davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
HOROSCOPE "The stars incline
 bat do not compel"
FRIDAY. NOVEMBER 5

| F I
 Until late today adverse planetary aspects rule. There is a sign ol warning that labor union troubles may be expected in the last weeks of the year.
 | HEART AND HOME: Girls who have affected sophistication and dis | illusionment will come under Aquarian influences that awaken spiritual aspirations. astrologers predict, Bereayements in families in all parts of the country will sad den young and old but there will be compensations for nationwide sui fering, the seers forecast. Instead of the materialism that followed the first World War there will be an awakening to the higher powers of the mind and soul. The new order will bring peace and justice
 BUSINESS AFFAIRS: Global war which has radically disrupted commercial relations in all parts of the world is to bring closer under standing between the peoples of the Western Hemisphere when normal conditions are re-established. This month should be encouraging to our exporters who will succeed mar velously in supplying South America with needed products, even though the drain on all United States re- sources will be greater than before Each victory in Asia and Europe means added bestowals of aid by Uncle Sam for war victims abroad
 NATIONAL ISSUES: Despite predictions that socialism will show gains in Britain after the war and the fear that it will win many SUD- porters here, lunation charts of Washington this Autumn point to emphasis on private enterprise and initiative, Wartime regimentation of business and industry is but a temporary necessity in a time of supreme emergency, astrologers de- clare, and they forecast amazing opportunities for American enter prise to demonstrate surpassing ability to build trade and industry. i INTERNATIONAL AFFAIRS : Burma continues much in the war headlines through this month, if the stars are rightly read China under the stimulating. influence of Summer aspects of great signific- ance, now will have reason for re- joicing over what is to be permanent independence and growing prosper ity, after few months more of con flict. The Battle of the Pacific is ito bring about such complete de- | struction of Japan that restoration of the nation will be attained only after new century has dawned the. seers prophecy.
 i Persons whose birthdate it is have the augury of year of successful work. Tact and diplomacy, how ever, must be exercised.
 Children born on this day will very likely be endowed with bright minds and strong bodies, energy and ambition. But they will require careful training in self discipline.
 Copyright, l943)
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
Daily Lessons in English v v. L. GORDON

If objects to this a should etc"
 OFTEN Opportunity. the in USE, BOOT.
 OFTEN MISSPELLED: (cooring> the
 Population reconciliation satisfaction atonement
 STUDY word three times and it Is yours Let us Today word incapable being explained Accent second inexpicabe mortal mind"
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
BASKETBALL HIGHLIGHTs

The Douglas Hi Huskies defeated their Alumni Team by score of .32 to 2l last evening in the school gym. In slow first half the score was ' to ending the first quar- ter and IS all at the end of the half. Beginning the second half the Huskies began scoring rally that netted nine field goals and one free throw while the Alumni gained three field goals and two throws
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
wALLEN FORREST HERE

Wallen Forrest, son-in-law of MT. and Mrs. Mike Pusich and a former resident here, spent yester- day visiting his relatives and friends in Douglas. Stationed with the Army Signal Corps in Fairbanks Wallen was unable to get his fur tough in time to accompany his wife 6Helen Pusich) when she vis- tied here over month ago, while on vacation from her duties. Wal len states it was 26 below zero the morning he left Fairbanks. .s4
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
LOOK and LEARN C GORDON

does the land liberty" the first sailed the that is Americas Cup? the of the Mississippi River? 4 is average nicotine in tobacco?
 What medical adhesive sticky?
 ANSWERS
 To the religious freedom in the United States. 2.
 Lake Itasca, From to Turkish contains little Zinc
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
NUDLkN LtIuULIIL ROBERTA LEE

the luck that baked the mean?
 marriage, spinsterhood a bache a wiSnbone necessary person declining 
 A obligatory to do
 O. Should girl % a leaving calling her?
 A there a show him
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
Methodist Women
 Plan Bazaar Soon

Plans for a bazaar to be held November 12, were completed at yesterdays meeting of the Women's Society of Christian Service held in the church basement.
 The bazaar will begin at II o'clock in the morning, continuing through out the day. Tea will be served in the afternoon, with Mrs. James Boyle in charge. Mrs. Leroy West is general chairman for the bazaar
The Daily Alaska empire., 1943-11-04

is for food alone and doesn't in clude clothing. etc. which enter into the cost of living index of l249
 In fact, farm incomes have been consistently higher than retail prices ever since the war In 1922, for instance, retail prices were in dexed at 1925, while income to far mers was l80.
 So White House advisers are sticking to their contention that neither labor nor the farmers nave any complaint to make, that in flation is definitely licked; and that as long as Judge Vinson sits as guardian it will stay licked.
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
DOUGLAS
 NEWS
SECOND ALTERNATE FOR
 ANNAPOLIS ENROLMENT

