davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1943-10-07

signed in a body last week, have re-
fused to withdraw their resigna-
tions.
Mr.. Stevens engaged in a seven
hour conference here with the local
board, which resigned in protest
against what it termed it's relegation
to the role of window dressing"
Following the conference Mr.. Ste
vens said: II met this afternoon with
former members of the Detroit Re
gional Board of Governors of the
Smaller War Plants Corp. They
declined to withdraw their resigna-
tions. They did, however, agree to
present further concrete suggestions
as to the decentraliZed operations of
the regional boards. Until I receive
these 1 will have no further state
ment."
Evening star., 1943-10-07

early today with the capture Of War
ran G.. Nelson, 25, by military police
near Nuneaton, Warwickshire.
Russell Fazio, 20, and Charles B.
Poteet, %, were recaptured late yes
terday
The home addresses Of the soldiers
were not disclosed.
Evening star., 1943-10-07

sunk by the japanese, now is part
Of the Royal Australian Navy.
The Shropshire was to have been
renamed the Canberra, but the
United States already has named an
American vessel the Canberra.
The Shropshire is commanded by
Capt. John A. Collins. former COM
mander of H. M. A. S. Sydney.
Evening star., 1943-10-07
RESORTS.
ELkTO\, VA.

For Your l943 Vocation Try
THE GABLES. ElKTON, VA.
Reautifully situated on the Shenandoah
River in the valley between the famous
Massanutten Mountain and the Blue Ridge
Boating fishing. swimming, horseback rid
inE, croauet, tennis. shooting in season
Near three famous caVernS. Mountain
spring water. Cuisine under supervision
Of internationally trained cuiinarian Good
connections by train bus For further
information please write to n c. yIasyeId.
manAser, The Gables, Flkton. VI
Evening star., 1943-10-07
Michigan 5WPC Board
Insists on designations

BY the Associated Press
DETROIT, Oct. &c. L. Stevens,
director Of field operations for the
Smaller War Plants Corp. said yes
terday members of the Michigan Re-
gional Board of the SFPC who re-
Evening star., 1943-10-07
Cruiser Given by Britain
Now in AustruIiun Novy
BY the Associated Press

By the Associated Press.
CANBERRA, Australia, Oct. T.
Preme Minister John Curtin an
nounced today that the cruiser H. M.
A. S. Shropshire, given by Britain
to replace II. M. A. S. Canberra
Evening star., 1943-10-07
; Escaped u. S. Soldiers
Recoptured in Britain
Ry the Associated Press.

! LONDON, Oct IA weeklong
search for three American soldiers
who escaped from an Army deten-
] ton camp in the MidlandS ended
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25
Students Put On
Pep Rally on Eve
OF Football Game

students Of Henderson High school
verbally backed their team on the
eve of the years biggest gGmv with
songs and cheers in last nights pep
rally i'm the school auditorium and
parade. with cheers of Were be
mind YOU. we're behind you" tn"
cheer leaders led tho football team
and coaches to The platform and Jc-
monstratcd their faith in the ability
Ui tho Henderson high eleven.
Students and fans gathered IN lie
auditorium al 100 and they sans
school songs and yelled cheers lcr
the coaches. ". Il. Whittcnt1n and
John McCrimmon. and the football
boys Several voiced an opinion as
how the big game with OXfOrG would
90 today and both coaches made a
short pep talk.
Following tho rally in the hign
school. the student body marched
through ;hC buSIn,s, section ol ,oWn
where the street was lined with
spectators 10 see the demonstrate.
of team loyalty. They stopped IN tnc
-.ntC" of town for more cheers and
sCugs Tho hicn school band ana the
drum and bu2lc corps led the stud
Cnis in school songs. Tho parade "nd-
cd NJ Junior High school with It ru"c
bonfire.
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25

