RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

ci, Amerikanci Bugari iii sveti Petri; oni su
paradirai pod lozinkom "Da. zivi slobodna Bu-
garska" ma mesto da su objasnili da nema slo-
bode dok Bugarskoj postoji izrabjivanje vec
da treba raditi "a Bugarsku sa kojom da vlada-
ju slobodni radnici seljaci. Promasivsi raz-
vjanju klasnog duha, klasne svesti j klasne
solidarnost te vodje su promasili da iskoris-
te buntovni duh radnika korist oslobodJenJa
radnicke klase; oni su promasili da shvate
znacai Prvog Maja.
L ostalim delovima Evrope, skoro sve pod
nacist ma, nije bilo prvomajskih proslava. All
to ne znaci da II tim zemljama nema radnika
koji bi Sc sutra odazval bo po koJu cenu,
revoucionarnom pozivu Prvog Maja. Da Ii ce
Sc organizovati buntovn duh potistenih rad
tnika tim llama i snabdeti sa nuznlm
mnimumom klasne svesti, to &c odlucltl ops
tanak nuznog mnimuma ljudi koj razume]u
kasnu borbu prilike pod kojma Sc ia borba
mora vodit Buduci da je narkssticko ucenje
ma poslu vec skoro 100 godina, mi imamo raz-
loga da verujemo da ina ljudi, mozda sada
neorganizovani, koji imadu nuzan minimum
poznavanja te spasonosne n a u e. Ako ina,
to je sreca nase klase. Ako nema, ako NADIA
lie buntovni duh nase klase bude iskoriscavan
"a burzoaske svrhe kao, ma primer, Jugosla-
viii gde, prema danasnjem NarodnOm Glasni-
Nu. <l1.maja) Prvi Maj "slavi" sa lozinkom:
"5ve "a narodnu slobodu, sve pobjedu."
sa lozinkom "a kou st zvor kaze da ma
lazi IL prvomaj jskom letaku beogradskih radni-
ka, koja glasi: "Napred "a slobodu nase [ p
domovine!" ako je to jedino vodjstvo koje ce-
ka nasu ugnjetenu klasu tada svetski Hitleri
mogu zvizdukati, ali samo dok Sc Ii vatri is
kustva i daljneg i potpunijeg razocaranja ne
pojavi ceta predvodnica Proleterske Revolucje
U Engleskoj je proslavlien Prvi Maj, ma
iocito IL Londonu. Londonski dopisnik njujors-
kog Timesa kaze da premda Nemackoj po-
nacistima okupiranoj Evropi ne slav Prvi Mai
da savezni6k svet belezi tai dan kao "puto-
kaz ma putu ka pobedi." Ali, MENU je dozvo-
ljeno" on je samopriznato burzoasko skrabalo.
Ia britanske G"komunste' Prvi Maj je bio pri-
lika da usvoje rezoluciju koja osudjuje "tole-
ranciju svih elemental -. koji su krivc pro-
tvnosti Sovjetskoj Juniji. -" Harry Pollitt
vodja britanskfh "komunista' re6e da Sovjets-
ko-Poljski spor nece zategnuti odnose izmedJu
Rustic Britaniie "Nase sublime rece Pollitt,
"vezane su sa sudbinama Rusije" l ostane
Trcwrrr Junnson taurur KnJIge SUvIer
Power'') reee da Englezi Rusi imadu mnogo
da nauce "jedan cd drugog" Vec, rece John
son, "Staln je uzeo deove brtanskog ustava
primenio in ma Rusju." Johnson je zabora-
vic dodati da je Stain uzeo nesto wise nego
nekoliko delova britanskog ustava i da je to
"nesto vise' primenio ma Rusiju l tako re-
korduj jemo da nj Il Engleskoj nje bilo prosla-
We u istorijskom i revoluconarnom smislu Pr
vog Maja.
l u America je blo prvomaj jskih proslava
premda nje bilo znatnih poulcnih demonstra-
cija, ipak bilo je proslava. U Clevelandu Sta
linsti odrzase niz sastanaka. glavna tema i'm
je bila "otvaranje drugog fronta." Brojno mai
veei sastanak, Q,20O), clevelandu, odrzan
je pod inicijativom United Electrical Radio
and Machine Workers (C.IO.) junije. Kao i
sa ostalim proslavama, do sada spomenutim,
ma ovoj Sc zaboravilo sve ono sto Prvi Maj
stvarno predstavlja, zuzev da Sc bar reema
dalo neko priznanje znacaju Prvog Maja sa
usvajanjem rezolucije "a ponovno posveci-
vanje prisutnih "kovanjem veza solidarnosti
radnicke klase celog sveta." Ali ia rezolucija
nikako Sc ne poklapa sa izrazenim zahtevima,
istog sastanka, "a "drugi front" New York
je imao brojno najvecu proslavu, vesti kazu
ola je prisustvovalo $4,000 osoba. Priroda prvo-
majske proslave New Yorku postane jasna
kada sc ina ma umu govornike ma istoj grado
nacenik La Guardia koga Sc sprema "a nekog
nlilitarnog poglavnika Italije, senator Pepper