RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-21
IZBORI 1914.

MI vremena ma Vfeme FeholuuJcHo 'e1
nu proiekto-plana "a posleratni svet; mi veru-
iemo da smo izneli dovoljno cnjenica ma os-
novu koiih Sc da zakljucit da svi tt posleratni
planovi ciljaju produzavanju kapltailstlckog
sistema pliacke Izgleda da su i neki takozvanl
ekonomisti poceli gubiti nadu valjanost po-
sleratnih planova.
Jedan cd tin takozvanih ekonomlsta, Rus
sell Weisman, pise svojoj rubrici kleve-
landskom Plain Dealeru da ako oval rat svrsl
pre izbora 1914. da &c jedno od glavnlh lzpor-
nih pitanja bti kapitalizam iii socDailzam.
Weissman kaze dalje da je razumno zaklJucl-
ii da ovo pitanje nece bit reseno pre- narednih
zemaliskih izbora Weissman dolazi do svog
zakljucka posto on ne veruje da amerlckl Ka-
nitalizam mote povratiti miione ljudi lena
proizvodnii mirnog doba. Weissman kaze da
nema nista u istoriji posleratnog iskustva ma
osnovu kojeg bi Sc moglo doci do drukceg Yak
liucka: on narcotic upire prstom ma iskustvo
nakon Prvog svetskog Rata on zakljucuje da
on gubi veru posleratne planove, posto, kaze
on, cinjenice koje dolaze cd agencija koje kro-
ie posleratne panove jake sugestiraju da
tim planovima nema nista novog.
"Ekonomista" Weissman je malo zadocneo.
Proslo je 80 godina cd kada Socijalisticka Rad
ncka Partija istice pitanje: KAPITALlZAM
Ill soCIJALIZAM,. ne samo kao glavno izbor-
no pitanje, vec kao jedno ptanje koje ina da
Sc resi- ako &c drustvo da produzi stazom pro-
gresa.
Ali mozda da "ekonomista' Weissman ina
nesto drugo u vidu. Mozda on rezonuje oyako:
Premda je kapitalisticki sistem davno preziveo
svoie yreme, ipak, do sada bilo je moguee da
Sc vara radnickui klasu da Sc oval sistem da
popraviti, ali, nakon Drugog Svetskog Rata
bice mnogo teze uveriti ogroman broj stanov-
nistva da je "a njihovo dobro da Sc odrzi kapi-
talizam koji je samo u stanju da in vodi IL
jedne krze, drugu jos vecu krizu; IL Jednog
svetskog rata II drug jos veci svetski rat; IL
gleda da &c jedan veliki broj stanovnistva da
trail izlaz van okvira kapitalizma; kada
Sc trail izlaz van k r kapitalzma ta-
da Sc mora usvojiti ideja jednog novog drus-
tvenog uredjanja koje Sc zove socijalizam; pre-
ma tome glavno pitanje izborima 1914. bice:
KAPITALIZAM HI SOCIJALIZAM.
ILL., mozda, "ekonomista" Meissman rezo-
ruie evakos X Kapitalizan~k ~kalvog smo do sada
znuH pfupada; ssisteff '.privatnog poduzeca" ne
mole da Sc odrzi ovim danima najljuce kon-
kurencije; preopasno &c biti dozvoliti da nekih
100000 radnika ostanu beg posla; samo sve
opsta drzavna kontrola moze da drzi red; ma
zovimo ovu drzavnu kontrolu socijalizmom.
Nece mnogo menjati stvar kako "ekonomis-
ta" Weisman rezonuje. Cinjenice su oves
l. Nisu to samo marksisti koji znadu da &c
nakon rata biti VEGA besposlica nego ikada ra-
nije
2. Nisu to samo marksisti koji znadu da
kapitaisticka klasa postaje sve nemocnija da
vlada po starom.
8. Nisu to samo marksisti koji znadu da
je radnicka klasa sye'manje voljna da zivi po
starom.
a. To su sociolosk ekonomski element
koji u drustvenom laboratoriju stvaraju onu ST.
tuaciju koju marksisti nazivaju revolucionar-
onm krizom.
5. takvoj situaciji pitanje KAPITALIZ-
MA Ill SOCIJALIZMA ina dase resi-.
Da Ii &c Sc ia situacija resiti?
Resicese! Iii &c sc kapitalizam "reorgani-
zovati" ma bazi amerieke forme fasizma, iii &c
radnicka klasa resiti problem u korist ogrom-
ne vecine stanovnistva radnicke klase.
Kapitalizam &c uspeti da Sc "reorganizu-
je", ne zbog svoje moei, vec jedino iskljuci-
vo zbog slabosti neorganizovanosti radnieke
klase da uzme upravu drustva svoje radnieke
ruke
Dakle, "a resenje drustvnog pitanja ko-
rist ogromne vecine potrebno je klasnosvesno