Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-06-10
DR. D BENES

Ko bodo zgodovinarji pisai O borbi in trpljenju &C.
skoslovaske V drugi svetovni vojni, DO slicilo poglavje 0
predsedniku Edvardu Benesu pc njegovem znacaju in
zivljenju boil ~poglavju Abrahama Lincolna, kakor XIV
ljenjepis katerih koli drugih dveh velikih drzavnikov.
Edward Benes je dozivel V svojem zivljenju vec trpkosti
in bridkih razocaranj kot jh je dozivel Lincoln V najtem-
nejsih dneh svojega zivljenja.
Benes je eden onih postenih in pravicnih voditeljev
svojega ljudstva, XII bi lahko upraviceno vzkliknil: "Bog,
zakaj me nisi scitil in varoVal pred mojimi tako zvanimi
demokraticnimi prijatelji, kajti proti fasisticnim sovraz-
nixon Sc je bio mole l:judstvo samo pripravlj eno boriti
ma zivljenje in smrt!"
Noben evropski drzavnik nj incl jasnejse slike o tenn,
kar je imelo priti, kakor Edward Benes, toda veliki in mo-
chi oblastniki MISC prisi nikoli k MENU pc nasvet. Praga
je bila blze nacijski Nemciji kakor Pariz in London in
Benes je bill Oster in bistroumen opazovalec. Toda ia Cd
licni eV1opski drzavnik je pray tako malo spadal med
predpotopne evropske drzavnike il leta 1898, kakor spa
da zdaj med zanejne Wade V Londonu. Menu nj bio ire
ba brusiti sekiIe proti nobenemu narCdu Europe, cato
ina tudi danes pray toliko ~skupnega S samozvanimi few
dalnimi ljudskimi z%amejnimi lezimi V Londonu, kakor S
hitlerjeVci.
Vendar pa je moral ia MOI odstopiti, nakar so naci-
si vdlli V ~njegovo dezelo, V katero sta jadrno prilomasti-.
Ii tudi POljska in Madzarska, da 81 odrezeta vsaka svoj
kos OzemIa cd te Vzolne l%epubike. Y tel tezki uri je bia
Moskva edna, XII je ponudila Pragi svojo pomoc, &c bosta
tudi Francija in Anglia izpolnili svoje svecane obvezno-
ST. NZaJemne pOTnOcl, akO DO CeSkOsOvaSka %napadena.
Toda takIat je bio receno, ola "~bolSeviki same blufajo'
in da so Rusi gobavci med narodi, XII ne morejo pomagati
nit sanim sebi, kaj Sele drugim, &c hi bill napadeni pc
nacistih.
Docim zamejne Wade V Londonu predejo dale nit
svojih profassticnih in antisovjetskih intrig, pa Bene5
sVecano izjavlja, ola ne DO CeSkoslovaSka sodelovala phi
nobeni zaroti proti Sovjetski Rusiji. Benes We, kaj dela,
ker je incl re dovolj bridkih izkuSenj S poljskimi militia
risti, baltskimi baroni in madzalskimi ter balkallskimi
mOnarhisti.
Imperalisti inajo zdaj ' nacrtih konfederacijo "ubo-
9Th malih' narodov, katerim maj hi vladali fevdalni vel2-
posestniki vse cd Finske do Rumunije, vkljucno ceski re-
publiki. Ia gospoda della nacrte "a vecji in temeljiteji
Monakovo "a predsednika Benesa in GeSko %republiko. Pc
pomona jasno je, da bi bila V vsai konfederaciji balti-
Skin baronoV, poljskih slahcicev, belogardisticnih polkov-
nikov in madzarskih, srbslih ter rumunskih monarhistov
Ceskoslovaska mani kakor pa narodnostna manjsina. Zlo-
Gin, povzrocen mad ceSko republiko V Monakovem, Jim nj
Sc dovoj! Ekonomski rojalisti hoCejo zdaj obnoviti mo-
nakovski pakt z reduciranjem ceskoslovaske republic ma
statut lutke in vazalke baltiskih baronov, poljske slahte
in Habsburske ter Hohenzolle1nske dinastije!
Edward Benes je eden izmed redkih pogumnih anti
monarhicnih drzavnikov Europe; on je repubiikanec in
liberalec, XII je odlocno %nasproten vsem koncesijam TEN
imperialisticnim nazadnjakom. Njegov socialni program
tivne narodne ekonomije, je pa tudi zadnji MOI V Evro1
p, XII hi sc uprl kakrsnemu kohl n%apredku.
Edward Benes je tisti, okoli katerega hi Sc moral
zbrati vsi republikanci in liberalci Europe v svojem kon-I
cnem boju proti monarhizmu, fevdalizmu in fasizmu, kar
vse reprezentiraio ubezne zamejne Wade v Londonu!