Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
VATIK ANSKA POLITIKA Z OZIROM MA
SLOVANE

casopisu New York Herald-Tribune, dne Fl.
februarja citamo sledeci canek katerega e napisal
Andre Visson
Imenovanje grofa Ciana italijanskega posanka
Vatikanu in potovanje newyorskega nadskofa
Francisa J. Spellmana Evropo, je zgodo samo
sucaJno istocasno to je, vsa kar Sc uce ZednJenlh
drzav Ko e bill mare odlok nadskofovo potovane
nj mogel Sc nihce Washngtonu vedeti bodoci IL
premembi diplomaticnega statusa grofa Ciana. Toda
asno pa e, da e morale biti Rmu tednov znano
da namerava newyorsl nadskof obiskati Rim odnosno
Vatikan. Zato nj izkljuceno da e bill Ciano namenoma
imenovan to vatikansko mesto XII smatra pri-
suskujoco in pogajajoco Sc postojanko
Ako e incl premier Mussoini Sc veCno kake dvome
glede zjave brezpogojni preda" dane konferenci
Casablanci morai vsi dvomi razblniti mic,
e poslusal oddajo Urada "a vone infomacije XII e
oddaja itaanscini govor kaerega je incl predsednk
Roosevelt pred amerskmi in ostami zavezniskim cas-
nikarji Bell hisi.
FaSisticni Vodtelji, pa bo, da so sednji Sc vedno
oblast ali da skliti Vakanu ali pa da sramoti
zde syojih podezelskih domovih nmao namanse pri-
like, uveavt Sc kot pogajaci p Zdruzenih narodih.
IL tega izhaJa da nina grof Ciano nicesar pricako
vat Cd nadSkofovega obiska Vatikanu.
Nhce mai ne misli da je ahko anaIizlati vatkansko
zunanjo poitiko Njeni agent in prisas so namrec pre-
VeC diSkIetn nJenl nasprOtnlk pa proved strastni.
Toda razunevanje temenih crt vatikanske zunanje
potke je najvecje vaznosti OBJ uri ko Sc vatkanski
potcni krogi in njihovi somisljenjk po sirnem
sveu udjo zagotoviti sVet solici pIominenten deez
oblkovanju poVojnega sveta.
DCgodIi po plv svetoVni vojni so zadali Vatkanu
dVoje silnih udarcev BoljSevzem e plicel ogrozati
Vzh0dne postojanke katoske cerlve Poljsl in Ukra-
JIM Folusltev aVstlooglskega mperia njegovm habs
bulshm apostolsklm VellcanstVom e Sc nadalje osa-
bella pozicijo Vatikana srednj Evopi Pokojni papez
Pl Al. ki e eta 1919 !ot apostoski nuncji Warsaw
ude E0munsticno neValnos katera e pretila katoski
POSk Je koncentllral sVoja prizadevanja
VltV pOllcnega in spiltuanega zidu prot komunizmu.
Starr kaIdn2l EnIcO Gaspali egoV Crzavni tajnik e
papezu pomaga ter posvet restorac velike katol-
Ske podonaVske drzave pr cemer e nasel negentnega
III d1sketnega zaVeznks mOnsi ignOlju Sepau, kance
l2Iju aVstijske republike, H je najveco potpezli-
NostJo IN VztraJnostjo polagal temee Sveemu
Rmskcmu lmpeIiu. Monsignor Sepe je umrl leta 1892
to je eto pref preden je prsel Adolf Hitler ma obast
Nemcjji
l]va leta pc svetovn vojn sta voril Ceskoslovaska
IN jugo&lavija gavno zapreko u1esnicenju vakanskh
n2CItov centralni Evropi.
ZI2@t svoji start tradicij skepanja kompromisov
onmi faktorji, XII drze svoh Iokah moe in obast,
dokler kompromisi ogrozajo varost katoske
kve, je Vatikan vzdrzeval dplomatske stke obeh
dezelah das nj obcui najmansih simpa ne "a emo ne
"a drugo-Ceskosovasko ali Jugoslavijo Ceskosova-
ski 50 hussk in svobodomseln Ceh nadvladovali strast
no isle Sloyake, pri cemer dplomatcno spret
MIN Cehom vseej posrecic, izognti vsem javnm kon
fiktom Vatikano Toda Jugoslavii kjer SO strasti
bolj razvnee, je predog konkordat Vatkanom IL
zval eta 1887 Y Srbij jayno reyolto.
Docrn 81 je Vatkan prizadeval, ohraniti najbojse