davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-16

.sto letih mnozilo tako, da ga /
mamo danes Sc enkrat toliko-I
zemlje pa mic vec ne. Kar je bi-
10 ljudi odvec v Evropi, so Sc
zadnjih sto let izseljevali v obe
Ameriki, XII ste bile odprte. Da-
mes ste ODE zaprti cd leta 1922
oziroma % let. In to je eden IL
med velikih vzrokov, da sta pri-
sla Hitler in .Mussolini ma po-
vrsje.
Lahko je govoriti tistim, XII
imajo. Tenn Sc nj treba bati u
bostva, niti bolezni, ali nevar-
nosti, da izgube delo ali da bodo
ma stara leta nepreskrbljeni 9.
Oni hodijo lahko mirne vesti ca
stit in molit svojega Boga, ker
imajo vzrok, da so lahko neko-
mu hvalezni. Tudi jih mic ne
skrbi ma tenn svetu kakor mas,
druge zemljane.
Lahko je torej govoriti TEN
in ii tudi govore. Drugih sc
dosti ne slisi, ker ne vedo kan,
zakaj clovestvo je prislo do ta'
kega razpotja, da mora revidi'
rati vso svojo tradicijo, zivlje'
ME, drzavo in vero. In tako ra'
| dikalna DO morala biti ia revi
7 zija, da DO vzelo generacije
predno jo bodo razumeli.
Ma bojnih poljanah zmaguje
mo-doma Sc pa samo priprav
l ljamo. Use caka resnice, pa S
nikdo ne upa Z MO ma dan. II
Sc vec: nobenih skupih misli nj
. mamo, kako hi Sc. resilo to al
e ono. V tenn je velika nevarnost
l Zakaj propadajo narodi in ka
0 povzroca, da izginejo raz zem
: sko povrsje? Najvec to, da s.
: ne morejo zediniti v skupni mi
: sli, kaj in kako bi. Gredo tore
: ma pot, ne da bi vedeli, v katere
a smer. Ma poti Sc izgubljajo N;
|, desno in levo, nemalo Sc jih vra
ca, mislec, da gredo Sc vedn
n naprej. Tako Sc narod raztep
) in izgubi, tako Sc zaigra civil
= zacija.
/ Kaj resujemo danes? Odgo
Il vorimo odkrito: mic. Kar slisi
n mo, so same fraze, 8 katerimi S
/ izkusajo ogniti resnici tisti, k
n mas vodijo. Cisto dobro veva
l. in JAZZ, da je resnica veckra
: grenka in tezka, trda in nepri
,jetna, kljub temu vendarle-
? resnica. Ne ognes Sc je, pa &c S
j.. jo Sc tako bojis. Yes, da prid
e ma dan, ker mora >biti tako -
e boljse je cakati jo pripravljer
= kakor ogibati Sc je. Ognil Sc j
a namree ne bos in nekje te bo Z
}: zadela, ko bos najmanj pricakc
o val.
So ljudje, XII mislijo, da bod
IL S samo formo Wade dobili i
J. resili vse. I'll me spominjajo n
n tiste Hrvate, XII so mislili, da {
pride Macek ma povrsje, ne b
l. treba placevati davkov.
z Danes Sc med zavezniki dc
j. sti niece demokracije ma levo i
l, desno HIM ampak de
Ii mokracija govori samo clc
veskim jezikom, poslusa z elc
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-09-16
SKRAT

sofer bancnega raynatelja Je
ozenjen in ina pet let starega
sincka. Nekega dine vprasa raw
natelj soferjevega sineka: "Kje
je ocka?'
"Ne vem", odgovori decek
nebrizno.
"Kaj ne yes, kdo sem JAZZ"
Sc zacudi ravnatelj.
"Vem. vi ste tisti moz, XII ga
vzame moi ocka vcasi k sebi v
avto," Sc odreze decko.
Micika: "Teta, kaj je brzo-
jav?'
Teta: "To je nekaj takega,
kar pomaga, da kmalu yes svet
1--we kaksno vest"
Micika: "Torej 81 tudi ii teta
brzojav?"
Teta: "Kako to-"
Micika: "Vceraj je rekel oc-
ka, da Sc teti ne sme mic pove-
dati, ker potem tisto rec I'VE YES
svet."
Ratchet: "Ali molite pred
jedjo in po jedi?"
Dijak: "Redkokdaj!'
Ratchet: "zakaj to-"
Dijak: "Ker redkokdaj jem!'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Grccka

