davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08

siromastva i izrabljivanja eoveka po coveku;
ako on veruje u sistem slobodnih ljudi me-
dunarodnom bratstvu; ako on veruje u soci-
ialnu ekonomsku pravdu; on mora priznati
da Sc ne moze podignuti novo drustvo pre- ne
20 sto Sc odstrani stare drustvo siromastva,
bljivania coyeka po coyeku i socijalne e.
konomske nepravde: on mora prlZnatl ola RAD
NIcKA BORBA Zagovara tn ideJu svh svoJlh
35 godina da kroz cello to vreme objasnjava
jugoslavenskim radncima ideju socijaistitkog
Industriialnog Junionizma koia uci da Sc rad
niGka kasa mora organizovati polititki sa svr-
hom da osvoi kapitalistckn politician drzavu !
da je raspusti, ideju koja uti nuznost klasne
orpanizacije II proizvodnji sa svrhom da rad
nicka kasa, ma dan svoje poiti6ke pobede, W.
me- drzi kre6e zemalis industrije korist
samih proizvodjaGa i da pomocu te industrl-
jaime organizacije upravlia sa novim druStvom
slobodnih prozvodjata. Nj veruiemo da Je to
jedini postojeci plan "a uspesno izrSenje reVo-
lucije koja &c da unisti siromastvo lzrabll-
vanje toveka po coveku i koja &C garantoVatl
"da mir buducnosti bude tenejen na drustve-
moi pravdi koja &c zaiednei naroda dati move
ekonomskog napretka." Ako Hrvatski Svijet
stvarno veruie II sistem medjunarodnog brat
stva kojem nete biti izrabljiyanja 6oveka po
coveku on treba da odnlah posveti svoje stup-
ce zagovaraniu ideie natina sa kojim da sN
ia ideia ostvari - ideie besklasne aie3' .ce
slobodnih proizvodjaca koia da Sc ostv- pu-
TEN poKtickog i ekonomskog org" .Izovanja
radntke kase kako ut S. l.. P. i tako to na
nasem jeziku zagovara RADNIcKA BORBA.
e. Ako Hrvassas Sviiet nete da usvoji de
ju S. L. p politi6kom ekonomskom organi-
zovaniu radnicke klase. a svakaSo zeii medju-
narodno bratstvo II kom ne6e biti izrabliiva-
MIA coveka po toveku, neka nam preporuci de
ju boiu logicniju nego sto je ideja Socijalis-
tickog Industrijalnog Junionizma, mi mu ga
rantuiemo da ce RADNIcKA BORBA posveti-
ii svoje stupce zagovaranju te bolje ideje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
"Pita.jte Trgeyce"?
Palandaciceva JugOslayia e

Palandaciceva Jugoslavia g, aprila)
ina jedan ogromni oglas korist kandi-
dature Edward J. Kelly-a, "a ponovni iz-
Dor "a natelnika grada Chicago. Palanda-
ciceva novina nije izuzetak sto Sc ticc po-
dupiranja Kellyove kandidature, MEGA po-
maze, medju ostalim jugoslavenska Sta
linisticka stampa, premda je Kelly rekor-
dovan kao krynik celicnih radnika "a vre-
me strajka nazad sest godina kada je Kel-
lyova policiia brutalno napala demon
straciju strajkasa ubila oko desetak tih
stra kasa
Predvidiaiuci da bi neko mogao po-
mslit da Kelly nije bio dobar natelnik,
oqlas II Jugoslaviii kaze: "PITAJTE CHI
CAsKIH 10000 sUsJEDNIH TRGOVACA'
PITAJTE CHICAsKIH 100000 POSTED
NIKA DOMOVAi Sa jednim gasom onj
&c yam kazati da je EDWARD J. KELLY
BIO NAJBOLJI CHICAsKI MAYOR"
Pretpostavimo da je to tako, Il stvari
mi verujemo da gu trgOvci i posednici
Chicago prii&no zadoyoljni So svojin gla-
varom svoje polititke maSine Chicagu,
ali Chicago broji preko 100000 stanoy-
nika cd koiih je ogromna vecina najamno
robbie. Kato to da sc ne pita njih da Ii je
Kelly "bo najbolii chikasli mavor': ka-
ko to da Sc ne ritaiu radnici celi6ne in
Gustriie kako to da Sc ne pitaiu udovice
i siroGad usmrtenih strajkasa?
JOS iedno: Neka iugoslavenska Stanl-
pa, koia podupire Kelya, izvoE odgovo-
riti ma pitanie - kako to da Sc radnici-
ma preporucuje Galifet strajkasa Gelicne
industrije?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
'ParaliZoyana" s. l.. p?

