Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-08-06
OSVOBOZOVANf NASICH
NEPRATEL = A SPOJENCU.
Pise Petr Lfpa:

A1OPA oCCAOhy1M uZOI1lIn. "A
mali k teto sprave ciz1ch 1ze-
mi plan = nazvany Spojenec-
ka sprava obsazenych 1zemf-
Gill zkratkou AMGOT.
Ia drfvejsfho prfbehu valky
britske armady samotne obsa-
Oily n%epratelsk6 kolonie. V Ha-
best i v Libyi Anglicane zave-
dli vladu ma zaklade svych
dlouholetych kolonialnich zku-
Senosti.
Britsk6 a americke armady
pax spolecn6 sly do Alzfru, Ma
roka a Tunisska. Tyto zeme
vsak byly spojeneck6 = byly
to francouzske drzavy. Ma "a
klade dohody uzavrene s admi-
ralem Darlanem mfstnf sprava
byla ponechana vyhradne v ru-
kou m1stn1ch francouzskych L.
TadG.
Jest ovsem prirozen6 a sa-
mOzrejme, re BRITISH a americtf
pfedstavitel6, z Mich zvlaste ge
neral Eisenhower, NELL velky
vliv. Konecna rozhodnutf vsak.
pri nejmensfm nominalne, by
la v Severnf Africe ucinena
Francouzi.
Ma Sicilii, spojenecke arma-
dy staly pred novym profile
mem. Verejna prohlasenf brit
skych a americkych vladnfch
pTedstavitelG zarucila, re S l.
tally nedojde k zadne dohode.
zadny sicilsky Darlan nebyl
pfipravOvan a okupacnf arma-
dy mely mfti vsechnu pravo-
moe.
Proto doslo ma AMGOT. Pla
ny k jeho operaci byly pripra-
veny jiz davno. Americtf d.
stOjnfci cvicili Sc k tomu We sko
lie vojenske spravy vedene de-
partmentem valky v Charlotes-
vile, Va. BRITISH dGstojnfci pro-
sli podobnymi kursy v Anglii a
presne pfedpisy byly vypraco-
vany pro ne v obou zemfch.
Kdyz spojenecke armady Sc
vylodily ma Sicilii, vsechno by
10 pTipraveno. General Eisen-
hover vydal proklamaci, v nfz
bylo Teceno:
"Spojeneck6 armady obsa-
zujf italsk6 1zemf. Necinf tax
proto, re jsou n~epTateli italsk6
no lidu, ale V nevyhnutelnem
dGsledku sve valky k znicenf
n6meck6 vlady v Europe. Je-
jich GLEN je zprostiti italsky
lid fasistickeho rezimu, ktery
jej zavedl do valky a az to bu-
de dosazeno, obnoviti Italii ia
ko svobodnou zemi."
Vojenskym guvernerem Sici-
lie byl jmenOvan general Alex
ander, a pod MIN jsou britsky
general-major lord Rennell of
Rodd, a mericky general Frank
M. Sherry. jim je k disposici
skupina americkych a brit
skych dGstojnfkG.
Prvnfm 1Tedn1m chem ge-
nerala Alexandra bylo rozpu-
STEM fasisticke strany, suspen-
dovati italskou kralovskou moe
a zruseni vSech zakonG naml-
renych rozdelovan1 obyvatel-
silva Poole hasy, barry a vlry.
Osobnf a majetkova prava by
la respektovana a stejne tax
vsechny zakony pokud nerusi
vojenske operace. M1stn1 ire
dnf cinitele museli z1stati v u
Fadech a postarati Sc o hladke
fungovanf veTejne spravy. VSe-
china politicka cinnost byla "a
kazana, ale svoboda Teci a It's
ku, pokud nevychazela z ram
&c vojenske n~utnosti byly po-
voleny.@
Tyto predpisy a naflzeni
jsou zalozeny ma Zakladnlm
pravidlu, re prvnf povinnosti
vojenske spravy je udrzeni XII
du a miru v tylu bojujlcl arma-
dy, a "a druhe jednati sprave-
dive a velkomyslne S poraze-
nymi. II.
Jiz ted sc IDA, re v ramci
techto pTedpisG obyvatelstvo
Sicilie Dude mfti v6tsf svobodu
neil melo "a Fl let vlastni ia
sisticke spravy.
AMGOT jiz nabral rozsah
velkeho podniku. Sicilie ma A
miliony obyvatelstva. Pffznac-
n9jsf vsak je precedent takto
zavedeny pro sprawl ostatnich
vlad osovobozenych 1zemf.
Italie a Nemecko, stejne ja-
ko vasalove osy jake Madar-
sko, Rumunsko a Bulharsko
- |