Sukobi izmedju grckih izdanja ia
Jugoslavenskih Partizana Mi
hajlovica, prosiruju Sc. Dosadas
Mi pokusaji Saveznika da ratu-
JUICE sile Grcke izmire, nisu uspeli.
Svakako ola nacisti gledaju ma te
sukobe povoljno, posto oni NINA
dozvolj javaju da povuku izvesan
dec nacistickih sila sa grckog
zemljista. Nacisti dobro iskorisca-
vaju staru parolu "divide ct i'm
pera' - podeli pa vladaj.
Iu Grckoj, kao Il Jugoslaviji
svaka ratujuca grupa ina svoje
podupirace sa strane. | kao Il Ju-
goslaviji, nema nikakvog znaka da
Sc jedna Cd grckih grupa bori da
bi prenela zemlju sredstva "a
proizvodnju u Grckoj il ruku pri-
vatnih vlasnika u ruke radnika
seliaka Grcke. Dok to manjka, re-
volucionarni Socialist ne mogu
Sc veseliti toj borbenosti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
"NeOvlaSteni" Straik
ZahvatiO 1000.

ProSlog petka (5. novembra) 375
radnika Il iednom odelenju Regub-
lie Steel korporacije IL Buffalo,
glasali su da produce sa ''neovlas-
tenim'' strajkom, dok korporacii ia
ne uradi neSto da Sc odstrane o.
pasnosti kojima su ii radnici IL
lozeni na svojim poslovima. Tvrdi
Sc da su uslovi rada recenom o.
deleuju takvi da diva cd svaka tri
radnika nose rane vruceg metala.
Opasnost ma poslovima indu-
striji jeste stara prica. Takozva-
ne kampanje Safety First meet
ings" pretvoreni su organizova-
ne sastanke tvornicke spiiunaze.
Ma koliko da Sc po tvornicama
istice Safety First opomene, ci-
njenica je ola pod kapitalizmom
estate i Safety" j First" samo
jedno, a to je = PROFIT.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Vazne ,nedj.,narodne vesti.

II koioi Sc izrazava neZadovclist-
vo sa nedavnom moskovskom kon-
ferencijom. To neZadovclistvo sas-
toji Sc tome, Sto moskoyska kon-
ferencija niie sluzbeno priznala
orstanak francuskog Odbora "a
NacionaIno Oslobodjenje. Oceki-
valo Sc .ie da &c De Gaulle-ov &C
yor cd 3. novembra otkriti stepen
francnskog nezadovoljstva, ali go
vor je prosao bez tih ot1>rita.
Sta Sc sVe desilo Moskvi, to
bi bilo tesko pogoditi. Do sada ie
iasno da ie to bila iedna cd obiG-
nth konferenciia velesila, ma kojci
Sc raspravljalo o sudbini maniih
naciia, konferencija slicna rani-
Jim koje su Sc bavile istim pita-
MEM. Ono sto ie zalosno. jeste da
Sc ia konferenciia odrzala pod
zastavom srpa cekica. koja ie
originalno bila simbol ProIeterske
Revolucije Il Rusiji. Ali nema raZ-
like izmediu sluzbene Moskve j
| ondona Washingtona.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Chevrolet raCInici
gIasaIi "a Sttra.ik.

Presc 10000 radnika General
Motors korporacije II Flint, M
chigan, glasalo je pitaniu, da Ii
da Sc proglasi strait kao rczu!-
IA nagomilanih zalbi. Nesti kazG
da ie 50 pcsto radnika gIasaIo da
Sc Strajkuje. GIasanje je obavlie-
no pod nadzornistyom National
Labor Relations Board, kakc pred
vida nedavno usvojeni Smith-Co.
nnaly zakon protiv straikova. Pi-
tanje na glasoynici postavljeno ie
Ia sledeti nacin: ''Da Ii ii zelS
dozyoliti prekid II ratnoi proizyod-
Mi "a vreme rata, kao rezultat o.
vog spora?" Rezultaf: 5000 "a -
070 prctiv.
Glasanie radnika postaie mnogo
znacajnije kada Sc ina vida da
je pitanje vesta6ki produkat onih,
Eoji su sa samim pitanjem poku-
sai da ubiju duh radnika. Zar Sc
lsto pitanje ne bi moglo postaviti
samoj korporaciji? Vrla tinjenica
da korporacija ne poStuie nit sa-
NE uslove postoieceg ugovora. do
kazuje da je ona voljna dozyoliti
"prekid II ratnoj proizvodnji "a
Vreme rata" kada su pitanju
nJenl profit. 1zgleda da kcrp0ra-
cijska maska patriotizma niie bila
Il stanju da zasleci radnike koil
su imali pred sobom "nagomilane
z&lbe.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

