Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-01-23
MAJ Sc IZCISTIJO POJMI!
A1e

&c bi cd nekdaj ne simpatizirali s socialisticnim
glbanJem in &c bi ne vedeli, da so V MEM mozje, XII
razumevajo, da Sc svet neprestano giblje ter da je treba
S casom naprej, ne proti casu nazaj, bi skoraj rekli, da je
pasivnost in mrznja do vsakega novega progresivnega
eksperlmenta ter pobijanje vsakih prizadevanj dobro mi
sleclh lJudl nekaksna tlksna pOteza nekaterih sOclalstlc-
nth voditeljev in ostalih vidnejsih ljudi V tenn gibanju. Par
tlzani, S katerimi simpatizira danes ne samo vsak napred-
no mlslec jugosloVanski in slovenski delavec, temvec
tudl mnOgO JugOsOvanske in slovenske duhOvacine (ime-
ma SO nam znana), so Moleku, medniku "Prosvete' in
nekdanjemu militantnemu borcu "a syoboscine preproste-
ga ~lJudstVa, "skupina komunistov, XII drvi V amarillo
ozirOma je re anarhija. Ampak on nj sam, XII Sc V novem
sVetu in V nOvih koncepcijah VEG ne znajde. SocialistiJni
tednik THE Call ki mu je Norman Thomas, socialisticni
Vodja V Ameriki, 'prispevajoci urednik' Contributing
edltor), objavlJa V svoji Stevilki z dine Is. ianuaria
zahtevo "a "pobotan mir negotiated peace) S Hitler
jenl. ' tel zahteVi je s~ugestija, mai Sc ameIiSko ljudstvo
ne pOkori vojni zakonodaji Zedinjenih draw, kakor Sc
ma primer nj pokorilo prohibicijskim zakonom.
ZahteVa, XII je ~podpisana pc nekem 10 Cantine-u, XII
je bill zaradi pozivov k nepokorScini deportiran il Costa
Rice, vsebuje sledeco veleizdajnisko izjavo:
|. "Ako ne maramo vojne, Cemu mai Sc torei boiuie-
mo do koncne image?
Z. "hakSen DO uCnek na amer iSkO morale, kO Sc DO
poleglo vojno razburjenje in bodo starsi, zene in sestre
mrtvih in ranjenih spoznae, ia SO bill vsi njihovi dragi
zanan zrtV0yani?
3. "Zdaj so zavezniIi V ~po1ozaju, da Sc morejo po-
gajati 5 Hiterjem pod enakim pogoii.
/. "kaj pa imamo izgubiti $ pobOtanim mirom?
5. PROT ugoVoru, hako moreno zaupati Hitlerju,
bi VpfaSaL: kako moreno zaupai komer koli V vojni?
b. "AkO ne malate te Vojne, je edini realisticni nacin
poizkus, ia Sc jo Eonca. AmeriSko IJudstvo nj hote.o
oSemnajstega ~amendmenta, cato ga nj nik0li spreielo -.
in koncno je pokazalo tabo ocividno Svojo odvratnost
napram MENU, da je bill ia zakOn preklican."
X TEN petokolonskim nazorom, pletkano zasnova-
MIN, da sc pomaga I mimi osiScu Y trenutku, ko ie pr
cello slednje ~dozivljai svoj debakel na vseh sveetovnih
bOji5cih, do>taVlja Norman Th0nasor cas0Dis opombo,
"da Sc cutmo srecne, kel moreno natisniti in objavii ia
dops, ker >cutimo, da bi Sc morale opozoriti ljudi ma
nazole, XII 50 izneSeni V MEN,"
Tudi Norman Thomas je, kakor znano, re nesteto-
kat pOnOTil idejo BerIina, da zaradi 'neyalnosti komu-
nlzm2 Y Evropi" ne SINE pfti do ~unicenja Hitlerjeve
N~eTncije... tn hi incl Molek Sir5e in hvalezneise pole
o5delaVanJa kakor pa V besnenju pIDti partizanskemu
gibanju Y SloVenji ki je izrazito Ijldsko in delavsko
gibanje ia u~stvarjenje demokratiCneiSe svobodneise in
srecnejSe b~odocnosti Vsega jugoslovanShega liudstva!
' dVeh kratkih clankih nj mog9cc nit izdaleka IL
ne>l tega, Ear sill c-OVeku V peIo in kar bi bio V teh
ra2njh cash neobhodno potrebno, da Sc razcisti. Use, kar
je bio tozadeVno ~povedano V Enakopr"vnosti kakor tudi.
Y tICSTotl, Je prepoVrsno in prezgOSconO, Innogo izpusce-
mega in prczrtega, cato bi bila mo,da ma mestu tozadevna
c~as0pisna debata. NaSo jaVnost hi gotoy0 zanimala in
%urednistvO Enakopravnosti je kljub sVoiemu obilnemu
delu svetOVnini in splosni dnevnimi yestmi pripravlieno
manic.
Glede diktatur, enih in drugih, pa to-le: Urednik
Enakopravnosti Jill pray tako mrzi in obsoia kakor ured-
mix ProsVete. Ker pa je obema znano pravilo, da ina
Vsako praVilo sVojo izjemo, posebno kadar gre "a Tex
pediency" (&Det tista nesrecna beseda, XII je igrala glavno
vlogo pi nasem drzavnem Department. V njegovih Cd