ANNAPOLIS ENkOLLMENI
 Word has been received by MT
 and Mrs. Harry Worbec from their son Roger who is attending the Western Reserve Academy in Ohio that he has been appointed a sec ond alternate for enrolment at An napolis next year. As second alter nate it will mean that, providing the appointed student or his alter nate connot for some reason at tend Roger would then assume that vacancy. Although far from being sure of enrollment, it is indeed ar honor to be one of the three stu dents chosen for this recognizance
The Daily Alaska empire., 1943-11-04

Bach was high scorer for the Illus kies and Jim Devon high for the Alumni. e"
The Daily Alaska empire., 1943-11-04

PORTRAIT PHOTOGRAPHY " Have portrait artist take your picture. Hamersley Studio. Opposite Federal Building. Phone 2a4. adv
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
Washington nerry-
 6o-Round

Continued from Page One)
The Daily Alaska empire., 1943-11-04
} HAPPY BIRTHDAY

NOVEMBER 4
 Betty Sorri
 Betty Rundell
 Vernon Hussey Mrs, J. Latimer Gray Mrs, Frank Metcalf Mrs. Mike Pusich Lydia A. Webber O. l.. Zimmerman
The Daily Alaska empire., 1943-11-04

Weather report High, AZ; low, 42.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
POliska.

Prosle nedelje rekordovali smo
izjavu Sovjetskog ambasadora II
Meksici, Konstantina Oumanskog,
Il vezi sa pitanjem Sovjetske grant
ce. Prosle nedelje, Wladislav Ne
uman, poljski ambassador Mex
sici, odrzao je jedaf govor .koji
zvuci kao odgovor Oumanskom.
Ma poziv da komentarise po IL
javi Oumanskog da Moskva sma-
ira "a Sovjetsko-Poljsku granicu,
ono sto je uspostavljeno u spora-
zumu izmedju Moskve Berlina,
Neuman odgovori:
"Kada ie Poljska bila napadnu-
ia cd strane nacista 1889. godine,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
VAzNE VESTI:
(Nastavak sa l. strane)

gadja sc da su radijske sprave
sluzile kao sredstva sa koiima Sc
odrzavase veze izmedju francus-
kin gerilaca ! Londona, te preko
kojih SUI gerilci bill stanju saz-
rati kad i gde &c da bude spus
teno oruzje "a daljni otpor protiv
nacista.
Il Alzira stizu vesti koje ozna-
cuju da general De Gaulle siri
upliv svog odbora "a nacionalno
oslobodjenje. Vesti nadalje do
laze da Sc jos raspravlja mogu-
Gem ukljucenju "Komunistickih''
predstavnika De Gaulle-ov od-
Dor. Kaze Sc da je De Gaulle DO
nudio "Komunistima' komesars-
two informacije, ia vest dolazi il
"Komunistickih" izvora.
Mas nece iznenaditi nikakve YES
ii .''Komunistickoj" saradnji sa
De Gaulle-om, posto to nece biti
nista novoga "a francuske "Komu-
niste", koji su odavno napustili
stanoviste klasne borbe zagrlili
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25

ona je odlucila da Sc brani sa svr-
hom da bi odrzala svoiu slobodu,
nezavisnost j teritoriialni integri-
tet -. Meni izgleda -. .da nj,
iedno internaciCnalno telo neca
1otpisati aneksiju, pa bilo to jed
nog cetvornog cola poljskog zem-
liista :. Medjunarodni zakon ne
priznaje teritorijaln promene "a
vreme rata. To je bilo drzanje
Sjedinjenih Drzava, kako ga OBJ
iasnise Predsednik Roosevelt i
gospodin Hull; drzanje Velike
Britanije, kako ga obiasni Antho-
ny Eden. Takvo drzanje jeste jas
no, posto je skladu sa Atlantis
kim Carterom."
Ia sada, to je pitanje ma ras-
pravnom stupnju. Neee proci du-
go dok Cryena Armija stigne do
poljske granice, tada cemo imati
stvarni odgovor ma pitanje da Ii
Sovjetska Russia misli produzitl
sa militarnom okupacijom sve do
granice koja je uspostavIena u
sporazumu izmedju Moskve i Ber-
lima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25

kobnu tecriiu praksu klasne
saradnje. Oni su sebe najbolje o.
slikali 1886. godine, kada je njihov
slUzbeni organ, L'Humanite, IL
iavio: "Mi smo nacionalisti, kao
sto smo internacionalisti, postO
mi smo Komunisti." Takvo vrto-
glavo rezonovanje moze da porodi
svaka kobna cuda.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25