Citajuci svakodnevno, otvoreno
kapitalisticku takozvanu radnic-
ku stampu, ne nalazimo skoro nj
jednog clanka da Sc neupotreblju-
je rec "sloboda", narcotic da-
naSnje vreme, kada kapitalizam
cini najvece uzase istoriji CO.
vecanstva.
Da bi Sc zamaglili opravdali
uzasi, koje kapitalizam danas ci-
nj pred porobljenom i abljenom
radnickim klasom, upotrebljuju Sc
najodabraniji izrazi, sa kojim Sc
hoce da dokaze da Sc oval rat vo-
di "a "slobodu'', "demokratiiu'.
"nezavistnost" it'd. To su reel sa
kojima sc pune radnicke usi ma
sve strane ma radio, Il bioskopu,
stampi, IL raznim drustvima, u sim
dikatima swim drugim propa-
gandistickim ustanovama.
Sva "sloboda' koju radnik ina
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Nemacka.

Nacisticka Nemacka trpi poraze
ma swim frontovima, ali Sc Il ru-
kama nacista nalazi ogromna kc-
licina ratnog plena. Britanshc
ministarstvo ekonomskog ratova-
MIA racuna da je do proslog sep
tembra, Nemacka zaplenila oko 13
milijardi dolari vrednosti. Pored
toga nacisti SUI nasilno uzeli oko
5 milijardi dolari vrednosti u IL
vozima il pregazenih zemalja.
Ukupno 18 milijardi dolari.
Svakako da &c biti mnogo govo-
ra pisanja plenu, ostetama it'd.
Ali na kraju krajeva, sve je to
nistavno kada Sc usporedi sa og-
romnim bogatstvom koje je ukra-
demo koje sc dnevno krade Cd
radnicke klase sveta. Tu kradju
vrsi najveci kradljivac III istoriji
= svetski kapitalizam. to je kra-
dja kojoj treba uciniti kraj pre-
nego sto Sc moze reci da je drus-
tveni problem resen. A to zahteva
obaranje kapitalizma uspostavu
Socijalizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
S0v.jetska Russia.

Posledice moskovske konferen-
cije nasle SUI svog odjeka Il pro-
slavi 26. godisnjice Rlske Revo-
lucije. Stalinov govor (vidi uvod
nik-~u oyom44broiu) 4predstavlja
potpunu supyotnost govcrima koji
su Sc odrzavali na proslavama
Ruske Revolucije prvim godina-
ma Sovjetske vladavine. Da su
Saveznicke velesile (Amerika i
Velika Britannica zadovoljne sa
moskovskim odlukama, to potvr-
djuju govori i sluzbena pisma
istaknutih drzavnika, u kojima Sc
pozdravljaju Sovjetski drzavnici
prigodom 26. godisnjice Ruske
Revolucije.
Mi smo sigurni da svetska bur-
zoazija ne pozdravlja Z. novem-
bar 1917. godine. Ono sto burzo-
azija pozdravlja, jeste Z. novem-
bar 1943. godine. Prvi je pred
Atavljao, danas stoji, kao simbol
klasne borbe; drugi predstavlja
odraz Stalinisticke politike klas-
ne saradnje. Mi pozdravljamo pr
yog; osudjujemo drugog.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Piiaca radne snage.
nog ropstVa

