Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-06-04
DIR. JOSH GORICAR:
"A. E. |. O. T."
The Two-Woy Passage" Hobsburzonov
DIR. JOSIP GORICAR:
"A. E. |. O.. u"
I

la 81 naredll SAME Habsburzanov sprejemljive "a
amerlsko in anglesko ~ljudstvo, so priceli habsburski pro-
pagandisti trobiti V svet presenetliivo idejo, da so has
mali, o%sVobojeni narodi, tisti, XII so s svojim nacionaliz-
nom prltiraIi svet do druge vojne. "Vi, Amerikanci, in
vi, Brltanci, danes umirate cato, ker ste pomagali osvo-
boditi te narOde. ldeja narodne osvoboditve in neodvis-
nosti teh malih narodov je postala glavni sovraznik sve-
toVnega ml1u. Zato je ~najbolje, da jh potisnete nazaj
pod habsbu1skO zezlo, pa boste videli, kako DO sLo V Ev-
ropl Vse gIadk0 napreJ, ko YAM bono mi, Habsburzani,
z~ajamcili mr V tenn delu sveta."
Druga vista propaganda ljudi, XII hocejo zopet vzpo-
staviti HabsburSko dinastijo, dist pa boil pc Hitlerjevem
Vzorcu. 10 Je strasilo S konunizmom. Y tel vrste propa-
gandl so delezni Veike pOmOci cd strani papeza Piia XII,
ki le re cesto ostro obsodil komunizem, dasi nj nikoli nit
Z besedico omenil posasti italijanskega faSizma ali nem-
sEega nacizIna ter ~njihovih pristaSev, XII V zasedenih de-
zelah mOrijo V n iijonih Medicine zrtve in XII hoceio z ia
ponci yred zavladati vsemu svetu.
Oton Habsburski nastopa V Ameriki kot velik demo-
krat in Iiberalec. TCda oglejmo 81 nekoliko nekatere hab-
sbul&E2 ~V-adalje liza dni Ferdnanda H., da bono vide
il, "a &j so Sc VnemaLi in "a kaj so delovali. Ferdinand
Drugi je bill produkt najHklbnejse jezuitske vzgoje. Bill
Je sllnO pOkoren in vdan sin cerkve. Toda to deistvo
kI1ub temu nj p%repreCilo, Ga ne hi dial umoriti svojega
naJzVeSteJsega slug0, generala Wallensteina, glavnega
poVe!Jnlka njegOVih aITnad. Cesarica Maria Terezija, BIZ
gotna, kaklsna je bila, je b!a ucenka Machiavellija ter
je jokala oh prvi razdelitvi Poljske, vendar pa nj bna pri
tenn takO zalostna, da 81 ne bi odrezala Ease dobrSnega
Ood 1t 6Cue leLele. ECllna lZJelna V QOlgl VISJl HaD-
SDUzanOV je bill MEN sin, cesar JOzef H., kateremu lie bill
Vzor Rousseau. Njegovo geslo je bIo: "Plemislek in pro-
sVeta. ' duhoyskih stvaTeh pa ]e bila ~njegova poltka
"Refolme Cd ZgoIaj nizdol:' Popo.na podreditev duhov-
seine draw tel p~rctlganie V2eh lcinkovitih zvez Z Ri
nom. On je zapIenjl odnnsno podrzaVil mnogo cerkvene
posesti, katere del, kakor IA primer V Jugoslaviji, je bill
Vlnjen cerkvi sele kratko pred drugo svetovno vojno.
Ko je Jozef II. unrl 179O). je njegov naslednik,
Leopold II. zopet preklic}l vse reforme. Medtem pa je
pr1ceIa Francoska revoucijja ST. asti ve evropske vladar-
Je ter Jill tirati do reakcije. Leopold Sc ia promptno zate-
kel k tradicionalni avsrij3ki metodi ter zopet vzpostavil
stare nadvado cerkve kot ucinkovito vez med Rimom in
cesaIstvom.
To je bill pricetek poltike "stabilnosti," ~vtelesene v
osebl kneza Metternicha in katera Je trajala do leta 1848.
sestra, Maria Antoinetta, zena francoskega
kralja Ludvika XVI. je pozvala vse suver2ne ali vladarje,
Sc zdruzijo V boju prot Francoski revoluciji.
Leopoldu je nasledil cesar Franc l., XII Sc je odpove-
dial naslovu cesarja "svetega rinskega Imperial" Zdai
Sc je pricela doba velike reakcije pod vodstvom in inspi-
racijo vsemogocnega kneza Metternicha.
Cesar Franc je bill pravi piototip Habshurzanov in
veseli ter b~rezskrbni Dunajcani so vedei povedati neste-
to storij O "dobrem cesarju Francu." Nekega dine - tako
pripoveduje zgodba - sta "dobri cesar Franc in knee
vso noe delala ma odredbah "a zatiranie Ev-
'ope. Nenadoma pa sta zacula pod okni ma dvoriscu silen
opot. Ko sta ~pogledala skozi okno, sta videla spodai vo-