RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-18

1910. godini; $4,664,0OO 900 u 1941; $2,236, ,O0O-
900 prvoj polovini 1912. godine; $2,368 100000
II prvoj polovini 1943. godine" Kad su svi tros-
kovi koje su kompanje moge izmislti, uklJu-
cujuci porez, osiguranja kupovanje novih ma
sina mnogo kojesta drugoga odbijeni, clst
profit ne samo ola niie padao vec je rastao Ia
korporacije iznos sledece racune: Ukupm
korporacijski profit (nakon sto je porez odbi-
jen) bio je 1912, 900 900 II 1929 godini; ST.,
S47,00O.000 Il 1910; $780, 100000 1941; S3,-
Al5,0oo.ooo prvoj polovin 1912; s3,8o8,ooo.-
900 prvoi polovini 1918 qod;re."
Kao Sto vidite siromasn kapitalisti gu ja-
ko stradali profitu ovom ratu. Z prkos svi-
ju poreza ratnih izmi$lje jenih kojekakovh tros-
kova oni su wee u 194l godini dostigli brojku
profitom koju su imali najbogatioi godin u
istoriji amereke proizyodnje 1929. godini. Sve
su ovo trikovi da Sc radnicka najamnica odrzi
dole, dok Gene zvota neprekidno skacu, pro-
fit Sc die do nebesa Odrzavanje je ma jamnice ma
istom nominalnom stcpenu, dok Gene dizu
profit Sc uvecava, jeste automatsko kresanje
stvarne, pa relatiyne najamnice. to 6ini dr.
zaVa, pomocu raznih trikoya, ratnim opravda
vanjima, apeloyanjem ma patriotzam it'd.
Ista Ia drzava koja je smrznula naiamnicu
stalno dozyoljava da Sc dizu Gene espapina dok
istovremno tvrdi da je uspostavila ogranitenje
(ceiling) Ma Gene.
Jedan drugi trik kojemu Sc pribegava da
Sc odrzi najamnica dole, ieste iuflacija Wee
pomenuta klevelandska rovina iznosi to, sa
sledecim retima: "Bilo ie nesretno zbog toga
sto &c biti navadjano "a potporu novih zahte
va "a povisivanje plate, zahteva koj, ako budu
dati, odvesce povisenju cena, povecati tros
kove rata donet naciju blize bezdanu infla-
cije.' Kad banke bile pozatvarane 1888. 60
dine, Roosevelt ie pustijo Il crkulaciju novo-
oStampanih, paprnath s. 600, 100000 "a spasa
vanje banaka cd propast tad nisu plasil
inflacje ako je atomatski tai akt snizijo vred-
most dolara "a nesto oko 25 posto. sto drugim
reeima znaci, da e najamnica sa ovim axiom
snizena 25 posto, bar "a one radnike koji
su jos radili imai nekakvu najamnicu Posle
toga drzava najmunisuci Sc sa zlatnom potro-
rom dolara smanjila ie i dalje njegovu vred-
most, tako da je dollar izgubo vrednost svega
Al posto
Radnikova naiamnica je sa ovim ma amun-
sanjem bla snizena a vrednost dolara skoro
prepolovljena. Nacija Sc prbizia nflaciji "a
Al posto. Ali ovo je einjeno spasavanje ba
naka kapitalizma opste. Kapitalistcka ka-
sa Sc ne protivi ovakovom prbizavanju infla
cij Ona samo nece inflaciiu putem dizania
najamnica, jer to znati direktno sman jivanje
profita.
Istina je da skakanje cena espapima (ne
neizbezno povisivanje naamnice) dovodi ma
ciju blize "bezdanu inflacije," pa sta cato, da
rade sskoro bez ikakove na aiamnice. Trazenje
povisice plati jeste samo nastojanje da Sc
ma jamnica odrzi Il stopu skakanjem cena
zivotnim namirnicama, koie rat i ratno unista-
vanje 18TH neprekidno die sve wise wise In
flacija &c besumnje doci Ga dobrim delom je
sad imamo) ali ne kao rezultat povisivanja ma
jamnice, nego kao rezultat syeopsteg skakanja
cena espapima smanjvanjem zlatne Il opste
materjalne podloge noycu. Ia to treba krivicu
svaliti ma kapitalsteki rat kapitalzam
opste.
Ali kako bi bilo da Sc to sye preuredi
da unistimo svu tn kapitaisticku zbrku, ska
kanju padanju najamnica, cenama espapa,
O profitu O inflaciji ratovima Ma kraju kra-
ieva mora temo tako uradit - S. {.