"a svoju dobrobit, ali ma cello Nth
su sc postavili kapitalistieki po-
rucnici, koji Sc trude da odrze
radnike u neZnanju upotrebljuiu
tn "silu" "a odrzanje kapitalis-
tickog uredjenja. Mogu navesti "a
primer organizaciju (Sindikat) ko-
ia sebi sadrzi najveci shlp sin
dikata Il nasoj zemlji. U.C.T. (Ge-
neralno .Udruzenje Radnika) koia
Sc drzi jedino iskljucivo poll
tike klasne saradnje, sporazumeva-
MIA izmedju rada kapitala, ro-
bova i gospodara, posvetila Sc ma
roeito traznji obayezne voine
sluzbe "a odbranu "domovine"
"nacionalnog jedinstva". ''Domo-
vine" koiu mi radnici nemamo,
jer nista Moi mama ne pripada
osim mizerije, ako smo mi tvcrci
sVega bogatstva. Da, potrebno je
da Sc organizujemo, ali ne "a ira
zenje veceg komadica hleba, "a
prazan sto svoje obitelji, vec sa
ciljem da Sc pripremimo "a uzi-
mamie nase ruke dlIstvenih
sredstava proizvodnje, da bi pro-
izvodili Il naSu vlastitu korist, u
strogo revo,ucionarnu organizaci-
iu ia borbu. kao klase protiv ka-
p;talisticke kIase, sa cilien da
Sc obori naiamno ropstvo. Toliko
. borbi ma ekonomS5om polju.
Ali, isto je tako potrebno da Sc
bcrimo ma politiCkom polju. Bur-
zoaska drzava jeste orudje kojim
Sc kapitalisticka klasa zast:eava.
Ona sluzi kapitalisti6koj klasi "a
drzanje Il pot6injenosti radnickl
klasl. Ona ozakonjuje eksploataci-
ju coveka po coveku. Ona je verni
kolega nasih izrabliivaca. Mcramo
Sc sukobiti ma njenom sopstvenom
polju. Mi imamo na raspolozeniu
"a tn borbu civilizovano oruzje
- glascvnicu. Ali to oruzie, dru-
govi, moze biti porazno ako ga ne
budemo znali upotrebiti, ono Sc
mora upotrebiti sa klasnom sves-
ii. Milioni radnika dali su svoi
glas "a "sociializam" iii "a partiie
pod radnickim imenom po celom
svetu, ali ii glasovi su otisli "a
podupiranje kapitalistickog ure-
dienja. Tt glasovi su dati refor-
partijama. koje su Sc
borile jedino "a krparenje burzo-
askog zakonodavstva. Zadatak
pravovaliane radn.3ke partiie, mo-
ra biti sirenie klasne svesti kod
radnicke klase, "a obaranje kapi-
talizma uspostavu Socijalisticke
Industrijalne Republic Rada, ko-
ia je u celcsti zgrada Socija-
listickog uredjenja.
Da bi radnici csigurali svoi
glas, dat "a revoluciju, chi Sc mo-
raju organizovati i SocijalistiSke
Industriialne Junije. Owe iunije
nece biti zanatskog karaktera. ne
GO Industriialnog, one trebaju
da povezu radnike svih zanimania
jedne industriie u jednu juniju,
onda sve owe junije u jednu ma
cicnalnu janiju i, konacno, sve
industrialne iuniie u
jedan Svezemaljski Savet Indus
trijalnih Junija. lndustrijalne ju-
nije &c podupreti polititku pobedu
radnicke klase, putem pre- elzimania
proizvodnje il ruku kap:taliti3ke
klase i operisuci je u svoju korist.
One &c, - ako Sc ukaze potreba.
to jest, ako kapitalisticka klasa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
Deieoniza1n u Uruguayu

