Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-04-08
SLOVANI MA O 49,.


Kakor so Slovani pred stoletji vse svoje sile posta-
viii V bran proti turskim in mongolskim vdorom V Evro-
pc, tako so SloVani tudi V sedanji vojni dali visek svojih
sill, da zaustavijo podobno barbarsko silo, XII 81 je po-
stavila ise ellie in libra pri tenn ista vandalska sredstva.
Vsi Slovani krvavijo V tel novi svetovni vojni in to boil
kakor katerikoli drugi narod. Tudi sedaj bodo Slovani
tisti, XII bodo evropski ~napredek resili pred surovo silo
pluske soldateske. Pri srednjeveski resitvi zapadne Ev-
rope pa SO bill Slovani samo izvrsevalci krvavega posla,
ko so ga uspesno dokoncali, so jh odrinili in ma njlho-
viii zuljih so d1ugi narodi uzivali sadove svobode in mir
mega razvoja. Ia tragika Slovanov Sc sedaj ne DO smela
vec ponoviti. Bliza sc ura, ko DO Slovan tudi-gospodar.
In to DO njegova pravica, ker DO V prvi vrsti Slovan tisti,
XII ponoVno reSuje EVlopo pred barbaIstvom.
SloVani MISC skupina narodov kakor SO Germani ali
Roman, paG pa nekaj cisto svojeVrstnega. Gel1nanski ka-
kOr tudi rCmanski narOdi Sc med seboi ne razumejo. Cello
cani istega naroda, kakor n. pr. Tirolec in Prus ali Itali-
jan IL JUNE in seVe1ne ltalije, Sc moreta lie S tezavo spo-
lazumeti, &c govOlita vsak V svojem narecju. Pr Slovanih
so i~ezik0vne Eazike mnOgO manjSe, med nekaterimi slO-
vanskimi narodi zeo majhne, kakor n! pr. med Cehi in
Slovaki, med Rusi, Ukrajinci in Belorusi, med Slovenci
N SlbohrVati. SlOVanl Sc ~zaVedajO, ola so cani iste dru-
zine. Gin kak Slovan zaslsi kako drugo slovansko 60
vorico, We, da mt je ia bozji clovek bizji ko drugi tujci.
Y vsaki d1uzini pa nastanejo Sport, &c MISC vsi otroci
dObro vzgojeni ali &c je nekatere pokVarila tujina. Sport
med brati pa so navadno srditejsi ko med drugimi ljudmi.
&c med Srbi in Bo?gari nj bio prijateljskega razmerja
in &c so &c V tel VOJnl sCVraznosti Sc pOVecale, so tega
krivi pl edvsem zlOhotni tujci, XII so mali izrabiti razlicne
interese pOSalneznih slOVanskih narOdOV V sVOie sebicne
koristi. Najbolj klasicni primer tujcevih naklepov tvori
najhna skupina nicVrednezev ma Hrvaskem, XII tujo
pomocjO Strahuje yes hrVaski narod in poskusa Z vsemi
silami izkopati neplemostljiv jarek med Slbi in Hrvati
tudi Sc "a bodQce, ko DO zgodovina zbrisala sedanje Pa
velceve razboinike S hrvaSke zemlje.
Ali Hitter je nehote napravil Slovanom veliko uslu-
go. Povezal je z isto usodnostjo Poljake in Cehe; oba
slovan2ka naroda pa zbizal Z Rusijo, XII Sc je V mnogem
zOpet Vnila nazaj k lastnemu domol jubju in tudi k so-
vanstvu. kar je vsekakor zasluga nacizma in ~njegovih
zlOcinskih metod. Preprcani snlo, da DO pc sadanjih
veliki1 in tphih preiZkusnjah tudi med juznimi Slovani
pOCasi nastopio trezno ~gledanje V bodotnost in da bodo
"a strahotne zlocine mad srbskim narodom dobili placlo
samo pravi zocinci.
Med juznimi Slovani kot narodi mora po iztrebljenju
n.rGesa. nastopiti doba popolnega pobratinstva. Mi, XII
smo nekoliko boil oddaljeni cd samih ~dogodkov, smo
~prepricani, da bodo ~najboljsi sinovi juznih Slovanov po-
kazali pYavo pot, XII ne pozna zgoj donacega krova in
ozkosrcnih trenotnih mascevalnih ~nagiboV, pac pa mo-
gocno obzoTje kar najsirsjh pogledov, takih, XII zajamejo
Y br2ts}i ohjem ve JUNE Slovane in Z mimi Use Slovane
sDlCh. Med MANI JugosloVanl Je raVnO srbskl narOd V
preteklosti postavljal V ospredje vsega svojaga politicne-
"a de!ovanja Stroke in genija1ne drzavnike. Nobenega
dvOna nj, da DO V %prihodnJe storil ravno tako. Srbija je
bia PiiemOnt jugoslovanstva in to casino nalogo DO OBJ
drzala tudi V bodocnosti, kajti V Srbiji je danes samo
Medic, ki poskusa vtesnii, pc nalogu Berlina, Srbe V ozke
meje samOSrbstva, medtem ko Sc yes ostali narOd danes
bori z istim ~junastvom "a Srbijo kakor "a Veliko Jugo-
Slavic.
Zarja slovanstVa vzhaja -. Use blodnje bratskih
razprtij, vsi izrodki neslovanskega komunizlna, vse to BIO
odpadlo, ko nastopi IRA, XII nj vec da1e6. Takrat bodo SIC
vanski narodi V skupnena delu pokazali osta1im narodon