RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28

Diskusija koja Sc vodi ovih dana
n ameriekim politickim krugovima
naivise je diskusija "a odrzanJe
mira 'spo svaku cenu," posle rata.
Veroyatno ie da Sc to bas sad pre-
tresa i ma moskovskoj konferen-
ciii koia ovih dana tamo zaseda-
va. Glasovi, koje doncsi stampa, Q
los iednoj konferenciji, koja &c
slediti docnije, izmedJu Rooseveita'
ChnrchilIa Stalna, jesu prosto
strah da &c moskovska konferen-
ciia udariti II bedem po ovom pl-
tanju.
II pitaniu je odrzanje mira po sve-
til. pri zakljueku rata, ako ne "a
sva vremena, onda ipak toliko, ko-
liko ie naiduze moguce. Dosadas-
MIA istorija kapitalizma je pokaza-
Ia da ie to nemoguce putem mlrnlh
saveta, konferencija i Llga Ma
roda. O tome wise iluzije nema.
Syi, iii skoro svi, sc II tome slazu
da &c mir biti moguce odrzati Je-
dino oruzanom silom. Dabome, IL
nose sc i takovi argument, da &c
sc nastoiati odrzati mir na sve
mopuce mirne nacine, a kad sv7
tc promasi, onda &c Sc pribeci oru-
zanoj sill.
Ideja nacinu orgonizovanJa
j kakvoei te sile, jamaeno ina to-
liko koliko j zaracenih drzava ako
ne wise. Pa ipak opsta tendenci-
ia poIitickim krugovima owe
zemlie "a ona je najjaea sila kod
saveznika - jeste, da tri iii cetiri
naiiace sile (Amerika, Velika Bri-
tani;a j Sovjetska Russia, a moz-
da Kina) poduzmu inicijativu.
Da predstavnistvo ovih sila Me-
diunarodnoj Prestonici, koja ce Sc
stvoriti, sacinjava tn medjunarod-
nu 'sVladu". Jamacno bi Sc dozvo-
lilo ostalim saveznickim kepec
kim drzavicama da one budu do
nekle predstavljene toj utopiji.
U koliko je moguce prozreti ce-
10 ovo planiranje, pom.nuta VIA
da" bi imala celu stvar a svojim
rukama. Ona bi organizovala tu
silu, naravno il aktivne vojske re-
spektivnih zemalja. Tia bi vojska
bez ikakve dvojbe, bila snabdeve-
ma sa naimodernijim oruzjem sto
danasnja industrija moze proiz-
vesti. / tada kad bi promasio mi
ran pokusaj da Sc izmire zavadje-
ne drzave iii drzavice (potencio-
nalni napadaci i napadnutD ta
oruzana sila bi stupila akciju.
Mir bi bio odrzan putem stvarnog
rata. Nenacku bi, kazu, sasvim RAJ
zoru1ali, a verovatno bi je po-
cepali do stepena gde wise nebi BIZ
Ia opasna. W
Kapitalisticki svet zaboravlja da
Sc njihovi medjunarodni interest
sukobljavaju, a njihove ideje o
trajnom miru posle rata jesu cisto
utopije. Posleratna poplava sveta
sa espapima kapitalom industrij-
ski jakih zemalja, neizbezno bi
odmah dovelo do sukoba. Domaca
burzoazija svake pojedine zemlje,
sto je sasvim prirodno, bunice Sc
protiv toga. Ona nece moci da IL
drzi konkurenciju stranih espapa
svojoj sopstvenoj zemlji. A sva-
ka politicka drzava jeste 6. -. .od-
Dor "a obavljanje poslova celokup-
ne burzoazije," t.j. svoje domaee
burzoazije, IL cega &c odmah sle-
diti sukob i navale jedne drzavc
ma drugu.
Najezda stranih espapa kapi-
tala, bi narusilo potpuno utuklo
ekonomske interese domace bur-
zoazije. Men sitni kapital i skupi
espapi, koji Sc proizvode ma zas-
tareli nacin, podlegli bi u borbi
sa krupnim kapitalom i jeftinijim
espapima. Domaca burzoazija ne
bi sc mogla obogacavati nemilo-
srdno izrabljivati svoj proletarijat.
Ona nije zainteresovana "mir",
"nacionalizam" t'hriscanstvo" iii
protestanizam", moral iii ina
rodni ponos", ono sto nju intere-
suje, to je profit, obogacavanje.
Il toga sledi da bi opet ratoyi.