RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-11
(Nastavak sa /. strane.)

vaSanstva ;edni spas "a raelncku klasu, kada
mas 1sa podignutim obrvama bodnim izrazom pi-
taiu gde e (nakon seztleset godina) tai Markslstc
XII pokret mi ne osta jemo smeteni nlti to ma mas
cilii neki utisak. Obratno, mi odgovaramo: Sudbna
tih takozvanih ''Socij ijaistiekih" pokreta dokazu-
ie ne poraz, vec odsldno opravdanje Markszma
/ povlacanie ruskog pokreta chi nikakav izu-
zetak Posto poraz iii predaa ovh pokreta bese po-
razs svugde, anti Marksizma koi je nosio masku
Marksizna Istinski Markszam, kao so ga pred
stavlja;u Ia primer Socijalisticke Radnicke Par
tiie stoii kao opravdanie bezsmrtn.h prncipa for
mulisanih po Karu Marksu, sacinjavaju dnsu
duh, mocnu, eventuano pcbedonosnu artnilu oslo
bodienia radnicke kase. /, to, mi opetuJcmo:
Sezdeset godna nakon smrti karla Marksa, pokret
koieg ie osnovac, principi koje je Oh izrado,
ostaiu NADIA coveeanstva civilizacije, sacinlava-
iu saa kao tada, jedni poj jmivi spas izrablje-
nj proIetariiat.
| "a yreme svoga zvota Karl Marks jc nasao
"a potrebnc 6la Sc nemilosrdno bori protiv laznih
Marksista varalica, sallatana, ''trgovaakih
eiialista'' (kao sto ih ie Frederik Enges prezrno
nazvao), renegata prikrivenih agenata kapitalss-
ticke klase koj radHi Socijalistickom pokre
tu Marksovh dana kao Ste rade danas Ia to sc
mnogi Marksovi spis narcotic spisi Frederika En-
gelsa koji je oslobodo Marksa cd ogromnog della
polemekog rada takodjer koji je pisao "a ime
Marksa) bave napadma kcje ukavi apo
1ogieafI kapitalizma snaz.vase Marksovim ''drugo-
vma -soci jalistima' vecina od kojih belu bulzoas
XII naucenjac anarlsticki smuSeniac Lukavi
braniec kapitalizma znadu da nsu Il stanju pobi-
ii Markszam. Da bi uopste odrzali, on pribega-
vaju dvema gavnim taktikama Krivc pre,lstav-
lanje Ill ovoIeno fasifikovanje Marksistckih prin
c-pa Il podizanie jud od slame iii podizanie pseu
do-Narksistickih pokreta, koje oni tada napadaju
j, razume Sc, .neminovno nnistavaju, gedai!
klafkslzam je cboren, utueen potpuno unisten! O.
vaj je process ponavljan il dekade II dekadu.
Ali svakako, ma cudoneprijatelju, (koji stvar-
nc he bi treba da eude), Marksizam ustra ie dr.
II centar pozornice, ostaje terror srasilo svetskom
kaptalizmu, kao sto estate NADIA inspiracja svetu
rada Izrabl jivacii njihove sluge imadu dosta raz
loga da drhte, posto kad jednom. .princpi Marksiz-
ma dobiju prijem kod raenicke klase, kad~ jednom
Marksisticke istine logka budu generalno pczna
te i kada po NINA bude, saktovala klasa kojoj je
socjalna evolucjas osudila da preuzme upravu dru-
Stva, reorganiznjuci ga ma jedinoj bazi keja moze
hcce garantovati pravdu jednstvo svima, zaiam-
Siti slobodu, mir, i zobljes "a cello 6oveeanstvo
kada jednom to postane stvarnost konac kapitalis-
ticke krivovlade izrabljivanja mnogih Cd strane
malog broja, doci ce kraju.
l sa ovlm ce doci, razume sc, krai kapitalistiG-
kema izrabl ljivacu kao takovom, i kraj sve klasne
meci klasnh privilegija klasnog vladania. "a sva
vremena. Dcbro b; uradili apologicar kaptalizma
i njihovi gospodari kada Sc ne b cerekal IA owe
lzglede kao ia san jarijn iii evangesticku vrucicu.
PostO sto sc On mamie spreme soc jalnu re-
volucju (koia ie eventualno neizbezna), tim &c o.
N to wise zaliti sto Sc god budu wise odupirali
tim &c borba biti pracena sa wise agonije koia &c
Sc svrsiti njihovim izlazom kao klase
. sledecim stranicama podnasamc kratki ocrt
Marksoyih postgnuca sa crtima slike Maistora Ali
veci deo ovog svezka posvecen je ispitivanju sko-
rih i bzu-skorih kritika napada ma Marksa
Marksizam, koj napadi ovde cocekuie sa zivah-
MIN protu- -navalama Galerijska slika napadaca ko-
i'll podnasamo nije celosti galerija lopova, prem
da ina lopova mediu NINA Da Ii Sc pregledavaiu
bezobraznosti lazi Komreffa De Casseresa: pre-
terane pretpostavke iednog Edmund WilsonaD; sar-
latamzam i prostastvo viseklanog renegata Max
Eastmana; inteektualne gluposti professionalism
pelivansvo jeCnog Sidney Hooka nepcstena ! bez-
sramna izvrtanja ieonog Laskia: iii olvratne izloz-
be mace nstavnog mracnog Louis c. Frame cd
sarene proslOsti kcji sada paradira kao ekonomis-
ia y Lewis Cory ma koii kakvi Marksoy ma
padac bio svi Sc slazu, zvahno proglasuiu. da je
Marks vrlo mrtav, da he znaci nista, da ie pokret
koJeg Je on osncvao mrtav, ola ie njjegova ekonom-
ia lazna defektivna, zasarela, da Marksova pred
skazanJa nlsu osnovno potvrdiena cd strane doc
nlJlh dogadjaJa! ovcme oni mas svecano sivura-
Preglednik knga njuiorskog rmesa John (bamher,a;
Oos Jedan zvezdooka bvsi koi ie pre- nekok
godna napsao kniigu 81 bogom Reformi ko dan,e olo;
Va svoe gehe deraue "demokraki kaptaizam ~ sko
cd Wilsonovih kn;o. ,osao =.