Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-11-26

g.
pAsAULIo sepimo konferencija, kur apima "A tau,
tas neapma Lietuvos ir jos kaimyniu pasklral del
to kad Rusa sake atstovauanti tas sails, II Amerlka
nutyl Sovietams uzseisdama Apskaicuota kad relkes
45855000 tonu masto, kuro rubQ, valsu bel ku felk-
per pirmus Sesis menesius kap tos says BUS Is
laisvintos IS po Vokieeiu okupacijos.
Sovietu ambasadorius Gromybo toje konferencjo-
je parekalavo kad spaudos atstovai butu prasan uz
d11u mat e gall parasyt "ka negeistno kas bus ia
rianla Kitos says neturi nieko negelstlno tart uk
Soveja ir hosevikai nori slept Amerikos vsuo-
menes ka jos pnigais ir reikmenimls selps
Letuviams reikia kovoti uz savo teises ir uz savo
Sales znoniu sepima. Bolsevikai viska gaunamo sell
pmu is Amerikos, sunaudos Rusjos sepimul. Jle II
dabar sake kad Letuvai ir kit W uzgrobt II lstrent
Sbira r kitas Rusos da!is svetimu sally zmones yra
Rusijos piliecai" Tu piliecu" vardu e inns, tesiog
grobs is Amerikos selpmo reikens r stprns galVlns
savuosius tu pavergtu kaimynniu tauu zmones badu
marins, greitesnam ju isnaiklnlmu =,
Mes kaipo Lietuviu tautos zmones Amer1k0s pile.
ciai ca Amerkoje privalome tue rekalu pasirupntl
ir isdet Americas valdzia tautos selpmo rekaus
Mes prisidedame pre karo aimejimo mes prisldeslme
ir prie selpmo reikalams sulnu sudejmo Ar mes tai
darydami prvalome tk tylet ir lesti bosevkams sa-
vintis sau tese Letuviu tauta atstovauti?
Lietuviai Amerkoje privalo venngai susiruTpnTti
kad Letuvai buQ atduota jos pasapa1 prlklausant ga
lis ir kad ia dalis nebutu pavesta Sovietu rankas
Nu1natyta kad Amerika lures duoti 500,O0O,0o0
suma sepimo darbu ir tos sumos dali sudes AmerkoJe
gyvenanti Letuvial
DREZ. Roosevelt, kaip is Washingtono skebia rodo
palinkimo siusti is Americas maista tQ salu EMO
mems kriOs dabar naZiu OkupuOtOs If kr Zmones tie
siog pusbadziai gyvena. Tx klausmas, sako al tas
butu praktiska. Jausmas tam yra geras pasake prez
dentas lakraStninkams, tlk klausmas yra koku Dudu
tas galin1a butu padarytlA
Suntimui maisto karstai pritaria buves p1eziden-
tas Hoover, kuris pereto karo metu buvo karo nuke
teusu maisto administratorius Senate talpgl gaml-
mama rezoucijos klros siulo kad Anerlka kooperuo-
tu su Brtu Svedu il Svecaru vyIiausybems II su Ra
donuoju Kryzium il kitomis selpimo organlzacomls
Anot Hoover'o nera tik1u kHuciu siuntmui masto i
badaujancias Europos Sails.
~ ris ineina gallon nuo Gruodzo dienos, suvarzan-
ii vestuvu reguliacijas sumazinmu perskyru kur1os
taip gausai paplto. Seniau budavo pora pasrengus
apsivesti paduodavo uzsakus per sava1tes ialk?' M
Per ta laikotarpi poree gauna pakankama lako aps-
gavoti nori apsivest. Lakams sumoderneJus pasl-
dare nuolaidesni r kehonai gal del bizno nepaise
greztu baznycios isakymu Dabar vel iSleidziama k-
nigams sakynas kad prisilakytu taisyiu r kad rel
kaautV poreliu pasirengusiu apsvest paslmatyt su
klebonu ketios sesos savaites anksciau negu bus
slubas Naujame patvarkyme ineina atsargus tyrlne-
mas abeju pusiu; gavimas is jaunavedzlu ees vlso-
kiu faktu; iudninku kurie tuos faktus patvrtintq il
ga blanka aplikacai apsivest susiraSymas ktom{s
parapomis eigu apsvedanteji priklause pi1niau XII
tose parapijose, ir IT,
)REZIDENTAS Roosevelt, sulyg tradicija, paskebe
Padekos Dienos proklamacija Ia proklamaciia nl-
state pasktn ketvrtadien Lapkrcio menesio 25 die
ma suyg siu metu kalendoriaus, Padekos Diena.
Padekos svente Amerikoje atsirado ankstyvose bal
tju zmoniQ apsigyvenimo dlenose sloJe lauklnu lnd
jonu salyje. Isvarge pirma zea sekancia vasara SUI
lauke gero derlaus kok pajege patys issiauglnt ne
klrie draugngai sugyvene il su lndjonais, ruden nu
rnke deriu pasidare tap sakant baliu pasikviee sa
gerus kaimynus Indijonus pasivalslnti drauglsks
santkus sstiprinti ir padekoti Diev kalp paprasta
religski zmones daro gera deriu ir ju sveku isla
kyma Tx laiku begant tas vykis buvo padarytas Off
S.1.a. o1,S