Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-05-04
ZAkLJUCNO POGLAVJE
XII.

Hitler je Vselej, re pred vojasko invazijo, ~pripravil
nacrte polltlcne admlnistracije dezele, V katero je name
raval Vdreti. &c sodimo pc slucaju Severne Afrike, pa de-
lamO mi has obrano: mi najprej okupiramo dezelo ter 81
sele nato prizadevamo improvizirati tie ali one vrste poll
tlcno administrator. Ampak to sc nj kaj prida obneslo V
Severn Afrlkl, ma Balkanu pa Sc DO Sc tenn man. Same
S stallsca VoJaske ekspedlence bi bio "a mas naravnost
porazno draziti jugoslovanske partizane. Jemaioc V 20
stew VrocekrVen temperament jugoslovanskega ljudstva,
dalJe deJstvo, ola je to ljudstVo oborozeno in da ina "a Sc
boz rekOrd besne borbe proti osiscu, ie nujno potreben
naJobzlrnejsl TAXI pri poizkusu sprave teh gerilskih sku-
pin.
Nekate1 0dgovorni angleSki vladni uadniki so prsli
zadnJe case ma dan z idejo, da maj bi Veika Britannia So
deloVala z obema g~erilskima skupinama V njunih respek-
uVnlh zonah ter %prapustila nJuno u~nifikacijo ali zedinje-
ME bCdocn0sti. To Sc zdi ma prvi pogled postena in prak-
ucna propQzlclla, toda. Mihajlovic in ~partizani bi moral
naJprVo deflnlrati sVoje skupno stalisce napram Italia
nom ter Sc sporazumeti glede g.avnih vojnih ciliev. Tako
bl Olo ma primer nemogoce Angiji ali nam sodelovati z
enc geilIsk0 sllo "a federatiVno Jugoslaviio, Z dlugo pa
"a VollkO SrblJo. Ioda re sana ustanovitev sluzbenih a.
meIlsklh zvez z Oben2a g~eGilskima skupinama bi utegnila
pospeSitl njuno te%snejSe 2odelovanje vsai glede funda-
nlentalnih jugoslovanskih vprasanj.
MlhaJLOVi3- paItizanski k0nfi kt nj samo eden izmed
nadal]nih balkanskih s~popadov. Balkan je MANFRED staro-
daVna nevTalgicna tocla Europe, kjer sta Russia in Angli-
ia re zadnjih sto let cesto krizali svoja MEGA "a oblast in
riest1z IN kjer Sc zdaj V partizansko- Nina ilovicevem spo-
III zopet poJa1IJa nov Iusko-zapadni nesporazurn. Balkan
po pIaTjcl imenujejo "smodni5nico Evrope:" balkansk;
naIodl tEorljo sod, Volesile pa smodnik.
Ang+osaksonec l9. stole>ja Sc je bal ma Balkanu car
"a, sedai pa mu della tam skrbi in preglavice boljsevik. Mi
pa noran22 raztmeti, da ne glede ma to, kako Sc boIimo
12zSH JENA bol]SeVlzma potion jugoslovanskih partial
nov: da Sc F5usi rrav tako boje antis0vietske koaliciie DO
tom A]1aj]0Vica. RUsi nanrec vedo: "Profasisticni rezim
danes invaziia Rustic iutli!'
1od2 mi ne bi smell toliko brenkati O r1ski nevarno-
si naDram zaDadni civilizaciii, kaiti Russia nj Sc nikoli
nap@dIa Zapada. Zapadna ciVilizaci:a pa je tekom zad-
mega po-d1ugega sto-eta vdra V Rustic trik1 at: Leta
1917 p1a Napol2onom, leta 1919 tekom ruske drzavlian-
Ske VoJa@, in lota 1871 pod Hitlerjem. -. Ma podlagi ne
zmotIJlN~2 IekoEdoV zgod0vrp, ina Russia mnogo ve6
Vzfoka, b9tl Sc zapadne ciTilizacije, kakor pa ina zapad-
ma cNlEzaclJa bait Sc Rustic. In kljub vsenel temu lie bill
oVakiat ' zadnJlh so in p~etdesetih letih evropski tran
potlSnjen IA koena pc edino mozni, Ev1opo rcsUioGi ko-
alIclJl; kOaliciji Rusov in AngIosaksoy. All Sc ne homo il
zgodoVine nicesar naucili?
Toda zdaj Sc je uprla V vesla tudi katoIiska cerkev.
hakor naznanja sVicarsko ~ca3opisje, je sprawl Mihailo-
Vlc-paitzansko Vprasanje ma poVrSje tudi ameriski mad
skot SpeIlman, ko Sc je nahajal V avdiienci Y Vakikanu,
pa Je prlcelo angleSko, portugalsko in spansko
katollsko ~casopisje vlhteti svoje kopjo "a Mihailovica in
prot1 partizanom, dasi je 20 cudnem iakIiuGill bUmoria
praVoslaven, partizani pa so V ogromni vecini
katollkl, kar dokazuje- kakor ie rokel neki sovietski d;-
ola dajejo nekateri ljudje prednost politiki pred
vero. Ako Sc je katoliska cerkev res narnenila, narediti il
balkanskega Franco, tedaj bono imeli v Ju-
goslaVlJl lepo zmesnjayo, ne samo civilno, te1nvec tu-