davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-10
(Nadaljevanje)

V vagonu, kJer Je sedel SVeJk
S tovarisi, Sc je takoj razpre-
Gel zanimiv razgovor. Baloun Je
tho poslusal, tezko razmisljal,
koncno pa je preplasen vprasal:
"Prosim vas, gospod rechnungs-
feldbelj, vi torej mislite, da bo-
mo zaradi tie voske z Italijo
dobivali Sc manjso menazo?"
ITO je jasno kot bell dan,' je
odvrnil Vanjek.
"Jezis Martial" je vzkriknil
Baloun, sklonil glavo v dian in
tho obsedel v kotu.
Pc ostalih vagonih je Sci glas,
ker ie stall WAX re preko dive
uri ma kolodvoru, da Sc Wax brz-
cas- obrne in ga posljejo ma TIA
lilo. Zacele so Sc sploh cudne
reel. Zopet so izgnali vse mo-
stvo il vozov, prisla je sanitet-
ma komlisija z desinfekcnim Cd
delkom in je poskropila lepo vse
vagone z lizolom. Potem so jih
zopet pognali v vagone, a cez
pol ure ponovno zopet vse ven,
ker je prisel WAX pregledovat
star general. Potem je general
hodil pred fronto V spremstvu
stotnika Sagnerja in Sc ustavil
pred mladim vojakom ter ga
vprasal, odkod je, koliko je star
in ali ina uro. Vojak je sicer
incl uro, ker pa je mislil, da do
hi cd starega gospoda Sc emo, je
odgovoril, da nina nobene ure,
ma kar je dejal general: ITO je
dobro, to je jake dobro!" Nato
je pocastil general poleg stole
cega korporala, XII ga je vpra-
Sal, je Ii njegova zena zdrava.
"Pokorno javljam," Sc je "a
drl desetnik, ida nisem oze-
MEN," general pa je z blagona-
klonjenim usmevom rekel zopet
svoje: "To je dobro, to je jake
dobro."
Ko je bio pregledovanje "a
kljuceno in je general silno po-
hvalil battalion, je bio mostvu
dovoljeno, da Sc SINE gibati v
okolici kolodvora, ker je dospe-
la vest, da Wax vsaj Sc tri ure
ne odpelje. Mostvo Sc je torej
izprehajalo okoli kolodvora in
prodajalo zijala, sal je ma kolo-
dvoru zmerom dosti obcinstva in
81 je tn pa tam vendar kak vo-
jak izberacil cigarette.
K stotniku Sagnerju pa je
prisla ~deputacija "Drustva "a
pozdravljanje junakov," dive
strasno izgarani damn, XII sta IL
rocili dar b%ataljonu, MANFRED
dvajset skatlic disecih pastil,
reklamski izdelek pestske tovar-
he "a sladkorcke. Skatlice so BIZ
le lepo narejene il plocevine.
Ma pokrovcu je bila slicica ogr-
skega honveda, XII stiska roko
avstrijskemu landsturmarju, a
mad NINA Sc je svetila krona
svetostefanska. Okoli pa je bill
nemski in madjarski napis: Feur
Kaiser, Colt und Vaterland. To-
varna "a sladkorcke je bila ia
ko lojalna, da je postavila &C.
sarja pred Boga. Razen ten
skatlic sta prinesli damn velik
zavoj dveh tiskanih molitev, Sc
stavljenih pc budimpestanskem
nadskofu Gezu pl. Szatmar- Blu
dafalu. Molitvi sta bill nemsko-
madjarski in sta obsezali mai
s~trasneje prokletstvo vseh So
vraznikov bill sta tako strast-
nj, da je v Min m~anjkalo ma
koncu lie Sc pristine madjarsko:
"Baszom a Kristusmarjat!" Pc
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-10
Mali oglasi
Brivec

Slovenec ali Hrvat, dobi delo
S priliko kupiti re dolgo vrsto
let obstojeco brivnico. Prednost
ina MOI star okrog 35 let. -
Zglasite Sc ma 4OO9 St. Clair
Ave.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-10
"
"ENAKOPRAVNOsTI"
REAL DISCOVERY FOR
HIGH BLOOD PRESSURE

