Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-30

(Tiskova sluzba Csl. N. R.)

4NO Pm ANOOO1I11IO 1Ohu VI
padne, padesate vyrocf pokusu
vfdenske vlady rozbitf perse-
kucf pokrokov6 hnutf mezi ces-
kou mladezi. Chcemeli 81
pTesne urciti den, S nfmz by
chom spojili sve vzpomfnky, u
delame snad nejl6pe, pozname
name-li 81 v kalendari 10. sr-
pen, slavery kdysi jake naro-
zeniny 81. V. CfsaTe a krale
Frantiska Josefa." Co Sc sta
10 kolem toho dine roku 1898,
jasn6 ukazalo, kan vlada m1rf
a CO ma "a lubem.
V nejnovejsfch ceskych de-
jinach dive data Sc vymykaj1 z
pravidelneho chodu a celkem
pOkojneho vyvoje: cerven
1848, svatodusnf boure a po-
kus radikalnf mladeze spojiti
ceskou otazku s revolucnfmi
proudly tehdejsf Europe; a
potion srpen 1892, pocatek
persekuce, ktera Sc ma oko O.
bracela prot clen6m spolku
"Omladina', vymysleneho u
davaci a rakouskou policii a.
vsak We skutecnosti byla ma
mirena prot mlade generaci a
proti on6m "smerGm novym",
o nichz psal roku 1895 v Nasf
nyn6jSf krisi T. G.. Masaryk
Nekolik v6cf a zevnfch znaku
spOjuje ODE data, oboji udalo-
stf.
jake roku 1848, ma prahu
noveho politickeho zivota, tax
ma pocatku devatedesatych let
minuleho stoletf, stall cesky ma
rod ma osudn6m r~ozcest1. Slo
O to, ably Sc budto ma dlouho
smiTil S taktikou pozvolneho
zapasu O obnovu politicke svo-
body, nebo vzepial k razne
akci, ktera by preskocila neko-
lik vyvojovych stupn1 a vynu-
tia 81 n%ajednou, echo bylo ire
ba k samotnemu zivotu. Ne
jenom roku 1913 a ma pocatku
devadesatych let, nybrz v ce-
lem obdobi mezi rokem 1848
a 1914, Slo O rozhodovan1 mezi
revoluc1 a zapasem ma zem-
skych snemfch a We WIDEN
skem parlament6; mezi odbo-
jem a aktivistickou politikou
mezi program me1plneho osa-
mostatnenf a kompromisem,
ktery by --umoznil setrvan1 v
ramci rakousko-uherske monar
chic. Zvykli jsme 81 pc roce
1913 p%ovazovati cele to obdobf
"a dobu planych hadek a mist
Mich SPORT a zapomneli jsme,ze
81 tehdy narod Tesil jednu re
zakladnfch otazek sve existen-
ce. Tato otazka nenf vlastne
dodnes pTekonana a vine sc me
ri dnesn1mi udalostmi donna i
"a hranicemi.
CeStf politicti v1dcove, Ha-
vlfGek, Palacky, Rieger, Kra-
mar a S pocatku sve VERNE Gin
nosti i Masaryk Sc rozhodovali,
jist6 ne bez dlouhych 1vah a
1zkostliveho pTemftan1 pro par
lamentni taktiku a prot revo-
lucnlm programme. Co je k
tomu vedlo, poved6l "a vsech-
ny Palacky, kdyz poukazal ma
c1selny nepomer mezi Cechy a
Nemci, prot nimz by bylo tfeba
revoluci delat, a kdyz osvedcil
svou vfru We v1tezstv1 duchov-
mich sill mad mocenskou pTesi-
lou. Byl ovsem rozd1l mezi u
v9dom6lym rozhodnutfm pro
postupne utvrzovanf a zlepso-
vanf narodn1ch posic a pohod-
lynn oprotunismem, ktery Sc rad
dovolaval vyrok1 vGdc1ch osob
a obratne do Mich zahaloval ne
st~atecnost, malou dust a shon
po docasnych vyhodach. Tyto
1padkove zjevy provazely ces-
ky zapas S V1dn1, podlamovaly
nebezpecne odolnost, kazily
narodni povahu a podstatne
z~mensovaly vyhlfdky ma v1tez-
stvi. Bystre to rozpoznal, tu-
sim, G.. Elm, kdyz napsal, re
cesky narod je jake losos a re
nejlepe prospfva, pluje-li prot
proudu. Proti rozmelnovan1
narodnfho programu, prot
kompromisnm v zasadach, pro-
ii ochote Ike smlouvan1 a neu-
stalym 1stupkGm Sc obracela
revolucn6 nalad6na hnutl, roku
1848 prave tax jake ma pocat-
ku devadesatych let a posleze
"a svetove valky.
Vylozil jsem We studii INA
pT1delu dob) 2. svazku sbor-