Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-10
SPOKORNIkIH IN NERESNIH
LJUDEH

= Urednik Prosvete ugotavlja, da gobezdamo in sci
izzivamo svoji kukasti linj XII vie cd Petra do
Jozeta in narobe NJ, pa recmo, da svojh zmotah
kaerim smo ko udje podvrzeni, izzivljamo taxi
linij Toda kjub svom vijugam nj bila ia pot nikoli
tako krkasta" in dolga, kakor je ba pot nekdanjega
bojevitega Prosvenega vteza, XII je bra svojecasno
levite amersk vlad in njenim "kaptalsticnim ustano
in nao juzino golta kapaliste in dluge delaV
s6e izkorsceValce katera pot je koncala Canos.
Borbe partizanov so PlOsvetinemu uredniku samo
"zocinska pocetja," katerim Sc samo 'tu in tam kak
napad posrec da osvobode uetnke ali uplenijo oroze,
sreivo in ziVez soVraznika tn pa tam patzani ubijeo
skupino Itaanov ali Nemcev ali kaksnega domacega
Spijona-ampak vsi ii uspeh SO zabrisan in unceni
veiko vecjmi porazi dugi strani in strasnmi
presa am podVjanh nacistov, it'd. Tu tici tore ogika
in moraa Prosvetnega urednika: ker narodi vedo, da
zvajajo nacisti in fass necloveske represae da uba
jo talce, pozigajo domoVe in zapiIao domacne kon
centracijska taborisca, cemu pa se bedak upirao?!
Prav jim e, sal naprej vedo kaj jih caka Maj b epo
mno zde pa bi bilO teh straho kai ne? Je re res
e re res apak zaka PrOsvetin urednk poasni kako
drugace maj bi borili svobodo kakor zrtvam in
ozaje nanje? Vsi boevniki "a svobodo namrec MISC
ako srecni kakor e on, cigar olOze sta taprajtar in
ostrega sVetli mec -. Sama odpoved in resignaca
ma cell crti ...
Ampal, boju svobodo nimajo sre6i vsi ljudje
takih p0jmov kakor jih ina Prosyetn urednk. Cujmo
kaj piavi primer svicars casopis borbah Jugo-
nfolmacskega centra New Yorku, torej Sc il ne bo
mcglo o6jt2t, da e "komunisticnega zvora "zlavost
tega lug0sl0vanskega odpora je 05Gudovana (ne ob-
zaovanja, kakor uredniku Prosyee Vredna Razloziti
jo e n2ogOCe le tezkocami teIena uponosto predrz-
nostO in brezpogono voo do svobode in neodvsnosti
teh balkanskh ljud"
Po pojmih Prosvetinega mednka so samo paltzani
lvi stlanh pokoev XII h zvajajo nacifasisticne zvei
repreSaije proti nJhovim bojenl. nedeljsk zdaji
Esta New York Tines je kocno dolg canek generau
MihajoyGu, XII roti jugosOyansko Waldo Londonu in
Ost2le Wade Zdluzenh narodoV, maj vendar ka uleneo
proti StraSnim pooljem, XII jh vpriza1jajo nacisti
Srbiji, k poklai re mad million ljudi Kako bo pa
to honentiral Prosven uredni, ki more zapopast,
da b DacifaSisti kali in ubia pa ce sc Jim pod
a2nc narodi, zlasti Slovan uplajo ali ne ker so
pac zver in ker je to nhovi natur? Mar Sc jim Zidjo,
Ei Jill y lnasah pobijajo, upirajo orozjem roki?
Plosveti" dine 4. februa1ja rot njen urednik
brate IN Sestre maj nikar pon1agao razdirat soge
med nal Kako pa razdirajo to sogo Ali morda tenn,
Eer Slnpatizrajo jugosoVanskim ljudskm partizan-
skim gibanjem in Mha jloviceyim cetniki katerih
e WiZnala Zamejna vlada LondOnu angleSlm in
amerjSHn Casnikarjem, kakor naznana magazn "Time"
k2terega ie Prosvetn urednik gotovo bral, da spoh
nina pojma ke seMhalovic nahaja in da izvaao tako
rekoc vse boje edinole partizan?
Prosvetin urednk trdi, da brez sramu jemo svoie
lastne besede kadar opravcila XII b drzao
Fri ina prvi Vrs msh pakt XII je bill eta 1889
sklenjen med Moskvo in Berlinom ali &c je urednku
PIosVete jubse med Dofetom in Jozetom PRAY nobenih
opravci scemo, emvec cisto preprosto izjavljamo
Ker nsmo nezmotjiv kakor e on, nestetimi anne