RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-22

cito cinjencu da agenti poslodavaca fass-
ticki naklonjene grupe potpomagane od stra-
ne jednog, manjeg iii veceg, della poslodaVaca'
potpiruju tn rasnu mrznju Predsednlkova ma
redba koia ie imala da odstraRi rasne predra-
sude koie su ocevidne protiv crnackih radni-
ka Il industrii, niie uspela. Kao prayilo, crnac-
XII radnici su iskljuteni IL mnogih tvornica,
to je takodjer istina u koliko Sc tice prillka
"a crnacke radnike da dobiju bolje placene
poslove. Tako sc desilo i sa zakonom koJl Je
bio proturen IL Pennsylvania pre- godlna te
koii je proglaso jednaka prava grad]ana crne
belle koze, zakon je ostao mrtvo slovo ma pa
piru.
Cd kada su rasni izgredi zauzeli prilican
Geo prve strance dnevne stampe, cd tada su
Sc poiavili mnog "analizatori' rasnog pitanja
Stalinistiska stampa, primer, naglasuJe ola
su rasni izgredi produkat petokolonasa ma
cistieke propaganda Ali dolazi John S. Bugas
specijalni agenat detrotskog ureda F. B. l.
potpuno negra svaku tvrdnju da su detrotski
izgredi bill rezultat nacisticke propaganda. U
Indianapolisu vlasti takodjer negiraju svaku
tvrdnju da su tamosnji izgredi prouzrokovani
nacistickom propagandom zrazavaju nadu da
&c puma uposlenost crnaekih radnika kao be-
ill., ublaziti stanie smanjit izgrede.
Bilo zbog kojh razloga, cinienica je da
niti burzoaska nti Stalinisticka stampa OBJ
jasnjava stvarn uzrok rasnih predrasuda ME-
nih neizbeznih posledica rasnih izgreda. Ras-
ne predrasude imadu svoj koren ekonoms-
kim cinjenicama Ne menja stvar da je ratna
pijaca omogueila uposlenje skoro svih radni-
ka, ii radnici, kao pravilo, znadu da je to rat
ma pijaca koja i'm je omogu6la da dobju po-
sao oni znadu Sta in ceka kada ratna pijaca
propadne, oni imadu iskustva Cd doba predrat-
nog kapitalizma i njegove desetogodisnje de-
presije, oni znadu da II koliko bude mamie po-
slova da &c toliko bti ostrja konkurencija
medju radnicima (crnim i belim) koj traze
posla. Bell radnici znadu da su kapitalisti is
koriscavali crne radnike protiv belih radnika,
oni znadu da koliko crnacki radnici budu
spremani "a sve veei broj poslova industrij
Ga &c tolkoj mer biti ostrija konkurencija
"a te poslove posle rata, buduci klasno nes-
vesni oni vide crnackom radniku opasnog
konkurenta. kada Sc takvom stanju doba po
slodavaeko potpirivanje rasnh razika, zgre-
di su neizbezn
Rasne predrasude ne mogu Sc odstraniti
sa jednostavnim raskrinkayanjem potpirivaca
rasnih razlika, nti sa apelima "a neka "jedna-
ka prava." Rasni problem ne moze Sc resit
kao rasni problem, to zbog toga sto je tai
problem tex deo ve6eg problema - drustvenog
problema. Oni koji obracaju svoju paznju i
posvetuju svoje vreme isticanju rasnog pro-
blema njegovih posledica, pomazu da Sc
basur veci problem - drustveni, klasn pro-
blem sa resenjem kojeg jedino Sc moze O.
cekivati resenje svih drugih problema. Posve-
cujuci vreme rasnom problemu, iii bilo kom
problemu koji je tex deo drustvenog problema
znaci ciniti ono sto Sc vladajuca klasa NADIA
da cemo ciniti - deliti radnike ma rase, we're
nacije. Zato, svi oni koji dele radnike ma ra-
Sc, we're iii nacije, pomazu izrabljivackoj VIA
dajucoi klas da mas drzi razdeljene i time
nesposobne "a klasnosvesnu akciju protv iz-
rabljivaca. "Socijalzam," rete Daniel De Leon,
"ne poznaje takva uvredna 2lohna razliko-
vanja medju proletarijatom kao sto su nize'
wise rase. To je udeo kapitalizma da pot
piruje vatru takvog sentimental kao deo svoga
plana da drzi proletarijat podeljen." Kapita-
liam &c uspevat sa svojim planom da deli
radnike sve dok Sc radnici ne prosvete do ste
pena da su II stanju videti da su interest svih
radnika, bez razlike rase, we're, iii nacije, isti.
Dakle, resenje rasnog problema ocekuje
resenje drustvenog problema A resenje drus-
tvenog problema oeekuje klasno prosvecivanje
revolucionarno poiticko ekonomsko organi
zovanje radnicke klase sa svrhom da Sc obo
ri kapitalizam te da Sc uspostavi besklasno