folk Saturday.
O"" ;.lH.u.s; sure shot is HuScn Rod
:.Cls. ,"5-puund !u.lDUct. Coach Co.
re Munger said Il" MAS he "acS;
Penn had met. Army AND Navy in-
C,nd"a. ana his OWN Coaches VOW
h" v"Ild make aHy eleven IN the
country
Tie Tar Heel viii Ike their final
drill today AMI leave Dy bus ut noon
rrlGIy. Kickoff viii be ~ Foreman
'.rli III > n'cl"yk Saturday. and a
nrar-capacity crowd is cNp,vtcd i"
&" Inc o,3 rivals resume their lied
series.
HodG"rs j. leading the whole clj.b
in total scoring and rushing. bat
George Grimes, the oN-NirginI- star
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25
mes for Thanksgiving, Nov. %

NOTE-DEl' means did not play each ~ 1912.
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25
Have PRAYER Meeting

New Sandy Greek prayer meeting
band will meet al the home of Henry
Daniel on route l!cr dCrsOn Satur-
day evening. Greene Faulkner and
Paul Faulkner will be in charge Of
the program. The public j., invited
10 attend.
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25

From IS 10 45 days are needed to
cure ham before smoking, and from
II 10 80 days for bacon.
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25

~" ana imaginative direction at the
b"t.u becomes apparent. sharpe,
iT'.hI- ~ IL NnuiI like e, .,r,u.l
Co. State service. Certainty ~,u:' g..
TIA, hDg.C %! Conservation msi de-
HriaHa,Hi N.vu!N &c glad L. soc .lA
l..ra..
Henderson daily dispatch. (Henderson, N.C.) 1914-1995, 1943-11-25
WEEKLY FOOTBALL SCHEDULE
Games for Saturday. Nov. -

Games for Saturday. Nov. %
Home 1912
Team Score
Navy-Army 40
Duke cambridge Navy DNP
Calif.-Del Monte Pr DNP
Camp Davis-North Carolina DNP
Colo. Coll. Colorado DNP
Georgia Tcch-Georeia o-Gi
Great LakcS-Notre Dame 1913
Minnesota-lowa Navy o.
Lafayct.e-Lehish TT
Observation-Disclosures 10
North Carolina-Vireinia 2S-13
Rice outhweStcrn DNP
So. Californian. c. l.. a. IA
rc%as Christ. so. Methodist 1i-6
y. NJ. \. & M.-TcNas Mines Gel
~. .p,h -,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
Mars burz0aska petOliZico!
SlObodna Rec (22 aprila) ina iedan-

Slobodna Rec (22. aprila) ina jedan-
uvodnk pod naslovom "Jednakim arsi-
nom'' kome drob smrzavanju nadni-
ca. Medju ostalim nasli smo i ovo crno
reakcionarno zrnce: "Radnistvo ce prih-
vatiti mere "a ogranicavanje plata, sa-
mo ako Sc jednovremeno onemoguti ska
kanje cena, nejednakost u taksama, pro-
fitastvo spekulacija."
To je onako DO StalinistiGki, to je ST.
gurno jedna Cd "borbenih" parola koja
je dosla cd Tre6e Internacionale kratko
vreme pre- nego sto je poslednja krepala.
kazati da &c radnici "prihvatiti mere "a
ograniGenje plate bilo pod kojim uslo
vin,a, znaci kazati da su Sc radnici po-
mirii sa svojim ropskim staniem da su
oni zadovoljni da in Sc izrabljuje, sanlo
ako Sc to izrabliivanje ne preteriva. Sre-
ca je tome Sto radnci ne postupaju O.
mako kako Pittsburska petolizica burzo-
azije naklapa.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
"Je" i "Nije"

