RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
NEZAVISNOST FILIPINA.

lima tome dugo vremena cd kada sc pocelo
govoriti nezavisnosti Filipinskih Ostrva, ko-
ia je amercki imperiializam zgrabio pre- sko-
70 pola stoleca. Do nazad kratkog vremena,
pitanje je blo da Ii da Sjedinjene Drzave doz-
vole Filipincima nezavisnost. Ali od kada le
Japan oteo Filipinska Ostrva od SledinJenlh
Drzava, svaki govor filipinskoj nezaVlsnos-
tt cd strane Amerike bio je akademske prlrc-
de. Sada, ali, zgleda kao da Sc vodi utrka IL
medju Sjednjenih Drzava Japana vezi sa
nezavisnoscu FilipinsEih Ostrva.
Ma 6. oktobra Predsednik Roosevelt pos
lao je poslanicu kongresu, kojoj trazi da mu
Kongres dozvoli da proglasi nezavisnost Fill
pinskih Ostrya kada bude probltacno. Diva da-
Ma docnije, jedna vest niuJorskog Iimes-a jaw
liza da je radio Toxic brodkastovao odluku ia
panske Wade da progasi nezavisnost Fillpin-
skin Ostrva ma II. oktobra. Sudeci prema toy
vest iapanska vlada vet je udesla razne de-
talje kao sto su zastava, naconalna hlmna it'd
Ia predsednika "izabran' je Jose Laurel kaze
Sc da je ''izbor' izvrsen pc "ustavnoj skupstl-
iii" koju sacinjavau vetinom clanoV partJe
Kalibapi. Ia partju Sc kaze da je Japansko O.
licenje nacisticke partie.
Razume Sc da je Japan boljem polozaju
da izvede svoj proglas "nezavisnostl mad FL
lipinskim Ostrvima nego sto su Sjediniene Dr.
zave, posto tamo vlada japanska mlltarna slla
Ali to ne znaci da Kongres ne b mogao doz-
voliti Predsedniku Roosevetu da proglasi ':ne-
zavisnost" "a Filipinska Ostrva, iako bi to bio
proglas akademske prirode, ne bi mogao stu
pitt II krepost dok Sc Japan ne otera sa tlh
ostrva.
Svakako da obilnost obecanja "nezavisnos-
ti predstavla mediusobnu borbu kapitalls-
tckih klasa Japana Sjedinjenih Drzava Ia
kontrou mad Filipinskm Ostrvima. liza tih o.
becanja kriju Sc materjalni interest kapta-
listicke klase jedne druge veleslle, u sredl-
nj Sc nalazi filipinski narod narcotic filpin-
ski radnici, koji mogu da biraju izmedju tiga-
MIA vatre. Takav zaklucak dozvol java cinje-
MICA da niti Sjediniene Drzave niti Japan, ne
ciljaju nezavisnosti koja b stavila zemlju in
dustrije (u koiko in ima) Filipinskih Ostrva
IL ruke filipinskih radnika, i dozvolila i'm da
pod svojom sopstvenom upravom izrade syoju
sreeu blagostanje razvjanjem svojih sred-
stava "a proizvodnju sa svrhom da bi uspos-
tavil bazu "a eventualno uspostavljanje Soci-
jalnstickog r u s V a. zasnovanog ma eko-
nomiji zobilja. Da Sc takvoj nezavisnosti ne
ella, dokazuje jedan deo Predsednikove pos
lanice, IL kojoj sc kaze da Sc "Sve to nezavis-
most duguje filipinskom narodu kao prizna
ME njegovoj heroiskoj ulozi ovom ratu.' Ja-
macno da nesto slicno govore japanski drzav
niciii da smatraiu da su oni Filipinc "zasluz-
MI koi su pomogi Japanu da zauzme ia os
trva.
Ponavlamo, ono Sto smo rekli pre- mnoge
godina: Svako obeeanje nezavisnost maim
ciiama krije planove iii one kapitalistieke
velesile da iskoriste narod i zemlju, kojoi Sc
ia nezavisnost obetava Sada Sc teturaj ju ve
like drzave i primorane su da stvaraju saveze
kombinacije da bi Sc odrzale Il zivotu. A sto
tice radnika, bilo to maim iii velikim dr.
zavama, njih svugde ceka ista sudbina sve
nemilosrdnije izrabljivanje. Ia njih nezavis
nosti nema, dok Sc ne organizuju sa svrhom
da uzmu zeml ju industrije svoje ruke, te
da upravljaju sa svojom sudbinom pomocu ad
ministrativnih organa koji ce bit rezultat nil
hovog demokratskog izraza kao radnika or
CANA koji &c upravliati sa proizvodnjom ras-
podelom bogatstva "a dobrobit celog druStva.
To, samo to, je nezavisnost. Sve drugo
predstavlja razne varijacje ropstva.
''Tajne NarOda"