davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
Dobra Stvar Kapitalizma
Daniel De Leon.

Ne treba odbaciti sve ono, sto ie kapita-
liam doneo Tahvo vandalsko glediste morale
bi takodje rabbit orijask stroj moderne pro-
izvodnje. Medju dobrim stvarma, sto In Je ka-
ptalizam zaveo jeste i ideja mrnim metodi-
ma "a resavanie sporova. U danima feudaliZ-
ma, kada bi vlastelni ustali iedan protiv dru-
eog proizvodnja bi zastala; rat je imao rec.
Glavna poprista bitke pod kaptalizmom, bar
unutrasnje bitke, postal su sudovi, pored ko-
jih proizvodnia nesmetano produzuje. Ne me-
MIA stvar, sto su Sc sudovi izopaeili iii pris-
trasni protiv radnieke klase postal. u NINA
ie dragulj civiizovanih iii mirnih metoda Ia
resavanje sporova, ma koliko da su poslednjl
ogrezi sluzi. BuduGi da e kapitalizam jedan
korak napred ka soci iaizmu, kao sto svi soci-
jalisti priznaiu, to Sc ne moze zbeci cinjenica,
da je on babica civilizovanm metodima, ma
kako glupava bila. sudski metod resava-
ME sporova jeste jedno paree politi:kog meto-
da Organizacija koja odbacuje j me-
tod i organizuje samo "a siu proglasuJe
sama sebe odmetnikom cd civilizacije, kao
praktiGni rezultat toga, mesto da pograbi o.
ruzje, sto joj ga pruza kapitalizam,, ona daje
ME vedra" mora Sc cinti cd strane mlijoni-
th masa. Agitacija "a iskljueivu urotrebu 81
lie odreziva krila agitaciii "a "punjenie vedra'.
Neizbezni rezultat jeste, da agtacia mora da
Sc izopaci II "zaveru". zavere Sc mogu pra-
viii samo ogranicenim mestma, koja isklju-
cuju mase - toskovi vremena okre6u ma
trag. Okupljanje organizacije "a fizicku silu
postaje nemoguce. Politicka agitacija snabde-
va revoluciju oruzjem, koje je neophodno.
Polticka agitacija omogueava, da Sc revoluci-
ia propoveda otvoreno ucini pristupacnom
milonitim masama bez kojih Sc moze
napraviti "vedro", koje ina da Sc "puni'.
Ukratko, poiticka agitacia, zajedno sa indus
trijalnom organizacjom, koja je stanju ida
uzme drzi", iii da "podupre" polticki pokret,
iii da 'puni vedro'', stavlja revoluciju u red
sa civilizovanim iii inteligentnm metodima:
civilizovanim, jer pruzaju priliku "a mirno re-
senje sporova; inteligentnim, ier ne poeivaju
uravnju fantasticne pretpostavke, da pravo
moze ikada pobediti bez sle, koja da ga iznu-
di.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
THURSDAY, JUNE "a, 1943.
Rutlars.xi Zahteyi

