RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-21
LENINOVA PORUKA
AMERICKIM RADNICIMA.

(Dole donosimo nekoliko delova IL poruke Niko-
laja Lenna amer.ckom proetarijatu koja je u celos
ii donesena RADNIcKoJ BoRBI cd 25 septembia
1919. godine, mesec nekoiko dana nakon sto ju je
Lenin napisao Il Moskvi. Ako citaoc pomno procita
Leninove reel, mi verujemo da &c doci do zakJucka
da je Lenin jedin ruski marksista koji je razuneo
stvarnu uogu junija Pored toga tome Sc elanku
vdi ono sto vid kroz sve Leninove spise: strogo
nepomirljvo drzanje principa klasne borbe Ur)
Sadasnji rat vodjen je sa svrhom da Sc
vidi: da Ii &c politicki imperijalizam, ma clJem
celu stajase Nemacka, iii politicki kaptallzam
koji Sc nalazi pod predstavnistvom Engleske
Americke, pridobit trgovaeke i" finansijske
mogucnosti poznatoga sveta.
Ruska Scyjetska Republka neprijatelj je
jednog i drugog imperijalizma obadva su
vodila t,rbu protiv ME; poslednji, stvari
sada vojuje protiv ME bez ikakve formaine
objave rata vojevace sve dotle, dok radnl ma
rod sveta stvarno ne upozna pravi znacaJ nase
borbe.
Russia je ogromna zemlja, koja prosti-
re cd Baltickog Zaliva do Tihog Okeana i cd
Severnog Ledenog Mora do Crnog Kaspijskog
Mora, te granici Knom nalazi velkoj
blizini Indie.
Russia bese jeste roglavito zemljoradnic-
ka zemlja, II cijim sc gradovima tex sada brzo
razvija Industrial Nasa diva najmnogobrojnija
elementa behu: varoski proletarijat neiu1uc-
no seljastvo. Ovo je zvor nase snage.
Mi pojimamo, da Sc savez izmedju ova diva
elementa ne moze rabbit ako bi Sc mogla stvo-
riti veza izmedju njh Nj jedan drugi cd onih
eemenata, koji su Sc otimali "a vlast Rusi-
: il, nije bio dovoljno odvazan da toj osnovnoj
istini pogleda lice saglasno Moi postupa.
Start poredak minuo je "a navek; ostaje-
mo samo mi.
Seljaci nastojavahu da Sc resi- pitanje zem-
lie, jer su oni radili bedu trpel pod prilika-
ma ogromnih bastina, koje posedovahu Waste
lini bogata veleposednicka burzoazija, kao u
Francuskoj "a vreme revolucje Oni su trazili
da Sc zemlja razdeli ma male parcele NINA
dade. Nj jedan cd onih elemenata, koji su pre-
mas bill ma vlasti, nije nkada imao snage da
Sc uhvat kostac tim pitanjem, posto su
sve ranje Wade bile pod prevlaseu zemljopo-
sednika.
Boljseviki su odavno zagovaral ideJu: ola
sc sva vlast ina predati Sovjetima. Radnici i
seljaci bejahu delovi saveta iii Sovjeta, koji su
osnovani iii koji Sc osnivaju po Rusiji Sibi-
riji. Boljsevik SUI bill partija mira: oni su ira
zili mira da odahnu. Nisu wise mogli sudelova-
ii kavzi zavadjenih imperijalzama. Oni su
nasli tako mnogo taeaka zajednickog stanovis-
ia zajednickog interesa oni su tako cesto
bill izlagan napadima ste grupe, da su ne sa-
mo ekonomski, nego duhovno bill ujedinjeni.
Sa lozinkom mira i hleba, boljseviki dodjose
ma vlast, prionuvsi izvrsivanju mandate, ko-
il nam je tako jasno izdat, mi smo dobili po-
verenje svojih pristalica.
Posto nismo uspeli izvojevati opste mirovne
pregovore svih zaracenika mi smo odmah OF
poceli mirovne pregovore S Nemcima.f Uclnili
smo predlog: nikakve otstete, nikakva osvaja-
MIA, samoopredelenje "a sve narode. Prisiljeni
smo bill primiti razbojnicki mir koji je stvo-
rem Brest Litovsku; ali besmo sigurni, da Sc
on ne moze odrzati, jer ga radnici Nemaeke
nece hteti.
Pariski mir jake nalici brestlitovskom mi
q Vidlm nakOn dugOg suSe ma VladaVlnu /