Pred mama je kopiia govora kojeg je odr-
gao gospodin Alan Cranston. sef stranoieziGne
divizije Ureda "a Ratne Informacije ma g.
aprila II Bostonu. Centralna tema u govoru
gospodina Cranstona bese nrgranie uradnika
stranolezicnh novina da objasne svoiim ci-
tacoma kako Sc oval Drugi Svetski Rat razl
kuie Cd ranijih ratova. Ma jednom mestu u
tom govoru gospodin Cranston reee: "On [u-
rednici stranojezitnih novinal znadu da sc mo-
IA izbegavat prepreke specijalnim granica-
ma, oni znadu da Sc oval rat ne vodi zbog
teritorlja' To je II skladu generalnom te-
MON propaganda Ujedinjenih Naciia, ali to
nije Il skladu sa stvarnoscu
Premda teritorje nsu iskliucivi cilj ovog
rata, to znaci da je pitanie osvaianja iii
rovracena teritorija iskiuceno. Pre- nedelju
dana mi smo naisli ma jedan ogromni novinski
oglas "a koga ie platila The Texas Company
iedna Cd najvecih kompanija ulja II America
Oglas prkazuje globus liza koga stoji tipicni
japanski drzavnik. Tai je japanski drzavnik
rasirio svoje pandze mad onim delom globusa
ma kojem nalaze teritorije koie je Japan os-
vojio. U naslovu oglasa kaze se "Put 'em up,
Mr.. Moto'' To je engleski i z a koji ma
redjuje Motu da drzi ruke pr sebf: U tekstu
oglasa nalazi objasnienjc, odmah prvoi
reeenici nalazimo: ."Ostavi tai komad zemlje,
Mr.. Moto digni ruke WIS.,"
lstlna je da sustna ratova ne bese uvek
ista. 1storija belezi da su ratovi davne proslos-
tt bill ratovi izmedj;u plemena "a odrzavanie,
docnije ratoyi behu vodjeni "a osvajanje teri
torije. sa dolaskom kapitalizma ratovi prone
rij kao predmet pozude. Kada su kako Marks
rece: "Burzoaski odnosi postal :. uski da
prime bogatstvo koje su stvorili' ratovi pos
tanu sredstvo "a uspostavljanje sierra uticaja,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

prosirenje prava ma trgovacku ekonoms-
ku eksploataciju nerazvijenih zemalja, u pos
lednje vreme sluze kao moguci nacin privre-
menog spasavanja samog kapitalistickog Sis
tema, premda isto vreme ii ratovi stvaraju
situaciju koja poveeava pretnju opstanka sa-
mog kapitaistitkog sistema.
Kapitalizam, buduti sistem profita, mora
da trazi izlaza ispod gomila proizvedenog
bogatstva ukradenog Cd radnicke kase. Kapi-
talisticke nacie nadiu takav privremeni izlaz
kada uspeju da osvoie place ma kojima da Sc
rese nagomilanog bogatstva, dok istovremeno
sama Sc gomila robe smanjuje sa potrosn jom
"a ratne svrhe broj neuposlenih (pod nor
n1alnlm prilkama) radnika smanjuje Sc Il pro-
cesu rata.
Dakle, htele ne htele, kapitalistcke naciie
prmorane su da traze oduska, da sc rese ma
gomilanog bogatstva. Osvajanje teritoriie
pored ostalog, jeste jedan cd metoda
| tako ce biti sve dok oni koji svojim Ii
votima pacaju ne odluCe da nema wise isto-
rilskog opravdanja "a ratove, da ratovi nisu
wise glavni agenti cvizacije, da ie doslo yre-
me kada eovecanstvo treba da poGne uzivati
plodove sTojih vekovnh napora. da b dos
Ii do toga uzivanja, MI radnicka klasa, mo-
derni agenti civilizaciie, moramo organizovati
svoje snage "a oharanie kaptalizma "a us
postavu socijalizma. Po5to, kako rece Daniel De
Leon: "Jedino Sc socjaizam, sa svetlosGu pro-
sutom coveku okolo NIGGA, moze hrvati sa
ovim problemima I kao sto more uzima svo-
je gpudi neizbrojene eemente izlivene IL bez-
broj reka, tako je i Socijalizmu stavljeno "a
datak da resava jedan sve probleme, koji bu
jicom vren1ena doplovise, koji drzase coyeka
Il smrtonosnoj borbi sa covekom."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
"Ciia ie Amerikaw