U prosom broju RADNICKE BORBE mi
smo donel dokaz koj nepobitno potvrdjuje
da su potporne organizacije generano Srpski
Narodni Savez specijalno, nista drugo ve6 tr
govacke ustanove ovom broju osvrnutemo
Sc ma Srbobranovu tvrdnju da RADNIcKA
BORBA "pretstavlja paralizovan 'pokret' S.
L.. p"
Sta hoce Srbobran da k e sa svojom
tvrdnjom da RADNICKA BORBA "pretstavlia
paralizovani pokret s. L. p? sta znaci rec
"paraliza"? Prema Websterovom recniku "pa-
raliza" znaci "unistenie moti "a funkcionisa-
ME- delimicno iii u celosti gubtak sposobno-
st "a dobrovoljnu kretnju it'd
Prenasajuci znacaj te reci ma S. L. P, INA
clio bi da je S. L. P. nekada mogla sto danas
ne moze = da joj je (delimicno iii celostD"
unistena moe funkconsanja" iii da je S. L. P.
"izgubila moe dobrovoljne kretnje"
Da vidimo.
S. L. P ie ugledaa svetlost sunca pre- sko-
70 20 godina. Cd svoga rodjenja pa do 1890.
godine, S. L. P, mlada, nejaka neiskusna, mad
zivela ie ocainu borbu resavaiuci Sc reformis-
tickih tendencija i stupila svet 189o.) sa
revolucionarnim programom Marksistickog So
cijalizma. Dakle, tn nije bilo "paralize".
Cd 1890. do 1900 godine, S. L. P. je vodi-
la nemilosrdnu borbu protiv svih ostataka
formizma II svojim redovma. Istorija dokazuje
da je S. L. P. uspela svom podhvatu. A to
nije 'paraliza''.
Cd 1900. godine s. L. P. Sc nalazila, nala-
ri Sc sada, borbi protiv reformista svih dla-
ka. Neka Srbobran prelsta istoriju radniekog
pokreta Amerike pa neka pokusa imenovat:
jednu, jedinu organizaciju koja je nosila ad-
nicko ime te koia je stanju izneti re- ,rd
pomirljve klasne borbe i revoluci> larne do
slednosti. Neka trazi Nacice jedru - S. L. P.
A to nije "paraliza.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
SOcijahSti&l<o re$eto

ljozderstvo. Ali mi znademo nesto sto ie
mnogo vazniie nema te zemlje ma sve-
tn Ii kojoj radnicka klasa prima najamni-
Gu koja je dovojna "a nabavljanje stvari
potrebnh "a zdravi veseli zivot koji da-
naSnji fupanj drustvenog razvitka ONO
gucava. A buduci da je takav zdravi i ve-
sell ziv0t moguc, zato mi radimo ma pro-
Sirenju klasne svesti podizanju klasne
organizacije sa svrhom da Sc izvrsi drus-
tvena promena koja &c omogutiti uziva-
nje dovol,ne kolicine zivotu-potrebne hra-
ne.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
"NeoDravdana Bo.iazan"