Po treci put u diva meseca 'preko pola NIL
,;ana zemaliskib rudokopaea nisu Sc odazvali
zyizdalikama rudnika. Ta akcija je sledlla od-
luku War Labor Eoarda da rudarl nemalu pra-
vo ma povisicl.
Odluka War Labor Board-a, koja odbila
rudarsku traznu za~ povisicu, bazlra Sc ma Lit
tie Steel formul koja predvidja povlslcu od
ne wise cd Is posto cd januara 1941. ma ova-
mo. Izgleda da Sc kapitalisticka stampa kao ce-
lima dala ma posao da "dokaze" da je rudarska
naiamnica poskocila izvan predvidJenlh grant
ca cd Is poste Ali to "dokazivanje' dolazi kao
rezultat manevrisanja sa ciframa. Radnikova
naja1nnica predstavlja deo njegovog proizvoda,
ali tn ekonomsku cinjenicu kapitalisticki lazo-
Vi ne uzimaju u obzir, oni racunaju ma svoj
naein. Pretpostavimo da je prosecan radnik pri-
mao II januaru 1871. $500 ma dan ma ime svo-
je najamnce koja je predstavljala jednu petinu
cd celokupnog proizvoda koji je iznosio $500
ma dan Pretpostavimo dalje da je tai prose-
can radnik radio dana nedeljno, to bi znaci-
10 da ie on primao $4,000 ma nedelju. Sada,
nzmimo "a primer tog istog radnika II junu
1943. godine. Kao pravilo sredstva proiz-
vodnju Sc sve dalje usavrsavaju pored toga
"speed-up" Sc uvadja ma svakom poslu. Ma me-
sto $500 ma dan, recimo da proseean radnik
proizvadja $4,000 vrednosti ma dan. Ako je tai
prosecan radnk dobio 'povisicu" cd 1876, on
sada prma $5.75 ma dan. To izgleda kao da je
njegova najamnica povsena, ali nje ona je
stvarno smanjena posto $575 predstavlja
Mi deo $4,000 nego sto je $500 kao deo $25.-
90. To bi bia mania najamnca kada bi sve
drugo ostalo po starom. Ali sve drugo ne
taje po starom. Gene zivotnih namirnica ska
jannice povecavaju se sve to znaci da rad
nikova najamnica postaje sve mania mania.
Kaptalisticki ekonomisti vole da goyore o rad
nikovoj celokupnoj zaradi t. j., oni upiru prs
tom celokupnu najamnicu i kazu da radnik
prima mnogo wise novaca nego sto je primao
1889. godine, ali ne govore tome koliko ii
radnci wise rade koliko wise proizvadjaju -
to SUI enjence koje kapitalistieki lazovi ne
nalaze shodnm "a raspravu.
To padanje najamnice primetjivije je kod
rudara nego kod ostalh radnika, posto rudari,
kao pravlo. rade Five feudalnim logorima
vlasnika rudokopa. Ma Sta Sc drugo moglo re-
ti politici gospodje Eleanore Roosevelt, zene
Predsednika Roosevelta, ona, ponekada, prilic-
no oslika stanje koje je sama imala priliku da
vidi. q jednom govoru pred kineskim studen-
TINA, proslog meseca, odgovarajue ma pitanje
u vezi sa rudarskim zahtevima, gospodja Roo
sevelt dade nekoliko primera rudarskog stanja
Prvi primer:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
S0cija1isti&l<o Re$eto

tt slobodu ravnopravnost ma kojoj Sc te-
melii bolja sretnija buducnost svih."
Ala mora da Hrvatski Syijet, i njemu
slicni, smatraju jugoslavenske radnike
potpuno nesposobnim da msle Ii stvoro-
vi ciljaju da proture iste besmislice koje
su prodavali jugosavenskim radnicima
pre- rs. godina Narod, Narod, Narod -
kakav narod? Jedinstvo, Jedinstvo, ie-
dinstvo, - kakvo jedinstvo? Da Ii da Sc
hrvatski radnik brati sa hrvatskim izrab-
ljivaeem; da Ii da Sc srpski radnik brati
sa srpskim izrabljvacem; da Ii da Sc sIo-
venacki radnik brati sa slovenaGkim IL
rabljivaGem; da Ii da sc hrvatsk srpski
i slovenaGki radnici brate sa hrvatskin1,
srpskim i sloVenackim izrabIiivacima?
Jedinstyo 'koje trazi Hrvatski Svijet
jeste jedinstvo hryatskog, srpskog slo-
venackog radnitkog iagnjeta, sa hrvats-
kim, srpskim slovenackim izrablj ljiyaGkim
Yukon. A rezultat takvog jedinstva imao
bi "a neizbeznu posledicu da Sc radnitko
jagnje nadie stomaku izrabljivackog W.
ka.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24

