santikius, gaudavau ia ir nemokamai svar-
besniais musu ivykiais. Per ia stoti yra DANA
I've zyr1os nusu artistes ir artistai kure tik
lpasitake Clevelanda atslankyti, kalbejo Pasau-
linio Kcngreso organizatorius r. Skipitis Gene
ralns Konsulas J. Budrys ir kit o paskiausia
Letuvos Prezidentas Antanas Smetona kada is
Letuvos atvyko.
Musu victims dainos ir muzikos talentas
turejo kaip ir kan save pasirekomenduoti, O
Letuviai tose placiose apielinksse turejo ko pa
Isigereti. Po sito Dirvos radio programu ivedi-
mo veliau paseke Clevelando Lietuviu Vaizbos
Butas ir Lietuviski programai buvo teikiama
dar meta-kita. Pagaliau sulaikyti del stoties
Ipersiorganizavimo ir laba pabranginimo
81
Lietuvos nelaimes, viena kta sekancios, SUI
krete Clevelando Lietuvius ir visus Dirvos skai-
Itytojus placioje Amerikoje. Fradedant Lenku
tultimatninu Kove menesi 1888 metals, seke
Kfaipedos ir viso jo krasto uzenmas, Lietuvoje
pastatvmas Sovietu Rusijos garnizonu, pagaau
antras Europinis karas 1889 metu rudeni, kas
viskas reilSalavo isitempimo susirupinimo, lyg-
svaros, ir planavmo musu tautos atei5iai.
Stano susitarimas su Hitleriu ir okupavi-
mas Lietuvos 1910 metu Birzelio pradzioje bu-
tvo lyg perkuno trenksmas audrngoje Europos
Ipadangeje.
Eio tos vasaros vienas, kitas ir trecias me-
Inuo, ir Americas Lietuviai ne tik ka pktinosi
Ibolseviku elgesiu, Rusu maskoliu Aziatisku uz-
Isimetimu musu tautai, bet 5me ir veikti.
Tap Rugpjucio 10 d. 1910 metals, po Ane-
Irikos Lietuviu R.-K. Federacijos suvaziavimo,
kviesta ir ktos sroves = tautininkai, sandarie-
ciai il socialistai - prisideti bendram darEui
luz Lietuvos atstegma.
Gavau pakvetirna ir as, ir vaziavau atsto-
Ivauti tautine srove
Vaziuodamas traukinyje, savo uzrasu kny-
gele taip sau del visko, uzsirasiau sekanti:
"Rugp g. 194O. Vaziuoju is Cleveando
fPittsburgha. r. K. Federacijos suSauktan sro-
viu atstovq posedin, kaip tautininku atstovas,
tartis Iietuvos atsteigimo reikalais. -.
"Tai istorskas nuotikis.
Gar bus is to darbo vaisiai?
"Visa anz praledau tautai dirbant. Lie
tuva dabar pagrobta. AS vel imuosi dirbt uz
jos atsteigima.
"Sedziu traukinyie ir vienas sau mastau:
Jut tai didee misija, ir pasisventimas vienu,
kada xiii nejuda. Pirmiau, kit veikejai dare
| ta patti: vazinejo, taresi. Darbas buvo atsiek-
tas.. Ant mano ir kitu tokiu peciu tauta atsi-
rems -.
s"Apie 25 metal atga vazinejo Amerikoje
Martynas Yeas is Lietuvos Pc jo vyko kiti
| ir Wis radosi kas dirba."
Il - y
Rugpjucio TO- ivyko ia istorine konferen-
i cija. Is musu buvo kviesti: Teisejas Laukatis
lis Baltimores, Pivaronas is Pittsburgho, Val
dyla is Chicagos r as. Ar daugiau kas buvo
kviesta nepatyriau. Kataliku buvo dikeiai, di-
duma uzsike po vakarykscios Federacijos va
i dq konferencijos, kur jie nustate mazdaug pla-
ma ir projekta b,lsinciam Lietuvai vaduoti orga-
nu Laukaitis konferencija nepribuvo, tik po