Teodor Cvetkov ca kanadskom Hr-
vatskom GIasu nanzao je pola stupca
cifara u vezi sa useljivanjem Gu Ameri-
ku) kroz proslih 115 godina. Ma posletku
postavlia retoricko ptanje "Dakle - Gi-
ia je Amerika ?"
Cvetkov ho6e da sa nanizanim cifra-
ma re6e da je Amerika vlasnistvo ogrom-
nog broia rienjh stanovnika koii su IL
kljUceni j uselienici. To ie prevarantski
zahlir3ak coveka koji je podinama ure-
diiTao takozvane radnitke novine koie su
bezbroi puta iznasale cifre koie su dale
odgovor ma pitanje "Cija je Amerika?"
Ako ista, danaSnie cifre dokozuiu da je
to vlasnistvo skoncentrisano los manic
ruku. Ali to ne znaci mnogo "a coveka ko-
il je nekad podrzavao glediste (ne INA
mo sta misli danas) da konj "stvara vi
SAX yrednosti'!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
"ProletarCevo" PerO

"Proletarec" je me novine koja dugo GO
dina izlazi kao slovensko glasilo ideje americ-
ke "Soeijalstcke' partiie. Kroz tai dugi niz
godina RADNIcKA BORBA je wise puta pisa
10 "Proletarcu' i njegovoj partiji. Koncem
prcsle godine, nakon sto je Jugoslavenska
Federaciia Socijaistidke Radntke Partije IL
dala sVoi manifest "Jugoslavenskom Pitaniu' ,
"Proletarec' je pokusao da oponira centralnu
tacku naseg manifesto. Mi smo Sc u svoje vre-
me osvrnuli ma sve "Proetarceve" osvrte
U medjuvremenu "Proletarec' je pisao 0
potrebi soeiialist6kog mira ma mesto kapitalis-
tiekog mira kao jedinu. garanciju "a spreea-
vanje treteg svetskog rata Mi smo Sc sozili
da je to taean zakiucak Il princpu i powell
smo raspravu veevaznom pitanju organize
vanja radnicke kase "a "preuredbo socijalne
strukture.' U vezi sa tom raspravom mi smo
postavili "Proletarcu' legitimno pitanie: cali
kako da Sc organizuje radntka klasa Amerike
"a preuredbo socijalne strukture'?" Prosla su
trl meseca Cd kada smo mi postavili "Proetar-
Gu to pitanje. Do danas, koliko mi znamo
mi pregledamo svaki broj "Proletarca", mi
nismo primetili da je "Proletarec" pokusao
ooti ousoFoi Id W IegtlNlnO plDanJe.
Ali pored svega toga, "Proletarec' i ma
dalie rise go preuredbi sociialne strukture"
bez da ikako pokusa da objasni kako Sc do te
preuredbe moze doci. Da je "Proletarec" jed
ma novina koja- je ugledaa sunce tex pre- ne
kciiko nedelja mi bi dozvolili barem privre-
memo, da ia novina iskrano ella "preuredbi
socijalne strukture' ali da jos nije ma cisto
sa metodima pomotu kojh da Sc ia preuredba
lzvrsl Ali to nije tako Kao sto smo rekli,
"Proletarec" je stara novina ona bi trebala
Ga zna barem nesto metodma pomocu kojih
Ga Sc preuredi socijalna struktura da te me-
tode objasnjava svoiim citaocma.
Mi znamo da "Socijalsticka' partija. ci-
1e stanoviste "Proletarec' podrzava, ina svo-
Je narcotic shvacanje svoje uarocite vrste go
cI]allzma": mi veruiemo da ie iskustvo pos
lednJlh 40 godina, narcotic iskustvo Cd Prvog
oVetskog Rata ma ovamo, dokazalo bez potrebe
daljne rasprave da je "sociializam" amerieke
ooclJalistlcke' partije istovetan "socijalizmu"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
ito to moze privatni poslodavac.