"Uzmite kompanijske ducane, kao jedan
primer Oni dozvoljavaju rudarima Ga Sc Ia
duze tako i'll Sc drzi zaduzenim. oni iznu-
djavaju vece Gene cd susednih dueana
"Ako idete Ii rudarske predele, vi cete ma
ci da je kopanje uglja vrlo opasno zanlmanJe'
ia nisam zadovolina da Sc uvek nastoli da Sc
te opasnosti smanje. sto Sc tiee najamnice, is
tina je da rudari rade puno vreme, ali "a mno-
go godina oni su radili ne wise cd diva, tri
dana sedmiei.
s'To bez dvojbe, bese tesko vlasnicima rud
nika ida, tesko i'm je bilo zbog manjih profi-
ta, ali ne zbog praznih stomaka. Ur.l, all,
svakako, ii rudar primal plate kojima
Sc ponekada nalazilo po tri eenta. ia sam Vi
dia plate Cd tri centa.'
Ali sve to nije stanju nj da pomakne
War Labor Board II vez sa skromnim zahtevi-
ma rudarskih radnika. War Labor Board jeste
vladina agencija ona govori II lnae Wade, ona
media rudarima poyisicu, ona brani interese po-
slodavaca. A nju brane kapitalistieki novinarl
uz pomoe Stalinistiekih skrabala. U vez sa tt
me pfimeti smo da "Slobodna Rec" uvodnic-
ki apeluje da ie "Potrebno. pomoci War La
Dor Boardu da ojaea svoj autoritet moe" ta-
ko da ono sto danas odluedju da sutra (sa o.
jacanim autoritetom moci bude imalo efe-
kat zakona.
ovom trecem odustajaniu Cd posla,
primecuje Sc da rudari, tako su vesti pouzda-
ne) istieu pitanje ugovora. To je tai eemenat
opasnost kojem je pisano Il proslom broJu
RADNI6KE BORBE. zalosno je da ruaari, kao
pravilo, jos ne razumeju da njihova borba ko-
ia je sada II progresu nije nista drugo vee dec
borbe radnicke klase protiv kapitalisticke kla-
Sc povrh proizvoda rada Kaptalisti uvek mas
toje da zadrze sye veci deo radnikovog proiz-
voda, radnici su primorani da Sc bore protiv
neprekdnih nasrtaia ma njihoyo tako mizer-
n6 stanje.
Ali nema poboljsanja stanju radnicke kla-
Sc pod kapitalizmon. To ina da razume ogro-
man dec nase klase Cd te nepobtne cinjenice
radnieka klasa moze doci do logienog zakljuc-
ka da Sc kapitalizam mora odstraniti, da Sc M
niegovo mesto mora postaviti sistem zaJednlc-
kog vlasnistva sredstava "a proizvodnju, da Sc
sistem naiamnog ropstva mora zameniti sis
temom pod kojim proizvadjati mogu uzivat:
plodove svoga rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
Poratni projekat

Govoreci pred jednim odborom Zas-
tupniGke Kuce, Harold L. Ickes rece da
bi bilo dobro planirati nadzemnu zeliez-
menu prugu do Alaske kao mogu6i porat-
nj projekat.
lckes sc smatra "a iednog. cd najlibe-
ralniiih najradikalnijih brokrata de-
mokratske administracije Ali On je toll
ko napredan da niie stanju da prepo-
ruci nesto bolje "a resavanie problema
besposlice osim plana koji Sc upotreblja-
vac Il Egiptu kojeg je rimski Cesar raz-
vic pre- wise cd 1000 godina - Cradle
ME puteva,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
Bridges prOtiv Lewisa

Harry Bridges, davno pod naredbom
ola Sc deportuje Australiju, svom iz-
vestaju juniji koioj predsedava, nazvao ie
Istoyremeno on je kazao da ''ne mozemo
blti Ia dobijanie rata "a pravo strajko-
vania.''
Buduei da je Bridges oprobani poll
tieki sevrdac, lahko je razumeti niegovu
sadasnju "strategiju" Ali mi Sc secapo
ustavne konvencije C. l. O. koia bese odr-
zana 1888. godine Pittsburgh-u, Penn
sylvaniji, ma kojoi je Bridges padao tako
nlsko pred Lewiston da mu Sc stomak IT,
Gao poda.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
'.Jedinstvo [?] iznad svega"

