Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-12-30
Kristaliziranje ameriskega javnega
mnenja glede ~JugOsIavije

Vcera1 SnO ma prVl Stfanl prlODcIll pIeNOu Weulf
skega clanka il New York Post V katerem Sc Je IL
razilo stoprocentno odobravanje move politicne strategic,
katero so zavzele velke zavezniske sile, Russia, Amerlka
in Velika Britannia, Z ozirom ia partlzansko glbanJe V
Jugoslaviji, kar je V nemal me1 zasuga Louisa Ada1nl-
ca, XII je V tenn zgodovinskem momentu zastaVll sVoJ pre-
stz in stoves kot pisatelj "a borbeni narod JugosaVlJe ter
nastopil pred amerisko jaVnostjo kot voditelj Juznoslo-
vanskih Amerikancev. Odprti nastop takega lsta kot Je
"New York Post "a stvar ugosloVanskega ~ljudstva, "a
Tita, Ribal ia, Vidmarja in druge voditelje nasega ljud-
stva V domovini, je razveseljiv, vendar ne toliko prese-
netjiv, kot je d~ejstVo, da slicno naziranje prOdlra tudl
med glasniki postenih konservatiVnih krogov V ameIlskl
javnosti. New York Post" je casopis liberalnih poiticnih
sme1nic, doGim New York Herald Tribune' veja "a
konservativen list. Navzlic temu pa je tudi ia casopis has
tie dni objavil uredniski clanek, XII V bistvu priznaya legi-
Utmost in zgodovinsko vaznost ~velikega ljudskega upo-
Ia, katerelnu je danes svet prica V Jugoslaviji.
Clanek V New York Herald Tribune" XII Sc odlikuje
DO svoji glOboki zami$ljenosti in kristalni objektiVnostl,
cd katere bi Sc tudi nasi lastni konservativci lahko kaj
naucili, ako hi ne bill tako fanaticni in trnasti, je torej
Sc pray posebno znacilen. Ia vazni ameriski list pise:
mic vec nj mogoGe dvomiti, ola partizanska armada
in vlada V Jugoslaviji zavzemata sVoje mesto kot Vellk
in vazen element V lazvOju yelike borbe. Marsal Josip
Broz, Tito, XII ie 0rganiZira: to izvanredno revoltO, Sc So
di, da razp0laga z okoli 250,O 900 cetami; on drzi V b0rbi
V iugCsl0vanskih gorah vec nemskih diviziJ kOt pa 5. in
8. zaVezniska armada V Italiji; zavezniske potrebscine,
katere Sc mu p0silja direktno p eko Jadrana k oporisCenn,
katera drzi OBJ dalmatinski obali, ~pllhajajo do NIGGA V
znatnih kolicinah; in njegove operacije Sc iva 10 pod
mogocno zracno oporo zavezniskih sill V ltaiJ, S katerimi
ina direktne stike potion an~glo-amerisklh ~Vojaskih mislJ
in svojih lastnih castnikov.
eta armada je ogromen vojaski fakt; obenem pa je
tudi velevazen politicen fakt. Ko je neposl edno pc kon-
ferenci V Teheranu naznanila forTnaciJo syoje lastne va
de V svobodni Jugoslaviji, Sc je razvoj zdel V najboJsem
slucaiu delikaten. Marsal Broz je V Rusiji tIeniran ko-
munist; njegova armada nosi ma svOjih uniformah znak
rdece zvezde, in ustanovitev Wade je bla V direktni opO~
ziciii zamejni vladi kralja Petra V Kairu, xatera je pri-
znana cd zaveznikov in je bila delezna britske in anne
riSke podpore. Neki izkusen ameriski opazovalec je bill
mnenja, da je ia poteza ~predstaV jala 'resno pTeizkuSnjo
"a edinstvo %zdruzenih narodov in "a drzaVnStvO velike
tlojice.'
"Ako je bilo temu tako, tedaj je bio drzaVnistVo do
sedaj sposobno obraVanati zadevo brez vidnega napora.
Anglezi, ravnajoc Sc pc pragmaticnem principu, da bodo
pomagali vsakomur, XII vodi borbo prot Nemcem, SO ia
koj naznanili, da p~osiljajo vec pomoci Brozu kot njegovi
tekmovalni, toda nitro razpadajoci arnadi gen. Mihajlo-
vica, ker partizani so brezprimerno boil borbeni. DrzaVni
tajnik Hull je zavzel enako stalisce. Obseg zavezniske
pomoci je bill s%topnjema odkrit V n%aslednjih dneh, in sele
potem, ko so Anglezi madno naznanili, da imajo vojasko
misiio ma glavnem stanu marsala Broza, je tudi Moskva
naznanila, da namerava poslati svojo lastno misijo, V So
glasju 'simpaticnim odzivom,' XII so ga partizani zbudili
v Angliji in Zedinjenih drzavah.
IS svojo zadnjo ~zahtevo, da zavezniki ~umaknejo
priznanje Wade kralja Petra in ga dajo Jugoslovanske-