sto to moze privatni poslodavac.
Neki besednci poslodavaca, njujorskl
Times medju NINA, blago protestvuju legal
nu bajku -. zauzimanja privatne tvornice
da bi Sc tada moglo radnike nazvati 'uposleni-
Gina vlade,' i da bi Sc tada moglo prelaziti ma
zakljucak da I'll ne mozes strajkovati protiv
vlade' . Ia Times ''ta marljiva legalna bajka
jeste cd sumnjive vrednosti."
"Sumnjiva vrednost" iii ne, to baca sve
wise svetlosti ma klasnu uogu Drzave, uci a
merGke radnke lekciju prvostepene vaznosti.
Kada Sc jednom ia lekcija nauci, on &c presta-
ii da Sc okrecu prema kapitalistickoj Drzavi
"a pomoc IL svojoi borbi sa kaptalom posve-
tice wise paznje konsolidovanju svojih snaga
podizanju novih administrativnih orga-
ma sa kojima da Sc zamene Politicka Drzava.
Kada oni jednom raZumeju da Drzava, bila
ona pod kontrolom novog dila iii starog dila,
jeste instrumental klasne vladavne, oni &c bti
wise naklonjeni gradjenju Sociialistickog Indus
trijalnog Junionizma - moti radnika!
(Weekly People May %, 1o43)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
0 PrvOm Maiu

Hrvatski Svijet a. maia) ina iedan
uyodnik pod naslovom "Prvi Maia - dan
krize" kom sc zali da ma "Prvi maia.
tradicionalni blagdan borbenog radnis-
tVa. pojavio Sc owe godine ma pozornici
Amerike kao dan ozbiljne krize prouzro-
Gene ugijokopackim strajkom" H. S. Ka-
re da Sc tragicna strana te krize sastoii
tome sto 'sa glediSta ugljokopaca. on
lstrajkl ina sasma opravdanu podo-
gu,...." Ali sa druge tacke gledista
'strajk utelovljava ozbilinu opasnost ap-
solutno potrebnom ratnom naporu Ameri-
ke njenih saveznika :"
To je laskavski podla podvala ruda-
rima. Ako strajk, sa tacke gledista ug-
ljokopaea, ina "sasma opravdanu podlo-
GU, a on takvu podlogu ina, da Ii to ne
znaci da je to tako sa tacke gledista in
teresa ogromne vecine americkop stano-
nistva, radnicke klase? A da Ii moze biti
nesto vaznijeg "a Ameriku nego sto su
Interest ogromne vetine njenog stanov-
nistva?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

kakvog je zagovarala nemacka socijana de-
americke "Socijalisttke" partije isti oni me-
tod koie je zagovarala nemacka socijalna de-
mokratja Suvsno bi bilo svako cpsirro ras-
pravljanje tih metoda toga pojna "socijaliz
mu", glavno ie konstatovati cinjenicu da ii
metodi tai poiam "socijalizma" snose teSku
odgovornost "a katastrofalni promasaj "a vre-
me Prvog Svetskog Rata kao i "a katastrofe
koje su nizale eventualno omogucile ka-
pitalzmu da gurne svet III vrtlog ovog Dru-
cog Svetskog Rata.
Ako Sc "Proletarec" nadaie drzi tog ka-
tastrofalnog pojma tih katastrofalnh meto-
da, on ocevidno ne sluzi interesma radnicke
klase, on, svesno iii nesvesno, pomaze sprema-
nju jos jedne i jos vece katastrofe "a radnic-
XII klasu sveta.
Aho "Proletarec' nepotpisuie poiam me-
tode "Socijalisticke' partije, ako je "Proleta-
rec' nau6io nesto IL iskustva, ako on iskreno
zeli radi "a "preuredbo socijane strukture'
IA socijalistickom principu, on mora priznati
da je potrebno nesto wise nego sto su lepe re-
ci.
She lo mas FOQl naZad naSem original
nom pitanju: "Ali kako da sc organizuie rad
nicka klasa Amerike "a preuredbo sociialne
strukture?" Mi verujemo da "Proletarec"
znade mas odgovor ma to pitanje, mi verujemo
da on znade "a nasu ideju politickog organize
vanja radneke klase sa svrhom da Sc osvoii
razori politicka drzava kapitalizma eko-
nomskog organizovanja sa svrhom da Sc uzme
drzi kreee zemaljske industrije Il korist sa-
mih prozvadjaca te tako da Sc "preuredi soci-
jalna strulstura' ma osnovi socijalisti6kog
principa proizvodnje "a upotrebu pod kojim bi
radnici PRIMAL potpun drustveni plod svoga
rada
Ako "Proletarec" ina nesto bolje neka Sc
jav Ako ne jaw, ako i ma dalje produzi sa
govorancijama socjalizmu bez opredeljenih
metoda Ia postignuce socijalistiekog ella.
"Proletarec" ce time priznati svoju srodnost
sa onma koji Sc kite socijalistitkim frazama
ali koji ne doprinasaju Gu stvari ometaiu) os-
lobodjenju radnicke kase.
Cekamo!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