Hrvatski Svijet at. iuna) ina uvod-
mix pod tim naslovom. "Jedinstvo" to je
mnogo rastezana tema. Ali govoriti "je-
dinstvu", bez kvalifikacije, znaci samo
govoriti i nista wise. Mama izgleda da
Hrvatski Svijet samo govori i nista wise.
U tom uvodniku, ma primer kaze Sc: COS
tvarenje nasih osnova "a pobjedu praved-
nih ciljeva zavisi najvecoj mjeri ma ma
rod njegovo jedinstvo ovdje - ne ma
ME nego domovini nasih predja - jer
jedinstvo moze biti ono sredstvo kroz ko-
je mozemo pomotu nasih naprednih ve-
likih saveznika postici sto sami syoiom
snagom ne mozemo protiv eega nasi ma
traznjaci rovare.'
To SUI zvucne reel. Ali to su samo reel.
Hrvatski Svijet polazi cd lame pretpos-
tavke da je moguce uiediniti izrabljene i
izrabljivaee, gosrodare i robove. tlacite-
lie potlacene. Dokaz: Hrvatski Svijet
trazi da sc ujedine "Hrvati, Srbi Slo-
venci' Il jednu "naprednu Federaciju
Juznih Slavena." A kakva da bude ia "na-
predna Federacija Juznih Slavena"? Ona
ina da bude federaciia "u kojoj &c svaka
narodnost po utvrdjenim nacelima "a
stvarnost kojim Sc ova borba vodi, uziva-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
Protiy stra,jkoya

Drzavna konvencija osakacenih VOL
nickih veterana New York-u Ill iuna)
usvojila je rezoluciju zahtevajuci da Sc
obezakone strajkovi dok traje rat.
Mi Sc tome ne Gudmo. Mi znademo
da su te veteranske organizacije potpuno
fasisticke. Ali svakako je interesantno
pribeleziti da te organzacije otvoreno
traze ono ma sto Stalinisticki puzavci in
direktno pristaju.
To su ptice istog perja.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24

DO, davajuci tex rasejanu paznju razgevoru svoph
dvorsko-llamskih sestara.
- Da Ii vas razumedoh ola kazete imade
ptaka sto mogu ola ucine ola Sc Judi zaljube? = IL
pita Oorinde od Vaucernaya.
- Dabome da ina - odgovori Diana od Sau-
veterra = Ucnak zvesnh napitaka je neosporiv.
Navescu Il korist mojh reel Gospodju Noirmoutler.
Moi podje "a rukcm da uspe nekoliko kapljica IL
vesne teGnosti Il casu Gospodara Langeaisa. Pre- no
sto Sc obed zavrsi, bese ludo zaljubljen u nju.
- Pa ipak imade liud koji veruju delo-
tvornost ljubavnih napitaka - odvrati prvi govor-
nix - Kako stoji tobom, Anna Bellg JEST Ii ii
medju nevernicima?
- Iskrena ljubav je jedini napitak kadar da
pravi Gudesa - odgovori Anna Bell sa uzdahom.
tai nah Sc prikljuc svojim drugaricama
Blanche cd Verceila. Ona bese krasotica muske,
smedje visoke vrste. Bujna kosa guste obr-
We davali b Zig ostrine njenom lieu da ne bese
seog joj osmejka sto uobieajeno letase preko nje-
nih usana, koje isticahu svetlo-smedje Malice O.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24

Moranost je skup najprotivreenijih etekih "a
kona koji sluze zajednckoj svrsi uredjvana postu-
panJa coveka prema samom sebi drugima ma takav
nacn, da Sc buducnost uzima obzir kao i sadas-
MOST, jedan kao drugi pojedinac kao rod covek
po]ednac Sc oseca manjkav, nedovoljan, ogranicen
mnogo pravaca. On treba svoju dopunu druge
Jude drustvo, mora zbog toga sam zvet dati pri-
llku drugma da live Uzaamni ustupci koji prosticu
IL ovih odnosnih potreba, Sc moralnost Diez-
gen.
kao sto religiji covekom gospodari proizvod ME
COVE rodjene glave tako kapitalisticko prozvodnji
mime gospodari proizvod rodjenih mu ruku. - Marx
kaptalisticka akumulacja naprotiv stalno prozvod.
to srazmerno svojoj energij svome obimu reativnu
prenaselenost rsdnkas ii sredne potrebe opodyana
kapitaa prekobrono zbog toga suvao radnicko
niStv0. - Marx
Najamnica cd komada samo je preinaGen oblik ma
1amnine cd vremena, kao sto je najamnna cd
prenacen obk vrednosti iii Gene radne snage Marx
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
Ia "novu slobodnu Poljsku"

