RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-27

vol uobicajenoj formula, nego Sc
mora razgovarati tako, da MENU
pctrebi shvati svaki prost radnik,
radnica, vojnik seljak, to IL ci-
njenica svakidasnjeg zivota, koJe
nasa stampa mora sistematski pra-
It'll il dana dan iskoriscavati.
Periodicna neperiodicna stana-
pa sva partijska iZdanja mora
ju biti potpuno pottinjeni partij-
skoj upravi, bez obzira ma to, da
Ii je partija tome momentu le-
galna iii nelegalna. Ne dopuste
no je, da izdanja zloupotrebljava-
iu svoju autonomiju vode takvu
politiku,, koja ne odgovara potpu-
no politici partije.
u stupcima stampe, ma javnim
zborovima, IL sindikatima, koope-
rativama, - svuda, gde pristali-
ce TreGe Internacionale m 6 u
prodreti, potrebno ie ne Samo bur
zoaziiu, vec njihove pomagace,
reformiste svih vista, sistematski
i nemilosrdno zigosati.
q Svaka organizaciia, koia ho-
&c da Sc prikliute Komunistiakoj
International, mora redoVno
planski sa svih mamie iii wise
odgovornih mcsta radni&kog pokre-
t. (partijskih orpanizaciia sindi-
kata parlamentarnih grupa, re-
dakciia, kooperatira, opstinskih
odbora) udaljivati reformlst1cke
elemente zamenjivati in pouzda-
MIN komunistima. ne bojeti Sc prl
tome, sto ce narcotic pocetku
ma mesto "iskusnih" oportunista
doGi prosti radnici IL mase.
81 Gotoyo IL swim zemljama
Evrope Amerike ulazi klasna bor-
ba Il fazu gradianskog rata. Pod
talvim okolnostima komunisti ne
mopu imati nikakvog poverenja Il
burzoasku legalnost. Oni su duz-
nj svuda stvoriti paralelno ne
legalni organizacioni aparat, koii
&c Il odlucnom momenta biti ma po-
moci partiji, da bi izvrSila svoiu
duznost prema revoluciii. L Zeml-
| llama. gde su komunisti, usled OPP
sadnih stanja izuzetnim zakoni-
ma, Il nemogu5nosti da Geo svoj
rad vode legalno, bezuslovno je
nuzan savez legalnog sa nelegal-
MIN radon.
A. Duznost sirenja komunis-
tiCkih ideia namece naroSit1
duznost "a izrazito sistematskom
prcpagandom yojsci. Gde ie ova
! agitacija spretena izuzetnim "a
konima. ina Sc nelegalno yoditi.
Napustanje takvog rada ravno je
/ izdajstvu revolucionarne duznosti
i nesagIasno ie sa pripadnos6u III
International.
81 Nuzna je sistematska i plan
ska agitacija ma selu. RadniGka
/ kiasa ne moze pobediti, also nema
"a sobon seoske proletere bar
! iedan deo naisircmaSniiih selia-
ka te ako svojom politikom nije
osigurala neutralnost jednog de-
j la ostalog seoskog stanoynistva.
kcmunisticki rad na selu dobiia
danas naro5iti znacai. On mora
hiti vodien narocito pomocu ko-
munistiSkih radnika IL varosi
50 sela. koii imaiu veze sa selom.
/ Odricanie ovoga rada iii njegovo
rredavanje Il nepouzdane polure-
! formistiGke ruke ravno ie iZdajs-
! tvu proleterske revoluciie.
g. Svaka partija, koia pripada
/ III International, duzna ie razot-
kriviti ne samo otvoreni social
patriotizan, vec i neiskrenost IL
cenernost socijalpacifizma; rad
nicima Sc mora iznositi pred oci,
da beg revolucionarnog obarania
! kapitalizma nikakvi medjunardoni
/ izborni> sudovi, nikakvi sporazu-
mi ogranicavanju naoruzavanja,
nikakve "demokratske" obnove Ii
/ ge Nacija nisu u stanju sprecitl
move imperijalistitke- ratove.
~ Partiie, koje zele pripadati
Kom7nistickoi International, duz-
Inc su priZnati potnun raskid sa