Kresiceva Danica Il. aprila) donela
ie uvodnik pod gornjim naslovom. Da ie
tai uvodnik napisan cd strane fedora
Cvetkova. mi bi ga lakse razumeli, t. j..
lakse bi razumeli niegovu svrhu. Ali kada
Danica pokusava da mas uveri da Sc ne
trebamo uznemirivati zbog toga Sto nete-
mo moci dobiti toliko mesa koiko raniie
jer da meso i tako niie naibolja stvar Ia
ljudski sstem, mama izgleda da Danica
pokusava da ma vrlo nespretan na6in siri
propaganda koia ina "a svrhu da mas
spremi "a jos mizerniji ziyot, ne samo
dok oval rat traje, vec posle rata.
Ali Danicin uvodnicar ide dalje cd
samog mesa, on pokusava da mas uveri
da oskudica u hrani styara snagu zdrav-
lje Slusajte ga: "M, koj smo dosli is
takozvanih pasivnih krajeva - Dalmaci-
je, Like Herzegovina i Crne Gore, made
mo predobro, kako nasi seljaci tamo ra-
de tesko hrane Sc oskudno, to ne me-
som, neeo palentor, raznim zeliem, gra-
hom kruhom Pa usprkos toga, sto nj te
hrane nema dovoljnoj mjeri, ii seljaci
su vrlo iaki tjelesno zdravi. daleko zdra-
viii, nego Ii su gradjani u bogatoi Anne
rici, koji su prize rata jeli po diva iii tri-
put dnevno mesa, i to mnogo vrlo mnogo"'
Da Ii je moguce da je Danicin uvod-
nicar toliko zaslepljen sa svojom vlasti-
tom propagandom da on nezna da sc zdrav-
lie gradjana (radnika) Amerke ne naru-
sava zbog toga sto on jede "mnogo, vrlo
mnogo'' mesa, vec zbog toga sto radni
uslovi moderne industrije pod kapitalis-
tickm privatnim vlasnistvom cede IL sva-
kog najamnog radnika mnogo wise snage
nego sto je on stanju obnoviti kada
bi jeo najbolju hranu? Da Ii ii ljudi ma
stole da budu toliko slept da ne vide sa-
me vladine cifre koje vec davno rekordu-
ju nsk nivo ma kojem ziv ogroman dec
americkog stanovnistva?
Mi nsmo dovoljno zapoznati sa ma
ukom ljudskoj anatomij stoga mi ne
mozemo da argumentisemo relatvnoj
vrednosti mesa druge prirodne hrane:
nizovanje radnicke klase. Mi mu najskre-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08

nad]ete Il meni zgled, crte reel koiima obGa-
vai da lzlazim pred vas i ca upctrebjava ra-
niJm prilikama kad vas sazivah na okup ia vas
danas he oslovliavam kao sto Krali Gospodar O.
slovljava svoie podanike sluge. sam govorim kao
podanik sluga Kralia Kraljeva, Gospodara - Sve-
moguceg Boga.
- Neki zlobni bogohuljiteii liudi malog zna-
caja mamie doktrine, protvno casti svetog Sakra-
menta, izrazavahu, zagovarahu pisahu mnoga We
lka svetogrdja. Toga rad resin da odrzi ova sve
cana povorka, da bi prizvala milost naseg Izba
vtelja. Naredjujem da Sc mad jereticima izvede
stroga kama, kao opomena svima drugima da ne
padaju recena proketa ubedienja kao opomena
vernima ola istraju svojim doktrnama koeblji-
vima da postanu cvrsti onima koji zalutase da
Sc vrate stazu svete katolicke vere kojoj vide
mole, kao duhovnih prelata, istraj javanje.
Nastavife se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
"Proletarce". ..... cekamo!

posIednje vreme cikaski Proletarec
redovito opetuie potrebu Ia uspostavu
"sociialistickog mira ma mesto "kapita-
listiGkog iii mperij jalistickog mira" Mi
smo IL potpunom suglasju sa idejom koja
stavlja stvarni socijalistiGki mir Il protu-
rolozaj takozvanog kapitalstitkog mira.
Ali mi znademo da je eovor" sociialistic-
kom miru cd male iii nikakve vrednosti
ako Sc istovremeno ne radi ma organize
van ju snaga "a garantovanje je socijalistic-
kog mira. Z vezi sa Proletarcevim pisa
MEM socijalistickom miru' mi smo
postavili Proletarcu iedno mi verujemo,
vazno umesno pitanie: "Ali kako da Sc
organizuje radnicka klasa Amerike "a
preuredbo socijalne strukture?'' Cekamo,
ali jos nsmo dobili odgovor. Mi Sc NADIA
mo da Proletarec ne smatra da bi odgo-
vor ma nase pitanie otkrio neku ''militarnu
tajnu.' kada Sc proglasuje cilj. koii Sc
odnosi na ogromnu vecinu stanovniStva
iedne zemlje. sredstva ka tome cilju ne
mogu ne smeiu biti tajna. Nj verujemo
da je to elementarno.
Ako sc Proletarec slaze Sd naSm pro-
gramom "a organizovanje radnicke klase
Amerike ga preuredbo socijalne struk-
ture'', neka nam kaze; ako Sc ne slaze, a
svakako veruje da bez "preuredhe soci-
alne strukture" nema baze "a buduci mir,
neka nam objasni svoj program "a orga-
nije najozbiljnije obecavamo da cemo
njegov program pregledati. Ako ga nadje-
mo boljim Cd naseg. mi mu dalje obeca-
vamo da cemo odbaciti svoj program po-
primiti njegov.
''ProletarCe". cekamo!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08