kuhinju behu provali gavni kuvar njegovi pomot
nc koj zgotovljahu veceru, dok posluzite spremahu
kraljevsk sto trpezar manastra. Kratko pred
zaaskom sunca, prethodnc objave doazak Krajce. Ia
rrehodnicma idase avangarda, odmah nekoliko
ruzanh eskadra cijo sredni bese Krajcina nosalj
ka kou nosahu dvemazge koa bi ogradjena zastorima
zlaom-zvezenog ljubcastog somota. Druga jedna
silika tako bogato okcena u to prazna bi
zervisana dvorske DAME koe bi umore cd jahana
Ali dame, skupa svoom guvernantom pretpostav
ljahu da putuu ledjima svojih bogato-pokrivenih
zdrebaca, CHI vratov, bokovi sapov behu okicen 1--WE
zenim somotom koom b naslikan grb kraevske kuce
Francuske. Ia dvorskm damama odjahu pazev onjusa-
RI Pozadinu sacinjavase Observation-Disclosures Lorraina,
bavijena grmiznim tafetnm zastorma okruzena vee-
dostojanstvenicima knezevima Crkve
Pre- no sto ude dvoriste manastra, prelat promoli
gavu il nosaljke naredi jednom cd svojih posuztea
da predn zapovednika partje Charles cd Guise
Kardinal Lorrana bese star cetrdeset-sest
godina mace lepe crte sad narusene bludom odra
zavahu osroumnost prepredenost povrh svega oholos
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

danasnjem drustvu ne nalazi Sc nijedan
drustveni iii privredni stalez koji bi stojao is-
pod proletarijata. On je poslednji ma listi Ka.
da bi bilo ispod MEGA drugih staleza, proleter-
ska revolucija ne bi bila ono sto je, prva 50
opseznim, svesvetskim, covecnim programon
Svi drugi stalezi, dokle su trazili svoje vlas-
tito cslobodjenje cd staleza koji je bio mad nil
ma, pocivali su ma potcinjenosti staleza ispod
MEGA. Samo proleterska revolucija smera ma u
kinuce staleskog gospodstva Il samog sastava
danasnjeg drustva proistice da bi svaki stalez
sa kojim bi proletarijat stupio u savez morao
biti. ako mozda tlaten ozgo, stalez koji zivi
sisajuci drugoga; drugim recima, morao bi bitj
stalez ciji staleski interest zavise cd tlacenja
radnika. Takav stalez predstavlja danasnji
Srednji Stalez. on, kao covek gornoj
prici koju sam vam malo pre- ispricao, moze stu.
pitt u savez sa proletarijatom samo namerom
da Sc popne ma njegova ledja. Kako milozvucna
bila njegova gesla, ona su samo mamci
= DANIEL DE LEON
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

