Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-10-15
LIETUVIAI IR LENKAi
(Tesinys is pereito nr.)
Vilnius - Letuviskas Mestas ir Lietuviu
Istorijos ir Kulturos Zidinys

Garsusis Vytautas, valdes nuo Baltl-
JOS Xxi Juoduju jurQ, savo laiskus diktuo-
davo LietuviSkai. Kai kuriuose savo laiS-
kuose 1415) Kryziuociu Ordinui jis ais
kino Lietuviskus zodzius Ir kai paskui
prasidejo lenkejimo vyksmas, ta kalba is
lake ir paragino ia dometis kaip tik aukS-
tesniojo luomo zmones Lietuvos baj jorai
Abraonas Kulvietis If Stanislovas Rapa-
gelionis, Jisai 16-me amziaus viduryje
baiges Vakaru Europos universitetus, pro-
fesoriavo Karaliauciaus universitete ir
cia gamino Lietuviska literatura.
Apple ta Iaika Prusuose bel Mazojoje
Lietuvoje pasirodo pirma Lietuviska kny-
ga ir iSyerciamas Sventas RaStas, islei-
sti pirma LietuviSka knyga Vilniaus kraS
tut il visai rytinei Lietuvai pasirupino ne
kas kitas, tik zemaiciu Vyskupas Merkelis
Giedraitis Butent, jis paragino baioru
kilimo kanauninka Dauksa kad parasytQ
religine knyga, vadinama Postile 1886.
Tas pats krnigaikStis vyskupas par
sikviete Stryjkowsl1i, kad parasytQ Lietu-
vos istoriia, Sis, begyvendamas vyskupo
aplinlumoie, ismoko Lietuviskai
Paskui Letuviskas knygas rase isti-
sa ellie bajoru lime amziuje Jezuitas
Sirvvdas inteligentams raSe mokslO veika-
lus apie Lietuviu kalba. O 19-to amziaus
pradzioje Vyskupas Valancius parase mo-
ksliska "Zemaiciu Vyskupijos Istorija" ,
kuria Lenku mokslininkai paskui issivcr-
te is Lietuviu Lenku kalba. Ia garbin-
ga Lietuviu kalbos ir tautinio atginlimo
tradicija buvo tesiama toliau.
Ir 1918 metals Nepriklausomos Lietu-
vos deklaracija pasiraSe, be ukininku luo-
mo atstovu, Lietuviai bajorai Narutavi-
cils ir Malinauskas.
Lietuvos veikeju eil6se randame ku-
nigaiksciu KlausuciQ Berzanskiu gimme
| @ bajoras Vladas Putvinskis-Putvis istei-
ge Letuvos sauliu Sajunga, kuri kaip tik
viduje ir karo fronte kovojo prizes Lenkus
! Ir taip LietuviQ kalbos il tautos ira
dicija ukininku luomui perdave aukstasis
luomas; jiedu abu susiliejo j viena luoma
gaivinama LietuviSkos dvasios 0 garsio-
! ic poeto Adomo Mickeviciaus Lietuviai ne
s;savina If laiko i nutautusiu bajoru. Wis
delto IL iis prisipazysta mokejes Lietuvis-
kai; kai kuriuos 'Dziedy'' elementus ver-
tes is Lietuviu kalbos.
Sitokiame istoriniame dugne pasidaro
suprantamas IL Vilniaus su jo apielinke-
mis- vaizdas. Tas miestas yra senas Lie
tuviskumo centras Lietuvos Karalius Ge-
diminas jau 14to amziaus pradzioje cion
atkelia Lietuvos valstybes sostine.
15-me amziuie Vilniuje LietuViQ ele-
mentas buvo toks stiprus jog cia apsigy-
vene Vokieciai suletuvedavo. Tokis buvo
velesnis Vilniaus vyskupas Motiejus.
16-me amziuje cia p1adedamos spaus-
dinti LietuviSkos knygos. Vadinasi, val
stvbes sostine pasidaro ir kulturiniu Lie
tuvos centru ir ia charakteri paskui islai-
ko visa laika 1879 metals Vilniuje istei-
gta Academia, bet il nebuvo Lenkiska, Q
oreciau ta1ptautinis mokslo zidinys. Mat
visi dalykai akademijoje buvo ne LenkQ
bet Lotynu kalba Pagaliau, daug profe-
soriu if Suddenly be Lietuviu il Lenku, bu-
vo Vokietiu, svedu, Norvegu, Ispanu il
kitu tautu Wis delto Lietuviu elementas
akaden1ijoje vyravo. ! studentus profe-
soriai kreipdavosi kaip "Palemono jalS
nina" ir "Gedimino jaunima". Kai pra
deio briautis lenkiSkumas tai 1900 metals
astronomas Pocabutas protestavo ka
I.enku kalba nebutu vartojama mokslt
reikalams 19-me amziuje Academia pa
virto universitetu il tuomet .sudalytaE
proiektas isteigti Lietuviu kalbos katedra
To amziaus pirmoje puseje Vilniau
universitete susidaro Lietuviu studentl
bureliai, kllrie sau uzdaviniu pasistato ty
rineti, ir propaguoti Lietuviu placiasia
masses. IS tp siuogsniu isejo istisa ell
Lietuviu literatu If kulturos veikeju.
1910 amz pradzioje, Simanas Dau
kantas Lietuviskai paraso savo tautos is
tor;ia * tn paciu Vilniaus universitet