Stain je rekao konferenciji Poljskih
Patricia u Rusiji: "Vi mozete biti sigur
nj Ga &c Sovjetska Rusija uraditi sve sto
Je nJenoj moci da pospesi poraz naseg
zaJednickog neprijatelja - Hitlerovu Ne
macku - da ojaca Poljsko-Sovietsko pri-
latelJstvo da na svaki moguci naein pc
mogne u stvaranju jake nezavisne Poll
ske"
Da Ii radnicke Poliske iii izrabliivac-
ke Iii Stalinisticko-birokar to Stain
ne kaze. Mozda Sc ne bi isplatilo?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24

na drzaSe svojcj ruci nekoliko alaka hartije
ce veselo svojim drugaricama:
= Dosa sam, drage mole, da podem svama
parce dobre srece sto mi Sc desi.
= Dobro Pode svoju dobru vest = uzvikne
Diana od Sauveterra
= Jutro bas kad penjamo nase konie,
= poce Blanche od Verceila - dodje IL Pariza je
dan paz koga mi posla moi dragi Brissac. Paz mi
donese slatkih Silva, svezeg cveca puno pismo
ljubavi. Ali to nije sve. Pismo, koje ne mogah da
procitam do pre- par casaka, sadrzavase blago. -.
neocenivo blago.... najnovije paskvile, najsme-
lie najujedljiviie sto Sc dosad pojavise! One
prava intelektualna napojnica.
(Nastaviees sse)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
Proletarcev "Odgovor"

[Nakon cd mas opetovanog pita-
MIA: "Ali kako da sc organizuje rad
niGka klasa Amerike "a preuredbo
socijalne strukture? te nakon na-
seq uvodnika pod naslovom Pro
letarcevo' Pero" koji Sc pojayio
RADNIcKOJ BORBI cd 27. maia,
doziyeli smo dan kada Sc "Prole-
tarcu, pojavi "odgoyor' ma to ope-
tovano veevazno pitanje Dole
propustamo tai "odgovor" kako Sc
pojavio .'Proetarcu' cd 16. juna.
U narednom broiu RADNIcKE BOR-
BE mi cemo Sc osyrnuti ma taJ cd
govor. Ur.1
Radnicka Borba Clevelandu vprasuJe
proletarca da ker ie (Proletarec) "a So
cijalizam. mai pove in razjasni kako psl-
demo vani. zgodovini delavskega glba-
MIA in socialnega razvoia sploh je bllo
napisanih in narisanih ze nesteto nacr-
tov, nekater "do pike nataeno', clio
vestvo Sc noee in noce ravnati po MN.
Pogleimo ma primer naerte kominterne
"a syetoyno revoluciio in take stvari, pan
nj vec kominterne, njeni nacrtl so Sc
kje ma polcah Kakor ne voJnah med
militarizmi in imperializnli posameznih III
mperalizn1i posameznih dezel tako tu-
di Y voinah med razredi ne yelja kak do
locen nacrt. ampak Sc borba razvija 20
danih okoSGinah ki 81 same delaio ITO
Ike kot ze nanese, kakor hudournihi. Ces-
tokrat noteio teci 20 zaertanih strugah
in 81 kopljejo move, navidezno brez vsa-
kega prayega vzroka. Ako bi mogli prlti
lep, civiliziran cloveski red, V sociaii-
zem >takole DO kakem tehniSko, vescasko
zasnovanem naCrtu, bi to storili lahko 20
onem, XII ga imajo esepist, ali pc Mark
sovem, ali po Trockijevem, ali pod kakim
drugim. Ker to ne gre, cemu tratitl cas-
"plani' ma papirju? Treba je boju sto-
> riti kar zmores. Kaj so tvoji nameni in
cilji, yes. Delaj zanje kakor danih raz-
merah najboljse mores. Navsezadnje men
da tudi pri Radncki Borbi velo, da Sc
socializma ne gradi tako kakor grade ar
hitekti in delavc kak Terminal Tower
- kakor Sc imenuje glavna zeleznieka
postaja V Clevelandu. gradni eloveske
druzbe ne gre po nacrtih, nego po zako-
nih razvoja. XII pa nimajo to6no zaertanih
linij. Eselpisti Sc drze syoje crte, pa so
ma Mi zasli in obstali OBJ Mi, kot da Sc
nikoli nj bilo ne njih, ne njihoye linije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24

