RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
JugOsLavja: 1918 -1943.

- UOo
Izmedju tih kongresa odrzanl
su razni skupovi ma celu kojih be-
hu agenti srpske burzonzije iii
agenti hrvatske burzoazije iii a
genti jugoslavenske burzoazije. Svi
ii skupovi behu svojevremeno re-
kongresi ma Socijalistickom Rese-
BI. (vidi clanke "Jugoslavenski
Kongresi ma Socijalistickom Rese-
tu" r. 3. 18. 25. februara).
Mihajl0yic Partizani
Nile ameritkim Stalinistima me-
nialo stvar sto su oni Cd poeetka
hvalili Mihajlovi6a niegove Get
nike. Netom Moskva izrazi prvu
sumniu MihajloviGu, ameriGki
Stalinisti, budu6i verni papagaii,
okrenuse kabanicu onome pred
kim su Sc kIjanjali tex nekoliko
meseci ranije.
Vrla cihjenica da je Mihaj jlovic
clan Jugoslavenske Wade koja Sc
sada nala2i Il Londonu dokazu ie
de- je Mihajloyic predstavnik in
teresa burzoaske klike koiu oli6a-
va danasnja jueoslavenska vlada.
A ko su Partizani? Partizani
SUI nista wise nero ono $to oliSa-
vaju liudi koii danas America
rade "a neku "federativnu" JugoS-
Lawful. TakoZvana ustavotvorna
skupstina Il BihaGu ne beSe nista
! drugo vec skup ljudi koji su sc
sastali la proglase pravo burzoas-
| ke privatne svojine produzava-
ME izrabijivania idgoslavenskih
radnika i seljaka, saro Sc to ina
vrsiti pod nekom "federativnom'
Jugosiavijom. Ne menia stvar da
Sc militarna sila te grippe zove
"Narodna Oslobodilacka Voiska"
cinjenica je da Partizani ne vode
borbu "a oslobodjenje jugoslaven-
skin radnika i seljaka pomocu u
nistenja kapitalisticke klasne VIA
davine Jugoslaviji, niti Parti-
Zani ciljaju da uspostave vlada-
vinu radnika seljaka Jugoslavi-
I je. Blduci da niihova svrha nije
oslobodjenie radnicke klase, oni
ne zasluzuju pomoc niti radnika
Fl seljaka Jugoslauije, niti radnika
ma koie drlge zemlie.
Jugoelayenski radnici Amerike mo-
raiu Sc horiti "a svoje oslobodie-
ME America a ne II Jugoslaviii
Mi smo potrosili prili3no pros
tora opisivaiuci stanie Jugos-
laviji kroz poslednjih % godina.
Nj nismo to chill 50 ciljem da
obratimo paznju nasih citaoca ma
Jugoslaviju niti sa ciljem da or
ganizujemo. neke odbore iii kon-
grese "a borbu u Jugoslayiii. Nj
smo Marksisti - revolucionarni
socialist. Mi potpuno usvajamo
Marksovu opcmenu da proletari-
iat svake zemlje mora da naipra
obraeuna sa svojom sopstvenom
burzoazijom. A to znaGi da iugos-
lavenski radnici America, kao
sastavni deo americke radni5ke
klase, moraju najpre da obracu-
naju sa kapitalizmom America
Ali mi smo nasli "a potrebno da
potroSimo vremena i napOra u
vezi sa "jugoslavenskim pitaniem"
posto agenti jugoslavenske burzo-
azije u America naporno rade da
zadobiju jugoslavenske radnike u
America "a stvar jugoslavenske
burzoazije starome kraiu, pos
to mi znamo da u koliko jugosla-
venski radnik IL America obraca
paznju Jugoslaviji da on toliko
zanemaruje svoj klasni problem i
America. A mas problem u Ameri
ci treba mora da Sc resi-. Ako ie
pitanje borbe protiv izrabliivania,
nema na svetu zemlje u kojoi Sc
wise krade Cd radni5ke klase ne
go Il America; ako ie pitanje bor-
be protiv najezde fasizma, ne tre-
ba nam odlaziti glavama u Jugos-
laviju da bi Sc borili protiv sve
brutalniieo Dotcin niayania radniS-