Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-06-04
AMERICKY INDIAN - HRU-
ZOU NASICH
P1Se Jan Maly.
Overseas News Agency


kapitulacf v roce 1913 napsal
We SVEN hlasen1 hlavn1mu Sta
bu toto: "Nejnebezpecn6jsf re
vsech americkych vojak1 je
Indian, ktery krone vseho je
nadm1ru statecny. vi vice O
krytf neil kazdy jiny vojak
ktery pouzil vedy a laboratoff
k sve vyhode. Je skvely sire
lee. Kdyz postupuje nepotre-
buje zadne rozkazy. Je arma-
da v armada. Je jediny anne
ricky vojin, jehoz Sc must Ne
mecko bat"
Pan general nepopsal prfho-
dy z fronty, ktere no pTinutily
k teto dGverne zprave hlavnf-
mu stanu. Mona, re mel ma
mysli praci indianskych rowe
dek pr druh6 bitve ma Marine.
Americka armada postupovala
a prisla k Marine. Tato 1zka
ale velmi hluboka Feka musela
byti pfekrocena, ale nemecke
kulomety kryly kazdy palec
vody. Indianske rozvedky to
nikterak nerusilo. Jednoduse
provedli prirozeny pro ne W.
kon. Plavali pod vodou "a svf-
tan1 a napadli "a indianskeho
vytl nemecke kulometc1ky no.
Ii. Kdyz indianstf rozvedc1ci
dokoncili svou praci pri n1z vet
sina NemcG v panice prchla, a.
mericka pechota pTesla Teku
zridila pTedmostf pro svGj vel
ky postup.
Je take mono, re general
mel ma mysli vykon serzanta
Joe Oklahombiho, plnokrevne-
no Coktau cd setniny d 141
pes1ho pluku. Citace Oklahom-
biho "a jeho vykon je strucna
a mluv1 k veci: Ia divoke bara-
re serzant Oklahombi vybehl k
1toku nepratelsk6ho postaveni
a prebehl asi 21O yardG pTekaz
kami z ostnateho dratu. Bezel
ma kulometna hn1zda a zajal
I'll zajatc1. Dobyl silnou ne
pratelskou posici v nfz bylo SO
kulomet1 a rada minometG. u
korist6ne kulomety obratil ma
nepr1tele a pres tezkou delo-
stfeleckou palbu drzel posici
lctyri dny. PTekrocil mnohokrat
1zem1 mezi zakopy bojuj1c1ch
ably dostal informace O nepT1-
tell a ably pomohl zranenym ka
marad6m.
Tyto vykony ~serzanta Okla
hombiho Sc vyrovnaj1 lepe INA
mym hrdinskym kouskGm SER
zanta Yorka.
A ted sc mGzeme skoro vsa-
dit, re Japonci bro d~ostanou
zpravu jakou dostal nemecky
hlavn1 stab v roce 1918. Japon-
ci dostali prvnf ukazku schop-
nostf americkeho Indiana ma
Battaane. Tam vojin Charley
Ball p1dvodem z indianske re-
servace v Montana Sc propl1zil
do japonskeho tylu "a japon-
skou bateri1. Kdyz skoncil svou
praci bylo pc ~Japonc1ch totiz
DO tech zivych. Voj1n Ball do
stall zasluzny krfz = prvnf u
deleny ma B~attaan6. V bitve O
Midway osazsky Indian, gene
raj Clarence L. Tinker, velitel
letectva ma Hawai- dial CO proto
Japonc6m. Byl to general, KITE
ry nechtel zadat ably jeho pod
fizen1 prebirali ma sebe risiko
ktereho on sc odvazoval. Gene
raj Tinker vedl sve letectvo do
bitvy O Midway a zemrel v bit
We, ktera skoncila v1tezstv1m.
Nedavno americka poslecho-
va sluZba zachytila dals1 pro-
pagandistickou rec Goebbelso-
WI O hroznem osudu americ-
kych Indian1 a konc1cf vyzvou
ably sc Indiani vzbourili. Mel
lepsf odpovedf Goebbelsovi
jsou fakta. A melo by no "a
jfmat, re pred Pearl Harborem
bylo v americke armada ma city
Fl tisice IndianG z nichz vetsina
byli dobrovoln1ci. Cd Pearl
Harbour vstoupilo do armady
dalsfch $4,000 IndianT. V POI
meru k celkovemu inoianske-
mu obyvatelstvu u. S. zadna
jina americka skupina Sc nevy-
rovna v tonic projevu Waste
neckeho uvedomenl Indiandm.
Indiani dobTe nechapou Cd
vody. Nemohou rozumet, re
by vsichni NELL byti odvadeni
ma vojnu. Kdyz zacala valka,
vsichni fysicky schopni muzove
kmene Navah1 v New Mexiku,
osedaIi kone, naplnili zasobnf-
XIV ctTn1ivnm q nVt1e nOtraVOu q