Po skoro swim yelikin "radOyi-
ma. dnevne novine donoSe Velikl
brci oglasa Il ko.iima Sc trazi da
Zenske radnice zauZmu poslove k0-
ie su do sad obayljali muskaTci.
Cleveland Plain Dealer Cd 4. no
yembra, donosi iedan cpSiran Cla-
max iskustvu gospodiice Marga-
ret A. Mahoney koia ie odlucila
da izvidi sama "a sebe, da Ii Sc Ii
stvari trazi toliko radnica kOliko
oelasi kazu Posetila ie 3 tvornica
koje su oglaSivale "a radnice. Re-
zultat ie bio da Il nj jednoj Cd tih
9 tvornica, ona nije dobila posla.
Ma pitanje zaSto oglasi kada Sc
stvarno he trazi radnice, ona je
dobila odgovor da Sc sa oglasima
trebalc prekinuti, ali da Sc do to-
ga Jos nile doSlo.
NJ ne mislimo reci da potraznja
"a radnicima radnicama nije We
ca od stvarne ponude, ali svakako
mi veruiemo da 'problem ljudske
srage' (vidi clanak pod tim ma
slovom pretproslom broiu RAD
NICkE BORBE.) sluzi kao iedan
cd izgovora pod kojim Sc vrsi sve
nemilosrdniie izrabljivanje radni
ka koie neizbezno sledi kada Sc
radnike terra da proizvadjaju sve
wise wise, a primaju sve manii !
manji deo svoga proizvoda. kapi-
talizam je sistem izrabl iivania
radnicke kase, elm wise bljuje.
tim belle "a kapitaliste. Radnici
treba da Sc organizuju "a uniste-
ME tog izrabljivackog sistema, oni
treba da IA njegovo mesto uspos-
tave sistem proizvodnje "a upotre-
bu - Socijalizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Ref|ekS EkOno|mSke MoCi.

strajk ugljokopaca, koji je "a
vrsen Il sredu vece 3. novembra,
nije mnogo Znacaian radi toga
Sto su rudari dobili poviSicu pla-
te cd 81 80 ma dan, premda to
pTedstvalja priiicnu olaksicu s OBJ
zirom na danasnie yisoke Gene
zivotnih namirnica. kao Sto smo
rekii II proslcn broju Il uvodniku
"Rudarske 'Pobede' =. ia povisica
"stvarno predstaylja TEX delimicno
aadoknadiivanje ranije izgublje-
hog zemljista t.i. nadoknadjuje
najamnicu koja je ranije styarno
smaniena sa povisicom cena ii
votnih namirnica. da ne spomi-
memo drlge stvari.' | razune Sc,
nista wise.
Glavni znataj ovog straika j
riegove pobede sastoji Sc IL mo-
ialnoj strani, a JOS wise pobedo-
nosnoj demonstraciji ekanomske
meci radnicke klase. Mofalna stra-
ma owe pobede jeste tome, sto
okurazuje radnicku klasu "a bor-
bu dale. Ne mislimo "a borbu Il
obicnim strajkoyima "a ppvisicu
naiamnice, veC "a borbu Il opste:
"a klasnu borbu rada protiv kapi-
t;.la: "a borbu koja ce Sc konacno
zavrsiti sa zbacivanjem kapitalis-
ticke vladavine njenog sistema
izrabljivanja tiranije Borbu ko-
ia &c Sc oploditi u Socijalistickl
Industrijalnu Repubiliku Rada.
Cinjenica da ova pobeda oku-
razuje radnike "a borbu dalje
wee Sc odrazava ne samo ovoi
Zemlji, nego druglm zemlja
ma po svetu. Wee nakon tri dana
rudarske pobede ovde, izvescuje
New York Times da su Durha-
mu, Engleska. izasli ma strajk,
5000 rudara, 4. novembra. Uprkos
svih drzavnih zakonskih zabrana
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

