RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-08-19

zvale su poglede pouzdanja O 'Trecoj Inter
macdonald i njenom mestu istoriji" (WEEK-
LY PEOPLE 8. novembra 1879, on je pisao
da je niena karakteristiGna crta biIa ida sta
vi II Draksu, II dnevnu upotrebu, ucenja Mark
sd. !" .'Partije koje su zasnovane na inter-
nacionalnom revoucionarnom pokretu.
GU Sc sada osloniti steel potporu od iednog
svemocnog stuba: Sovjetske Dlzave, koie, me-
djnnarodno, stvarno stavljaju IL praksu vlada-
vinu proletariiata njegovu pobedu mad 'kapi-
talizmom."
Ia izjava niie dala nazret cudnovate pro-
tu-Marksistieke uslove koj su docniie postav-
ljeni kao osnova "a clanovanje novoi Inter
Macdonald koji su oli6avali posebne i nazadne
prilike polu-feudalnoj Rusji. Ma protiv, Le
min je obzir rusku nazadnost s'Mnogo
mi puta dodie ia pamet ola re6em," iziav on,
''da sa tacke gledista razviienih zemalja, mai
lakse je bilo "a Ruse da otpocnu veliku prole
tcrsku revoluciju, ali &c ia njh biti teze la ie
dovedu uspesnom svrsetku, sa tacke gledista
Sociialist.ck drustva''
Uscvi "a prisaj jedinjenje.
Ali te visoke made ga jene u S. l.. p, bile
su, na zaost, unistene. Z WEEKLY PEO-
PLE-u cd 13. novembra 1920 otstampane su ia
mozne Il tacka usova "a prisaie iedinjenje Tre-
coj Internaciona One su ucinile potpuno jas
MIN ola Sovjetska Drzava niie "stub' "a koJl
je Lenn rekao da &c on bit: "a revoluconarne
partiie sveta da sc ma H. jega osone, wee neos-
poln diktator mad prisa jedinjenim partiarna.
Usovi su bill kluti krs su vrlu bitnost
Marksizma.
Premda je Lenin jako podvukao da ''tak-
tike moraju biti udesene ma trezvenom strogo
oh Oh lion In mi
kao ma oceni drugh revolucionarnih pokre:
ta' c' 'Levokraski' Komunizam), u tacka
potpuno promasi uzeti u obzir politicke eko-
nomske razlike zemlia jana koje Sc nalaze
razlicit.m stupnjevima istorijskog razvitka.
Mediu drugim, zahtevalo ie od prisajedinje-
nih partija da usp ,stave podzemne organi-
zacije j da Sc mace podnasaiu ma tajanstven
konspiratorski naein. u, zeml jana gde ie otvo-
rena pol:ticka dktivnost bila zabran jena iii
granicena ii su uslovi bez dvojbe imal neko
opravdanie, ali America, gde agitacija W.
81 u sred belog dana, on prillcii opera
bouffe [komicnoj operi - pr.l. Da je S. l.. +.
usvoiila te uslove. bio bi ravno napustan]u
svoje oprobane taktike razvijene kroz godine
primer vanja Marksisticke nauke ma amerlc-
ku politicku ekonomsku topografiju. Zaista,
usva jamie tih us ova znacio je odbacivanle
vrlih principa koje je Lenin slavic kao prilog
Marksistickom misljenju!
ri uslovi (21) prisajedinjenie bill su
polvrgnuti kritiGkoi anaiz nekolko brole-
va WEEKLY PEOPLE-a Ii ostaloi partijskoj
stampi uklhl6uiuci RADNICKU BORBU =
pr potpuno raskrinkani kao protu-Mark-
sisticki kala Sc prmene ma Ameriku. lpak,
ton kritike nije bio gorak iii neprijatejski pre-
ma Bolisevicima. Pretpostavlialo Sc da su BolJ-
sevici zlo obavesen 0 americkim prkama
da su oni naklonjeni da gledaiu na visoko raz-
viiene kapitalisticke zemlje kroz kratkovldne
ruske oc Takodier Sc uzimao obzr ola hor-
de anarho-sindikalista, reformista i sejaci re-
volucionarnog divlieg semena, koj su poletell
IL Moskvu, nsu bill priog pravilnoj orijenta-
ciii prema stanju u Americi, narcotic posto Sc
ia smesa zbrkanih poimova slagala skoro sa-
mo u iednom = beskrajni prezir prema 5. l..
P. strah pred njenom nemilosrdnom logikom.
Zavera koja je promasilax
Partiia nije Il to vreme znala da ]e posla-
ia naredba cd Zinovijevog vodistva Irece In
ternacionale da Sc ''rascepi'' tvrdu-kao-kamen