RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
Marksisticko Drzanje Prema Strajkovima

[Imajuti vidu bezbroj radnckih strajkova
pomocu kojih radnic ciljaju poboljsati svoje mi
zerno stanje; imajuci vdu da zakonodavna tela
nacije, kao pojedinih drzava, rade overtime" sa
svrhom da proture zakone (neki vec protureni)
potpuno potcinjavanje radnicke klase Amerike,
naloznije je danas neko ikada ranije da Sc radnci
upoznaju nacinom koj mogu organizovati
svoje snage koje &c i'm omogucit da dobiiu takvu
povisicu koja &c biti ravna potpunoj drustvenoi
vrednosti njihovog rada. Stoga propustamo donju
"Rezoluciju strajkovima" koju je usvojo Narod-
nj Izvrsni Odbor Socjalsticke Radnicke Partije ma
svojoj majskoj sednic 1910 godine, koja predstav-
liza istnsko Marksisticko drzanje prema strajkovl-
ma. - Urednik
l. Socijalisticka Radnicka Partija progla-
suie da straj jkovi radnika pod kapitalizmom
sacinjavaju logicne neizbezne otpore na stra-
III radnika protiv necovecnih nesnosnih uslo-
va koje ia njih namece ,drustveni sistem (ka-
ptalizam) koji stavlja radnike II kategoriju
espapa, zbog toga sto su oni najamni robovi sa
NINA Sc ne postupa stvarno bolje, nego sto Sc
postupalo sa licnim robovima iii kmetovima.
Terani sa bicem gladi; savladani uveliko sa po-
misli ola &c njihov ljubljeni patti od oskudce
ako Sc he podaju izrabljvanju, ali na kraju
gonjeni do pobune sa krajnom bedom degra-
dacijom koje vremenom padaju oni njihove
familije, neizbezno je ola ce oni vratiti udar-
ce svojim izrabljivatma ma kako SLEPT, ma
kako pogresni oni mogu biti nacinu vraca-
MIA tih udaraca.
Dok mi zadrzavamo pravo da krltlkuJemo
nedostatke metoda, koje upotrebljavaju radni-
ci IL trazenju popravka IA ekcnomskom pol]u,
Socijalisticka Radnicka Partiia odobrava duh
koii podstice radnike da strajkuiu protiv ne
eovecnog najamnog ropstva kojem oni pate
i, ponovo potvrdiujuci njene prethodne rezoln-
CHE deklaracije ovom pitanju, zavetuje Sc
da &c podupirati strajkujuce radnike sa ma
koim nacinom koii je dosedan principima /
konacnom cilju nase Partije. Cineci to mi lsto
ponovno potvrdjujemo nase usvaJanJe lskaza
kojeg ie De Leon izrazio svojoj besmrtnoj
besedi "Cemu mas uci strajk':
"Radnk ma strajku, koji ozbiljno pos
teno vodi, ispunjava. coveka odusevljenjem
On je lamcevina da &c robovanJe 1ednom ipaK
pasti. Samo su onom robu ugusene sve naoe'
koji Sc ne buni protv svog gospodara koJl Ku-
kavicki savija vrat pod bicem i podmece dru-
ri obraz kada ga blu po jednom. Ali "a rooo-
We, koji . pored svih poraza pored sve ST.
rotinje ne prestaju Sc bunti, ina jos nvek ma
de-"
2. SociialistGka Radncka Partija, ipak,
opominie americke radnike da straJkovi SAM
20 sebi ne mogu resiti njihove probleme mex
moli da uniste uzrok koji poradja te probeme,
'imeno. kapitalisticki sistem Mi podvlacimo,
ma kako da je razumljivo njhovo pribegava-
ME strajku srodnim aktivnostima, takvi ma
pori pokusaji sa svrhom ola poprave svoJ po-
lozaj moraiu sc pokazati nistavni dogod vlada
sstem privatnog poseda mad zemljom sreds-
tyima proizvodnje. Kao sto veliki samplon rad
ni6ke klase Karl Marks jednom rece:
n. generalna tendencija kapitastlcke
proizvodnje nije da podize nego da ooara pro-
seean nivo najamnice iii da potlsne vrednost
rada wise iii mamie do njegove naJnlze grant,
ce. Buduci da ie takva tendencija stvari O.
vom sistemu da Ii sc time kaze da radnlcka
kasa treba da Sc odrekne otpora protlv nasr-
taia kapitala. da napnsti svoje pokusaJe da
naibolie iskoristi pojedine prilike "a svoJe
privremeno poboljsanje? Ako bi onl to uradi-
Ii, oni bi bill degredsani do nizine mase SKI
senih iadnika koji SUI iznad spasavanJa. :. 70
treba da [radnic] e a t u j u svo)o) ceh'
ga kapitalistima prirodjena je sa nJlhovlm us