davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Diva Lista IL Rimske POvesnice
Cd Daniela De Le0na.

Ova knjiga sadrzi 107 stranca, stampa-
ma je latinicom cirilicom. Cena joj ie: me-
kom povezu Csc; Il tvrdom povezu 6oc.
Saarzaj owe knjige sastoji Sc IL diva pre-
davanja, koja je odrzao Daniel De Leon, dugo-
godisnii urednik DAILY WEEKLY PEOPLE-a.
te najve6i medjunarodni socjalistieki taktiear
Prvo predavanje nosi naslov: "Plebejske
Vodje Radncke Vodje". U ovome predava-
nju, iii prvoj stranici IL rimske istorije, De
Leon je ma najduhovitij natin povukao isto
riisku paralelu izmediu nekadasnjih plebels-
kin vodja starome Rimu sadasnjih radnickih
vodia modernom kaptalizmu: kakav strates-
XII polozaj zauzimase plebejski vodja II polite
kom zivotu starog drustva j kakvn moe stra-
teski polozai zauzima radnch vodja Il polite
kom zivotu ovoga doba.
Ma briijantan majstorski nacin De Le-
on je objasnio polozaj ulogu plebeiskog
die, "a unapredienje svoga politickog i pr-
vrednop polozaja iskoriscavajuci plebejske ST
romasne mase u tn svrhu, te usporedio ga sa
radnickim vodjom modernog kapitalizma, koji
iskoriscuje moderne plebejce = najamne rad
nike "a svoje licne interese.
PAN"~!"
XII vodja nalazio Sc II tome, sto e on nosio pie
beisko ime "To ime', kaze De Leon "dalo je
hrane zabudi 'zajednickim interesima izme-
dju MEGA plebejskog srednjeg staleza pro-
letarijata; ono mu je zajamcilo poverenje o.
viii: ono mu je stavilo Ii ruke batinu, koju je
on, kao sto smo videli, mahao mad glavom pa
tricija, pomocu koje je on oteo cd patricia
povlastice koje su mu bile potrebne da Sc O.
bezbedi cd pakla plebejskog' Onda kaze "a
radnickog vodju ovo:
"Zajednicki naziv 'radnik', koji je pride
ven radnickom vodji, koji on revno odrzava,
cini radnickog vodju ono sto je naziv ''plebeJac
cinio "a plebejskog. -"
Dakle tome Sc sastoj znacaj strateskog
polozaja kako plebejskog vodje, tako i radnic-
kog vodje. Owe strateske polozaje. jedan dru-
gi, iskoriscavali su "a svoje licne interese
ambicije i, ma koncu konca, "a interese vlada
jueih klasa starog Rima i modernog kapitaliz-
ma. -
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Vera iii NarOdnost?

Srpski Dnevnik. ia neobicna novini-
Ca sa jednim novinskim stupcem silva,
jednom slikorl. jednim velikim neplace-
MIN oglasom i sa oko 100 malih placenih
oglasa koji kaZuju koje dobio dozvolu da
prodava alkoholna plea New Yorku.
ia mala novinica Dusana Popovica IL
razi wise gluposti mamie prostora nego
mozda jedna druga novina na jugosla-
venskom jeziku. L broju cd 81. marta
S. D. ina jednu vest smrti Mike Trni-
ne, operske pevacice koja je umrla u ma
ju 1941. Vest je prestampana IL niuiors-
kog Timesa koja kaze da je Milka Trnina
rodjena Il Begicu IL Hrvatskoj i da je
umrla Il svome stanu Il Zagrebu - ali sve
to ne znaci nista "a urednika SrpskOg
Dnevnika, on toj vesti dade naslov:
"SLAVNA SRPSKA GLUMICA MILKA
TRNINA UMRLA."
II srpski sovinisti mas podsecaiu ma
americke stoprocentase, jedni drugi
sluze samo jednoj svrsi - sirenje razdo-
ra deenje radnika na we're narodnosti
tako da in kapitalisticki izrabljivaci mo-
gu lakse potcinjavati
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
"......snema komproInisa"?

