RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-08-12
Socijalsticka Radnieka Partija lnternacionale

zenJa revoucije. zaiednic sa burzoazijom j
mIlltarstIma, na ciJlm ie rukama bila krE Ro-
re Luksemburg, karla Liebknechta, hill iada
ne'menovanh mucenika, oni su podigli svoju
laznu republlku, grdeci sa nazivom, "BoljSe-
Vk,' sve one koji su Sc bunli protiv niihove
lzdaJnlcke vladavine
Ma seelnici Narodnog IzvrSnog Odbora
1913 godlnc usvojena je zvonka rezoIuciia. iz-
fazaVaJucl nalJaclm reclma partiisk kra ini
prezr na to vIhovno izla istvo. "DIlga Inter
Macdonald, nikada organizaciia sa kojom bi is
tlnsko revoucionarno telo kao S. l.. j. mogIo
biti potpunoj saglasnosti,'' receno ie IL toi
lezoluclp, 'prestala je postojati svrsila ie IL
sramotl. Alcna kari jera svrsi II sredini svctske
katastrofe kada nien nesporazumi sastavni
delovl rasprStse pod vatrenom parom svets-
kog laa koji baci Iiutlstvo Il more krvi mi
zerJe Meme takozvane vodje, koleban sa bur-
zoaskim nacionalistitkim idealima nteresima,
]ednovremeno izdase principe revolucionarnog
Socijalizma. i, podigose proleterske mase svo-
Jh respektivnih zcmalia "a aktivnu pomoc
razboinitlih kaptalistickih interesa odgovor-
NH Ia rat svakoj ratuiucoi zemlii, oni su
pro.zvei novi tip dodali recniku pokreta nor
vi termin Social Patriota' Mase radniGke
sa lzdaistvom svoih zavod iivaca, zaprepaSce-
he sa blZlm tokom dogadiaia, nesposobne da
brzo nadiu noyu orientaciju sredin katast,o-
fe, trazlle ajpre da Sc odpru pogibnosti
sa masovnim demonsraciiam protiv rata ta-
da zaslepliene laznim lozinkama 'Narodn. Od-
brane' koie podigle niene lame vodie klo-
muse patiSe "a krvavu avanturu svciih ka-
pItallstlckih gospodara sa mlionima zivota,
neopisivom mizeriiom, pored razaranja koliko
le bio lnternacionalne organizacje j odnosa
sto Je proeterski pokret posedovao.''
Ali izdajnici nisu bill gotovi ''poslusni
Zahtevlma gospodarece klase poklSai e bio
ucnJen da Sc ozlvi mtenacionala, sramotni de-
lovl sramotne celine ciljiaiuc da povampire z-
lalovllenost pod istim osIamocenim vcd jstvom,
pod ali tanko pokrvenim stitom Imperiialis
tickih Saveznickih vlada Ia kakvu svrhu? Sa
svrhom da ie upotrebu kao bedem protiv uvck
rastece plime Sociialne Revoucije.. -
Narodni lZvrsni Odbor odluGi ola stavi
stvar formalnog prekidania svih veza sa OBJ
novllenom Drugom 1nternaconalom na giasa-
ME posredom referenduma On spomene da
''neko vreme pre- 1nternacionalnog Kongrcsa
Amsterdamu l19O4.) razvio sc mediu clans
tvom Sociialisticke RatlniGke Partiie sen.ine-
rat da daljne veze sa tadasniom Intenaciona-
lom, kola Je ia characterization KongresI II
Palizu usvojla zloglasnu Kauckovu rezoluci-
jill, postaju nepristojne istinskom revalucionar-
nom telu.. Tai sentimenat prouzroknje da
ptanje daline veze bude podneseno referndum-
skom glasanju partijskog elanstya- Canstvo
toga doba, buduf:i nj ie bio II staniu ola jos vidi
iasno stvarni karakter Internacionale, sa ma
lom vecinom Cd tex % glasova oduG u prilog
daljne veze kao postovanje partijskog man
data, tako izrazenog, bio ie da ie drug De Lee
on otisao u Amsterdam kao predstavnik S. L.
p, premda je sam govorio glasao protiv dali
nih veza.'
Odluka ie bila usvojena jednoglasno kada
ie bia podnesena referendumskom glasaniu.
Tako, nakon skoro trideset godina neprekidEog
clanovania Drugoi International - tridese;
godina nepopustliive opozicije oportnnizmu
leformlzmu i neumorne agtacje "a principe
revolucionarnog Sociializma unutar kao IL
van, lnternacionale - Sociialisticka Radnicka
Partija povute Sc sa tog polia, njeni principi o.
pravdani, njen duh neustrasiv kao sto ie bio
kada ie onog avgustskog dana Parzu 1889.
pomogla podgnuti ponosni bariak nternacio-
nalizma.
(Nastavice se.)