Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-05
K~OLEDARSKE ZMEDE

Ruska zima S svojim %strupenim mrazom, snegom in
ledom je porazila leta 1911 nepremagljivo nemsko arma-
do pred Moskvo. Leta 1912 pa jo je zopet premagala v
Stalingradu OBJ Volgi. Tako smo vsaj slisali cd vseh onih,
XII gledajo z zavistjo ma Rusijo in S pomilovanjem ma Hit
lerja, XII je hotel Rusijo STREET, pa je mesto tega dosegel,
da je postal nena ztev. Zdaj pa, V pasjih dneh meseca
augusta leta 1913, Hitlerjevi prijatelji v Ameriki ne maj
dejo dovolj poguma, da bi nan zopet %povedali, da sta
sneg in led zaustavila sredi p~oletja tretjo nemsko ofenzi-
VO.
lima S svojim snegom in ledom je sla, nacijska ne
premagljivost pa Sc je pricela kljub temu V mesecih juliju
in avgustu leta 1913 tajati. Cudno, %precudno!
Res Sc dogajajo Sc cudezi, ko vidimo Goebbelsove
posnemovalce V Zedinjenih drzavah, ko priznavajo, da
podvzema ruska armada, XII je bila tako silno "slabo
opremljena in Sc slabse vodena,' svoja dokoncna priza-
devanja, da vrze nemsko armada nazaj V Poljsko.
Anglo-ameriska koalicija ina sedaj ma bojscu ar
mado, XII enact pc stevilu in moci kombiniranim divizi-
jam Italje, Rumunije, Madzarske, Finske, Spanije in Slo-
vaske, toda kljub temu je nedavno mas mornariski tajnik
Knox posvaril, ces, da pomenijo sredozemelj ske ofenzi-
We komaj napad ma zunanje postojanke resnicne "Fes-
tunge Evrope' in da je brezpogojna predaja osisca Sc da-
lee cd mas.
Naravno, da hi 81 ruska vlada zelela ofenzive anglo
amerske armada pc najkrajsi poti do Berina. Toda do
elm so nasi ameriski nazadnjaki, XII so do zadnjega pro-
slavljali Hitlerja in njegoVo oborozeno moo, %nasprotni
vsakemu "preranemu' napadu ma Hitlerja z zapada, pa
z druge strani krice, da Sc moramO podvizati ter preko-
siti rusko armada V dirk proti Berlinu. VOLTA "a poraz
nemske armada je sicer splosna, toda nikakor ne smemo
prezreti, da so V Zedinjenih drzavah kakor tudi V Veliki
Britaniji Sc visokostojeci fasisticno navdahnjeni ljudje,
katerih strah, da DO rdeca armada prisla prva v Berlin,
je vecji kakor pa njihova leila, da Sc cimprej porazi Hit
lerja ter S tenn konca sedanjo strasno vojno.
Pred Stirimi lett so smatrali ruskO armada in kolek-
tivno ekonomijo Rustic "a mani vredno kakor pa vojasko
sio in nacionalno p%rodukcijo Poljske.
Dne "a. marca je ameriski poslanik Kennedy govoril
S HalifaXom, angleskim ministrom zunanjih zadev. 0
tenn razgovoru je porocal Kennedy sledece:
Lord Halifax je mnenJa, da pomeni Poljska vecjo
vrednost "a demokraticno zvezo kakor pa Russia, kajti
pc njegovih jah je ruska zracna sia 'zelo sb-
ka, zastarela in nekompetentna, njena armada 'malo
Vredna,' ruska industrija pa V 'strasnem stanju."
"Halifax Sc je vseeno zavzemal "a to, da Sc zacrta
Nemciji gotovo crto ter da Sc jo obvesti, da &c prekoraci
to crto, DO to pomenio vojno.'
Nekega mrzlega zimskega dine leta 1941 sta Adolf
Hitler in njegov s%postovani partner Benito Mussolini zr-
la Z zvonika neke cerkve v blizini Moskve ma Moskvo ter
sc prpravlja la, da vkorakata vanjo v triumfalnem poho-
du Cezarjev. Nekega vrocega poletnega dine v juliju pa
sta Benito in njegov spostovani COST Dolfe stala ma sic
menu Alp severne Italije, kjer sta Sc zadnjic poslovila cd
izgubljenega Rimskega Imperial, nakar je odsel Musso-
lini sklonjene glave v Rim, Hitler pa nazaj proti Rajhu,
o katerem je rekel, da DO trajal tisoc let, docim DO v res
nici razpadel Sc pred koncem leta 1914.
Benito Sc nj pc francosko poslovil cd Rima, ko je
Italia telebnila. Benito 81 je izbral ~najboljso pot il zaga-
tie, ker We, da SO tudi dnevi nacijskega rajha steti. V no
vembru leta 1911 je bill Benito silno zaposlen mozak ter
je hotel pc vsej sill v Moskvo. Zdaj pa ne We, kako hi