svojim zaverama povredi glasov-
nicu, iii je potpuno unisti, - pre-
uzeti industrije bez politicke
pobede. Krivica "a ovo &c biti ma
kapitalistickoj klasi, koja je sama
pregazila svoje sopstvene zakone
glasovnicu.
Drugovi, solidarnost radnicke
klase niie nacionalnog, vec inter-
nacionalnog karaktera. Svi radnici
sveta jesu nasi klasni drugovi.
Ia onoga ko nije student Mark
sizma, nije lako da vidi tn soli-
darnost radi njegova nacionalistic-
kog egoizma, koji danas vlada svu-
da po svetu, pomocu kojega burzo-
azija deli radnike Sale jedne
protiv drugih Il bcrbu "a odbranu
niihovih kapitalistiCkih interesa.
Povrsno posmatrajuci sliku mrz-
ME izmedju raznih nacija radni-
ke tih nacija, kako upaljeno rade
"a tai patriotizam, rekao bi CO.
yek da je svakog traga interna-
cionalizma nestalo. Ali niie tako,
on jos 1osoji, tai duh u radnickoj
klasi niie mrtav, MEGA ne moZe
nestati On zivi zivice bez OBJ
zira ma sve napore smetnie sto
in kapitalisticka klasa nanosi, sa
syojim otrovnim duhom nacionaliz-
ma On zato zivi jer uslovi koji
su mu JOS IL pocetka dali tai duh
liudskog bratstva, jos uvek posto-
ie i ne mogI Sc ignorisati. Kapi-
talizam je intefnacionalan. Exc
nomske suprotnosti izmedju pro-
izvad jackih kapitalistiCkih nacija,
poradjaiu razvijaiu internacio-
nalno neprijateljstvo, medju ma
rodima. Dok god ii uslovi posto-
je, postojace i to neprijateljstvo.
Jasno je, da owe zamrSenosti ka-
pitalistickih internacionalnih in
teresa, ogranicavaiu stvarno du-
gotra jno internacionalno prijatelj-
stvo radnika. Ali istc tako, eko-
nomska suprotnost vladajucih kla-
sa - koja je razvila raspalila
internacionalno neprijateljstvo -
je otvorila pukotinu "a vatru in-
ternacionalizma, koji ce Sc jedncg
dana u bliskoj buducnosti rascva-
titi Medjunarodnu Socijalistic-
ku Industriialnu Republican Rada.
Socijalisticka Radnicka Organi-
zacija De Leonista, poziva sve
radnike. prisutne neprisutne,
bez razlike pola we're, narodnosti
i rase, da ucvrste redove "a bcrbu
protiv kapitalizma, "a uspostavlia-
ME novog, besklasnog uredjenja,
gde ce zajednicki rad biti "a "a
jednicku dobrobit sviju. Da Sc do
toga dodje, potrebno je da svi
klasncsvesni obavesteni radnici
sire klasnu svest medju radnici-
ma, to jest, nauku Marksizma.
hi moramo organiZovati nase ST.
lie Il jednu revolucionarnu poll
ticku partiju "a uzimanje j ras-
pustanje politicke drzave. Isto tako
Sc moramo crganizovati IL jednu
revolucionarnu industrijalnu iuni-
iu "a preIzimanje upravljanje
svih zemaljskih industrial, u ko-
rist proizvadjaca. Organizuimo na-
Sc sile koje &c nam omoguciti pro-
duziti proizvodnju kad ka gitalizam
bude cboren. Organizuimo sc u
swim mestima u industrijalne ba-
taljone. Orga 1izujmo Sc za Socija-
liam! ziveo Socijalisticki Indus
trijalni Junionizam! zIvEO SOCI-
JALIZAM!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25