mimic Il svojim razgovorima Sauphinom sledecim
recima: 'Budi oprezu; ia Gu te ostaviti obuce-
nog kaputu, oni cete ostaviti kosuli.'' Z bli-
zin Guisesa stojase Jovan Lefevre, ucenk Ignjati-
tile Lojole, ceretajuci u velikom famj jarnoscu
Katarinom Duprat Jezuiti wee behu osvojili poe
WI ma dvoru Francsa |; chi dominirahu Kancea-
"a zlog duha toga Kralja. A kakav bese tai vladar
telesno morano? Evo njegove price, kako je os
tavise psc njegovog vremena: ''Sest stopa vsok,
sirokih pleca pojasa, okrugla lca debeo, rumena
lica sa kratkopots sisanom kosom, dugom bradom
upadljvim nosem'' - crte sto odaju sladostrane
APPETITE. Gospodar stupase prema svom tronu, ju
liaiuci Sc desno levo Teski kolos afekirase korak
drzanje gladijatora. On sede iii, bolje pade na
svoje sedelo Svi prsutni, iznzimajuci zene ustase
na noge otkrivenih glava. On obrati knezevima,
Kneginjama svoje porodice dostojanstvencima
Crkve kral jevstva
- Nece vam izgedati cudno, gospodo ako ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
"Vesel'te sc narodi"

Narodni Glasnik g. aprila) posvecuje
svoi prvi uvodnik porazu pana IA ubira-
ME dohodarinskog poreza koii ie nosio
inc "Rgml Plan. n. G. Sc yeseli da je
"Ruml Plan" porazen kaze da je sada
"potrebno da Sc uGvrsti uspjehe koie je
narod So porazom Rumlovog rlana iZvoj
stio i da sc povede borba "a pravi pay
as-you-go' plan, kojeg je predlozio pred
sjednik Roosevelt svom programu."
Istina je da su korporacije bile pri-
log tog plana. Razlog je oceyidan -. plan
bi i'm ustedio milijarde dolara. Ali kakva
je razlika "a radnke da Ii korporacije
pristanu da dele Cd njih opljackaro bo-
gastvo~sa svojom politickom drzavom iii
da tn pljacku zadrze "a sebe? Nikakva.
Radnici su izrabljeni proizvodnji. Kada
radnik iednom primi svoju najan1nicu
kapitalista zadrzi "a sebe visak vrednos-
ii koji predstavlja ogroman deo radniko-
vog proizvoda, nema tog plana "a doho-
darinski porez koji bi radniku povratio
ukradenO bOgatStVo. Jedlnl plan koJl rad
nici inlaju interesa da podupiru jeste plan
koji predvidja povratak svog drustvenog
bogatstva Il ruke onih koii su ga stvorili.
A to zahteva unstenje kapitalistickog 81
sienna privatne syoiine te usrostavu 81
stema drustvene svoiine pod kojim bi rad
nici PRIMAL potpun drustven plod svoga
rada. To nije "pay-as-you-go", to je take
what you produce
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08

