RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
SOCIJALNI j EKONOMSKI ILL
NARODNI PROBLEM.

Proletarec, organ slovenackih espista, je
ste jedina jugoslavenska novna, koliko mi
znamo, koja sc osvrnula ma mas Manifest 0
"Jugoslavenskom Pitanju' koji je izdan pros
log novembra. Ma prvi Proletarcev osvrt mi
smo dogovorii sa nasm uvodnikom "Proleta-
rec je progovoro."
svom drugom osvrtu Proletarec ctira
mas zakljueak da "Za mas ne postoji 'Jugosla-
vensko Pitanje'; "a mas postoji samo jedno
klasna borba zrabljenih protiv izrabljivaca.
To je radni6ko pitanje." pa dodaje "Jako le-
po." Ali, Proletarec dodaje jos nesto. On kaze
da radnici pripadaju jedn srpskom, drugi hr
vatskom, treci slovenskom, svi drugi kojem
drugom narodu. Zato, produzuje Proetarpct
ma svetu ne postoje samo socijalni ekonomski
problemi, vec narodni. Proletarec dalje kase
da su "soci cijalisti' cd pocetka ucli radnke da
je praksa pokazala da takova pitanja kao
sto je "jugoslavensko pitanje' tu, da in tre-
ba resavati uspored sa socijanim j ekonoms-
kim pitanjma.
Da pregledamo oval drug osvrt Proletarca.
! l. Istina ie da radnci pripadaju jedni
>srpskom, drugi hrvatskom treci slovenskom
narodu, kao drugim narodima Ali nisu oni
radnici zbog toga sto pripadaju jednom iii dru
gom narodu; on su radnici - najamni radni-
ci - zbog toga sto poseduju nista drugo O.
sim svoju radnu snagu, koju su primorani da
| prodaju vlasniku sredstava proizvodnju e
| da bi sc odrzai zivotu. "Moderni industrij
| ski rad" kazu Marks Engels, "modern ja-
! ram Kapitala, koii je isti kako Engeskoj i
| Francuskoj tako America Nemackoj, odu
aIp;ly ncin
nalni karakter' Uzmimo "a primer, stotine
| hiljada radnika srpskog hrvatskog slovens-
kog plemena, koji SUI kroz proslih so iii 60 GO
| dina dosli u Ameriku Veliki broj tih radnika,
postal su americki gradjani, oni su amerikan-
| ci, "a njih wise stvarno postoji pitanje ma
| rodnosti, ali, buduci ma ajamni robovi, i pored
+, gradjanskog papira, "a njih postoji radnieko
pitanje koje Sc nije resilo sa promenom gra-
| djanstva.
2. Istina je da Sc radnici moraju najpre
organizovati kao nacionalna klasa da prema
tome, proletarijat je nacionalan, ali samo ia
| da kada njegovo organizovanje kao klasa
| danoj naciji ina "a svrhu da unisti privatno
| vlasnistvo mad sredstvima "a prozvodnju. "U-
| poredo sa ukidanjem eksploatacije jedne lie
nosti drugom, bice ukinuta eksploatacija jed
nacije drugom' uce mas Marks Engels.
| Neka Proetarec bude tako dobar pa neka nam
kaze da Ii "ugledni stvorovi" koji saziyaju
| "Slovenske", "Slavenske' i "Hrvatske Kon-
grese" America, ciljaju klasnom organzova-
! nju radnika jedne nacije sa svrhom obaranja
kapitalistickog privatnog vlasnistva mad sred-
stvima proizvodnju?
| 8. Istina je da je sovinizam sredstvo po-
| moeu kojeg vladajuce klase dane zemlje "a
| slepljuje oci svoje radnicke klase terra je da
| brani njene klasne interese kada Sc ii klasni
| interest sukobe sa klasnm interesima vlada-
| JUICE klase druge zemlje Ali koja je to "prak-
sa' koja je pokazala da to nje tako, kao sto
Proletarec, u implikacij kaze?
+ Mi drzimo da radnici ne pate zbog toga
sto su Srbi Hrvati, Slovenci Amerikanci iii
neki drugi Oni pate zbog toga sto su najamni
robovi koji primaju tex jedan mali deo svoga
prolzvoda a ostalo prisvajaju kapitalisti koji
mogu biti Srbi, Hrvati, Slovenci, Amerikanci
Iii neki drugi "Sa padom klasnih suprotnosti
nedrima jedne nacije," kazu Marks Engels,
"pasce medjusobno neprijateljstvo nacja."
Dakle, iako je borba proetarijata protiv
burzoazije ida parafraziramo Marksa Engel-
sa) = pocetku nacionalna po obiku, ia borba
ne SINE biti nacionana po sadrzini Klasna bor-
ba Sc vodi burzoaskim nacijama. a ne "a
burzoaske nacije!