Narodni GIasnik o. aprila) ina ie-
dan uvodnik pod naslovon1 "BoiC Namigu-
Je Domobrancina" kome raspravlja
"blokovima" dolaze6e konvencije H. B. 4.
Mas ne interesuje koritaska borba Il H.
e. L., ali mas interesuie StalnistiGki Do-
kusaJ da tn koritasku borbu podignu ma
uraVanj nekog uzvisenog principa. U spo-
menutom uvodnku Stalinisti podvaIiuiu
BoiGu da on saradjuje sa faSistima. L We
II sa tom optuzbom protiy B0Ga Narod-
nj Glasnia kaze: "Mi vjerujemo Il punu
demokraciju p, ali da budem0 'iedna-
kopravna braCa' sa faSistima, koji danas
kolju unistavaju mas lrrvatski Milo
ne ostalih oslobodoljubecih naroda svi-
jeta, toga necemo. - Ako to moze BoiG
neka nu, ier on sc smatra 'velikim' CO.
Vjekom. Nj mali liudi vodimo rat "a u
nistenje faSistickog barbarizma i "a slo-
bodu svih naroda. IZMEDJU FAsIZMA
I SLOBODE KOMPROMISA NEMA."
(krupna sloya su nasa.)
Istina je da "izmedju fasizma slo-
bode kompromisa nenla" ali je takodjer
istlna da nena poIiticke grupe ma svetu
koja Sc wise kompromitovala Cd Stalinis-
ia, ukliucujuci evropske. Nj znamo da su
Stalinisti pTimorani da gutaju tn nasu
tvrdnju posto, ako bi Sc sluGajno odlucili
da Sc prave junacima, oni znadu da bi
in mi obasuli sa dokazima da oni pra-
We kompron1ise sa predstavnicin1a sisten1a
koji je autor i roditeli faszma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
KNJIzEVNI PREGLED

Pod gornjom rubrikom, vrenena
Ma vreme, donoscemo opsti pregled kni-
ga koje Sc nalaze Il Kniizari Radnicke
Borbe, sa svrhom da zaroznamo nase G-
taoce, osobito move, sa sadrzajem nasih
knjiga. kakvim Sc ptaniima bave kak-
WI vrednost sebi sadrze "a studente
radniGkog pokreta.
l ako RADNICKA BORRA pise raz-
MIN drustvenm i radnickim pitanjima,
ali ona nije, usled ograniGenog prostora.
Il stanju sva ia pitania detalino isticati
j obiasnjavati. kao sto ie to istaknuto
objasnjeno IL nasim knjigama.
U svakom svome broju RADNICKA
BORBA donosi .svakodnevne - prema
moeucnosti - dogadjaie j drustvene po-
jave objasnj javaiuci in sa Marksisticke
tatke gledsta, na osnovu tih obiasnja-
vanja, ona donosi svoj kriticki sud. Ali
uprkos toga, kao sto rekosmo, ona to ci-
nj ograncenom obimu. Tu menu ogra-
nicenost dopunjavaiu nase kniige. sd ko-
iima nasi citaoc trebaju da su zapoznati.
Citaiuci nase knjige, radnici 6e ne samo
sebi licno koristiti, nego ce koristiti ops
toj radnckoi stvari ubrzati radnicko
oslobodie ienje.
U ovom broju istacemo kratki pre-
gled knjige:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15

so ola padne jeres, predam kao zrtvu Bogu.'
Govor Francisa l bi saslusan posred verske IL
Sine i odusevljeno pozdravljen.
Prosituisani copor duhovnika, dvorana rat
nika koj okruzavahu Notwithstanding Kralja, poz-
navase trk kako da naslede movinu jeretika Da
Sc pale iii koju jeretic znaclo je ola Sc kuje no
kralievski copor, posto vladar imadjase pra-
vo da preda dobrim katocima bogatstvo zaplenie-
od osudjenih jereika Ali da ieretci ubi jaju,
da Sc muce, da zivi pale to ne zadovojavase
pobozncg monarha. Liudska msao imadjase ola bu-
de svezana. Vladar nastavi svoj govor:
= Poznato je po zlu glasu ola jeres sir
svma pravcma pomocu stroja stampanje. Moi
Kancear &c sad da procta cd meme izdat dekret
kojim Sc unistava stamparija ma mojoj teritoriii
pod kaznom smrti.
Kancelar, Kardinal Duprat, procita burma gla-
dekret toga Oca Pismenosti, kako. dvorsk pod
repasi nazivahu Francisa I sa vanrednom hvaom:
''Mi, Francis I, miloscu Boga Krali Francus-
sOpomene Kraia protiv ieretika Jean Bou-
chet, Poitiers, 1857, st. 272.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
O Ehrlichu i Alteru

