Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-12-03
Obcanstvf pro cizinecke pfisluS-
Milky naS1 branne moci " zamori

v zahranicf, stavajf Sc americ-
kymi obcany prostTednictvfm
zvlaStnfch komisaTG, vysila-
nych do ciziny prav6 "a timto
1celem, nebo prisp6nfm zastup-
Gu statn1ho Department. Spoje-
nych StatG nebo americkych
kOnsulG.
Tento zpGsob udelovanf anne
rickeho obcanstvf ma pGde CHI
zeme je v americkych d6jinach
cfmsi zcela novym. O jeho "a
vedenf bylo postarano jednfm
paragrafem Second War Po-
wers Act", v mem Sc stanovi, re
cizicec, slouzfci v americke
branne moci V zamoTi, niue sc
uchazeti O americke obcanstvi
tehdy, kdyz pred svym dobro-
volnym prolasenfm Sc do VOL
ska nebo pred svym odveden1m
I'll at az jakoukoli dobu ma pG-
de Spojenych StatG. Druhym
pozadavkem zakona je, ably
zmfneny cizinec slouzil uz as
pom mesfc v americkych ozbro-
jenych sborech.
V pTipade pT1slusnfkG bran
ne moci Spojenych StatG upus-
til kongres ode vSech ostatnich
pravidelnych pozadavkG natu-
ralisacnfho zakona, vcetne po-
zadavkG, tykajfcfch Sc veku a
znalostf zadatele; take to, re
zadatel nalezf k rase, jejfz pff-
sluSnici Sc nemOhou "a normal
Mich pomerd staff americkymi
obcany, nenf mu v tonic VIII
meGn6m pTfpad6 ma zavadu.
Cizinec, ktery by Sc pTidal do
americke brann6 moci v zahra-
nicf, nenabyva tim vsak prava
ma uchazen1 Sc O americke OBJ
canstvf v zamoTf.
PTist6hovalecky a naturali-
sacni komisaT Earl G.. Harrison
vysvetluje, re hlavnf rozdil me-
ri naturalisacf v zamoTf a mezi
pravide1nym misunderstanding pc
stupem spocfva v tom, re V "a
mort kona representant priste-
hovalecke a naturalisacn1 sluz-
by vSechny funkce soudce,
soudnfho pfsare i naturalisacn1-
no vysetTovatele. Tento "a
stupce nejen pTijima zadosti "a
naturalisaci ZaznamenaVa SV6-
dectvf a poTada vyslechy, ale
soucasn6 i prfznive nebo zam1-
tav6 vyrizuje zadosti poole sve
no nejlepsfho dobrozdanf, pfi-
jfma pTfsahu vernosti Spoje-
nym Stat1m a vydava obcanske
certifikaty. We shode S rozka-
zem vojenskych organG nenl
tento obcansky list vydan no
vemu obcanovi, nybrz zGstava
az do dolby jeho propust6nf z
vojska castf jeho vojenskych
dokumentG, ktere jsou v rukou
pTislusnych vojenskych 1fadG.
Do rfjna tohoto roku udelili
zvlastnf zastupci pristehovalec-
Ike a naturalisacni sluzby OBJ
canstvf 1924 cizincGm, slouzl-
elm V zamoTskych ozbrojenych
sborech Spojenych StatG. Me-
ri mimi bylo 227 muzG, pocha-
zejfcfch z nepTatelskych zemi.
Prvnf skupina takto naturalist
vanVch ciZincG byla skupina
289 Observation-Disclosures moci a.
mericke zone Panamskeho
pr1plavu a v obvodu obranne-
no velitelstvl v oblasti Karib-
sk6ho more, kterf byli naturali-
sovani v prosinci 1912. Mezi nj
mi byli prislusnfci 35 rGznych
zemf, vcetne peti zemf Osy; pr
vnf re vsech byl Ircan, James
A. Finnell Hoey, ktery slozil
prfsahu vernosti Spojenym Sta
tdm We spojitosti S naturalisacl
dine 4. prosince v oblasti Pa
namskeho prGplavu.
Pocatkem tohoto roku byl po-
Sian zvlastnf vysetrovatel ma
Jamajku, ably tam naturalist
val osm cizincG, ktef1 slouzili
strycku Samovi. Jiny vysetfo-
vatel odejel do Jukonu ma A
lasce, kde naturalisoval ctrnact
dalsfch vojakG, z nichz nektefl
museli "a tim 1celem %cestovatl
az 900 mil v mraZe 20 az 73
stupnG Fahrenheita pod nulou.
Ma Island6 bylo notwithstanding
275 vojakG, V Anglii PA, vcet-
ne sesti vojenskych osetrovate-
lex a n9kolika vojakG, pfeveze-
nych do Angle ma zotavenou z
poranenf, utrpeneho "a tunis-
ske kampan6. Prvnfm muzem,
naturalisovanym v Anglii, byl
reckJ d6stojnfk, slouz1cf u a.
merickeho letectva. V severni