RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-07

dine To enact da je onai dec proizvedenog
bogatstva, koga prisvajaju kapitaistlcki lzfao-
liivaci veci danas nego sto je bio pre- pocetka
rata. Ne menja stvar da Sc tai visak danas tro-
81 sa stom brzinom, sa kojom proizvadJa
to je rezultat prozdrljive ratne place. cln1e-
MICA je da SLIM razvitak proizvodnih sredstava
nece biti unisten sa svrsetkom rata; do toga
vremena tai 6e razvitak ici dalje sa mime &c
rasti deo radnikovog proizvoda koga prisvaJa
izrabljivacki kapitalizam. A bez ratne place
to &c znacit da &c visak "a koga &c morat
naci straaa pijaca biti veti nege ste jc bic
pre- pocetka Drugoe svetskog Rata. A to, ko
nacno znati da svi planoyi "a puno uposlenje
posle rata, okviru kapitalistickog sistema
proizvodnje raspodele, nemaju osnove.
"Burzoaski odnosi POSTAL su uski da pr
me bogatstvo koje su stvorili', rekli Marks
Engels Il "KomunstiGkom Manifestu' pre-
wise Cd 90 godina. To je zaldjucak koga ie is
torija kapitalzma potvrdia sa progresivnom
tacnoscu. Oni su otisli dale cd toga; oni su
cpisali pokusaie vladajuce klase da resi- to kr
re, neizbezne Iezultate tih pokusaia. Ma p-
tanje naeina ma koji izrabljivaci pokusaju
siti krize svog sstema, Marks Engels su cd
govorli: "Najpre, nasilnim unistavaniem mno-
9Th proizyodnih snaga posle, osvajanjem
mnogih trgova potpunjom ekspoatacojom
starih. A sta to znaci? Da Sc na tai nacin pri-
premaju potpunije iace kriZe da Sc isto
vreme sredstva "a njihovo iZbegavane e sma-
njuju".
Da, krize pod kapitalizmom moraiu neiz-
bezno biti progressive geometricki progre
sivne. To dokazuje istorija prosHh stotinu 60
dina kapitalistcke porzvodnje raspodele.
"Period prosperiteta "a kojm Sc uzdise', re-
kao je Engels predgovoru engleskom ida
nju MarAsovog Kapitaia, niece doci; kako
cesto izgeda da uocavamo njegove navestava-
JUICE simptome, tako cesto oni opet iscezavaJu-
vazduh Medjutim, svaka nastaj juca zima do
nosi iznova veliko pitanj je sta da Sc rad sa
besposlenim'; ali dokle broj besposlenih nabu
java IL godine godnu nema nikoga da odgo-
vori ma to pitanje; inozemo skoro izracunati
trenutak kad &c besposleni, gubeti strpljenje.
uzeti svoju sudbinu Il svoje ruke".
Ako je pre- 81 godna (kada je Engels pi-
sac predgovor engelskom lzdanju kapitala)
cesto izgledalo da ce period prosperteta doci,
trajnije krze, da Ii nje razumno zakljuciri
da sve made tom pravcu danas ostaju pukl
glasovi vapijuGih u kapitalstckoj pustinji? Ne
samo da je to razuman zakljucak, to je neizbe-
Fan zakljucak-zakliu iutak koga nerediuju opip-
live cinjence ovog nesretnog drustvenog ure-
djenja.
Ali cinjenica da Sc lrize ne mogu odstra-
niti pod kaptalizmom, ne SINE Sc smatrati zna-
kom da prekrstimo ruke da Sc predamo sudbi-
nj Ma protiv, kao sto rece Engels, mi moramo
uzeti svou sudbinu svoje vlastite radnicke
ruke; mi Sc moramo dati ma posao resenja pro-
blema koji cin mas zivot sve tezim. Ako sc pro-
blem ne moze resiti okviru kapitalizma
a mi verujemo da Sc ne moze resiti tom ok
viru - tada mi moramo preci okvir kaptallz-
ma ii. organizovat Sc "a obaranje kaptallz-
ma "a uspostavu drustvenog uredjenja, pod
kojm &c nam biti moguce uzivati srecu bla-
gostanje koje sa nasim radon mozemo stvort!.
Ali neee proci naredni zemaliski izbori
bez Partije kandidata koji ce imati odgovol
ma najvaznije pitanje naseg vremena. To nam
garantuje opstanak Socijalisticke Radnicke
Partije. koja &c u narednim zemaljskim izbo-
rima (kao sto radi IL dana dam apelovati
ma glasace Amerike da glasaju "a obaranje
kapitalizma i "a uspostavu Socijalizma; SIP.
&c apelovati ma radnike Amerike da istovreme-
nc organizuju Socijaisticke Industrijalne Ju-
nje sa svrhom da bi bill II stanju podupreti
svoi politicki izrazeni zahtev te imati admi-
nistratvnu masineriju "a uzimanje, drzanje
kretanie zemal jskih sredstava "a prozvodnju.