Cd kada je Sovjetski Ambassador Max
sim Litvinov izjavio da su Viktor Alter
Henrych Ehrlich, poljski social demo-
kraft, pogubijeni cd strane Sovjetske Via
de, raznorodna stampa donasa opsirne
komentare tom dogadjaiu.
Alter Ehrlich behu social dempkra-
tt, premda ne marksisti, koi su kurazno
radili Ia ono sto su verovali da ie u ko-
rist radnika; oni su takodjer bill anti
stalinisti. Kada su Soviet 194l. godine>
okupirali istocni deo Poljske oni behu u
hapseni, zatim, pusteni ma slobodu ali
opet uhapSeni i decembra 1871. { a ne
"prosle godine" kako to kaze Hrvatski
SviieD usmrceni cd strane Stalinista ma
osnovu nedokazane optuzbe da behu ma
cistitki agenti.
Nakon Lityinove iziave, Daily Wor-
Eer pokusava braniti ubistvo pod izgoyo-
rom da osudjivanie tog ubistva znaCi ma
pad ma Sovjetsku Rusju. To beSe ton pi-
sa1 il cele Stalinisticke stampe
rila) da brani ubistvo sa cudnovatim tu-
maceniem zakona o dokazma Hrvatski
Svijet odbacuje najnaprednije tumacanie
jurisprudenciie koie kaze da Sc svaki op-
tuzeni smatra nevnim dok Sc ne prona-
die krivcem. Hrvatski Svijet kaze: {"
raSe ie uvierenje da Ehrlch Alter ne
bi bill osudjeni, da nisu izvrsili nekakav
ozbilian prekrsai vrjeme kada miliu-
nj sovjetskog pucanstva pogiba borbi
rrotiv faSizma To &c uyierenie ostat
mama dok nam nepristrani detalji ne do
kazu protivno.'
To je logika Pavelicevih ustasa Ne
dicevih nacista - oni koliu bez da Sc
trude da dokazu da su njihove zrtve "iz-
vrsile nekakav ozbiljan prekrsaj" ia diva
krvoloka pre- ubjaju pa onda cekaju da
neko dokaze da su njihove zrtve bile ne
vine. Ali to ne koristi zrtvama,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Sad zna. sad ne Zna
Narodni Glasnik Slobodna Rec

Narodni Glasnik i Slobodna Rec ko-
riste Sc istim materi jalom kroz prosIu
nedelju stampale su clanak koji ina sv1,-
hu da dokaze da je Mihajlovic izdajnik.
Mi sro vec rekordovali da su ii liudi BIZ
Ii mediu naivecim obozavaocima Mihaj-
lovica pre- mamie Cd godinu dana. Izgle-
da da oni jos nisu najsigurniji u svome
drzanju. Proslog meseca mi smo citali u
Narodnom Glasniku jedan clanak Mi
hajlovieu kome Sc nalazi sledece: "Ju-
goslavenska vlada II Londonu sc napinje
da sovietskim faktorima dokaze da Sc Mi
hailovic bori iskliucivo protiv Osovine,
ali druge viiesti pobiiaiu te dokaze tyr
de da on Miha jlovicl neizravno, a kad-
god izravno pomaze Osovin borbi
protiv partizanskih boraca. keliko ie Ii
tome istine mi ne znamo. jer nemamo do
kaza. ALI stalni smo da nije daleho dan
koji ce dieIo donijeti ma vidjelo tada
cemo znati tko je kome sluzio i kako.''
To je Jos iedan dokaz Stalinisticke
dosledne nedoslednosti. Oni su IL staniu
da tvrde u novembru 1912 nesto Sto nisu
u stanju dokazati, kako sami priznaju,
martu 1943i
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
SOcijaliSti&ko re$eto

te skupstine kako in je doneo Srbobran.
takodJer smo procitali prvi deo izvestaia
dopisnika Slobodne Reel. Evo naseg Yak
lJucka: jedina razlika izmedju te skups-
tine, skoro odrzanog kongresa IL Chca-
go, sastoji su iedino tome sto Sc Chi
cago hvalilo Partizane a Il Pittsburghu
Mihajlovita. U stvari mi verujemo da bi
Sc sa tom malom, neosnovnom, prone
nom mogli isti govori odrzati ma iednom
buducem sastanku partizanskih privrze-
nika
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15

