Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-01-06
.JUGOSLAVIJA NE SINE POSTATI
DRUGA SPANIJA

'New York Post z dine 20. decembra 1912, sledece:
Civilna vojna V Jugoslaviji igra Nemcem v roke.
Ona je zavzela proporcije, XII o~grozajo samo existence
jugoslovanske zamejne Wade. Ker je Hitlerju to dejstvo
pray tako dobrO ZnanO kakor nam, nj VzrOka, zakaj ne bi
smell O tel tragicni situaciji odkrito in javno razpravljati.
Sc vec: podvzeti Sc mora nemudoma porebne korake,
ola Sc poravna spor med tako zvano partizansko armada
in cetami generala Mihajlovica. Ako sc to ne. zgodi, DO
postala Jugoslavija druga spanija Z vsemi strahotami,
trpljenjem in kaosom, Xxi ga povzroca notranja civllna
vojna.
V jugoslovanski civilni vojni je vec kakor to, kar je
videti ma prvi pogled. Ia vojna je svarilo glede stanja
stvari, XII Sc DO pojavilo pc vsej centralni in jugovzhodni
Evropi, ako Sc zdruzeni narodi nemudoma ne zedinijo
glede skupne politike propaganda vojne in ne ~razglasijo
svojih povojnih smotrov in ciljev.
Civilna vOjna V Jugoslaviji nj mic dlugega kakor
logiGna posledica diferenc V politicnih povojnih objekti-
viii zdruzenih narodoY, ko Sc Zedinjene drzave naslanja-
10 ma pOlitiko kontinentalnega darlanizma, docim pospe-
Sujeta Anglia in Russia pOlitiko ojacenja revolucionar-
nth in dernokratiGnih aspiracij ~eVropskih narodov, kar
maj pornaga izvojevati to vojno.
Ma splosno receno: general Mihailovic reprezentira
t1adicionalno pan-srbsko kliko, XII Sc, dasi Sc hrabro bori
prot Hitlorju, hkrati bori V glavnem tudi "a ozkogrudne
nacionalsticne ellie, naperjene kolikor toliko tudi proti
HrTatom in SlOvencem, XII tvoriiO del Jugoslavije.
NihajlOvi3, supeTiOren Vojak in izboren organization,
ie in&0irral svoja borce k velikemu %zdruzenju V boju
ploti os5Cu, hkIatu pa nj hotel pliznati p~oliticnih aspi-
racii partizanov in skleniti I mimi partnelstva. V pri-
LaNSN @Iyu2 I'd jill P1Nll w pOhOoCllle, Je pICel &c
meseca r1aja proti MIN civilno vojno, V kateri je bila
re marsikatera krvaya bitka.
YES t. cas- pa kuje Hit.eI il tega kakor tudi il
trad;cion4lne mIznje med SIbi na eni, in Hrvati ter
Slovencj ma drugi strani, sv0i polticni kapital. K nesreci
igra tudi garda, XII obdaja mladega kralja Petra V Lon
donu, nar2Vnost Hitlerju V roke S tenn, ker ne ukaze
Mihajloyicu, da hi Sc sporazumel S partizani.
Resnica je, da o~skrbujejo soviet samo partizane Z
oIozjen in d,ugimi potleb4Ginan1i. Toda jugoslovanska
vlada n0ce priznati dejstva, da sia partizanov Z vsakim
dnern nalaSca in da predstavljajo paItizani splosno l.jud-
sVo Jugoslavije.
Ma 0zemlju, mad katerim gospodariio partizani, SO
bile ustanovljene ljudske oblasti, XII Z glasovanjem do
locajo Ijudsko vodstvo. Pod vodstvom p~artizanov je bla
uStanovliena enotna fronta (osvobodilna fronta, -,op.
uredri5va ''E.") V kateri so Sc zdruzii liberalno usmer
jcni ]judje, oni, XII SO hodili znerom pc sredi, in koncno
ne lcv}co Sc n~agibajoci ljudje "a BOZ proti osscu. Ne
k@tcji yisoki uradniki zunanjega urada V Londonu in
WaShingt0nu, SOY bojazni, da je ia fronta predhodnica
Wade Ijudske fronte, kakor V Franciji-stori vse, kar je
bio Z Nth moci, da bi 10 zatrli. TOda kljub vsem njiho-
vim napOIOm stevlO partizanov vedno boil narasca. Par
tizani so resni6na politicna sila, XII ohstoja danes ne samo
Y Jueosl2viji, temve6 povsod, ma vsem evropskem konti.
re1atu. Partizani SO ljudje, XII ho6ejo prelomiti z reakcio-
narnirni p~oliticnirni tradicijami, v katere SO jih vkovali
njihovi bivsi vladarji. Partizsni so voditelji jutrisnjega
dneva.
Tako gleda ma polozaj ter 0 MEM razmotriva
ameri5ki journalist. Med Slovenci pa casnikar, XII nina ali
noce imeti O razvoju p~oliticnega p~olozaja, O psihologiji
jugoslovanskega ljudstva, O ogromnih stavah, XII so Cd
visne cd zatrkljaja kocke, nobenega pojma, sicer ne b