Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-06-03
DIR. JOSH GORICAR:
a.. E. |. O. u"
THE Two-Woy Passage" Hobsburzonov

DR.. Josip Goricar, bivsi generalni konzul Avstro-
Ogrske V San Francisco, XII 81 je stekel velike zasluge pri
razkrinkanju homatij avstrijske %diplomacije tekom prve
svetovne vojne, nam je postal V %priobcitev clanek pod
gornjim naslovom, XII odgovarja s%odobnosti z ozirom ma
spletke, XII jh pleto V Zedinjenih drzavah "nadvojvoda'
Oton in njegovi pomocniki ma skodo JugoslaVlJe IN osta-
lih nasledstvenih draw.
ze 20 prejemu DIR. Goricarjevega clanka smo donna
Ii, da je bill V Ameriki razpuscen famozni OtOnoV bata-
lion, ker Sc je drzaVni department koncno vendarle zaVe-
del, da je ustrelil nekoliko preVelikega koza S tenn, da je
dial dovoljenje "a njegovo ustanovitev. Vendar z razpu-
stom tega bataljona vsekakor MISC prenehale tudi spletke
nekdanjih a~vstrijskih potentatov. Il DIR. Goricarjevega
clanka sno posnei samo glaVne in man. znane ugotovlt-
We m~ahinacij aVstrijske cesarske gospode.
DR.. Goricar opozarja V zacetku svojega clanka ma
prihod Habsburzana M%aksimilijana V Ameriko, kjer je V
Mehiki S pomocjo francoskega cesarja Napoleona III. "a
sedel cesarski presol, nakar prehaja ma sVojeVrstno pa
ralelo V zgodovini.
"Komaj pred dvena letoma, Sc je izkrcal ma obalah
te dezele nadaljni Habsburzan, to pot Oton Habsburski,
p1etendent ma stlmoglavljeni prestol biVse dvojne monar-
hije. Kakor Sc 6udno glasi, je ia Habsburzan namenjen
V d~oglednem casu odpotovati nazaj V Evropo, kjer maj
zasede zopet cesarski prestol, &c re ne S pomocjo Zedi-
njenih draw, pa vsaj z njihovo dobro voljo in z %blagoso-
voln Vatikana. S TEN hi bila koncana "Two-Way Pas
sage tega Habsburzana.
Dasi je med namenOm in dejanjem precej dolga pot,
je kljub temu mogoce, kakor stole stvari sedaj, da DO ia
W. NSlOlL SAUL ldtd AdtSl dt " did lid DUHld-
ia kot ponovejaven cesar avstlijski in kralj ogrski, vO-
den pc sijajni procesiji kardinalov, knezoskofov, skofov,
prelatov in nizje duhovscine, oglnjene V zlati ornat, ka-
teri hi sledila vista aristoky atov vseh cinov in stopenj, cd
princev, maIkijeV, grofOv in barOnoV pa vse doll do
"von"-ov, oblecenih V sija jne unifolme, docim bi kOnec
procesije obstojal il preprostega ]ljudstva, "Eende Volk, y
mizernih plebejcev, nakar hi Sc znova zacela habsbulska
zgodovina, oziroma bi Sc nadaIjevala tam, kjer Sc je ne
hala.
Habsburski rodbini jc Slo vse pc sreci do leta 1918,
ko je ljudstvo vrglo cesarja Karola "Zadnjega' brez vsa-
kin ceremonij S presto}a, s temel je dokazalo svojo voljo
do svobode in do zivljenja, kakrsno je ljudstvu pc wolff.
Takrat pa je sreca oblniLa Habsbulzanom hrbet. Mi
how ponosen Hofburg je bill izpremenjen V razstavni pro-
stor "a trgovsko blago, njihovi gladovi in posestva so bi-
la zaplenjena, njihovo ogromno bogastvo je ~izhlapelo, in
cesar Karl je umrl.
Toda bivsa cesarica Zita zvi cello V izgnanstvu V
gradicu, obkrozena pc miniaturnem dvoru, kjer j dvori-
10 avstrijski in madzarski fevdalni CROFT in plemici ter do
stojanstveniki rimsko-katoiske cerkve. BiySa cesarica III
ia nj nikoli prenehala uciti svojega prvorojenega sina
Otona Idle hohe Staatskunst" (umetnost visokega drzav-
nistva), ter nj pri tenn nikoli izgubila izpred svojih oci mi
steriozne aglomeracije samoglasnikov "A. E. l. O.. IT,"
tako dragih vsakemu Habsburzanu.
Onim Amerikancem, XII jim nj znana %zgodovina
,Habsburzanov, maj DO %povedano, da "A. E. l. 0. IT, nj
kaka kabalisticna formula nti ne kaksna krizanka tenn.
vec lie to ponosno geslo Habsburzana Friderika III. tel