= Dangerous High Bleed Pressure
Essential Hypertensionl is usually,
marked by distressing symptoms
such as dizziness, throbbing head
aches, sleeplessnese and nervous.
ness. It disregarded, this may lead
to Heart Trouble, Streks, Paralysis.
Hardening Of the Arteries or Kid
ney Trouble. Diamonex, discovery
OF . heart specialist, 10 designed to,
quickly aid in the relief Of these
distressing symptoms 1
A Chicago resident says: II suf.'
fered from High Blood Pressure for,
several years with Increasingly,
severe throbbing headaches, dizzi-'
ness and shortnessr Of breath.
showed the Diamonsx formula to
my doctor and, on bis advice, tried
the treatment for two weeks under
identical conditions ss previous
treatments. Within only three days
my bad headaches and dizzy spells
were gone. My high blood pressure
was reduced and T sleep fine" /
Diamonex goes directly to work
IN three different ways to aid in
the relief Of these dangerous symp.
toms. Results are speedy-within
as short q time as two weeks suf-
ferers often find that Diamonex has
accomplished $50 Of the total re-
duction possible with this formula.
Il you suffer from High Blood
Pressure you may try DIAMONEX
without risking q penny. 70 intro.
duce this wonderful treatment to
q million new sufferers this liberal
trial offer is made for Z limited
time only.
Send only $40 TO the Diamonex
Company, 3l8-A North Miehigan
Ave. Chicago, Illinois for ! 3nll
TWO weeks supply II nenuine
DlAMONEX, prspaid. Tie Dia-
naonex according 8 the sinple d.
rections for only two weeks. II. at
the end vo9 that test period you are
not delighted with results your
money will be refunded mmedi.
ately on request. TheEo ere no
strings or conditiOns-you eve Il TO
yourSelf TO make this wonderful
test at once. Write toby @ this
offer Il fully suaxanta1d.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-10
SVETOVNI VOJNI

nazorlh castltlJlvega nadskota
hi moral dobrotljivi Bog Ruse,
Angleze, Srbe, Francoze in ia
ponce razsekati ma rezance in
ma paprika-guljaz. Prevziseni
nadskof je n. pr. zapisal tele
krasne stavke:
"Bog blagoslovi vasa bodala,
da hi Sc globoko zadrla v trebu-
he vasih neprijateljev! Maj maj
pravicnejsi Gospod usmerja vas
|topniski ogenj ma glave sovraz-
nth stabov! Daj, milostni Bog,
da Sc utope vsi vasi neprijatelji
V svoji lastni krvi IL ran, XII jih
Jim vi prizadenete!'
Ma kolodvoru je bio jake Il
vo. Vojna napoved Italije je IL
zvala tn paniko, ker sta bila
zadrzana diva vojaske vlaka in
poslana ma stajersko. Tu je bill
tudi WAX Bosancev, XII so cakali
re diva dni IL neznanih vzrokov,
in bill popolnoma pozabljen in
izgubljen. Bosanci re diva dni
MISC dobili nobene menaze in
so hodili prosit kruha pc Now
Pesti.
Potem je bill battalion 81. pol
ka zopet pognan v vagone, a ia
Eoj nato Sc je vrnil bataljonski
crdonanc S kolodvorskega po-
veljstva z vestjo, da odide Walk
|sele cez tri ure. cato je bio
|sklicamo mostvo zopet izpusce-
no IL vagonov. Tx pred Cd
hodom vlaka je stopil v stabni
wagon zelo razburjen porocnik
Dub in pozval stotnika Sagner-
ia, maj da nemudoma zapreti
svejka.
Porocnik Dub je bill v civilu
|profesor in je vedno iskal pri-
like, ia hi izrazil svojo lojal-
most. Ia pismene naloge je dajal
svojim dijakom temata il zgo-
dovine habsburskega rodu. Bill
Je znan kot denuncijant ma svo-
jem sluzbenem mestu, kot cast
mix pa Sc je rad razgovarjal z
vojaki, pri cemer je vohunil pc
niihovem prepricanju in je O.
benem iskal prilike, da hi jih
poucil in Jim pojasnil, cemu in
zakaj Sc bojujejo.
Ma svojem pohajanju "a kolo-
dvorskim p%oslopjem je Dub "a
gledal Svejka, XII 81 je z zani-
manjem ogledoval plakat neke
dobrodelne vojaske loterije. Pla-
kat je kazal, kako avstrijski vo-
jak zabada prepadlega bradate-
ga kozaka k zidu. Porocnik Dub
je potrkal svejku pc rami in ga
vpraSal, kako mu lie to vSec.
"Pokorno javljam, gospod
lajtnant," je odgovoril svejk,
ida je to bedarija. Videl sem
re mnogo neumnih plakatov, ia
Ike oslarije pa Sc me-"
"Kaj YAM pa ne ugaja ma
}njem?" je vprasal Dub.
"Meni, gospod lajtnant, nj ma
tenn plakatu to vsec, kako upo-
rablja ia vojak zaupno mu oroz-
ie. Sal Sc mu mora bajonet zlo-
miti oh zidu in potem DO ia vo-
jak kaznovan ker zabada Rusa,
XII dviga roke in Sc torej udaja.
Rus je ujetnik, a z ujetniki Sc
mora ravnati dostojno."
"Vam jetorej Rusa zal?"
"Meni je zal obeh ,gospod
lajtnant: tega Rusa, ker je pre-
boden, in vojaka, ker DO zaprt."
Porocnik Dub je jezno pogle-
dial v brezskrbno Svejkovo oblic-
je in vprasal zlobno: cali me
poznate?"
! "Poznam, gospod lajtnant."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-10
If You Suffer From
CONSTIPATION!