Ike: asa ie VOLTA tako naredjuiemo, tako nam
e;od ola Sc, pod kaznom vesanja, zabran svima
stamparma opste ma kakvog ranka iii stania
oni bill Ga ista stampaju.
FRANCIS''
Deder! Jos iedan napor! Slusaite do klalia
WI pricll O, sinovi Joela Ruka mi podhrtava piSu-
ci owe redove ma oci1na mi e koprena cd suza,
ce mi Sc krvavi. Ali moran da nastavim sa svojom
priccm.
Posto procita edikt koiim Francuskoj "a
branjuie stamparski stroi pod kaznom smrti, Kri-
mnalni Porucnik stupi napred ola primi naredje-
MIA Kanceara On Sc obrati Kralju, Kraj zapo-
vedi ola Sc jeretici stave na nuke pogube bez da-
LEG oklevanja Gaantno ceretan e medu dvorani
ma umukne sve Sc oci kraljevskog zbora okrenu
prcma spalistu.
Frank-Taupin Odelin stoiahu sredini Matu-
rinaca, blizu gublista. Nedaleko od Nth behu po-
redjani Kordeljer Stojeci izmedju Fra Girarda i
Vrhovnog Staresine svoga Reda, Herve izgledase
kao predmet posebne paznje toga dostojanstvenika.
Ona sna Kristijana Lebrenna zamalo imadjahu ola
posmatraju pogubljenje. Njihova sestra Hena, osu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
IZRORIJ CHICAGO

Ma 6. aprila vrsili su Sc izbori "a grado-
nase]nika drugom naivecem gradu Amerike,
CHICAGO. U izborima je pobedio dosadasnji gra-
donacelnik Kelly
u proslom broiu RADNICKE BORBE mi
smo rekordoval cnjenicu da su Kelly-ovu kam-
panju podupirae neke jugoslavenske novine,
ukljucujuci i Stalinisticka glasila Slobodnu
Rec Narodnog Glasnika.
Premda su Kelly i njegov politicki protiv-
nix izbegavai svojoj kampanj skoro svakn
raspravu o ratu i posleratnom svetu Stainis-
ticka stampa pokusa da iznese ia pltanJa kao
pitania kampanje Slobodna Rec 60 marta)
uvodnicki rece: "Amerieki Srb cikagu ne
maju puno Sta da biraju Il ovim lzborlma NC
Kibbin mora biti porazen! Njegov roraz po-
beda Kellya pojacala bi sve sie IL America
koje su "a brzi poraz Hitlera to mora ola Je
glavna zadaca "a americke Srbe ovim dan-
ma"
Mi ne V cru j m da je Stalinisticka
pomoc bila odgovorna "a Kelly-ovu pobedu, ali
cinjenica estate da su Stalnisti pruzili tn po-
moe
Kandidat Kelly nije cekao rezultate izbora
da izrazi svoju "zahvalnost'' Stalinistima "a
njihovu pomoe II kampanji koja nije bia ia
ko jednostrana Palandacicevoj Jugoslaviji
40. aprila) mi nalazimo jedan interesantan o.
pis u vezi sa prikazivanjem filme 'tetnici"
koji rekorduje Kelly-ovu ''zahvalu' Stalinisti-
ma Tamo Sc, medju ostalim, kaze sledece:
"Filmska publika u Chicagu dobro je pri-
mila. 'Cetnika'. Prvoga dana uvece Apollo pozo-
rste imao je posetilaca wise nego sto je mo-
glo rrmti. Prvu vece, cetvrtak l aprila bila
je dobra Representative nasega naroda uglav-
nom srpskog. Pred Sherman hotelom ma Clark
Street, formirala Sc povorka srpske omladlne,
il pevackih redova, vecinom devojaka narod-
MIN nosnjama pratnju tamburasa, marslra-
Ii su do pred Apollo pozorista pevajuci: 'Sprem-
tie, Sc spremte cetnici' druge srpske patriot
ske pesme. Ia vreme owe parade poulicni sao-
bracaj bio je obustavljen ma Randolph Clark
Street. Pred pozoristem je gradonacelnik Ed
ward J. Kelly odrzao krata4 pozdravni govor
procitao proklamaciju, kojom odredjuje dan
Aprila svake godine "a dan Cetnika Chetnik
Day" (Crna slova SUI nasa.)
Stalinisti rosveeuju ogroman dec prostora
svoje stampe sa svrhom da uvere svoje citao-
ce da su Partzani, a ne Mihajlovic, predstav-
nic stvarnog otpora protiv Osovine u Jugo-
slaviji; oni tvrde sva usta, da Mihajlovic
saradjuje sa nacistima i da je on jugoslaven-
ski Kvizling, ali oni isto vreme pruzaju svo-
ju potporu jednom cd najreakcionarnijih poll
ticara America - Edward j. Kelly-u.
Ako i'm nije blo dosta znati da je Kelly
jedan Cd najmracnijih politicara Americi;
ako i'm nije bilo dosta znati da Kelly spada Il
istu kategoriju sa zloglasnim Frank Hagueom
IL Jersey City; ako i'm nije bilo dosta znati is
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Razlika bez raZlike

a. aprila odrzana je skupstina Pitts
burghu koju su priredili pristase Draze
Mihaj ajlovica Javlia Sc da je skupstini pri-
sustvovalo preko 900 osoba. Glavni govor-
nici behu Spencer D. Irwin, iedan Cd u
rednika Clevelandskog Plain Dealera.
Ruth Mitchell "a koju Sc kaze da ie jed
ma Cd Drazinih cetnika.
Mi smo procital opsirne izvestaje sa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Ispravka

