RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02

Ho'CiHDId a lcOo. SodiiC. IVA o. nv
vembra dodje ova poruka IL South
Caroline: "Odvajanje Sc smatra
ovde gotova cinjenica." Legisla-
tura Georgije bavise Sc planovi
ma "a odvajanje ma 10. novembra
ma 13. novembra specijalno Ease
DAME Legislature Mississippi bese
sazvano da raspravlja pitanje
Odvaianja. A Lincolnov izbor be-
Sc po sebi tex rezultat rascepa
u Demokratskoj Partiii. Ia vreme
izborne kampanje, Demokratija
Severa ie radila "a Douglasa, De-
mokratija Juga ga Breckenridge-a,
ovom cepanju demokratskih gla-
sova Republikanska Partija ina
da zahvali "a pobedu. u drugu
ruku, odakle ova preteznost Re-
publikanske Partije ma Severn do
lazi? ] kakav je raZlog rascepa Il
Demokratskoi Partiji, ciji su cla-
novi sa Severa, kao sa Juga,
radili zajedno kroz pola stoleca?
Moe Juga, proizlazeci IL saveza
sa Scvernom Demokratijom, dos
tie svoj vrhunac tokom predsed-
nikovanja Buchannana. Poslednli
Kontinentalni kongres Cd 1887. /
prvi Ustavni Kongres Cd 1891.
godine legalno uniStiSe Ropstvo
ma svima teritorijama Republic
severozapadno od Ohio-a. Tako
zvani NJ izurs k Kompromis
| (1S20D, kojim Sc Missouri pri-
kljutila Sayezu kao Ropska Drza-
va, uniStio je Ropstvo ma svima
drugim teritorijama na 36 stepe-
ma 80 minuta severno cd ekva-
tora zapadno cd Missouri. Ovim
kompromisom je ropska teritoriia
ggrnuta "a nekoliko stepena Il du-
zinu, dok ie iZvesna zemljcpisna
medjasina IL | e d a spre3avala |
nien buduci razvitak. Ova zemljo-
Ioisna mediasina bese, IL drugu
ruku. unistena 1854. godine putem
Itakozvanog Observation-Disclosures
kog Bila;; otac mu je bio Stephan
A. Douglas, u ono vreme vodja
Severne Demokratije. Oval bill, US
| voien obema kucama Kongresa,
podsecase Ma Mizurski kompro-
mis-. stavIjase Ropstvo na isti u
ravani sa Slobodom. instruktovase
vladu Saveza da postupa prema
oboiema sa istom indiferencijom
| i ostavliase narodnoj vlasti (ti.
vetini stanovnika svake pojedine
teritorije) da odluci, da Ii ce Rop-
stvo biti uvedeno. Ma takav ma
ttin ie po prvi put II istoriji Sic
dinjenih Drzava svaka zakonska
| i geografska bariiera protiv Sire
ria Ro3stva unistena. Ov a b
nrometnuo do sada slobodnu teri
/ toriiu New Mexico - teritoriju
pet puta tako veliku kao sto le
drzava New York - roosku dr.
zavu: a IONA Ropstva beSe prosl-
rena Cd granice Meksikanske Re-
publike do 3S stepena severno od
ekvatora. Godine 1859. sproveo Je
New Mexico jedan rcpski zakon,
koii Sc nadmecase varvarstvu sa
ropskim zakonima Texasa i Ala
bame. Ipak, prema cenzusu cd
1860. godine, New Mexico broji
medju stanovnistvom Cd 100000
stanovnika mamie cd pola stotlne
robova. To je bilo dovoljno Jugu,
da posalie preko granice nekollko
avanturista sa nekoliko robova i
onda pomocu centralne Wade u
Washingtonu i njenih cinovnlka
i kontraktora u New Mexicu da
organizuje jednu polu-vladu, ko-
ia tada sa svoje strane silom ma
Ituri New Mexicu Ropstvo i VIA
davinu robovlasnika. !
Ipak sc oval rani metod ne mo-
case upotrebiti II drugim terito-
rijama, jug je zbog toga uclnlo !
DALI korak i ulozic PRIV 9rot,v
odluke Kongresa ma Vrhovni Sud
brojase medju svojih devet clano-
va pet clanova Juga uvek beJase
yolino oruzje robovlasnika. On od-
luci godine 1857, u notorlJoznom
Dred-Scott slucaju, da svaki anne
ricki gradjanin ina pravo da uz-
me posed imovinu, zajamcenu
mu Ustavom ma bilo kojoj terlto-
Il