Salts Now Bslsg Made II U. 5. 4.
In q glass Of hot water put one teaspoon
ful OF Kruschen Salts and drink about half
later follow with your usual breakfast cup
OF. hot coffee or tea. Usually within thirty
minutes you get prompt md effective relief
freshed again. BE sure to follow the simple
easy directions.
Now keep this up for 5 straight days
Just. see II you too dom discover why thou
sands have found hot water and Kruschen
Salts 90. beneficial In relieving that dull con-
sttpated o y t-of-sort heAdachy feeling. Get
kruschen Salts today-at all drug stores.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Konvencije koje donose
100000 dolara

U narednoj godini odrzace Sc
konvencije svih zemaljskih poll
tickih partija, koje budu nomini-
rale kandidate "a predsednika j
pod-predsednika Sjedinjenih Dr.
zava. Svake cetiri godine, veliki
gradovi kao sto su New York, Chi
cago, Philadelphia, Detroit, Gle
veland, St. Louis drugi, konku-
risu da bi Sc te konvencije odrza-
lie NINA. Philadelphia je vec
izjavila da ona trazi ODE velike
konvencije - republikansku de-
mokratsku - i da &c ma skoro
poslati formalnu ponudu zajedno
So bankovnim cekom. Kakve &c
broke biti na tom ceku, iii ceko-
vima, moze sc suditi po cinjenici
da je 1910. godine Philadelphia
ponudila republikanskoj j de-
rokratskoj partiji po S200.000 "a
ko sc konvencija jedne iii druge
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Argentina.

Burzoaska stampa jos posvecuje
prilicno prostora Argentina. Ma
Is. oktobra jedna grupa profesora
potpisali SUI izjavu zahtevajuci
"efektivnu demokratiju i prova-
djanje internacionalnih obeca-
MIA" Vlada Ramirez-a odgovori sa
otpustanjem svi profesora koji su
izjavu potpisali. Svi professor nj
su uzeli vladinu odluku ozbiljno
U Lapalti, Alfredo Palacios, gla-
va tamosnjeg sveucilista, odbio ;e
da postupi u skladu sa vlad;nom
naredbom. Proslog cetvrtka GA.
cktobra) Argentinska Federaci-
ia Sveucilisnih Studenata progla-
81 zemaljski strajk ma svih sest
sveucilista. Vlada Sc nalaZi Il
skripcu. I bez strajka studenata,
sveucilista bi morala ostati Zat-
vorena zbog odstranjivanja skiro
svih profesora. Ako syeucilista
budu otvorena, vlada &c morati
da gleda ma ponasanje tih profe-
sora kroz svoje sluzbene prste. A
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
SOvietska Rusija.

