Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-12-17
JEDNOTKY -
VYSLEDEK AMERICKYCH
POKUSU.

Naciste chvastave oznacujf|
sbor parasutist1 "a COST, co by
10 made in Germany. Jake
mnoha jina jejich tvrzenf O
technickych vynalezech moder
nlho valecnictv1, tax i toto je
znacne pochybne.
V buletinu Narodni zemepis-
ne spolecnosti Sc priznava, re
parasutist1 uzila We skutecnem
boJi pc prv6 opravdu Osa, coz
vsak jeste neznamena, re Sc pr
tom jednalo O jejf pGvodnf ma
pad. Letecka pechota je v pod
state tax americka, jake je ma
prlklad "cie cream cone'' nebo
apple pie. Americk6 pada-
kove jednotky, ktere zahajily
invasi Sicilie, demonstrovaly
modern1 valecnou taktiku, v
niz prave Spojene Staty byly
hlavnlm prGkopnfkem.
JeJl pflchod tusil jiz Benja-
min Franklin; k jejfmu prijeti
radil William ("Billy") Nit
chell, a pokusy S mi delala jiz
pred patnacti lety americka
armada.
Kdyz Franklin slouzil jake
vyslanec We Francii a kdyz -
jake dnes kazdy vojensky alta
Sc : sledoval pozorne vsechny
move melody valky,jez by snad
molly ohroziti bezpecnost jeho
mlade, snadno jeste zraniteln6
vlasti, stall Sc V PaTfzi FL. listo-
padu 1888 sv6dkem prvniho
vzletu balonu. Byl to prvni
define overeny pTfpad, kdy sc
cloveku podaTilo odpoutati sc
cd zeme a vznesti s e do vzdu.
chu. Pozdeji mluvil Franklin
i s muzi, kterf delali pokusy s
padaky. Jeho viva pfedstavi
vost a v1ra v dGvtip pTfstfch ge.
nerac1 pfim6la no uz tehdy /
prohlaseni, re n6kdy v budouc.
nosti Dude Sc snad jeho Was
muset braniti proti "desftitisf
cum muzG, snasejfcfch sc Z
podoblak."
Prvni skok z letadla pada.
KEN = ktery nasledoval pc vi
&c neil sto letech "a skokem z
balonu = byl ucinen americ
kym kapitanem. Bylo to rokt
1912, kdy skokem z letadla, II
zeneho Tonym Jannusem, zis
kal 81 kapitan Bert Berry dis
tinkci prvniho cloveka, kterI
Sc k necemu podobnemu odho
dial. Tou dobou myslelo sc n;
, padak jenom jake ma bezpec
nostnf prostTedek, kterym s,
letci slime poskozeneho letadl;
umozn1 zachraniti 81 zivot.
Teprve general Mitchell pri
: sci ma myslenku pTemeniti pa
/ Sewn 1cel padaku v aktivnf, IT,
uciniti z nej nastroj valky. z;
!. prvnf svetov6 valky radil k
%spustenf 10000 americkycl
vojak1 padakem "a nemeckor
: valecnou linii. V navrhovan
Jim invasi nikdy vsak nedoslo.
:. Ale uz o deset let pozdeji,
dubnu 1923, delali americti VIC
jaci ma Chanute Field v Illinoi
pokusy Sc skokem z letadel v
velikem poctu, vzdy deset mu
"a z jednoho letadla.
Roku 1929 demonstroval n;
Brooks Field Texasu americ
ky serzant move patentovan,
svGj vynalez, a Size padak, kite
rym Sc mely spousteti parasu
tistGm potTebne zbrane a zaso
by. VojenStf pozorovatele sta
Ii Sc pTi teto demonstrate sved
ky, jak kulomet Sc snesl k zem
soucasne sc trent vojaky, ktef
byli pohotove pocfti z neho str
lett jiz dvacet vterin pc pTista
nj ma pevne pGde.
Myslenka padakovych &c
dostala Sc k nacistGm okruzn
cestou = zachazkou pres Rus
ko. Rusove ujali Sc totiz ska
kanf padakem jake sportu. N;
tento napad pripadl rusky dG
stojn1k, kdyz byl pred tim pc
zoroval nadsen1, S jakym nav
stevn1ci vyrocn1ho trhu sledo
vail akrobatiku letc1, mezi nj;
byl i skok padakem. JednalC
Sc pri tom hlavne o vzbuzen
vetsfho zajmu pro letectvf mez
ruskou mladezi.
Roku 1885 demonstrovals
ruska armada pri manevrecl
zahranicn1m zastupc1m pred
st1rane dobyt1 letiste trent tisf