Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-01-01

enske bezpecnosti, ale kores-
)ondent David Brown dov6d6l
e, re je narodnosti Francouz.
reho matka je Italkou a zije V
N6kolik dopisG, vyme-
mezi matkou a synem,
oylo zabaveno, ale nevrhajf
ladneho svetla ma okolnosti
zlocinu.
General D. Eisenhower pro-
Ievil dopisem soustrast Darla-
move choti mad ztratou jejfho
manzela.
General George Marshall,
naceln1k americkeho general
nlho stabu, dov6dev Sc O 1toku
drive nez zprava O mem byla
vefejne oznamena, kabeloval
svuj zarmutek a otres mad tim
to cinem a V kabelogramu pra-
vii, re admiral Darlan proka-
zal spojencGm neoceniteln6
sluzby.
General Giraud, ktery je mi
.ovan a vazen miliony Fran
couzG, pTejal docasne vladu V
severnf Africe a die vsech INA
mex pres to, re admiral OAR
Ian byl zavrazd6n, vndci sever
nj Afriky budou pokracovati V
spolupraci Sc spojenci V boji
proti velmocem osy.
Francouzska ffsska rada.
ktera byla utvoTena Darlanem,
kdyz stall Sc nejvyssfm komisa-
rem We Francouzsk6 severni
Africe, sejde Sc ably Sc poradi-
"a O choulostivych politickych
otazkach, ktere vznikly nasled
KEN zavrazd6nf admirala OAR
lana mladym muzem, jehoz O.
sobnost nen1 dosud ztotozn6na.
DIE zprav z Madridu totoz-
most 1tocn1ka nen1 dosud zijs-
t6na, ale soud1 Sc, re je clenem
Doriotovy fasisticke milice.
jacques Doriot je jednim z
nejvets1ch propagator1 koope-
race S Nemeckem a vndcem
francouzske lidove strany.
General Jean Marie Berge-
ret, namestek DarlanGv, vydal
rozkaz, die n6hoz "vsechny po-
kusy O zpdsoben1 rozvratu bu-
dou nemilosrdne zdrceny a ie-
diny BOZ, ma nemz zalezi, je boj
kterym Dude Francie osvobo-
zena."
Bergeret prohlasil, re admi-
raj Darlan stall Sc "ob6t1 dtoku,
ktery byl pripraven TENN, KIDD
mu nechteli odpustiti, re odpo-
vedel ma HAS lidu a zvednul O.
pet BOZ proti Nemecku ma stra-
ne spojencG."
Ruska armada postoupila cd
sesti do dewitt mil ma jihoza-
pad cd Stalingradu a p%ostoupi-
la ma II mil Ike Kotelnikovu,
jak oznamilo ruske komunike.
Ma fronte ma strednfm Donu
bylo dobyto sesti NEST a ruska
vojska postoupila ma 35 mil k
Vorosilovgradu, pr6myslovemu
m6stu V Doneck6 panvi.
Nejvyss1 velitelstvf nevyda-
10 zvlastn1 komunike, ale V OBJ
vyklem pGlnocn1m komunik6
oznamuje dobt1 IA NEST a YES
mic ma jihozapad cd Stalingra-
du V offensive, ktera postoupila
cd rs do 81 mil "a ctyri dny.
Sovetska vojska, postupuji-
CT vejfTovite touto oblast1, do
byla Verchni Jablocnyj, IL mil
ma sever cd Kot6lnikova, dale
Nebikova, Is mil ma severoza-
pad Cd d6leziteho zeleznicnf-
no mesta Potemkinska ma Tece
Donu, 25 mil ma sever cd Ko-
telnikova a jinych nemeckych
pevnost1.
Ma stTednl fronte a ma jiho-
vychod cd Nalciku sovetska
vojska pokracuj1 We sv6 ofensi-
We.
Tube boje op6t vzplaly u We
like Luki, 270 mil ma severo-
zapad cd Moskvy, kde Rusov6
zlomili tvrdy odpor NemcG a
zmocnili Sc slime opevneneho
stfedu nacistickych obrannych
linif. I've zprave nemeckeho
nejvyssfho velitelstv1 naznacu-
je Sc, re Rusove podnikajf 1tok
ma samotne Velikie Luki a tu-
ha bitva zur1.)
Spojenecky hlavnf stan v Sc
vern1 Africe, 27. prosince.
V cele S americkymi letacfmi
pevnostmi, jez r~ozsifily zkazu
" Osou drzenych pr1stavech
Bizerte a Sfaxu, spojenectf let
ci pustili Sc do bitvy o Tunisko
S o~bnovenou energi1, kdyz zim-
nj bOure pOn6kud ustaly.