Prve vesti sa moskovske kon-
ferencije dozvoljavaju zakljucak
ca &c ocekivani proglas saglasnos-
ii tesko postati stvarnost. Burzo-
aska stampa vet dreci jogunas-
tom drzanju Moskve. London /
Washington: manevrisu "a razne
koncesije: to je jasno zbog. neko-
l;ko razloga. .Jedan je da je ma
1e., oktobra potpisan protokol II
Londonu koji obavezuje q. s..
Kanadu Veliku Britaniju da sa-
liu vecu kolieinu ratnog materl-
iala i hrane II Rusiiu; drugl Je
imenovanie move militarne misi-
e Amerike "a uspesnije rukcva-
ME sa -poslatom pomoci Rusiji.
Jedna vest javlja da ruska stam-
pa podvlaci da Sc granice SovJet-
ske Rusije ne mogu raspraVlJatl
kao Ste ne mogu nj granice Cali
fornije. To znaci, ako ie to sluz-
beno drzanje, da Amerika i Veli-
ka Britanije nece moci ponoviti
svoja obecanja nezavisnosti onim
zemliama koje granice sa RusiJom.
Bilo kako mu drago, nema iz-
gleda da moskovska konferencija
predstavlja ista drugo doll raz-
govore velesila "a uspesno vodje-
ME rata i mogucu podelu 'plena
A to znaei da, ma kakvi bill rezul-
tati moskovske konferencije, da
oni nece uciniti nikakav prilog od-
stranjivaiu glavnog uzroka ovog
Drugog Svetskog Rata.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Velika Britannia.

Jedna londonska vest cd 20. ok
tobra iznosi cifre porastu "drus-
tvenih bolesti" Il Velikoj Britan!-
il. Te cifre rekorduju porast We
nericnih bolesti, vanbracnih ro-
djenia, mncgozenstva, mladih zlo-
cinaca it'd. Porasti variraju cd
so pa do 120 posto.
Svakako da Sc priblizan porast
rekorduje u swim drugim ratu-
jucim zemljama, porast koji je
tex sirenie 18TH zala koja Sc ma
laze pod kapitalizmom II mai
mirnijem dobu. Pa kada bi Dru-
gi Svetski Rat bio priveden kraju
pre- nego sto oval broj RADN1CKE
BORBE stigne do ruku nasih ci-
taoca, to ne bi znacilo kraj tim
zalima, mozda privremeno smanji-
vanje, ali nikako kraj. A to je
zbog toga sto ia zla nisu produ-
kat rata, kao rata, ona su produ-
kat kapitalistickog sistema kao
sto je sam rat. Ko zeli da Sc
drustvo resi- jednog cd tih zala,
tai mora da radi "a odstranjiva-
ME uzroka = kapitalizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
KonskTipcija je Ropstvo!
SpreGGiiI mo je!

koro &c doci pred Kongres "a resaVahJe. Mega
suzbeno podupire Americka LeglJa, plutokfats-
ka Stampa druge reakcionarne agenciJe A
meiickom zivotu
Plisilna radnicka sluzba. konslripcija ra-
da, narodna slazba, iii ma kako je mi nazlvai',
ona ie ropstvo. On (bilD prisiljaVa radnlka,
bez njegoyog qristanka, da rad ia drzavu iii prl-
vatnog gospodara. On uvodi II Amerlcl raaAl
sistem koj je Ii svakom osnovnom pogledu jed
LAX sistemu nacistitkoj Nematkoj gde Sc
radnik baca u zatvor ako protivi uposlenJu
gde ga drzava odredi, iii ako bez dozvole upos-
livackih vlasti napusti posao.
Zagovaraci neprivolne suzbe pokusaVa]u
da zamotaju iskrive iasnu zabranu neprlvol-
lie sluzbe IL Trnaestom Dodatku. Ako radnicl
Amerike dozvcle svoiim zakonodavcima da da-
du 'novo tumacenje' Ustavu koje bi "opraVda-
valo' ropstvo, ono ce zgubiti osnovnu slooodu
IL koie sve druge slobode proisticu, j bez ko1e
81 one nekorisne Jer jednom ''nOvo tumacenie,
kad Sc usvoii, ono Sc wise moze ogranicitl
nj "a jednu nuznost To bi radnike stavilo na
totalitarijanske saonice (tobogganl bez koc
MICA koje da mas ustavljaju. | Il svakom sluca-
iu nikakva 'nuznost' ma kaSve prirode ona
hila ne moze opravdati ropstvo iii neprivolnu
suzbu (prisilni rad), nti to moze biti namet-
nuto pod nasim Ustavom.
NaS Kongresmani su SO zakleli da so
drzc zaStite i brane Ustav Siedinienih
D1zava'. Pisite vasim Kongre>manima.
Zahtevaite ia Sc oni dlze owe zakletve.
da dadu svoi glas protiv Austin WadS
worth-ova bill-a, svih drugih slicnih me-
IA. .Jer konskripcija rada ie ncprivolna
sluzba, neprivolna sluzba je iezgra rops-
tva, obadvoje je izrazito bezuslovno "a
branjeno po Ustavu Sjedinjenih Drzava.
Pcnavljamo Pisite vasim Kogresmanima.
piste danas Cuvajte Sc predaje vasih slobo-
da. Bee jih radnicka borba "a potpuno oslobo-
djenje cd izrabljivanja bila bi nezmerno te-
"a, ako Sc beznadezna One (slobode) su ms
trumenat "a postignuce potpune slobode
potpune slobode Socijaizma made covetans-
iva!
weekly People, Preveo S. c.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Grcka.

