RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-08

PaTLlJe, Arnold FeteTSeHd, kOJey Jc OuI-
zao ma konvenciji Jugoslavenske Fedora
CHE Socijalisticke Radnicke Partije 1910.
godne. Geo govor Sc moze dobltl form
brosure ma engleskom jeziku. - ur.
Ali da dobijemo jasnije razumevanje .
demokratii hajdmo da ukratko ispitamo njere
forme manifestacije hajdmo da pregledamo
nekolko defnicja Moi Hajdmo da po:ne-
mo sa formalnim definicijama. STANDARD Die
tionary" veil nam da je demokratija ''vlada ma
roda; nacin vladavine pod kojcn vrhovnu moe
drzave II svojim rukama drzi narod kao celna,
koju on upraznjava drektno iii Eosrcdom svo-
jih izabranika.'
Nominalno, ovo pokriva polititkh demo-
kratiju Sjednjenih Drzava. Ali hajdno da GU
jemo Websterovu definiciju demokratiii, on
veil da je ona "vadavina naroda forma
vladavine pod kojom vrhovnu vlast drM narod
koju upraznjava direktno (apsolutna iii cista
demokratija), posredom sistema predstaynis-
tva i delegatiranim autoritetom, koii Sc peri
odcno obnavlja kao pod konsttucionanom
predstavnickom vladavinom iii republici."
Termin demokratja doazi Cd grcke reel
"deme' sa kojim su oznacene geografske jedi
rice Atiki* - tojest "deme" jeste politieka
jedinica, opstina, koju je razvio grcki drzayo-
graditelj Klisten, koj je ziveo oko 500 godina
pre- Hrista. "Deme" Sc sada definise kao "dis-
trkt", "narod". Uzgredno, interesantno je Ia
beleziti Lewis Henry Morganov komentar
Klistenu njegovoj epohalnoj novotarij "de
ma" iii opstine. Dok odaje priznanje Klisteno-
vom prethodniku, Solonu, "a pokrenuce ideje
d,.uSf 10 rtS
skoro jedno stolece "pre nego sto Sc ideja
drzav potpuno razvila u mislima atenjana.'
Obracajuci Sc Klestinu kao Coveku "najveceg
genija", on mas opominje da je Klestin podelio
Atiku ma stotinu dema, iii opstina oznaceni
medjama i granicama, koji su oznaceni sa
imenom." I Morgan dodaje: "Od svakog gra-
djanina Sc zahtevalo da registrira [vrlo
moderno!], da upise svoju svojinu demu II
kojem on stanuje. Ovo uspevanje bese dokaz
kao temelj njegovih gradjanskih privilegija."
Tako Sc organzovala prva pOliticka demo-
kratija, definitivno razlicita Cd ranije komu-
maine demokratije, koja je propala. Kao stc
vidimo, gradjanske privilegije atenskih gra-
diana pocvale ma privatnoi svojini dok
clan antiske komune nije posedovao ;ndvidu-
alnu nti privatnu svojinu.
Svakako cd reci deme mi dobijamo rec
demos koja definitivno znaci "narod". Da Sc
odredi ovo politicko drustvo kao vlada naroda,
rec "Kratos" (koja znaci autoritet iii vladavi-
nu) pridodala Sc demu ("Demo-Kratos") otu-
da "demokratija' Demokratija onda, znaci
samo moze znaeiti vladavina cd naroda uz
narod, takvo je sredstvo bilo besmisleno sem
kao sto je direktno vezano sa ekonomskim Ii
votom materijalnim posedstvom gradjana.
Grcka politicka demokratija anaizovana
je cd strane Aristotela prilieno detaljno, u ne
kim slucajevima mi nalazimo slicnost izmedju
atenske demokratije demokratje pokrenute
Sjedinjenim Drzavama 1776. One SUI bile
slicne ier su ODE sadrzavale veliki broj roboya
koji su smatrani svojinom, iii sredstvima pro-
izvodnje, radje nego ljudskim bicma. U Ateni,
cd ukupnog stanovnistva cd 100000 samo 90
600 behu gradjani koj su mogli glasati uzi-
matt ucesca u javnim aferama. Cd ostatka $685.
600 behu robovi, $4,000 behu stranc iii oslo
bodjeni robevi, koji nisu posedovali gradjan-
ska prava. Robovi, u stvari, jedva da su sma-
trani ljudskim bicima. Govoreci svojini
ostalim sredstvma proizvodnje, Aristotel opa-
Ia da "doista nema velike razlike izmedju u
potrebe, koju dobijamo cd robova i pitomih Ii
votinja; jer oboje sa svojim telima posluzu-
ju zivotnim potrebama." Shvatanje, protesno
kao sto nam zvuci, "a Atenjane je bilo sasma
prirodno. Sa tim shvatanjem, i u vidu ekonom-
skog razvitka tog vremena, 'narod" Ateni
Provincial antickog grada-drzave Atene.