Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-11-26
MEDICINAL
IA VALKY.

Modern1 medicina ma valec-
nych frontach kona = Poole
svedectv1 ocitych svedk1 a
chladnych statistickych dat =
veci, ktere Sc dali pTirovnavati
takfka zazrakdm. Vysledkem
je, re v teto nejhrnznejsf a nej-
barbarstejs1 re vsech valek
mali ranenf mnohem lepsf wy
hl1dky ma vylecenf NEIL We KITE
rekoli valce pTedchozf.
Pine zaslouzene pochvaly a
uznan1 dostava Sc pTi tom ose-
trovatelkam a Tfdic1m ambu-
lanc1, kterf Sc neohrozene pou-
stej1 do pfednlch linif valec-
nych. / pri jejich pohotovosti
a prvn1 pomoci a S rychlostf Cd
vazen1 ranenych z dostrelu ne
pritele byla by vsak ztrata ma
zivotech stale jeste znacna, ne
byti takovych zachranc1 1.-Two
ia, jake jsou sulfadrogy a kre-
vn1 plasma.
Ufad valecnych informacf
loni ma jare oznamil, re 81 pro-
cent vsech namornik1 a clen1
namofn1 pechoty, ran6nych "a
1toku ma Pearl Harbor, bylo
zachraneno. Poole poslednfch
odhad1 vojenskych lekaT1 bu-
de mono zachraniti 90 procent
vsech vojakG, ranenych "a ak
ce v severnf Africe. Jeste vyS-
81 procento v tom ohledu oce-
kava namornictvo, v n6mz re
1000 muzG, ranenych v oblas-
ii Guadalcanalu a jihozapad-
nfho Pacifiku, podaTilo sc mo.
dernf lekaTske vede zachranit
az neuvefitelne vysoky pocet
= 1892 procenta.
! Clenove zdravotnfho sboru
, kteT1 jiz z predchoz1ho teore.
( tickeho vycviku v6d1, jaky tyr
| zranen1 mohou u vojak1 oce
kavati, ~poust6ji Sc do prace jii
: pr1behem bitvy. Pocetn1 pc
. mer lekaTd Ike clen1m ozbroje
nych Short je cd 1 ku 266 al
do 1 ku $50. Mezi lekaTi jsol
takovf, ktere vycvik We snehl
zvlaste pripravil k osetrovan
/; vojak1, kter1 Sc dostavaj1 d.
pTednfch linii pc lyz1ch; jsol
meZi mimi lekaTi, kteff vyska
!, kujf z letadel S padakovym
cetami, kter1 jedi S mechani
zovanymi jednotkami nebo pc
stupujf s pechotou.
Lekar je casio u raneneht
vojaka jiz "a minutu potion
kdy k jeho zranenf doslo, a pC
. utisenf rejpruds1 bolesti morfi
ovou injekcf stara Sc neprodle
ne o jeho transported S bojis
q tie nos1tky, jeepem, ambulanc
nebo pozdeji tTeba i letadlem
h Poole toho, kde Ike zranen1 do
slo a O jakou ranu Sc jedna. \
nekterych pTfpadech, v Mich,
je tTeba zvlastnfho osetrovani
jsou ranenf uz pc nekolik'
dnech pos1lani re zamor1 d.
,lSpojenych Stat6. L6kafi pohy
bujf Sc tax bl1zko pTedn1ch Ii
h nil, re nezT1dka utrp1 poranen
sami.
Jakmile je raneny odnesen
: bOiiSt6. DTichaZeil mu ma DO
moe vsechny zazraky modern
lekarske vedy, ktera Sc no sna
Ii navratiti do jeho n6kdejs1h'
zdravotniho stavu. Jednlm
prednich zachrancG lidskeh,
zivota jsou drogy re skupin,
sulfa. Vsichni pT1slusn1ci o
zbrojenych short nosf pfi sob
: sulfanilamid We forme praSk1
a pilulek. Praskem posypo1
rany, ably tax zabranili infek
ci; jake druhotnf zakrok spoil
/ knou pilulku. Sulfanilamid
prvnf sulfadroga vseobecne u
z1vana k zabranenf infekce, j,
zdrojem zaslouzeneho obdivu
usamych lekaTd. Vypravf Sc
ranenych, kter1 cekali ma bojis
tt ctyryadvacet i vice hodin, ne
Iii byli nalezeni a odneseli d.
bezpecf, a kter1 byli pres t,
. zachraneni pred rychlou smrtf
: jez obycejne nasleduje infek
F., CT. Tim, re zasypali svou RAM
, sulfanilamidem, k infekci VII
bee nedoslo. Jeden novinaTsk!
zpravodaj psal O bitve, We kite
re jedin1 mrtv1 byli tt, ktef1 "a
hitxzxz nodli. xzSichni --doz hul