Bratoubilacki rat u Grckoj pro-
kiruie Sc. General Napoleon Ter
has organizuje svoje "Edes" ge'
tilce (Grcka Nacionalna Demo
kratska Armija) sprema sc da
Lo1eka ELIAS" partizane koji pred
|tayliaiu militarno odelenje Gre
log Nacionalnog Oslobodilackog
Cronta. Zervas je slican Mihajlo-
! leu u Jugoslaviji, dok ELIAS
|artizani predstavljaju grcko IL
anie Titovih partizana u Jugo-
aviii. U Grckoj postoji jos jedna
| |rupa koja prolazi pod imenom
Ekka." Ia sada Sc ne INA nino-
! o trecoi grupi "a koju Sc kaze
ne ucestvuje u ratu lzmedJu
Edes" gerilaca ELIAS" partiza-
.A~St NTH as
Premda vesti IL Kaira kazu da
nacisti potstrekli rat izmedju
;des" i ELIAS" Mi verujemo da
rlas." kao Titovi partizani, do
va svoje nadhanuee, pored osta-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
PiSe: w. S.

Vec nekoliko godina, naroci-
to II poslednje vreme, razni kapl-
talisticki predstavnici drzavnici
p;su govore protiv imperijallz-
ma. Ia sva zla, ukljucujuci i da-
nasnji rat, cd kojih patti covecan-
stvo, oni drze imperijalizam ME
COVE podrzavaoce odgovornim. Po-
sto su nekoliko "kartela" "trus-
tova", te motorne sile imperija-
lizma, monopolisali svetsku pija-
Gu sirovi material, oni traze ola
Sc kapitalizam povrati. ma raniji
stupanj "slobodne trgovine".
Da navedemo jednoga cd njih.
Podpredsednik, Sjedinjenih Dr.
zava Wallace, u svome cikaskom
govoru IL. septembra, 1943. rece :
"Oni [podrzavaoci imperijalizma
govore slobodnoj trgovini, ali
izmedju sebe dele svetske place ;
koce ulaganja te izazivaju jedan
narod protiv drugoga, nerazumno
promicu svetsku depresiju podr-
zavaju vladajuci feudalizam'. U
istom govoru Wallace naziva
podrzavaoce imperijalizma "me-
djunarodnim razbojnicima." Da bi
dokazao da su oni zaista "medju-
narodni razbojnici", Wallace in
diferentro bez da imenuje, ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Rat Zdere 70 posto
zemaliskog proizvoda.