izmedju Francisa njegovog naistarijeg sna, pr
vuce oci mnostva skupocom svoga ruha, koje bese
sjajno kao lepota joj, tada na svom vrhuncu Kra
levska bludnica bacaSe vremena vreme pogled
uzvsenog trijumfa svoje dive supamice: Kralj-
GU Francuske katarinu De Medic supruga Hen
rv-a, Kraljevskog sina Mada Kneginja, Il ono vre-
me jedva sesnaest godina, rodjena Florenciii, kc
Laurenta De Medici sinovca Pape klementija VII
predstavljase pravi tip italijanske lepote Bleda
kestenjaste kose belle koze, nene crne, strastvene
lukave oei cesto puta kradomce padahu sa Ira
zom prigusene mrznie Vojvotknju od Etampe-
sa Kadgod b i'm oci slucajno susree, Katarina
De Medici imadjase "a nju caroban osmejak Maj
istaknutiji medju velikom gospodom ma platform
behu sef policije IL Montmorency, Vojvoda Claude
cd Guise-a njegov brat, Kardnal Jovan Cd Lora-
ne-a, ambicijozan, lakom, ohol Duran, kome Fran
els I isto vreme laskase obuzdavase ga, ispu-
njavase sa toliko bojazn da bese voljan da je po-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
"Hryatski Sviiet" o
Wallaceovoj 'Reyoluciji"

Hrva;ski Svijet Q. aprila) posvecuJe avoJ
iedini nvodnik podpredsedniku Wallace-u "a
koga kaze da je "najnapredniji prvak Sjedinle-
nih Drzava' ''jedan cd naJmudrllh MAZDA
lekovidnijh drzavnika zapadne hemisfefe. RI.
s. nohvalno citra Wallaceove reel izgovorene
pred censkim kongresom Santiago: cove
eanstvo je danas potpunoj revoiucili "a IL
vojstenje slobode cd siromastVa osnoVanJe
mediunarodnog bratstva, koje ce ukinuti da-
nasnii smisao znacenje granica." Ma jednom
sdrugom mestu, Il stom uvodniku H. S. rekor-
.duje svoju uvodnicku ocenu Wailaceove "reVo-
lucije" sa ovim recima: "Vellka mnostVa ma
roda svih drzava napreduju sada kroz nuke
ratnog haosa prema potpunlJoJ siobodl tom
revolucionarnom napreaovanju aflrmlraJu DO
stoianstvo -ljudskog duha. / ia revolucija tre-
ba da prosliiedi dok covjek ne zvojsti potpu-
nu slobodu cd tlacenja zrabljivanja po CO.
vjeku' Ma posletku H. S. obozava Wallacea
kaze da ''svaka stvarnost mora nalprlje imatl
sjeme ideji iii idealu covjeka, odnosno ljudl.
Iii svesno iii nesvesno, Hrvatski Svijet OBJ
manjuie svoje citaoce. Podpredsednik Wallace
moze da nauci sve svetske jezike, ne sano rus
"potpunoj revoluciji "a izvojstenje slobode cd
siromastva osnivanju medjunarodnog brat
stva", tako isto Hrvatski Svijet moze da pro-
duzi cd sada pa do sudnjeg dana da pise
'revoluciji" koja "treba da proslijedi dok CO.
vjek ne izvojsti potpunu slobodu cd tlacenJa
izrabljivanja po eovjeku" ali to nece pomocl
potlacenom covecanstvu nit mu omoguciti da
SO oslobodi siromastva iii izrabl jvania coveka
DO eoveku sve dok postoji kaptalisticki sistem
proizvodnje raspodele pod kojim radnlcl nj
su nista drugo vec najamni robovi. A podpred-
sednik Wallace ne zagovara obaranje kaptallz-
ma, niti on zagovara uspostavu slobodne Ia
jednice sobodnih proizvodjaca - niti to Ia
govara Hrvatski Svijet. Cemu govor revolu-
cij kada Sc istovremeno podnasa plan "a
korenitu promenu drustvenim odnosima svo-
jine? Ali kada, ma osnovu samog. priznanja
Hrvatskog Svijeta, mi znamo ola ii ljudi veru-
ju da "svaka stvarnost mora najprije imati
sjeme II ideji iii ideau covjeka, odnosno ljudi'
ma mesto da nauce da Sc svako seme stvarnos-
ii kao mogucnosti rodi ljudskom umu kao
rezultat danih materijalnih uslova iii predvi-
denih mogucnosti koje dani materijalni uslo-
vi sugeriraju, kada to znamo tada nam je lax
Sc razumeti njihovo mlacenje prazne slame.
Mantle Sc ljudi govora revoluciji to
nije vasa tema. Govor revoluciji kao zago-
varanje revolucije jeste posao S. l.. P. Ne da
mi imamo neki monopol mad zagovaranjem re-
volucije. Ne. U stvari mi bi bill neopisivo We
sell kada bi Socijalna Revolucija postala tema
ogromnog broja americke radnicke klase, ia
nasa je aktivnost uperena tome praycu.
koliko Sc tice Hrvatskog Svijeta, evo
mu nase dive preporuke:
l. Ako Hrvatski Svijet iskreno posteno
veruje potrebu revolucije "a odstranjivanje
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
Dzepna Biblija.
KRISTIJAN sTAMPAR.

