RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-08-05
VII
natl cd teske navale DE Leonitis /"


nalnom Kongresu bia je dosadna, ali potreb-
. duznost. Ia prospektivne delegate S. P. to
h:o blagdan Ali, kao vecina blagdana, tai
n;;e bio cisto uzivanje Okrsaj sa De Leonom
niie nikada bio vrlo zadovoljavajuce iskustvo
kada Sc des pred audijencijom internacio-
ralnih Sociialistickih uglednika on je bio izvor
naitezeg jada Izgleda da je Hillqnit snazno We
rovao II broi kao. najbolju odbranu protiv
teg s.bica" koji in ie pratio preko mora. lpak,
mora Sc priznati da De Leon, iii, da Ii ola rece-
no. De Leonitis cd koga je s. T. patila, ni]e
bio iedini razlog "a zelju da Sc posalje velika
delegacija Kao sto ie Hiqut objasnio kon-
yenciji S. p 1904. godine, II govoru priog
sveg predloga ola sc plate troskovi tr dele
gata els Sc izda punomotije "a jos sedamna-
est koji bi sam platili svol putni trosak, We
like deegaciie su impresivne. -. .doslo ]e
vreme,' argumentisao je on sa smesnom sve-
canoscu. "kada bi mi trebal zauZet mesto
medj,l mac. jana sveta pokretu SoclJallzma.' =
To .je zvucilo kao d ravi uveravajuci
argumenat, narcotic "a odabranu grupu kcja
je imala dobru priliku "a jedan besplatan put.
Mamie istaknuti delegati S. ?. bill su naklonje-
nj da smatraju preporuku rasipnom, i neko
podnese dopunu Hillquitovom predlogu da Sc
smani brcj delegata, ciji su troskov imali BIZ
tada stekao neizvesnu slavu kao rudni konj
Republikanske partije, mslio je da e nepa-
metno gledati ma cente kad su u pitanju vece
stvar: On ie podsetio konvenciju da ce De Lee
on Bit prisutan ma Amsterdamskom Kongresu
j ea &c "grditi', s'ogovarati," "krivo preds-
tavIiati icnosti karakter Socijalisticke parti-
je owe zemlje." Spargo, koji je vrlo dobro
ola De Lecn nije podnasao optuzbe koje nije
cfn do cyH-
kako ie verovao ola ako bi samo bio prisutan
jelan dovoljan broj S. P-ista da zataje te OPP
tuzbe De Leoneve tvrdnje bi bile oborene sa
samom silom broja. On je bio mnogo zabri-
nut 1smisljenju .dobroj volji j dobroj veri''
evrepskih Socijalista j izrazio je nadu ''da ka-
da Sc mas Internacionalni Kongres sastane u
Amsterdam mi cemo imati delegacju od So
cijalisti6ke partije Amerike dostojnu sadasnie
snage partije u, dostojnu njenog intelektual-
nog karaktera Ill., dostojnn niene buducnosti
[!!!], delegaciju koja nece biti mania cd
jedne ma Kongresu [!!!!].''
To nije uverilo delegate koj su bill "a
stednju (penny wise). 'AIeni izgleda apsurdno
da tfosimo novac "a silianje tri delegate pre-
ko vode da budu antidota De Leonu,' rece
jedan. A drugi, CHA je zavedena vera snage
yodec:h zvezda S. P. bila isto toliko jaka, va
treno je argumentisao ola S. P. ''nije tako sla-
ba da joj treba troiica cd njenh najboliih lju-
di da} budu ravni De Leonu. !. = JOS jednom
t'bilo bi zao ako bi mi poslali tri Delegate zbog
toga sto je jedna partiia u ovoj zemlji odluGi-
la da posalje De Lecna.." On ie smatrao da ie
4'naiveca greska'' ola Sc 3sgovori o De Leonu.'
Ma ogorcenost on:h koji su Sc nadali ola bu-
du deIegati, dopuna je usvojena troskovi sa-
mo jednog Delegate, Hillquita, bill su placeni.
Ipak, drugi su prisustvovali, ali sc moe S. P.
nije povecaa sravnjenju sa njenim brojem.
Jedno magare predstavlja jednu knkavnu
sliku; deset njih jos kukavnju sliku. l nj jed
na delegacija nije ikad predstavljala kukav-
niju sliku nego sto ie tc bio slueaj sa deega-
cijom s. P. ma Amsterdamskom Kongresu, gde,
dok je govorila "a stvar 'nternaconalizma,'
ona izvali bezrazloznu uvredu clanovima inter-
nacionane Sccijalisticke famije
S. P-istiek0 shvacanje Internacionalizma
Kod kuce S. P. je verno olicavala klasno-
trgacku gild-duha-u -udisavajucu Americku
Federaciju Rada. Ona je na svojoj konvencijii
usvojila rezoluciju koja je stvari bila potvr-
da Americke Federacije Rada, potvrda koja je
naterala jednog cd njenih elanova da ljutito
pise da t'kao sto stoji, Socijalsticka partiia
obavezala Sc da vrbuje strajkolomce.'' S. P.
je takodjer predala praksi A. F. R. II ograni-
6avanju poslova njenom klasno-razornom
drzanju prema doseljenistyu. Ona nije vidila
kontradikcije zagovaranju internacionalizma
.lok ie istovremeno klevetala radnike drugih
rasa Ma jednoj tabli podignutoj pokraj puta
a Troy, New York, "a svrhe promcanja kam-
mamie Eugene Debsa, S. P. ispise lozinku: Grad
niei syih zemalja, -Ujedinite se!''.ss kao OBJ
-:aSuionio norfiisknU tnmaSania vnlikn Soc 10