Il Washingtona dolazi vest ko-
ja javlja da 20 posto zemaljske
industrijalne proizvodnje odlazi
"a ratne svrhe, dok samo 80 pos
tC estate "a civilnu upotrebu.
Ma prvi pogled te cifre izgleda
iu nevine; povrsno one samo OF
krivaju odnos izmedju proizvod-
ME koia odlazi "a ratne svrhe i
proizvodnje koia ostaje "a civil
nu pijacu. Ali te cifre otkrivaju
mnogo wise cd toga. I kada bi
radnici bill IL staniu kupiti sve
sto dodje ma civilnu pijacu, oni
bi kupili svega 80 posto svoga
proizvoda. Buduci da radnici mo-
gu kupiti mnogo mamie cd toga,
to dokazuje, bez nekog narocitog
racunanja, da radnici, sa svojom
najamnicom, kupe mnogo mamie
cd 80 posto svoga proizvoda. A
sve to dokazuie taGnost Socijalis-
ticke tvrdnje da Sc stepen izrab-
ljivanja povecava, da radnici pri-
maju sve manji i manji dec svo-
ga proizvoda.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Rickenbacker zagovara
konskripciju radnika.

kapetan Edward V Rickenbac-
l.er, militarista kapitalisticki IL
Iabliivac vec davno govori protiv
radnika radniCkih trajkova, ma
rocito protiv povisivanja najan-
nice placanja "a prekomerni rad.
Ma 20. oktobra njegova zena pro-
Citala ie njegoy govor ko@a je i
mao odrzati pred Financial Ad-
yertisers Association u Chicago.
Pored toga sto Sc u tom g0vOru
ponavlja poznate RickenbackerO-
We bljuyotine, Il MENU Je lZraze-
ma potpuna saglasnost sa name
ravanom konskripcijom radnika
koia &c sigurno biti uvedena. ako
Austin Wadsworth-ov bil pOstane
zakonom. L Rickenbackerovom
govoru stoii: "Cim pre- ljudi i ze-
ne ma domacoi 'front.' budu kon-
skriptovani ia totalni ratni ma
por, tim pre- ceno razumeti u
preti syoje sile do krajnosti.'
| premda je zagovaranie kon-
skripcije radnika, zagovaranje US
postavljanja istih ropskih mera,
koie su davno uspostavljene Il
Hitlerovoj Nemackoj n i
Rickenbackeri jos imadu obraza
da nam kazu da oni predyode rat
za demokratiju.
Cudna Ii je to demokratija ko-
ia Il svojoj utrobi nosi kopile IA
sizna!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28

Stalinov ameri6ki pigmej, Earl
Browder. odrzao je iedan govor Il
PHILADELPHIA (22. oktobral Il ko-
me Sc protivio biraniu WilliaG2 L.
Bullitt-a "a gradonaGelnika Phi
ladelYhiie. Bullitt je nekada bio
ameritki ambassador Sovjetskoj
Rusiji. Browder je pokusao da ve-
zc gradsku politiku Philadelphia
sa moskovskom konferencijom i
rece, da bi gospodin Bullitt hteo
da "glasa6i Philadelphia poSalju
notu konferenciji triiu sila u Mos
Xvi da je OVAL veliki grad iza-
brao "a svoga nacelnika coVeka,
loii je 1885. godine hteo dati
Nladivostok Japanu, coveka "a
koga Sc made sirom diplomatskih
krugova Evropi kao prijatelja
naclStickom planu OSEaJanJa.
Sila je tai Stalinisticki petoli-
zac. On Sc protivi Bullitt-u zbog
niegovih nacistickih naginjania i
zbog niegovog neprijateljstva So
vietskoi Rusiji. ali, istovremeno,
tai Stalinisticki puzavac sluzbe-
no podupire zloglasnog Hague-a
New Jersey, Hague-a CHE je lme
postalo zamenica "a faSistiGke
prakse u America. Jamacno da le
i to der1onstracija Stalinisticke
"prakticne politike.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Strajk II New Haven.

Oko 1.1O0 radnika iedne pod
rucnice United States Steel kor-
poracije u New Haven, Connecti-
cut, stupili su Ma strajk znak
protesta protiv otpustanja tri rad
nice. Radnice su bile otpuStene
zbog usporavanja rada. Junlla
tvrdi da je kompanija povecala
kvotu rada bez raniieg pregovo-
IA sa juniiom.
To je ocevidno strajk protiv
sve veceg izrabliivania. Ali rad
nici tesko da mogu ocekivati mno-
go Cd iunije koja protestuje, ne
protiv povecane radne kvote, vee
protiv promasaja kompanije da Sc
sporazume sa junijom. Kao
drugim slucajevima, junija igra
ulogu manevrisanja "a sve pot
puniiu kontrolu mad radnicima, a
ne "a poboljsanje stanja tih rad
nika. To &c tako i ostati dok rad
nici ne odluce da organizuju svo-
ju klasnu juniju - Socijalisticku
Industrijalnu Juniju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28
Jugoslaviia.

