RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-18
Murkouic protiU Stalinista
(Nastavak sa /. strane.)


sblizuje nemacki proletarijat,
te ma tai naein olaksava mu Sc
bcrba pretty burzoazije.
Pre- .nego sto predjemo ma citate
Markovica IL njegovih clanaka /
pisama, sa kojima cemo dokazati
da ga Stalinista lazno prikazuje,
vredno je izneti jednu drugu stvar,
imenc: ko je dao ,povoda Markovi-
Gu da formulise ideju Balkanske
Federaciie? karlo Marks. u jed
nom clanku u New York Tribune,
pisanom pedesetih godina prosiOg
veka, eovoreci tadasnjoj tufskol
Evrcpi, Marks rece: g.. =. nepobi-
tan ie fakat, da je poluostrvo, k0-
ie Sc zove samo evropska Turska,
prirodno nasledje jugoslavenske
rase 49,. Jugcslaveni koji saci-
njavaiu jezgru poluostrva, jedini
su nosioci civi!izacije. Oni doduse
Jos nisu konstituisali nj jednu ma
ciiu ali u Srbiji oni vec predstav-
liai., snazno razmerno organize
yanu iezgru jedne nacije. Srbi ina
ju svt iu istoriju, svoju iteratu-
ru. -. Oni su "a dvadeset posled-
njih godinu ucinili velike kultur-
ne napretke, hristani Il Trakiji,
Macedoniji, Bugarskoj i Bosni
smatraju in kao centar, oko koga
&c Sc okupiti u buducim borbama
"a nezavisnOst."
IL gcrnjih Marksovih reel jasno
Sc vidi da je on jos pedesetih go
dina preslog veka trazio ujedinje-
ME svih balkanskih naroda bor-
bi "a svoiu nezavisnost, IL razloga
sto je Turska tada bila, kako
Marks rese, lies mrtvcg konja"
koja je zadrzavala druStveni pro-
gres Da Ii ma osnovu ovoga treba
zakliuciti da je Marks, ma cijoj je
osncvi Markovic formulisao ideju
Balkanske Federacije, bio zagova-
rae demokratskog kapitalizma? Ia
ko Sta mcgu zaklju6iti samo Sta
inisti.
A sad Markovicu.
U elanku: "Radnicko tpitanje'
Markovie, Marksistieki pretresa pi-
tanje radnieke klase kapitalis-
tieke klase dokazuje da jedino
radnieka klasa stvara sve drustve-
no bogatstvo kapitalisticka klasa
ga prisvaja ma tai nacin uvecava
svoj kapital onda dobiva :me
"dobrotvor,", "patriota' it'd. "ka-
pitalista je bez srca, bez sazalje-
MIA. On samo gleda ma profit"
"Svcina osnovana ma licnoj zaradi
cnistena je. Radnik nema svoine.
Sve sto- on zaradi svoina je kapi-
taliste. Kapitalista jedini je vlas-
mix inlanja, sopstvenik. Cudnova-
to ie da oni ljudi [slusajte Stall
nistil koji najviss vicu Il odbranu
'svoine' 'porodice' neuvidjaju da
sama danasnja kapitalistieka pro-
izvodnja unistava syoinu poro-
dicu = radnikovu." l Markovic
ovako zakljueuje: "RadniF svo-
Jim radon stvara tudju svojinu.
On usavrsava orudje "a proizvod-
nju i time dava kapitalistu sreds-
tva da radnika JOS veema lpritis-
ne. Radnik zaradjuje sebi bedu,
sirotinju, glad i sramotu svoje
porodice. To je sve posledica same
podele drustvu, ma radnike ka-
pitaliste. Ovo stanie razvija Sc
sve vecma neizmernom brzinom."
U elanku "Drustvene polite
Ike borbe Evropi," nakon sto je
objasnio drustveno stanje osnov
ma kojem treba da Sc razvija So
cijalizam, pita: "Hoce Ii svakom
radniku pripasti sto je zaradijo,
iii ce pripasti neki deo
drugome?" l odgovara: "To "a
visi cd drustvenog uredjenia." l
nastavlja: 'Svaka lienost ina pra-
vo ma Geo proizvod svoga rada-,...
'ravna kolicina rada "a ravnu ko-
licinu rada' - ravna usluga "a
ravnu -uslugu' y. To je osnova ma
kojoj partija Socijalizma stroi
svoju drustvenu zgradu. -" A
to je Socijalzam.
Mozda &c Stalinisti ma ovo pri-
metiti: Tacno je, da je Markovic