nika izasla M Straik? 0vako ma
len broi radnika 50 skoro nikak-
vim Zahteyin1a, golih ruku j izvar
iudnika, bez praviIne orqanizaci-
| il klasne prosvete, nagnase tako
brzc, tako veliku silu, kao sto je
drzava. na kapitulaciiu,
sta bi bilo da su radnici orga-
Inizoyani Il reyolucionarnu Indus
ttrijalnu Janiju, "a klasnom sVesti
i ciliem preuzimanja 9roizvodnje,
juniiu koia b cbuhvatila, mamie
wise. sve industrije Il naciji, 81
pravilnom taktikom, politickom !
ekonomskom akciiom. ga izyesa!m
hroiem clanstVa dobro zapoznatl
sociialistiCkom naukom it'd? ka-
zume sc, tada ne bi bilo Straikoya-
MIA, ma dnevnom radu bj bila os-
novna prcmena druStVu - Pro-
leterska Reyoluciia.
L oyom slucaiu. kapitalisticka
klasa bi drhtala II svoiim ukrade-
nim 6izmama. Mozda bi Sc preda-
Ia bez ikakva ctpora, to bi zavisilo
do kog stepena su radnici organi-
zoyani.
Kapitulacija drzave slutaju
rudarske pobede, ieste dobrim de-
lom, prcuzrokovana ration, a ne
iskljuGiyo borbom rudara. L yre-
menu mira, poslodavci pa sama
drzaya. dali bi nlnogo wise otpora.
Pa ipak je vredno pribileziti oval
akt rudara. jer on ipak ukazuie
kako veiiku moe imadu u4ekonom-
skoj organizaciii borbi protiv
poslodayaca. Zato mi pozivamo ru-
dare sye druge radnike, da Sc
elm pre- organizuiu Il revoiucio
narne Iudustrijalne Junije, sit
nitarske zahteve "a vecu platu i
bolje uslove da Zamenu sa zah-
teyom: bezuslovna predaja kapi-
taliZma. - S. {.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Spani.ia

Kasapin Franco i njegova fa'
Sisticka vlada, opet Sc nalaze ma
prvim stranicama dnevne stampe
Izgleda da sve nije redu Spa
Mil. Pre- nekoliko meseci, jedna
yoinicka klika sirila je peticije da
sc ponovo uspostavi monarhija
Franco je uspeo da te militariste
pctcini sa odnasanjem casti it'd
Izgleda da Sc tai pokret "a mo-
narhiju obnovio, narcotic nakor
pada Mussolinija Italiji. Izgled
su da &c neki spanski militaristl
igrati ulogu Badoglia.
Prosle nedelje Franco je po-
zdravio DO Japanu izabranog Via
dara Filipinskih Ostrva. To Sc
smatra "a uvredu America. Ali
Franco objasnjava da njegov po-
zdrav japanskom lakeju ne znacl
"priznanje," vec da je to jedno-
stavni akt "uctivosti."
Moguce da Sc Amerika rasrdi
ma Franco do toga stepena ola
prestane sa siljanjem petroleu-
ma u spaniju. Mozda?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

strajka, osokoljeni "a borbu poDe-
dom americkih rudara. chi stupi-
I Sc na straik. Dale kaze Times da
veceras "A. novembra) ina wise
cd $4,000 rudara ma straiku Veli-
koj Britaniii. 4 yeroyatno je d.
&c muogi drugi strajkoyi ale-
dovati ovde drugim zemlia-
ma, kao rezultat moralnog odra-
"a pobede ameri&iih IIdara. e.
konomske tiraniie oil koie pate.
PopIasen kapitnlaciiom drzave
pred rudarina. Times kaze da je
to primer "i drugim junija-
ma da imadu prilitu pobediti IA
die nego izqubiti strajkom iii pre-
tetim strajkom - it'd,
Ali demonstracija ekononlske
moti radnika sa ovom pobedom.
ieste cd daleko veceg znacaja ne
go moralna strana. Nakon sto Sc
zakliniala ma sve. moguce na1ine
nekoliko dana. da nece udcvoliiti
rudarima. politicka drzava, Ia
'svemoCna sila kapitalizma" ka-
pitulirala ie, to tex pred 100000
rudara, tako da retemo preko no
ci. Sve njeno petlianie patriotic
mu, nuznosti nevremenom StraI-
ku it'd. nije pomoglo. Meme pref
re da &c in nagnati silom da ra
de, njeno manevrisanie, sa preuzi-
manjem povracanjem, pa opet
sa uzimanjem i, besumnje povra-
canjem, rudnika noslodavcima, nj
ie nikoga zastrasilo. $4,000 ru-
dara solidarno kao jedan. ostase
do zadnjeg minuta do koga I'M
ie drzava dala ulutimatum, pa
dale. Ovo je strasni poraZ Ia II
citadelu kapitalizma - politicku
drzavu.
Ali ie ovo takodje i demonstra-
ella ekonomske moci radnicke kla-
Sc. sta bi bilo da je VEGA sila rad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Skoro so miliOna dOIara
viSka vrednOsti