Elegantna stasa sa kozom bleskave beline,
njena gusta sveto-smedja kosa einjase diyan kon-
trast njenim obrvama, crnim kao duge joj trepa-
vice, koje delimiGno prikrivahu krupne, meke,
die ioj oc. Men kaput od ruzeastog satina padase
gracijoznim faltama ma hajinu joj od belog sati-
ma. Njena kappa rumene boje bi zakicena ukovrce-
MIN percima. Anna Bell kao da bese dubokoj me-
lanhclj Sedeci malo po strani cd svojih drugarca,
laktovima naslonjena ma prozor sto gledase ogra-
du manastira, sanjivo posmatrase zvezdano ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24

Oslobodjenje proletarijata - ii. Socijasticka Re-
publika - ne mole bt rezuat zakonskog ukaza Nikak
ii zakonodavci nece oslobod proletarat Oslobodenje
proletarata moze edno b zajednicko delo samog pro-
letariiata koji ulaz ndustre uzimajuci svo posed
proizvodne snage zemlje. - De Leon
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-24
.Dzepna Biblija.
ILL
KRISTIJAN sTAMPAR.

Sedamnaesta knjiga romano Eugene Suea: "Tane
da iii storija jedne proeterske poroce kroz vekove
Prca Sesnaestom Stolecu - dive knjige Knjiga II.
Sa orginalnog francuskog engIeski Daniel De Leon
Sa engleskog jugoslavenski: L. Petrovic.
Detroit evening times., 1943-01-17


lows
at Is clear from the foregoing
that the opportunity 10 create
profits In relation 10 the re-
sources at our command has
steadiIy IesSencd since 1887.
There are four principal reasons
for this:
THE fiscal policies Of the
government have resulted in the
creation of vast additions 20 the
hank deposit structure. As n
result. the supply of bank money
available greatly exceeds that
needed To finance the business
requirements of the country.
At the same time, the govern
ment has found IL necessary 10
turn 20 the commercial banks
for the financing Of such part
of the wartime deficit a. has
not been covered hY taNes or by
the subscriptions Of private in
dividualS and nonbanking inSti-
tutionS. Therefore, we have in
vested large share of our
resources in nited states gov
ernment securities ut-ratrs
which the government, in our
opinion. rightfullN and neCessar-
lily has maintained at low levels
when compared With normal
commercial rates
2-"( (ostS of our operations
have progreSsiVclN increased dNe
tn the growing volume al bank
ing activity ia Detroit: tn the
restricted work week, and 10
competition for our type Of
clerical help hy industries en-
gagged In war work.
3--"I cdrral Deposit n-s a r.
ance premiums, which, in cf-
feet, represent a tax on deposits,
have greatly increased IN keep
ing with growing deposit totals.
1-"The federal surtaN. first
placed IN effect 80 : per cent In
1891. now adversely affects the
return from otherwise tax free
United States government Se-
CuritieS 10 the extent of rs per
cent.
AS 10 the outlook for earn
lngS in our bank. think there
il a good prospect that we
should continue 90 earn on
reasonable basis in relation 20
the capital invested Al the
same time we should realize
that the rate Of earnings uSu-
ally expected from a banking
operation will not materialize
during a period such n this due
Ia the working of the factors |
have Just mentioned.
Detroit evening times., 1943-01-17
Detroit Produce


