Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-16

gram, a take v prfpade alkoho-
lu, ciste sody a transformation
byla vyroba u porovnanf s pro-
gramem skoro stoprocentni.
Produkce zfrave sody, uhli,
tunstenu, zinku a GNU pTesa-
hovala sedmdesat procent W.
roby planovane, a pouze v pTf-
pade zeleza a ocele produkce
ma sedesat procent vytceneho
Gle nebo O neco nfze.
Nasledkem lepsich semen a
zlepsenych metod zemedel-
skych, jez vlada zavadela, by
10 i ma c1nskych farmach pro-
dukovano vice potravin. S po-
II svobodne Ciny bylo v sestem
roce valky sklizeno O 48,O64,-
962 pikuld vice plodin, neil v
normaln1ch letech, a asi O 49,
100000 pikulG vice, neil bylo
planovano. OGDEN pikul row.
ma Sc 1923 libry.)
Ami We stavbe silnic a zelez-
mic nenastala pTestavka, i kdyz
%opatfovanf novych materialG
stale sc holou nemoznosti. Pro-
gram stavby zeleznicnfch trait
byl uskutecnen asi z poloviny;
"a to vsak silnic bylo dostave-
no vice, neil bylo ma zaklade
programu planovano, a Size
1902 kilometrG. Sticky pro
dopravu material1 ma hrbetech
soumarn byly otevreny do In
die, rfcni doprava byla zmoder
nisovana novymi proudnicovy-
mi dzonkami, jakoz i upravou
TeciSt nekterych rex.
Ia politickou demokracii.
Pffznacnym pro vedenf val
ky V Cine je pokrok ma ceste k
politicke demokracii, pokrok,
dosazeny politickym organise
van1m a ~osvetou. Osmnact re
% provinci1, z nichz nektere
jsou v rukou vetTelc6 zr1dilo Ii
dove politicke rady, jez jsou
representativnfmi telesy, zvo-
lenymi lidem "a predch1dce
statn1ch zakonodaren. Novy
okresnf system representative
vlady, ktery dava kazdemu O.
kresu pT1lezitost zr1diti ma "a
klade volebnich vysledkG sve
vlastnf politicke a vladnf orga-
ny, a kterym Sc narod uc1 "a
kladGm demokratickeho postu-
pu a VIOLENT vlady, byl zaveden
v rGznem rozsahu v jednaadva
c1ti provincifch re %. We sko-
ZACH Sc ucf O demokracii stale
vice studentG. Pocet Skol We
svobodne Cine vzrost oproti
pfedchozfmu roku O 1926 a
pocet zak6 O skoro 100000.
To jsou veru pozoruhodne
vykony We prospect demokra-
Gle, ktere ukladajf narodu ne
jen v6tsf povinnosti pri vedeni
valky, ale ktere mu tez zarucf
daleko vetsf pod1l pri zavadenf
mfru. Prave tyto vykony ne
pTipoust6jf, ably Sc cinsky ma
rod vidal boje prot krutemu
valecn6mu aparatu Japonska a
nj pc Sesti letech nepretrzitych
bojG.
Sest let valky
Kdyz Japonci zacali strileti
do c1nskych vojakd u Lukou-
ciao (most Marco Pola) u Pei
pingu, a kdyz 7. cervence 1887
pozdvihli prot MIN Cinane
zbran ma obranu vlasti, malo-
kdo tusil, re Gina Dude bojova-
tt jeste o sest let pozdeji, roku
1913! Generalissimo Ciang-
kai-sek tehdy prohlasil, re CT
ma vycerpala svou trpelivost a
re je odhodlana bojovati proti
japonskym nasilnfkdm az do
konce. Japonsko a ostatnf svet
byly tehdy pfesvedceny, re Cf-
ma nem1ze vytrvati v boji dele
trf mesfcG. Ale jiz b6hem PRIV
nfho roku valky dokazala Gina
svetu tTi veci.
Dokazala, re jejf sjednoce-
most a jeff odhodlan1 vzdorova-
nepf1teli byly daleko silnejs1,
neil svet tusil. Dokazala, re
jejf vGdci NELL vyborne vypra-
covany strategicky plan "vyme
novanf %prostoru "a cas-" a ne
meme 1spesny, dvojsecny lidovy
program "odporu a rekonstruk-
ce", dive to veci, ktere sc osved-
ely jake vice neil rovnocen-
nj soupeTi japonske vojenske
presily a jejfho planu ma DOLBY
tt celeho sveta. A tfetf VEG,
kterou Gina behem prvnfho ro-
ku valky dokazala, bylo to, re
49,