Jugoslavenska vlada i kralj Pc
tar los Sc nalaze Kairu. Ame-
ricki Hull britanski Eden zausta-
' viii su sc u Kairu ma putu "a Mo-
skvu. Eden je posetio k + a ! j a
Petra. Vesti takodjer javljaju da
| ie partizanski Tito bio u Kairu,
ali Sc ne kaze da je bio Il poseti
kod kralja Petra. Svakako da IT.
tovo putovanje ina neke veze sa
nastojan jima Amerike Engleske,
da dodje do izmirenja izmed]u
Partizana Cetnika. KMe Sc da
ce to biti jedan cd problema ko-
leg &c Sc pokusati resiti ma mos
kovskoj konferenciji. U medjuvre-
menu, Mihajlovic nadalje optu-
zuie Partizane, oni MEGA. l jed
hi i drugi traze pomoc cd Savez-
hika.
Miha ailovic Tito sve wise wise
nrilice Giraud-u De Gaulle-u u
Francuskoj. Saveznici &c priznatl
bnu stranu koja bude u stanju da
najbolje sluzi interesima Savez-
nika. do toga vremena iskorisca-
kani &c biti jedni drugi, a radni-
ei i siromasni seljaci JugoslaviJe
zylacice deblji kraj.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28

l. Mil ropstyo niti neprivona sluzba, O.
sim kao kama "a Zlocn, "a koj optuzenik mo-
ra 'biti pronadjen krivim, postojati u
Siedinienim Drzavama nit IL ma kOiem mestu
potpadajuce pod njihovu iurizdik :iju.
2 kongres ce imati pravo da sproyede u
krepost oval clan putem odgOvaraj juceg zako-
nodavstva.
XIII-ti Dodatak Ustavu Sjedinjenih Dr.
zava.
''Znacenje ovoga je tako jasno kako Ga ie-
xix moze ola ucini. Ono sto osudjuje jeste
ropstvo neprivolna sluzba, Kongres ina
moe da sprovede II krepost tn osudu. Svi rezu-
mevaiu ovim fe6ma stanje "a sprovadjanje
pristine sluzbe jedne osobe po drugoi. Dok je
podstrekavaju6i razlog "a oval dodatak bio O.
slobdjene crnacke rase, ipak Sc niie namera~
vale da Sc ia rasa strpa ma teret Nacije. To je
.>sudjivanje stania Iropskogl, proglas Il
korist poiedinog naroda To obuhvaca sve rase
i sve poedince axe ma ikoji nacin potcnja-
va i jednu rasu Naciji. ono pottiniava svaku
rasu svakog pojednca prema tome. Ropstvo
iii neprivolna sluzba Kineza, Italijana iii An
glo-Saksonaca jeste isto toiko u kompasu tie
esude, kao ropstvo iii neprivona sluzba Afri-
kanaca" - Vrhovni Sud Sjedinjenih Drzava,
Hodges v. U. S., 2O3 U. S. /.
Abraham Lincoln, koji e sam sin rada,
cpomenuo je radnike owe nacije da nikad, nj
kaG nepredadu svoju slobodu Rekao je on:
ia opominjem radni narod da cuva Cd
predaje moci koju oni poseduju, koja, ako Sc
preda bice upotrebljiv da Sc zatvore vrata
napretka, takvim kao sto su oni, i uspostavi-
ce move poteskoce terete ma Min dok sva slo-
boda ne bude izgubljena'.
Ako je ikad bilo vreme da Sc sledi Lincoln
ova ozbiljna opomena onda ie to sada. Posto,
uprkos nedvojbenog jezika Trinaestog Dodat.
ka Ustavu, plan je sada pripravi da Sc po-
novo usvoji neprivona sluzba "a Ameriku Il
obiku konskripcije rada iii "narodne sluzbe.
Ropska zavera konskripcije radnika mozc
Sc spreciti! Ona mora biti sprecena! A vi
mozete pomoci da sprec!
Akt, poznat kao Austin Wadsworth-ov akt
koji predvidja prisilnu radnicku suzbu, mas