Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-05-20
MAORI AMERISKEGA CASNIKARJA

Znani casnikar William L. Shirer, XII je bill vec let V
Nemcji ter Sc je vrnil komaj pred dobrim letom dni V
Ameriko, pSe V sobotni '"The News" O povojni vlogi
Amerike in ostalih zaveznikov V Evropi. Med drugim
pravi:
Nasa armada je pripravljena, toda ali so pripravlje-
nj tudi nasi drzavniki? Ali bodo angleske in ameriske ar
made, kO Sc bOdO pricele zlivati V EVropO, prinesle on
dotnim narodom resnicno svobodo, ali samo konfuzne IL
premembe rezimov, temeljece ma "zacasni ekspedienci,
kr ne more nikoi dovesti do r~esnicnega in trajnega mi
III, temvec Same do civilnih vojn in do nadaljnih krvoli-
til? Ali smo pripravljeni, da ne bono ponavljali napak,
XII s1no jih delali V Severni Afriki, kjer so bill mozje, XII
so nam pomagai, pometani V jeGo, docim so bill oni, XII
so bill ma oblasti in XII mas sovrazijo, pusceni na krmilu?
Recimo, da Sc jutri izkrcamo V Franciji. Mi vemo,
Ga bi mas flancosko ljudstvo navduseno sprejelo kakor
tudi svojega generala de Caulle-a, kot svojega naravne-
ga, ceprav samo zacasnega voditeja, docim sta Anglia
in America vsilila francoskemu ljudstvu drugega gene
Iala, XII ima, pa maj jese- tako cst in brez madeza, oh
svoji strani bivSe Visi1ce Noguesa, Boisona in Peyrou-
tona, da molcimo O manjsih kvizlingih, XII so delali kom-
promise S HltlerJem ali pa Z njegOVimi AGENT. Rezultat
tega bi bila civilna vojna in to bi biIa kaj zalostna osvo-
boditev.
Lahko nam je reel: maj innajo Ev1opci take v1ste VIA
do, kakrsn0 hocejo. Toda V resnici pa DO vlada, XII 10 DO
do dobii, V velki meri odvisna cd tega, kaj bono storili
mi kot okupacijska sla.
Vzemimo Francijo. Recimo, da bono izvedli :invazi-
jo dezele, preden Sc de Gaulle in Giraud sporazumeta.
Aaterega bono V tenn slut2ju podpirali in kako?
Ali vzemimo Italijo. Ali je Savojska dinastija tako
tesno povezana S fasizmom, da jo je treba odpraviti al
he? Ali vemo, kaj zeli talijansko ljudstvo: monalhiio ali
~republiko?
In glede JugoslaVije. .. Ali zeIimo, da zavIada Jugo-
slaviji cope: rezim il leta 1889, XII je bill ve pref kot "a.
dovoIjiv Ia veGino Srbov, in "a skoraj ve Hrvate in Slo.
vence? In Rumunija? In Bulgaria.? Madzarska? In Mem
CHA?
(Poeg tega Vejajo "a Jugoslavija tudi tocno visa
~Vprasanja, XII jh ie stavil Shirer glede Franciie. Ali bo-
mo %podplali Nihajlovica, XII Sc aktivn0 ne bori, XII cello
pomaga sOVlaznlku pIoti 1eshicnim svobodoborcemi in XII
Je "a starr rezim, kateri pa maj bi bill samo sc boil srbski
kOt ]e re bill, ali bono podprli resnicne ljudske bojevni-
Ike, XII Sc bore "a osvOboditev svoje domovina izpod tuje-
ga kakor tudi domacega jarna? Ulodnistvo Enakoprav-
nOsti).
Res je, ia bodo nesreCni narodi Europe Z veseliem
~pozdraVili osVoboditevi zpod nacijskega jarma. Toda mar
maj bodo o%sVobojeni samo cato, da zaidaio zopet V kaos,
anarhlJo in siromascino pod starimi tirani? Res lie, da mas
bodo Z Vesejem pozdraviii, kajti mas pIihod DO pomenil
konec nacijske suznosti.
Toda &c pridemo, ne kakor V Severno Afriko, kier
smo sodelovali Z nekaterimi najhujSimi fasisti in kolabo-
raclOnlstl, Z nek~ompromisnim namenon in odlokom, da
vzpOstaVimo med tenn narodi resnicno svobodo in do 60
tove meje tudi stabihnost in sekuriteto, tedaj bodo ii
ljudje pripravljeni, darovati svoja zivljenja V ~prizadeva-
nju, da nam pomagajo zadati smrtni udarec nacizmu. Ma
to pa nam bodo pomagali izgraditi dostojen in trajen mir.
IL ~gornjega clanka Sc lahko marsikaj nauce ne samo
narocniki in ~citatelji nash listov, temvec tudi njihovi
uredniki, zlasti tisti, Xxi priporocajo nam temeljitejsi po-