Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-04-13
K NAZAJ V REAKCIJO?

AAAAAAAO
&c je V sedanjem gigantskem boju "a svobodo in
demokracijo sveta kaksna stvar priskutna, je vecno riba-
ME in trenje ter p~rerekanje med prstasi generala de
Gaulle-a in generala Girauda, oziroma med NINA dvena
samima, XII 81 oba lastita kontrolo mad onimi Francozi in
francoskim ozemljen, XII nj pod kontrolo Vichyja oziroma
nacijske Nemcije.
Pri tenn vecnem trenju ne smemo izpustiti il vidika
vaznega dejstva, da demokrat nj ne eden ne drugi,-ne
Giraud ne de Gaulle. Oba sovrazita hence, to je res,
pred katerimi sc je dekadentna ali trhla Francija razsula
kakOr hisa IL kart, toda to je tudi vse, kar jima moreno
steti V kredit. Steer pa oba mrzita demokracijo in repu-
bliko, oba sta pc srcu avtokrata in r~ojalista, in oba sta
nasprotnika resnicni vladi ljudstva. De Gaulle je toliko
boljsi, ker V njegovih vrstah nj znanih fasistov in apizar-
jew, docim je Giraudova administracija V Afriki Sc zdaj
natrpana Z mimi.
To dejstVO smO naglasii, ker je nedavnO general
Giraud postal svoje cestitke generalu Mihajlovicu, s kate
rim mu je cestital ma njegovem "%junaskem'' odporu. Kdo
je general Giraud in IL kaksnih ljudi obstoja njegova
administracija V Severn Afriki, vemo in tega nj treba
ponaVljati. PRAY tako pa tudi danes re prilicno dobro
vemo, kdo je general Mihajlovic in V koliko in proti komu
Sc bore n~jegove cete. Mi ne trdimo, da je general Mihaj-
LOWE namenoma zasnoval taksen nacin akcije, kakor Sc
je slednja razvila, trdimo in naglasamo pa, ola je postal
general Mihajlovic zrtev jugoslovanske Wade in razmer,
XII so Sc morale IL tega dejstva poroditi.
Toliko o vaznosti akcije obeh teh dveh generalov "a
zmago demokracije in ljudske wolfe.
Danes teko svetovni dogodki, XII so ogronnne vazno-
sti, S tako bliskoVito nagIco mimo mas, da morajo slo-
Venshi %uredlki, kl lmajo ma razpolago sa1no omejen
prostor prve strani, slno zgosceVati tie svetovne dogodke
ter posvecati Veliko skrb paznji, kaj bodo objavili V lstu,
ola DO jaVnOst Vsaj do gOtOve mere ~informirana O dogod-
kin, XII majejo svet V njegovih temeljih. Ia enega takih,
svet pletresujocih d%OgodkoV, je slnatrala 'Prosveta' ne
davno vest, ko je general Giraud cestital generalu Mihaj-
lovicu ia ~njegovem "junaSkem' odporu prot osiscu..
Ia vest je morala pod prominentnim naslovom in pod
naslovo1n V ia delavski list, V kateren smo doticnega dine
zarnan iskali mnogo drugih, resnicno vaznih vesti.
nekem urednikovem clanku tega delavskega dnev-
nika pa s1no opazli sino smesenje Josepha Davisa, biv-
sega areriSkega poslanika V Moskvi, millionaire in pc
poklicu ko1poracijskega odvetnika, XII je napisal laskavo
knigo O Rusiji ter o njenem drzavnem in socialnem
sistemu, katerega sicer sam kot milijonar ne mara, toda
priznaVa, da je ~blagoslov "a ruske mase. In zakaj sc je
skcpal urednik "Prosvete" ma Davisa? Same cato, kr je
Davis izrazil "a casa dolgotrajnega Hitle1jevega molka
popolnoma upravicen cloveski dvom, da je Hitler sploh
Sc pi z%ivljenju. "Joseph Davis-alas, poor Joseph, we
knew him Wel!-junak misije il Moskve,' tako ga smesi
'Prosveta.'
Prokleto mora bti V tenn 'delavskem'' uredniku glo-
boko zajedno sovrastvo do Rustic, ola il ne dale niti
toliko kredita, koikor il ga dajejo kapitalisti in slovenski
katoliEki duhovniki!
Y Rusiji in V jugoslovanski Osvobodilni 'front.' ne
vjdi m2dnik Prosvete nicesar dobrega in koristnega, "a
paganda jugoslovanske Wade, katero ie s~vojecasno zelo
dobro cpisal "Proletarec." &c hi ne bilo tako, ne bi pi-
obceval dolgovoznih Kuharjevih in cir. KrekoVih ter dru-
9Th govorov ljudi, XII so bill vseh zadnjih 6 do 7 let
ma zVestejsi sodeavci princa Payla, StOjadinovi:a, Cvet-
kovica in ncar-Markovica, torej vseh onih, XII so do
vedli Jugoslaviio do katastrofe, onih, XII so glasovali "a
podpisanje pakta s fasisti in XII zdaj vedrijo v ugodnem
podnebju Londona in New Yorka.