posto b preovladiuuee crte negovog karaktera knez
Neroweg Pournela koga preat dozvao seb pris
tupi nosiljci.
Gospodine, rece Kardinal zapovednickog glasa
- da Ii odgovarate "a sigurnost Krajce meme?
= Da, Gospodine Kardinalu
= Da Ii ste poduzeli dovono predstroznosti protiv
kakvog prepada hugenotske bande poznate
imenu "Osvetnici zraa kojom zapoveda nek zlocinac
sa nadimkom "Jednooki"?
Gospodine Kardinalu, svojim zivotom odgovaram
sigurnost Krace. Hugenotske sile ne treba da
uznemruu. Voska Njegovog Velicanstva pokriva nasu
pratnu. Marsa Tavannes je zvesten o Kraljcinom do
asku je bez sumne krcio put njenog Velicanstva.
ia rekoh vasoj Emnenc ranie da bi boe bilo gurati
pravo napred dok bi sasta vojskom Marsala Ta
yannesa, mesto da provodmo noe ovom manasru.
- Ear mislite da Kraljica ia mozemo da putujemo
kao par cetnka bez zastanka "a pocinak?
Gospodine Kardnalu, - odgovori Knee Neroweg
oholo stoj do drugih da podsecaju ma postova
ME sto ga duguem njenom Velicanstvu.
(Nastavice se) s@&t
-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

da Sc manastru izvrs premetacina, postav strazu
posae cuvare da paze glavne puteve sto vodjahu
manastir. Onda opet uzjasi konja odjezd pravcu
Lmogesa, pracen jednom Cd dveju eskadra.
Odmah nakoo Knezeva odlaska, glavni stanar Kra-
Lice Katarine De Medic, pomoc nenh posluzitelja
posluzitea Chaesa cd Guise Kardinala Lorrana baci
Sc ma posao da opuselim dvoranama dade najboji
guci zgled, da b in spremo ocekivan boravak Kra-
lice prelata. Preko sezdeset mazgi nosahu potpunu
putneku opremu svojm samarima iii vekim
ducima zakopcanim edma i'm satorske ponisve LAM
brekne, tepsi skarsk soee rastavljene posteje,
matras srebrno posudje to obije jela vina
nuznim kuhn nskim prborom pa eak Id koznim torba-
Posluzite svojsk late posa zacudnom brzinom
postave dvorane Kraljcu Kardnaa bogatom tka-
ninom vesajuci je veSto ukucane klince duz gornh
vica zdova Onda spreme dve sobe potrebnm namesta-
em sto ga donesose Takoder bi spremena jedna
soba, odvojena cd Kraljicne sobe malm prolazom "a
prijem vladarkine cetr dvorske DAME Pazevi, vitez
dvorsk nadzornic easnic konjusari behu sesten kao
u vreme rata, sponim stajama manastira, ciu CLAW
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
SOcijaliStixko rexeto

viii"
Ali ako nece biti vracanja "starom
najamnog ropstva, tai sistem vlada IL
Jugoslaviji, iako na nizem stupnju raz-
vltka. Ustavotvorna skupstina Bihacu
nije proglasila rat najamnom ropstvu
ona je, stvari, proglasila svoj pristanak
slstemu privatnog vlasnistva. A to znaCi
da ako oni uspeju uspostaviti svoju eide
alnu Jugoslaviju" da &c II Moi vladati
sIstem pri1atnog vlasnistva sredstava ia
proizVodnju, izrabliivanje radnicke klase
cd strane kapitalisti6ke klase, it'd A to je
ropstvo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27
Nece "staro rOpstvo'
Narodni Glasnik, hvalisuGi

Narodni Glasnik, hvalisu6i prevrat
cd 27 marta ca JugoslavijD, kaze: "Ne-
ka Sc deru previjaju svi neprijatelji ali
oni nece wise nikad prisiliti narode Jugo-
slavic da Sc yrataju natrag stare rops-
tvo." Ia garanciiu Narodni Glasnik dava
"Anti-Fasisticko VijeGe Narodnog Oslo
bodjenja" koje je, prema N. G., '.ldarilO
cvrste temelje novoj, slobodnoj Jugosla-