SVl Znaci pokazuju da ce Sve
korporacije koje Sc bave ratnom
proizvodnjom, imati mnogo veGe
profile nego Sto je to bio SluGai
"a vreme Prvog Svetskog Rata.
PTosle nedelje primetili sro ci-
fire Il vezi sa profitom Borg-War-
ner korporacije koie rekorduiu
skoro S50,000.000 ukupnog profita.
Nakcn Sto Sc odbilo ga sve ma@u-
&c poreze predvidjene trosEove
"a posleratne svrhe, ostalo je els
Ia pro1ita preko S7,000.O0O "a Dr.
hiv 8 meseci owe godine. To je
mnogo yeci profit nego sto ie bio
"a prvih 8 meseci prosle goGine,
kada ie ukupni profit iznosio ne-
sto mamie cd S30,000000.
Neka Sc to pribelezi kao los
Jedan dosaz sVe veceg lzrablJiVa-
MIA radnicke klase; neka Sc drzi
na umu kada korporacije liju kro-
kodilske sue da nisu Il staniu
lzaci susret radnickim zahtevi-
ma "a povisicu naiamnice. Ali Rai-
vazniie je da radnici odluce da
Sc ucini kraj svakom izrabliivaaiu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Jugoslavija.

Svi znaci pokazuju da je mos
kovska konferencija ukljucila
raspravu o buducnosti Jugoslavi.
je. Kakva ce biti ia buducnosi
lnozemo naZreti IL Stalinovog go
vora, kojeg je odrzao II subotu 6
novembra, te II kome rece da ma
rodi Francuske Jugoslaviie mo-
raju opet biti "slobodni' ''ne-
zavisni.'
"Opet' Znaci ponoviti nesto Ste
je nekad bilo. Ako narodi Jugo-
slavic budu toliko "sretni' da
"opet budu slobodni' kao sto su
bill pre-, to znaci da novi pojam
slobode u Stalinistickom recniku
lE1ljucuje: b ii n e, 'obznane,"
glavnjace zakone zastiti drza-
We.
Neka takva sloboda bude "a
Staliniste, mi ju necemo. Mi radi-
mo "a .potpunu slobodu covecanst-
va koja je moguca iedino pod sis
e m m zajetiniGkog vlasnistva
sredstava "a proizvodnju, pod ko-
Jim &c radnici uzivati potpun
drustven plod svoga rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Najamnica i Sloboda.

da krojatica (konsturera) koje Cd
nose Il svoie stanoVe IL vellklh
radnji, razne krojacse poslove
siiu cd komada. Doticna novlna
kaze. da "ove radnice zarade IA
diva sata osam po cent?, opisu-
je dalie uzasno stanje ovih radnl-
ca. te urgira legislature da pritr
E; u pomoc ovim nesretnim radnl-
CANA.
O kakvoj sloodi mogu da mis!e
owe radnice, koie trebaju da IA
de deset sati ma dan, da bi cara
ollie najamnicu cd cetrdeset diva
DO centa. Dokle one mogu dos
tici sa tom najamnicom, kad jed
ma kila govedine kosta 40 cent?,
to II zemlii stoke, jedan par
cipela kosta $500 (pesosa). Da II
one imadu pristup u hotel "Noga-
ro'', gde jedan rucak kosta Cd 3
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Argentina.

Takozvana demokratska stam-
pa Argentine takodjer poZdravlja
"postignuca" moskcvske konfe.
rencije. Nina Sc prikliucila
"socijalisticka" Vanguardia koja
kaze da moskovska konferencija
ina "fiziolosku vrednost."
Syakako da vladajuca klika
Argentine opaza da nece biti ko-
risno daljne oslanjanje ma oceki-
vanu pobedu Osovine. te zbog to-
ga da &c biti najbolie da okrecu
svoju politicku kabanicu vetru
Saveznicke pobede.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

danasnjem drustvu, nalaZi Sc
njegovoj naiamnici. Najamnica
odredjuje gde radnik moze da ide,
gde i sta moze da jede, pie: gde
da spava it'd. Drugim recima, ma
jamnica ie slitna lancu, sa kojim
je pseto vezano, dokle lanac dos
tie, dotle pseto moZe da ide i
ne dalje: koliko je lanac duzi, Il
toliko pseto ina wise "slobode." !"
Kao sto je lanac na psetu ozna-
ka ropstva, bez obHira koiiko je
lanac dugacak, tako je najamni-
ca oznaka ropstva, ma koliko onn
velika iii mala bila. Prema tome,
najamnica "sloboda'- ne mogl
lei skupa, one jedna drugu isklju-
cuju.
Ovdasnja jedna burzoaska no.
vina, LA Razon', donela je jed
nu statistiku (estadistiku) da u
Montevideo-u ina oko deset hilja-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Clanska sednica u
Detroit, Mich.

u nedelju IA. novembra Oranak
Detroit odrzace svoju redovnu
clansku sednici svome lokalu.
5444 Russell st. Pocetak u 2:3O
po podne. Umoljavaju Sc svi Ella
novi da istu ma vreme posete.
{. SGepovic, organizator.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11
Francuska.