sesnaesta knjiga Eugene Suea: "Tajne naroda
ill astoria jedne proeterske porodice kroz vekova.
Prica Sesnaestom Stolecu dve knjige. Knjiga l.
sa originating francuskog eng1eski Daniel De Leon
Sa engleskog ma jugoslavenski: L. Petrovic.
16O.
Razgovor kaludjerom prekide veliki sum. Cd
usta do usta idjase rec ''Tsina! Tisina! Kralj re-
Ii da govori!'
Ia vreme Franc-Taupinovog razgovora Ma
thurinom, Kral, njegova porodica, dvor, visoki do
stojanstvenici crkve kralevstva behu zauzeli svo-
ia mesta sedsta ma platformi. Anne cd Pesseleu-a,
Vojvotknja cd Eampesa, koja deljase svoju ljubav
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
r AID NIcKA BOR y A

Uzmimo specijani primer RADNIcKE
BORBE Proslo je 35 godina cd kada je RAD
NIcKA BoRBA poeea da siri evandjelje revo-
lucionarnog socijalizma medju jugosavenskim
radnlclma. Kroz cello to vreme postojao je je-
dan vecl iii mani broj iugoslavenskih novina
ovoj zemlji. Srbcbran mora priznati, hteo
Ill ne hteo, da cd svoga poeetka pa do danas
RADNlckA BORBA je ukrstavala ukrstava
sFoJ reVoluclonarni mac sa maeevma pojedi-
nih iii grupisanih novina jugoslavenskog jezi-
ka Il America. Po nekada ona je bila suocena
sa citavom alijancom jugoslavenske stampe,
ali PADNIckA BORBA bila je Il stanju odo-
lett svima pojedinaGno iii grupisano. A to
je daleko cd "paralze".
kako stole stvari dana.?
America izazi prilican broj novina ma
jugoslavenskom ieziku, nediu kojima sc naa-
II Srbohran. Istina e da Sc sve te novne ne
slazu Il svemu iedna sa drugom. Ali je istina
ovo: Sve jugcslayenske novne America, sa
ponosnim izuzetkom RADNIcKE BORBE, ma
laze sc logoru izrabliiyatkog kaptalizma
rade ma tome da uyere iugoslayenske radnike
America da &c posedniim biti dobro samo
ako budu sledili podupirali onu verziiu rop-
skog ssstema koju dana iugoslavenska novina
dano yreme zagoTara kaZali smo da je RAD
'tIcKA BORBA ponosni izuzetak tome pravilu
Nile RADNIcKA BORBA neki pasivni izuzetak
tome praVilu ona ie ponosno aktiyan izuzetak.
A "paraliza" znaGi "gubitak sposobnosti "a
dobrovolinu kretniu" mi nismo izgubili spo-
sobnost dobroyolne kretnje aktivne borbe
protiv neprijatelja radnicke klase. Dakle, to
ne moze biti 'paraliza"
Izuzev RADNIcKE BORBE, celia jugosl4-
venska stampa America zagovara interese
jedne iii druge grupe iugosavenskih izrablji-
vaGa starome kraiu, dok u America zagova-
raju interese americlih izrabljvata i podupi-
I'll njihove planove "a posleratn svet kaplta-
lstitkog izrabjiyanja radnicke klase koji ee
Sc razlikovati Cd sadaSnjeg iedino tome sto
&c izrablivanje bit nemosrdniie. A RAD
NICKA BORBA, jedina ma naSem jezlku "a
govara obaranje onog sistema pljaeke koga
podupire sva ostala iugoslavenska stampa
America. Je Ii to "paraliza"?
Mi nikako ne bi hteli kazati da ie Srbobran
q ostala jugoslavenska stampa sliGna njemul
paralizovan, poSto mi znamo da Srbobran ne
samo ina vec da upotrebljava svoju, iako o.
granicenu, srosobnost kretnje korlst produ-
zavanja kapitalstitkog sistema tiranije p,5ae-
ke. Ali mama izgleda da iugoslavenska stampa
reakcije generalno, Srhobran speclfcno, pa
te od duhoyne HEMIPL LEGIJE iii PARAPLE-
GLE koje zaraze imaiu tendenciju da parall-
zuiu pored ostalog, pamcenje kao rezultat os-
labljene iii slonljene ktme.
F, Srbobrane - "TVRD JE ORAH.
Y narednon1 broju osvrnueemo Sc ma "pros-
nju".
Sve sto pokrete Jude mora proci kroz nil
hovu glavu kakav &c oblik u Moi uzeti, "a
vsi Cd okolnost - Engels.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-08
NASE PARTIJSKO STANOVISTE.

