RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-04
Hindenburg je pisao Ebertu:

Hindenburg je pisao Ebertu:
| ella Sc obracam tebi posto mi ic kazano
| da i ii, kao verni Nemac, liubs otadzbnu ma
/ da swim, pottiniavaiuti svoja lcna msljenia
| zelje kao sto ia da cnim zbog
stanja koiem nalazi otadzbna. I tome du-
hui ia tobom udesavam saveznisvo da spasi-
| mas narod od pretece propasti.
| JOS bolje dokazuje izdajstvo Socijalne
| Demokratije u izjavi Generala Groener, sefa
nemackog Generalnog staba "a vreme Novem-
barske Q9lS) Revolucije. Ma parnici NUM-
chu 1925. General Groener reee:
''Na 10. novembra 1918. ia sam govorio
Ebertom preko tclefona mi smo udesi sa
da Sc borimo protiv Bojsevizma Sovie-
tizma da povratimo mir i red -.
''Svak dan zmedu IL sati iutrom sat
po podne, Stab vsoke komandc govorio ie
Ebertom preko specijalnog tajnog teefona. Cd
10. novembra mas neposredn c bese da oduz
vast Berlinu IL ulku Sovieta R,dn
ka Vojnka. -
| tako blagodareci izda jstvu Socijane De-
mokratije, Proleterska Revolucija Nemackoj
hese ugusena II krvi nespremnih, neorganizo-
vanih radnika i vojnika.
Poraz revolucije bese signal "a pojavu i
sve vece sirenje reakcije. "Demokratska Repu
blika' poce da sistematski progoni ostatke re-
volucionarnih elemenata Dok SUI radnic bill
potpuno razoruzavani i potcinjavani teskim
globama kada bi Sc kod njih naslo neko oruzje,
"Demokratska '.epublika" poce namigavati
oruzane kor' r'Ia-revoucionarne korpuse koii sa-
cinjavase prve elemente oruzane sile sa kojom
nacisti docnije dosl ma vlast. kada je bri
tanski ambassador IL Berinu, Lord DAbernon.
izvestio svoju vladu da Nemackoj postoje
takve oruzane sile, brtanska vlada zatrazi raz-
oruzanje tih elemenata 0 tome pitanju odrza
nj su, prema Lord D'Abernon, "dugacki razgo-
vori" nakon kojih Lord D. Abernon izvesti svo-
ju vladu drzanju Socjalne Demokratije pre-
ma tome zahtevu, ovako:
''Berlin %. oktobra 1920 - Imao
duo razgovor DR.. Simonsom Strtnom T.
rcdu. Odnosno razoruzanja DR.. Smons kaze
da zahtev Entente razoruz,nje raznih Elm
= wohnerwehr Orgeseh [fasistckihl oreanzaci-
ia ieste ravan zahteyu da preda mrn dec
stanovnistva niegovom naivecem neprijatelu.
Bez organizacie (fasistickh bandit burzoaski
element ne6e moti Sc oduprati crvenma koji
su stvarna opasnost.
To je bla osnova Vajmarske (Wemar)
Republic koja je trajaa cd 1913. do 1882. kao
koalicija burzoazije i Socijalne Demokratije.
Vajmarska Republika bese "najslobodnija de-
mokratija ma svetu' ma papiru U stvari O.
ma je podrzavaa reakcionarne institucije sta
rog rezima, kombnovanim sa krvavim potcinja-
vanjem radniGke klase stalno upotrebljavala
vojncki sud i diktaturu protiy radnika. Evo
primera:
l. Krvavo poteinjavanje revolucije 1918.
- 1919.
2. Terror II Ruhr-u nakon takozvanog Kapp
Putsch-a 1920.
8. Terror Il Saksoniji 1921
a. Militarno obaranje zabrane Zeignerove
Wade IL Saksonji 1923.
S. Diktatura vojnicki sud pod Won Seeck-
tom; ubijanje radnika u Prvomajskoj demon
straciji pod Severingom 1929.
g. Takozvana Emergency" diktatura Cd
1880. do 1888.
Hitlerov prv pokusaj "a uvadjanie naciz-
ma 1929 nije uspeo. Premda ie Hitlerov prvi
pokusaj promasio, to ne znaci ola Hitler
Ludendorff morali platiti "a svoi promasaj kao
sto bi ii neizbezno bio slucaj da su to bill re-
voucionarni radnic Ludendorff II opste ne
bese kaznjen, Hitler bese zatvoren "a nekoliko
meseci "a tim pusten ma slobodu da produzi
sa svojom agitacijom.
Premda je Socijalna Demokratija uspela
da ugusi Proletersku Revoluciju Il krvi, ona
nije bila Il stanju da pomogne nemackom ha
pitalizmu u dovoljnoj nleri da Sc osnazi Ia
konkurentsku borbu sa zapadnim demokr;:t
jana Ekonomsko stanje Nemacke poce biti
teze i teze. Daljni opstanak nematkog kaplta-
lizna zahteyao je izlaz il te "a njih nepovoine
situacije. !: to odmah Fritz Thyssen bese jedan
medi- prvim nemaekim industrijalcma koli je
Odelin sc izlaze stoj opasnosti. c.