Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-01-29
Zachazenl S valecnymi
zajatci.

ZaJatCl.
Otazka valecnych zajatcu
byla "a valek We stfedoveku ne
elm neznamym. Ia bitvy ne
mohl doufati We slitovan1 nepr1-
tele. Kdyz vsak barbarismus
pocal ustupovati civilisaci, po-
Gallo pozvolna zanikati i nemi-
losrdne pobfjenf bojovn1kd, kite
ri padli nepT1teli do rukou. Jiz
staff Rimane uvedomovali 81
hospodarskou cenu zajatc1, a
m1sto ably je vrazdili, podrzo-
vail je jake otroky. We stredo-
veku byli zajatci majetkem
feudaln1ch pant, kter1 "a je-
jich navrat pozadovali vykup-
ne, bud We form6 penez nebo
p1dy. Pozdeji byli zajatci dr.
zeni jake rukojm1, z~arucujfce
tax svymi zivoty bezpecny ma
vrat bojovn1kG, zajatych dru-
hou stranou. AT vsak uz byl
ddvod k ponechanf zajatc1 ma
1--WE jakykoli, zachazen1 S mimi
bylo vzdy nelidske. 0 nejakych
pravech pro valecne zajatce
nemohlo byti ami reci.
Teprve v minulem stoletf po-
lcalo Sc o valecnych zajatc1ch
uvazovati jake o lidskych by
tostech, ktere 81 zaslouzf jiste
ohledy a urcita prava. Jejich
postaven1 doznalo znacneho
zlepsenf v d1sledku zakona,
prijateho "a americke obcan-
ske valky. Prvni pravidla, il
miz sc melo T1diti lidske "a
chazenf s valecnymi zajatci bu-
douc1ch valek, byla pTijata ro-
ku 1899 ma konferenci v Haa-
gu. Ma p~ozdejsich konferen-
c1ch, hlavne pfi konvenci ze-
neve roku 1929, byla tato pra-
vida jeste dodatecne oprave-
ma. Ones je zachazenf S valec-
nymi zajatci predepsane mezi-
narodnfm zakonem, kterym Sc
zavazaly T1diti skoro vsechny
velke narody sveta.
Stanovisko, ktere zaujala k
teto otazce Osa, nen1 pro pra-
vida zm1neneho zakona prave
pf1znive. V nacisticke valecne
ideologii, ktera ~spatTuje v CT
viln1m hotoviteli munice prave
tax dGleziteho valecneho cini-
tele jake We vojakovi, ktery
touto municf stTfli, neskryvalo
Sc mnoho nadeje ma lidske "a
chazenf s temi, ktere potkalo to
~nestest1, re padli do nemecke-
no zajet1. Vyhravaj1cf strana,
Ljej1mz zamerem je podmanen1
celeho sveta a ktera kratkem
case zaplavila svymi hordami
celou skoro evropskou pevninu,
ktera zotrocila 400, 100000 IL
d1 v tuctu zemf a zajala skoro
100000 muzG, NIUE diktova-
ii sve vlastn1 zakony.. Celkova
valecna situace a dsp6chy Spo-
jenych narodG nezGstavaj1 vsak
bez vysledkd ami ma stanovis>
ko, ktere by snad Osa k otazce
valecnych zajatc1 tax rada
zaujala. CHM vice zajatcd pa
da do rukou Spoejnych narodG,
tim vets1 je podklad k nadeji,
re i Osa Sc Dude pTisneji pTidr-
zovati pfedpis6, pTijatych ma
zenevske konvenci.
Zpravy O tom, jak bylo v re
mich Osy nakladano S valecny-
mi zajatci, Sc znacne rozchaze-
il, a v mnoha pr1padech zdaji
Sc nasvedcovati rozlisovan1 me
ri zajatci r1znych narodnost1.
TAX ma pr. V Italii dostalo Sc
anglickym zajatcdm slusneho
zachazen1, "a to vsak Rekove
a Jihoslovane stezuj1 81 ma "a
chazenf brutalne potupne. Ia
Ike naciste ~zachazej1 S britsky-
mi zajatci opatrne, ale v pT1pa-
de Polakd, Rust a dokonce j
nekterych Francouz1 nestft1 sc
uchylovati Sc k cindm, ktere Sc
s mezinarodn1 dohodou spatne
srovnavaji. Snad nejhIre jsou
ma tom zajatci polst1. Nemci to-
tiz prohlasili, re Polsko jake ma
rod v1bec uz neexistuje, KITE
rymzto trikem doufaj1 svetU
vnutiti MAJOR, re ma Polaky sc
} zadny mezinarodnf zakon VITA.
hovati ami nem1ze. Poole sve.
dectvf z dobfe overenych pra.
menu a doklad1 je Polakun
vstepovana discipline - jak j.
INemci rozumej1 - knutou 9
! kulkou.
Japonsko, ktere dohodu re