Socijalisticka Radnitka Partija nikada ne
cdstupa cd istine, da bi stvorila prijatelja nj
kada ne promasuje udariti zabludu, da No bi
stvorila neprijatelja.
Sa fvrstom verom konatnu pobedu, ona
ide svojim putem, nepokolebana slahicskom teA
njom "a privremenom koris6u. ona uvek radi
otvoreno posteno, verujuf, da &C. neustrasi
vol nezavsnosti, jedinstvo meme svrhe kojim
je nadahnuta, osvojiti ma kraju krajeva posto-
vanje poverenje onih, koje ella skopfau
jedno klasnosvesno, navalno telo.
Njena propaganda Sc ne sastoji samo pro-
svecivanju, vec i u organizovanju radniGke kla-
Sc "a osvajanje vlasti "a potpuno obaranje ka-
p;talizma. Dok Sc ia zadata ne izvrsi, ona &c
stajati kao stena, budna pazljiva, ne ustupa
juci nista.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-04-09
Ann Arbor Neuls
Motor Corps Women
Have Good Record

Ann Arbor, APR. 9-Washtena"
County Red Cross Motor Corps
lady drivers" have received a
tribute from their Army boss, Capt.
Arthur II. Fraser, Of the Ordn-
ance Department and head OF the
Motor Pool, of Detroit.
Capt Fraser made the statement
that the Washtenaw members have
made the best and safest driving
record OF all the drivers, male or
female. connected with the De-
troit motor pool. The ten Wash
tenaw. drivers started working for
us on Thursdays last Oct l and
since then they have had a perfect
driving record-no accidents, not
even fender scratched he said.
And their attendance has been
nearly perfect and more regular
than any of the other volunteers
or hired drivers he told Mrs.
Margaret Kollen. Washte nav Motor
Corps chairman. The Washtenaw
volunteers are frequently used as
instructors for new ordnance driy-
ers, both in driving and in motor
repair. he pointed out.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-04-09
Traffic Official
Knows How it is

New York. Apr Gins What
with the OPA and a myriad OF
other government agencies telling
the business man what to do dur
ing war time. Traffic Court Judge
Charles Z. Ramsgate relented and
Sam Kleinman was at liberty.
Kleinman's car was ticketed for
overtime parking but when he APP
peared in court, he pleaded.
My secretary eloped. my ship
ping clerk was taken with a heart
attssk III, -an0st. d my other EN-
ployes have been drafted"
Kleinman explained to the sat
isfaction OF the court that his
shortage of help made it impossible
for him to leave his office and
drive the automobile to a parking
lot.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-04-09
Check Of Apartments
Speeded by Fatal Fire

Ann Arbor, Apr 9-As a result OF
the fatal fire early Monday in
the Doric apartments at BAL E.
Liberty St. city Engineer George
H. Sandenburgh is speeding up the
inspection of all Ann Arbor apart
ment houses, which was begun
Jan. 4 TO determine whether they
meet safety standards.
William Maulbetsch, the city
building inspector, has been con-
Quoting the inspection alone since
Jan. 4, but he is being assisted now
by Assistant Engineer Harold SEQ.
will and Electrical Inspector Ed.
ward Hines in the check-up as TO
conformity OF fire escape require
ments.