DOnJi yOVor le OurZaO ufug NJ.
Mazza, Clan SocijalistiGke RadnGke
organizaciie De Leonista, ma njiho-
vom icaaom sastanku. Govor ic O.
drzan ma spanskom jeziku, koga su
xix poslali ga ovamo da GA objavi-
mo nasem listu Ur
Drugovi drugarice:
Problem koji Sc nalaze radnic-
koj klasi sveta ieste velik teak,
moramo ga uzeti sa odlucnoscu j
cvrstinom. Kapitalizam je osnovno
izvrsio svoiu korisnu duznost. Da-
mas je on postao smetnja "a pro-
gres, koji je dostigao najvisi mo-
guci stupanj pod OWN sistemonl
drustvenog zivcta li3ne sebic-
nosti. Ovo cudoviste, koje preti
da unisti cello covecanstvo, imalo
ie da izvrsi izvrSilo je njegovu
korisnu funkciiu. Ali kapitaliZam
Sc ne noze uklcniti bez borbe
Radni6koj klasi pricada istorijski
ia duznost, da ga obori zamene
Socijalisti5kom Industrijalnom Re
publikom Rada. To je na5to mas
uputuie znanost koju ie stvorio
najveci sociolog syih vremena,
karlo Marks.
Stldentima Socijalisticke znano-
sti jest dobro poznato. da Sc pod
kapitalizmom ne proiZvodi So svr-
HON podizanja standarda -fadnic-
kog zivota, nego bas obratno, to
Jest, da radni5ka klasa dobiva
sve manji manji deo Cd ploda
svoieg rada. Tai deo zove sc ma
jamnica. Kapitalisticka kasa upo-
silva toliko radnika koliko joj ie
potrebno "a proizvodn,iu one ko-
licine robe, koiu moze da proda
ma domacoj stransi pijaci. O.
stall deo radnika osudjen je ma
besposlicu glad, upravo zato
sto ina u izobilju produkata. Stu
dentima Socijalisticke znanosti ie
poznato da Sc pod kapitalizmom
proizvodi "a prodaju, a ne da Sc
zadovolje potrebe coveaanstva.
Drugovi drugarice, tn je do
kaz da smo zaostali daleko, ko-
like Sc ti6e stvari zakonodavstva,
u poredjenju sa visokim stupnjem
razvitka proizvodnje predmeta,
potrebnih "a zivot cove6anstva.
Radnici izmoreni Cd tolikih stra-
dan.ja, prolazeci kroz takcvo sta
ME stvari, organizuju Sc u spon-
tanom obliku u zanatske organi-
zacije, da traze poboljsice cd ka-
pitalisticke klase njene politicke
drzave, zaboravljajuci ma gorke
poraze koji Sc stalno ponavljaju.
u borbi koja neizbezno sobom nosi
razocarania medju radnicima,
koje treba vremena "a oporavak
= plodovi njihovih pobeda u
tom smislu jesu nistavni 7rolaz-
nj. Eksploatacija produzuje, uslo-
vi zivota radnika IL dana dan
sve su gori. Razvitak masinske
industrije povecava broj besposle-
nih, najamnica ponovo pada kao
rezultat ve3e ponude radnika,
tako saw niihcv napor estate uza-
ludan.
Drugcvi, dok Sc radnici organi-
zuju samo da traze poboljsice,
kapitalisti mogu sediti sigurni II
polozaju privilegija koje uzivaju.
U nasoj sredini ina bezbroj eko-
nomskih organizacija u kojina
radnici vide "jedinu silu" bcrbi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
RAJ
SocijalistickOg RadnickOg Kalendara
"a 1914. godinu

Pored kalendarijuma pesama, prca, slika, kartuna
ogasa, Gay nz naucnih canaka, cd najistaknuth Soc
astiGh msoca cd nash Glanova koji adnickm
pitanjima nalaze ovogodnjem kalendara koje
dOnOsimO Ovde. OvO
l. Uvodna beseda Medjunarodnog Udruzenja Karl Marx
2. Pravedna nadnica pravedan rad;
Zak0n 0 nadnici ................. Friedrich Enges
A. Klasna saradnja kapitalom iii klasna borba
pTOtIv Adphaia NJ Lenia
s. Litne uspomene Freidrichu Engelsu Lafargue
6. Put bojoj buduenosti j. T. Evanic
T. Nedemokraski "demokratskI' Fasizam S. Crnovic
B. Je0nO OQ oVOga L. fetrOVlc.
IL Cd rOpstva do sOb0de Observation-Disclosures. N. StaniG
H. Radjane razvitak starost smrt M. Tonic
13 Pesleratni svet w S.
H. Upoznajmo sebe v. MlE
Is NaSe gleste ugoslavenskon pitanju p Slepeevic
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
Kako vi izmiruiete iziavu da kapitalisti placaiu
poreze, kada Sc poreI neminovno raspisuju nss
male dOhOtke?


