Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-23
DANASNJA FRANCOVA SPANIJA


Dnevnik "New York Times je postal spanijo
enega svojh najzmoznesh in izkusenesih porocevacev
Thomasa j. Hamiltona, XII je po dvelenem studranju
razmer napisa knjigo "Appeasement's Child" kater
slika Francovi Spanj
Hamilton poroca, da je izgublo tri leta trajajoci
civini vojni najmanj million spancev svoe zvljenje
Mad 100000 lojaisov je pobegnio mad 100000 pa iih
Sc zda prhni po Francovh jecah Ia te zrve pa e da
Franco spaniji sledece:
Nenehano kampanjo mascevania proti vsem bivsim
republikancem in njhovim sorodnikom.
Nezmozno in pomanj jVo transportacijo, prazne
tovane visoke davke in lakoto Materalni polozaj in
judska moraa padata cd leta do eta
VisJ razred prebivalstva XII je zdai cello bogaeisi
kakor je bill pred civno vono kar e zlas ociVidno
ubozn spaniji Docm Sc ubozni ljudje trudio, da 81
prlbore po odmerkih dolocen kruh imajo bogatas Sc
Vedno navajo, ustaVJau svojem pOtu domov
dragh restavracijah, kjer gostijo raznimi posa-
sticami...'
CerkeV, N j je restorrana cello Sc vecja moe in
obast, kakor j0 je imela pod monarhijo.
Odredbo, katere Waca bogatasem vso nihovo
posest, kl so jo tekom vojne zasedli kmetje.
CenzWo ki j nj enako stloge mixer vec ma svetu in
casoplsJe, k Sc dlz dosledno nacijske nije
"Nobenega dvoma nj, pravi Hamilton, "da Nemciia
VpoIabIja spanjo kot naprej potisnjeno bazo svoih
VoJaSklh operaciJ. Spanska obaa svojim nestetmi
nallml pllstan und izborne plike obnavanje zaog
na podmonicah osisca...
dktatorleV On je fasst neonla anmi imperiaiscnni
teznjam in ciji ter 81 ni-kakor Hitle-nikoli pri-
zadeval teh mlzenj utajt.
PoItka zaVeznkov naplam spaniii kjer Franco
Vesejem plese kakor mu nacisti godeio, ie poltka
alzanja Meseca julia 1889 posode Zediniene drza
We francU S13,5OO,OOO nakup bonbaza katerega ie
SpanJa najboj nujno potebovala Ko e bombaz dospel
Je trancOVo casopste OmenO to doistvo par vrscami
toda Sc tisth proslavalo Franca ceS da ie to samo
njegOva zasuga.
NedaTno je biVsi amelski poslanik Spani Alexan-
der W. Weddell obvestil Francov rezim da namerava-
10 prirediti dijak pred ameriskim poslanstvom So
Vrazno demonstacijo Toda rezim nj posl1rbel "a DO
ebne staze pred poslanistvom. Sc vec cello onih dveh
VoJakoV N sta bia obtano pred poslanisvom nj bilo "a
casa demonstrac nikjer..' Fassticni dijaH SO tuli
prot Amerik ter obmetavali kameniem ameriski orb
Vlsec mad Vrat poslanisva AmerSk poslanik Sc e Od
lOcl, ia mu ne preostane drugega kakor da zahteva
apologize Cd trancovega rezma &c b ie pa slednii ne
hotel datl, da zahteVa Washngtonu svoi odpoklic
Ioda ko Sc ie amerisk posank eden dn nato sesta Z
Seneraom Francom Je incl cd ameriSke Wade narocilo
mai nkar zahteva cd Franca nobene opravicbe tenn
ve6 mu maj ponudi kredit znesku S10OOOOOOO.
Najvecje orozje, XII ga imamo spaniji ie spansko
ljudstvo," pravi Hamilton porocevalec isa New York
Times" - "Toda povpreen moz in delavec span Sc
DO borl "a samo teda &c bo vede da Sc bor tudi
Ease in "a svoje gladne otroke. &c."
Taxa e torej nerazumliva in nezapopadliiva apizar
ska poitika proti spanii cd strani Zednenh drzav
In taksna e danes Spana kakor 10 ie opisa Hamilton
po reh leh krvavih borb katelih e spansko udstvo
podleglo skupnemu orozju svojih domacih laskih in
nemskh fasistov katerh bobo je povecevao vse tuka
snie ameiisko in tud slovensko nazadniasko case
pisje, kakor povecuje danes 'borbo" Mihajloviceyh