RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

! 10 Je eKOnOmSKl ZakOn l|l ufu-
GIN rijecima to je zakon drustva
sa sadasnjom ekonomskorn struk-
turom, koji je mnogo jaci cd svih
pisanih nepisanih englesAih Ia
kona zajedno.
Dokle god je drustvo pocije-
pano ma dvije protivnicke hIase,
ma jednoj strani kapitalite, koji
su monopolisali sva sredstya "a
produkciju: zemljiste, siroyjne
strojeve, ma drugoj strani radni-
ke, koji ne raspolazu nikakvim
sredstvima "a produkciju nego
jedino svojom radnom snagom;
dokle god postoji ovakva drustve-
ma organizacija, vrijedice zakon
o nadnici svakog dana tovace
Sc novi lanci, koji radnjka cine
robom svoga vlastitog pse.lukta.
Trade-unioni su Sc bofili pro-
tiv toga zakona gotovo 60* godi-
ma. Sta je rezultat te borbc? Jesu
Ii oslobodili radnike ropstva,
kome in drzi kapital, keji je
sam produkat radnika? Jeii Sc
jedna jedina grupa radniebe ha-
Sc izdigla iznad stanja Da ja4nnih
robova, jeli postala vlasnikom
sredstava "a produkciju,- sirevjna,
masina tehnickih uredjaya ta-
ko gospodarom svoyih vlastitih
} produkata? Mi zna.no, da oni m
to nisu nikada nj pomisljali a
kamo Ii postigli.
ia Gu biti posljednji, hoji Gu
} ustvrditi, da su sindikati besk0-
| risni, jer to nisu postigli. Napro-
} tiv sindikati u Englessoj kao j
: ostalim industrijskim zeIeljama
su cd koristi radniGkoj h]asi
| njezinoj borbi protiv kapitala.
Prosjecna nadnica jednaka je SUI
mi potrebnih sredstava "a ziVot,
koje radnik u izvjesnoj zernlji
prema ziyotnom nivou sv0le ekO-
line treba "a odrzanje sebe samo-
ga svoga potomstva. zivotni nj
, vo kod raznih radniekih -Alasa
moze biti neiednak. l veliia je
zasluga sindikata, sto -eni bor-
bonn "a povisenje nadnica isshra-
eivanje radnog dana imaja svrhu,
da zivotni nivo osiguraju ida ga
podignu. fdanasnje junije nlsu IL
stanju da poluce nj toliko - Ur.l
Ina istocnom Londoan mno-
90 profesija, Giji rad izisks,5e isto
, toliko iskustva i ninalo npe laksi
nego rad jednog zidara ajego-
vog pomoenika. A ipak radsiei tih
profesija zasluzuju polovicu mad
nice gradjevinarskih radnika. 0da-
kle to? Jednostavno jer owl imaju
jaku organizaciju, koja je.u stan
j ju da osigura mnogo visi zivetni
nivo kao mjerilo "a nadniee, dok
su oni prvi neorganizovani mo
. raju da trpe ne san1o pIos5ecnu
, nego samcvoljnu ekspleataciju
: svoiih poslodavaca. Njihov zivot-
: nj nivo pade sve wise, oni se pri-
: vikavaiu ma zivot sa sve naanjom
: nadnicom a njihove nadniee pa
daiu naravno sve dotle, aek-, sa-
mi ne uvide, da je doslo: do skraj-
: njih granica.
: Zakon nadnici nije da3sle ne
promjenIjiv. Do izvjesne granice
: nije on nj neumoljiv. U sv4na, epo-
: hama sa izuzetkom velikih k4iza
: bilo je kod svake profesije izv5es-
: nih granica kojima su Sc Aeta-
: le nadnice usljed borbe Nmedu
radnika j poslodavaca. u swim
: slucajevima nadnice su ax!avlji-
, vane pogodbom. l kod zah5nei-
i vanja takve pogodbe, onaJ Aoji
} moze davati duze otpora, ina mai
4 wise izgleda, da dobije wise nego
: sto bi mu mace dopadlo. rAko =sa-
: mo jedan radnik zaklju5aaJe sugo-
!, vor sa kapitalistom, biva Or ebic-
no pobijeden prisiljen, da primi
: takve uvjete, kakvi mu Sc e~posta-
: We. Ali ako sc svi radnici~Jedne
/ profesije cvrsto organizu1u i
medjusobno sakupe novaca, -aa Sc
: u vrijeme nevolje odupru ~ssejim
: poslodavcima tako nastare pro-
: tiv njih kao jedna organizoyana