Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-01-29

NJ VSTUP BRIT0
DO TRIPOLI.
RUSOVE v ARMAVIRU.
MAJKOP ODRfZNUT.

Poslednf sovetska zprava O.
znamuje obsazeni Armaviru.
NemcGm je tim odriznut 1stup
z Makeup. Americka letadla
bombardovala ponorkove "a
kladny Lorient a Brest We Fran
eli.
Ma vsech frontach v Rusku,
V Libyi a dokonce dnes i v Tu-
nisu spojenecke armady postu-
pull. w davno nezazili Nemci
a jejich spojenci tax velkych
porazek.
AFRIKA.
V 5 hodin 10 minut rano v
sobotu, %. ledna vstoupila brit
ska osma armada do mesta Tri-
poll, nejvetsfho mesta italske
kolonialn1 rise a poslednfho
zbytku byvale slavy Mussolini-
no. Zatfm CO hlavnf jadro Rom
melovy armady pronasledova-
ne kolonou bojujfc1ch Francou-
"a generala Leclera a cast
britske osme armady ustupova-
10 "a hranice Tunisu, brandy
zadni vote slozene z N6mcd,
p~r1stupy k mestu, vyhazovaly
do povetrf mostly, zaminovava-
ly vojenske objekty v meste a
snazily Sc zpomalit vstup An
glicanG. Britska armada ma
pred obsadila kopce u mesta,
znicila posledn1 obranne LIME
Nemc6 a ma 1svite vytlacila z
Tripoli poslednf zbytky nemec-
Ike armady.
V meste, v nemz zije asi 49,
900 ItalG z6stala italska policie
ably branila Italy pred POM
stou ArabG a mestska sprava,
ktera formalne pred Anglicany
kapitulovala. Zat1m co cast
mesta hor1, postupujf britsKe
oddly co nejrychleji ma zapad,
ably chytily ustupujfcf Nemce.
Britske lodstvo pTiplulo k ma
lemu pf1stavu Zuara, sedmde-
sat mil ma zapad cd Tripoli, z
nehoz pokracuje jest6 evakua-
ce a mesto z del ostrelovala.
Zatfm co spojenecka letadla,
hlavne britska, neustale bonn
barduj1 ,ustupuj1c1 nemeck6 ko-
lony, We vzduchu Sc temeT ne
objevuje nemecke letadlo.
Je nynf otazkou IDA Sc Rom
mellow podar1 proniknout az k
severn1mu vybezku Tunisu, kde
Sc upevnil S nemeckym sborem
general Arnim. Nenf pochyby,
re je to jeho planu, a re kdy-
by Sc Rommelovi podaTilo pri-
vest svou armada do Bizerty,
NELL by tam Nemci asi 100000
vojakG, kteTf v opevnenem te-
renu by Sc mohli dlouho branit
proti AmericanGm a Angelica
Nun. Ably Sc do tohoto vybez-
ku dostal, must Rommel profit
jeste asi 800 mil. Anglicane a
Americana mali ted pr1lezitost
proniknout k mort v Tunisu a
tax Rommelovi cestu do Bier
ty odr1znout. Tvrdl sc, re Rom
mel mel jiznfm Tunisu v me-
ste Medenine, 80 mil cd hrani-
&c poradu Sc svym stabem.
Zat1m co Anglicane a boju-
jlc1 Francouzi jsou Rommelovi
v patach, postal general Eisen-
hover posily francouzskym Cd
d1lGm, ktefi Sc bran1 Nemcdm
u Pont du Fahs. Nemci tn chte-
il udrzet pro Rommela volny
koridor, kterym ma profit jeho
armada do Bizerty, a 1kolem
IspojencG je prave tento koridor
uzavr1t. IDA sc to podaf1, neni
dnes znamo. Zatim vzplaly pc
cele fronte v Tunisu boje "a v
severn1 casti Tunisu nabyly cha
rakteru skutecne ofensivy. Spo-
jenect1 letci bombardovali vse-
china letiste v Tunisu a v Sicilii,
ably takto nabyli prevahy We
vzduchu.
Americke tanky, ktere pod.
porujf kolisajfcl francouzske
posice v Tunisku, zpdsobily tel
Ike ztraty nemeck6 kolone, jaR
bylo oznameno.
We zprave Sc dodava, re a.
mericke aeroplany sestrelily 81
~nemeckych aeroplanG v bitve
mad Bizerte a samy nemely
ztrat.
Americke tanky, kooperujfce
S jednotkami anglicke prvn1 ar.
mady, odrazily nepfatelsky Il.
tok ma jihozapad cd Pont dl
Fahs, kde Nemci p%ostoupili as
Is mil, jak Sc oficielne ozna
lmuje.