De Gaullisti su uspeli da cd
strane Girauda IL francuskog Od-
bora "a Nacionalno Oslobodjenje.
Giraud nadalje estate kao Ia
poyednik francuske armije.
Odstranjivanje Girauda izgleda
kao reakcija De Gaulle-ovih sila
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

NAsA SREDSTVA: Prosre-
civanje radnicke klase Il d,sise
Mafkslzma la su rad karE-
tai nepomirljivi neprijateti:
organizoyanje radnicke klase
u jednu RevoIucionarnu P0fi-
ticku Partiju Ia osvajanie i
raZaranje Politicke Drzave ka-
pitalizma; OrganiZovanje rad
nika jednu revolucionarnu
Industrijalnu Juniju "a u7i-
mamie, drzanje i kretanje syih
zenaljskih industrial.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

NAsA SYRIA: Unistenje
kapitalistickog edjenja; u
nistenje najamneg ropstya
radnicke klAse; prenasanje
svih zema1jskih industrija q
rake organizovanih proizv0-
djaSa; svakon radniku potpun
plod njegovog rada; oslobo-
d1jenje celog covecanstva cd
morije KlaSne VladavMe; us
poStavljanje Slob0dne Zajed-
nice DrugOva j Drugarica -
Industrijalne Republic Rada.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-11-08

ment OF Mrs. Cora Hull Quinns
house.
Mr.. and Mrs. Leland Dicks have
moved into the former Birkle
apartment, North Ann Arbor St,
which they recently purchased.
Mr.. and Mrs. Julius Marion were
entertained at the Marion farm
Saturday evening to celebrate the
formers birthday with all the
children and grandchildren pres
ent.
DIR. and Mrs. G J. Prout have re-
ceived word that her nephew. John
G.. Maher. is missing in action.
Mr.. Maher lived for several months
in the Prout home before enlisting,
while he worked. at the Willow
Run Plant.
The Methodist Church will hold
a patriotic service Sunday morning
to which the Legion and Auxiliary
have been invited.
Saturday evening. Is friends Of
Mr.. and Mrs. Burkhart, Ridge Rd..
surprised them. A potluck supper
was served and eucher was the
diversion.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-11-08
Saline News
CELEBRATE GOLDEN
WEDDING ANNIVERSARY


Saline, Mich, Nov S-Mr. and
Mrs. Raymond Burkhart entertain
ed at a reception Sunday after
noon in honor of the golden we'd
ding anniversary Of his parents,
Mr.. and Mrs. Charles F. Burkhart,
$40 Manchester Rd. Mr. Burkhart,
son Of Charles F. and Maria Burk-
hart, was married to Miss Carrie
j. Davenport, daughter Of Hum
phrey and Katherine Davenport, on
November /, 1898, in Saline by the
Rev. Mr. Bullock, pastor of the
Presbyterian Church. Immediate
ly after the ceremony the young
couple went u the home a short
distance west of Saline, where they
have since made their home.
They have one son. Raymond,
and two grandsons. Charles, in
the Coast Guard, at present sta
toned at Atlant'c City, y. j., and
Russell, at home. Seyenty-fve re-
latives, friends and neighbors call
ed during the afternoon to offer
congratulations. Refreshments
were served. the table being CEN
tered with the traditional wedding
cake, which Mrs. Burkhart cut,
and Mrs. Charles Wahr, Ann Ar
Dor, poured.
Flowers and gifts were left as a
reminder of the happy occasion.
Present Sunday, who were also at
the wedding service, were his sis
tiers, Mrs. William Cody and Mrs.
S. Y. Cotton. and sister-in-law. Mrs.
George Burkhart. Saline, and a
nephew, Prof. Fred Wahr, Ann Ar
Dor.