radnci prmaju niske dohot Takodjer istna da
godne dohotke 1943 godine Prznae da to
porez bill namenuti zbog dohotk
sanj kupovna moe tva dec okalnh dzavnh
fedeanh bice pacen kaptaista kao anije
raspsani efekat
nvan naamnce ist rezuta Raspravljauc preroTuku
Morgenthau 94 godne da poslodavc nu cd 10 do 5
posto od radnikove p poon general Hugh Johnson pao
svoe rub On kaze da ce drzat dole ena stvar
sglrna &c drzati najamncu dole Drugm rem kav
jeste potkresivanje najamnce
Neizbezna poedica potkesvana zahtevi
[vece poodavc protv ubranju
odbanja posto nhovo skuvo nauco i'll e
radnc az povcu da to nadnade Kada zaptan da
gledste takvim porezma kaiforn banka L. NJ
odgovor porezi okinu naamnice
kod b dk uposlenc krenu
jamnice."
Mi gnoremo posodavc poduprti cd strane War
Dor Boarda zahevima povvane naamnice To &C
zavs cd zvahnos koma radnic budu nastoja
zahteye &c in radnc dob Ali takav uvek bio suca je
dina razka sada da drzava otvoeno stvar
Enges rekao radnik pa poreza ide
trokove provodnu adne dae biti
nadoknadeno cd kptaista To j josie na krau
krajeva kapitalist akvom
stupnu koji &c omogueit da radnik stanu da rad
Gavno panje ko suocava adne ese unstenje privatne
svone zrabvanja naamnog raa Ao i'm kaptaist
skranut ptanjem
sistem kasne vadavne izrabvanja nje u opasnosti
Sta vise ne oeevdno da ako bi radnic PRIMAL posednji
merne naamnice da b tako bill ubu proastva?
Ne porezna eforma, unsenje najamnog sema BIZ
ii njihova lozinka.
weekly People, 11-21-42)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
Nije prirOdna ustanova, vec
raZvitak.

raZvitak.
Drzava, pisao je Friedrich Engels
Il svojoj studiji ~Starodrevnog
Drustva," izrasla je direktno Il
glavnom IL klasne podele, koja Sc
razvila IL rodovskom drus tvu
(druStvu zasnovanom ma rodovi-
MAJ Drzava, Morgan pokazuje, nj
je izum nj jednog posebnog cove
ka, vec vekovni razvitak. Prvi po-
kUSaj da Sc uspostavi organiZam
sposoban da rukuje sa ,croblemi-
ma prouzrokovanim porastom
privatnog vlasnistva medju Grci-
ma, bio je polu-mitoloski These
us [junak IL grckih prical. Oval
pckusai odmah skoci u srce klas-
nih problema koji su izrasli IL ro-
dovskog drustva i podelili narod
ma klase, baz obzira ma rodove
kojima SUI pripadali. Prva klasa
je bila Eupatridae, iii "dobro-ro-
djeni". Druga klasa je bila Geo
mort, iii "poljodelci." Treea klasa
ie bila Demiurgi, iii "zanatlUe".
Glavna vlast i u gradskoj upravi
i u svetovnoj pripadala je prvoj
klasi, to jest, najvecim posedni-
Gina svojine. Oval plan je izum-
70 radi vece jakosti rodovske
plemenske drustvene organizaci-
je, i radi promasaja da Sc razvi-
je teritorijalna kao vlasnicka u
prava.
Druga diva pokusaja su ucinje-
IA perodi pisane istorije, Dra-
Goa (624 godine pre- Hrista) j So
lon (594 pre- Hrista). Solonovo
priznanje uloge vlasnistva bilo je
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25
Morgan O drzzavi

JOS vece nego Thesueus-ovo. Priz-
mamie je prouzrokovano vecim
vlasnickim suprotnistvom. velike
Ease atinskih slobodnih ljudi pret-
voreni su robove "a dug. Me-
GOV prvi akt bio je napad ma Was
niStvo - proglas da su svi dugc-
vi stavljeni izvan zakona. Kao
Sto Engels istiGe, "Od tada, sve
revolucije su bile reyolucijc jed
ne yrste vlasni5tva protiv drUge.
one ne mogu zaSticavati jedau bez
da ostete drugu." L posebnom
slucaju, oblik vlasniStva za5ti6a-
van, bio je 1judsko' posedniStvo
samih sebe. Mana tog cblika je
bila posedovanju liud&kih bica
radi dugovine. Solononsbi zaboni,
dakako, styoreni "a okratoc kla-
Sc, zasnovane Ma ylasniStvu
plodu vlasnistva. "Ko god je imao
mamie zemlje iii nj malo Il op5te,
pripadao je CetVrtoi kiaai." >amo
clanovi prvih triju klasa iDali su
vlast Il rukama. Naivjsa, TO jest,
najbogatija klasa p0punjavaIa je
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25

Sustina revolucije nije aa ce'
nova klasa upravljati posrssstvem
stare upravne masinerije, nego da
&c ona rabbit tn masineriju VIA
dati posredstvom move masiHe. To,
je osnovna misao MarksHma.
- Lenin..