RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-21

ru, samo sto je on mnogo veceg- obima On &c
jamacno doziveti sudbinu brestlitovskog ugo-
vora, bilo kao posledica odlucne opozicije ma
strani radnog naroda mnogih zemalja iii kao
posledica nemogucnosti primenjivan njegovih
odredaba.
Oba ia mira behu imperijalstieka, silom
nametnuta porazenom neprijateljH, ali nj
jednom slucaju nije Sc valjano racunalo sa 81
lom javnog mnenja kod kuce.
Sretni smo bil sto smo imali mama mno-
ge, koji su dugo vremena provel II America
koji su proucavali americki i kontinentalni in
dustrijalni razvitak i sa prakticne teorijske
taeke gledista Amerika je dala svetu najna-
predniji tip radnicke ekonomske organizacije.
Oval cblik junionizma prirodno Sc pojav-
ljuje onde gde masinerija poglavito ulazi u
proizvodnju, posto ona cini sve radnike prostim
prirepcima masina time Sc unstavaju one
medic, koje radnistvo dele ma kaste. Mi smo
proucavali amerieku ideju jednoj velikoj ju-
nij nasli smo da je dobra. Naumili smo da
organizujemo nase industrije, II toliko, Il koli-
ko je to moguce, ma temelju tih naeela.
Pronasl smo, da Sc mora dati pravo pred
stavnistva raznim lokalitetima kao indus
trijama, te Sc tako rasteljivi Soviet dotera do
stepena, da uzme karakter industrijalnog junio-
nizma davajuci mogucnost predstavnistva o.
nina, koje ne bi moga uspesno obuhvatiti ide-
ia jedne velike junije. Nj jedan plan nije IL
vodljiv pod svima okolnostima i dotle Soviet,
| do
da bi in bilo potrebno znatno izmenuti dru
GIN emljama.
Ali nacela, da Sc uprava ina nalazti pod
kontrolom onih, koji stvarno vrse koristan, po-
treban rad, izvodjiva su svakom slueaju
Okvir jedne velike junije njenom centrali-
zovanom upravom, te stavljanje raznih odele-
MIA proizvodnje raspodele pod kontrolu valja-
Nth upravnih tela, cija Sc centralna uprava
sastoji il izabranih delegate il raznih odee-
nja vrlo je precizan uredjen mehanizam, s
kojm da upravlja proizvodnja. Ceina ovog
ogromnog tela, koje je neposredno odgovorno
clanovima podloznim junijama, jeste ostva-
renje Industrijane Demokratije, skopeane s
najvisom plodnoscu rada.
Radnika smo ucinili najvisim covekom; je-
dni radnici imaju prava da sudeluju u upra-
vi (Pod radnicima mi mslimo seljake ia
bricke radnike, ukljucujuci ucitelja,- lecnike j.
sve one, koji svojim radon pornazu stvafante
potrebnih stvari nasoj civilizaciji) Nju nazi-
vamo "Diktatura Proletarijata" Ovo nije MIS-
ia novo, niti nesto, sto b trebalo da uplasi
t bilo kojeg radnika.
Start je obicaj, da Sc sudelovanje draw
MIN stvarima dozvoljava clanovma samo dane
klase cak j II America je ustav isprva predvi-
djao pravo glasa samo "a posednike svojiae.
Ovo je zatim prosireno, kako bi dozvolilo i
drugima sudelovanje kod glasanja. Tako &c
vremenom svi sudelovali IL uprav Rusiji,
posto &c svi biti radnici.
Diktatura proetarijata je prelazna stvar,
koja &c brzo scezavati elm svi postanu radni-
ci. Gradja nase uprave trebala bi da ueutka o.
ne stranim zemljama, koji govore, da Rusi-
jom vladaju diva coveka. Ma protiv, mas radni
narod stvarno sudeluje upravi, koja mu je
neposredno odgovorna Oni biraju kao pred
stavnike one, koje znaju kojima mogu pove-
riti izvrsenje mandate. Cesti izbor udruzeni
S pravom ma PRIV, onemogucavaju ikome da
uzurpira vlast.
U prvim danima boljsevieke vladavine,
teske smetnje cinio nam ie odricanje tehniekih
vestaka da sudeluju proizvodnji, ali sada su
Sc povratii industriji daju nam sjajne uslu-
ge. U stvari, najvisu moralnu nagradu zanje
,onaj, koj sluzi drustvu posteno, motiv, koji
pokrece ma takvo sluzenje, veci je cd motiva,
CHI je cilj novcana najamnica.
Nasa snaga lezi u cinjenici, sto su diva
najmocnja elementa Rusije varoski prole-
tarijat seljaci S mama.
Nikolaj Lenir.