nm .n ..het"'''
t.F
-. n ".m'r
y 2 % 'r.atn H.F shI 4F'
e'A.t -f'.l.t so .'.
rr.N' t."' '"rE.1 @' l.r7'rar
~. Wasetf.s E'N 4l'S ha
minimum 5. Tfse !.erf Grec-.-l'
So - ra rfrTU s. 30
WANING orf NCI-0-F cf,s fars,.
- ll.H = '. fancy 81.
AEpCAb)~ ga. ..~r IS "a'E ier'es q.
30s t2N4 2et mostly s. far quality.
s. laD -
REANs f'orfa hI. hamTe-s Plack
Valentines So -0 Hes' sigrIt 80
fsr 81 - P.n0'If4s tt-' Wax Reans
St.fut So. best s. On. ordinary % fair
81 -
PfFTS Texas q crates g. doc Nurrhss
-
BROCCOLI Pony e-s'fs TsvAs. s. %
BRUISED SPROUTS .a Catfrrr|a ~
crIms 81 2'48. wire bound r~ates. 81 -
n 90
CABBAGE LIS Angeles crates. r.ure
typ' TeVas $40 30 SO. try1ns says.
Florida 50-ih sacks fa.- O.. tf-r-, ....
good 81 ~ tu hampers 50 ssa- --
sunches ArTons ST. Ed Texas D., crates
don hunchce S2.ruz FH
cAUIiFl0NFE PONY crates 80 arf
larger. Arizona, fs!r Go good qaaIf. xza
CELERY Florida Golden Hear ~ .rc1
crates d0y 81 4I.lI. frv 81 asua.
Ps,csl 1870 inch = cratss 1.-'s S3asso
ore fancy 50 tou 80
Detroit evening times., 1943-01-17

durtrd from my income tax re-
turn2 l.. :. c.
A--If YOU are not Cnmpeu-
stated for ear expenses by Nour
company. the necessary operat-
ing expenses /of your car on
Company hnsihess then would be
deductible.
q C1n Insurance premium,
carried while YOU aIC employed hS
a company and which upon re
trng on quitting. VIII 90 diScon
tnucd. ho deducted from income
rcturn>2 l.. 5. G,
A-\O.
@ My wife owns two homes
netting S6l0 pcr year She ,pen
about 500 -LcnalI.p@- -lhe2l
Detroit evening times., 1943-01-17

Company Mr.. George W Kennedy, President OF the Kelsey
Hayes Wheel Company elected director h the
caused by Mr.. Dows death
November accepted regret resignation
Of Vice President Ar Herbert H. Gardner enable
him the presidency OF the Birmingham National Bank
MIR Gardner able and banker and
late hIm upon his honor
Due the increased activity busnes branch
West Dearborn, deemed advisable, order render ade
quate banking
by the Dearborn Bank Michigan Avenue and
Mason and these oommodouS and
Offices November This Office has modern safe deposit
vaults which have been leased affiliate, the Wayne Safe
the banks large and growing clientele that
muniD.
Our Wayne Safe Deposit Company is operating only
the Main Once the Penoboot Building but each of
branches in Highland Park and Dearborn.
During the examinations Of the bank made by
the National Bank Examiners and addition Board OF
Directors have made thorough examinations of affairs of
the bank In their and that of the officers OF the bank
adequate have been for possible losses market
depreciation OF and other contingencies
Trust Department showed satisfactory growth and is
corporation and individual.
The Pension Retirement Plan anasfyst
last We have 2s7 officers and employees participants
During the they contributed their such
authorized under the the
and such contributions have been matched by the bank The
has invested all small L.
ment bonds.
and Employees OF the bank their the
banks behalf.
Respectfully submitted
HENRY II. SANGER,
Preudent
DETROIT, MICHIGAN, JANUARY II, 1913
Detroit evening times., 1943-01-17

exemption for this supportf--
Times Reader.
A-The one who furnishes the
chief support Of the dependents
il entitled 10 deduction Of
$3.50 for cach dependent.
Detroit evening times., 1943-01-17

AS a special service to readers,
The Detroit Times has arranged
10 have Giles Ksvanagh, United
States collector OF internal rev.
enue. answer questions on income
taxes
This should have a special sp-
Detroit evening times., 1943-01-17
Expert 4 AdCice
KaUanagh Will AnsWer
Your Income Tax Queries

peal 10 business and professional
men who have technical problems
OF general interest.
Queries should be as brief as
possible and addressed 10 the In
come Tax Editor. The Detroit
Times.