U prosom broju pod rubrikom "Socijalis-
ticko Reseto" poslednj redak Il prvom stupcu
"nizovanje radnicke klase. Mi mu najiskre'
trebao je biti u sredini paragrafa drugom
stupcu iste rubrike, odmah "a redom koji gla-
81: "neka nam objasni svoj program "a orga-'.
Pogreska Sc desila kod prelamanja.s
UredristvO.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15

ovim istorijskim poredjenjem treba]u
STUDENT radnickog pokreta da su izbize "a
poznati, il kojh &c moc povuci dragocene po-
uke svojoj borbi protiv radniekih vodja po-
sebice, kapitalizma uopste.
Drugo predavanje nos naslov: "Opomena
Brace Graha'. Ovo drugo predavanje, iii dru-
ga stranca IL rimske istorije, zahvata l3l go
dinu pre- Hrista iii 400 godina posle prve stra-
nice IL rimske istorije Ovde nam Sc, uz pripo-
moe brilijantne istorjske paraele pokreta bra
&c Graha, istite unutrasnia slabost radnickog
rokreta. Taktike brace Graha Ii swim svojim
stupnjevima njhove pogibeline posledlce, kao
upcredjenia sa "radniGkim' taktikama "prak-
titnostima" naseg doba koe su tako poglbelI-
ne "a pobedu radniGkog pokreta, ako Sc syo-
ie vreme ne stane put ovoj opasnostl, docl
ce do losih posledica "a radnicM pokret.
Ia vreme brace Graha, bilo je takvo sta
ME da nije trpilo nikakve rcforme. "Nije wise
bilo moguce", veil De Leon, ''pogadjati Sc. Ri
mu i, Rimom, njegovim pokrajinama nlsu VI
Sc pomagali 'zakoni' ma cije sporo deJstvo tre-
balo ie tekat. Proslo ie yreme "a mirno ustav-
ga stupnja onda ne nostoie nikakye 'ustano
ve' wise: ustanove su pretvorle senke
Postoii samo naslie takvim slucajevina ma
dnevnom je redu samo revoucija".
Uprkos toj cinienici brata Grasi POI
vail su da bedno stanie sromaSnih radnlh ma
sa starog rinskog drustva pobolifaJu putem
izbornih reforama, drzavnom milostinjom
slicnom reformistitkim merama. Svaki poku-
sal ma njihovoi strani, ako ii pokusaji pola-
zahu IL plemenitih ose6aja prema potistenim
masama behu uzaludni.
Cd svih njhovh pokusanih reforama pred
log Gaia Graha senatu da Sc osnuiu tri ma
selia. koloniie, da bi Sc ublazo stanje rimskog
proletariiata. ieste najoc iglednij promasaj, ka
da Sc usporedi danasniim reformistma. Jer
ma niegov predlog Ia osnvanje tri naselja.
patriotic odgovorise sa predogom Cd II nase-
liza, kolonija. Ma oval nacn patriotic su iii
grale Gaia pred rimskom mason, koga je ova
ostavila ma cedilu.
Oval istoriiski dogadjaj dobrodolazi "a
poredjenje nedavnim Zahtevima amerlckih
"komunista" cd tri mlijarde dolara "a bespos-
lene i gladne americke naiamne radnike, jer
kapitalistitka klasa Amerike moderne pa
tricje =, kroz Rooseveltov Novi Dill, dala je
nekoliko puta wise od 'komunistickih' zahteya
besposlenim radnicma kroz WPA druge re-
lifne vladine agencije.
To je sudbina svh reformista j reformis
tiGkih pokreta, IL koje mogu radnici da povuku
dragocene pouke
Pri kraju ovog predavania. De Leon e ma
iedinstyen nacin povukao pouke IL Diva lista
rimske povesnice te Il deset tacaka, pod ime
nom "Deset zakona Proleterske Revolucije".
objasnio koji pravac radnick pokret treba da
uzme, kakvu strategiju i taktku da primeni.
da bi mogao postici svoj krajni cilj - oskobo-
djenje radnicke klase.
Ova kniiga sadrzi Ii seb kako dragocene'
pouke, tako i bogato Marksisticko OBJ bjasn jenje
O radnickom pokretu, bez koje ne b trebao
biti nijedan radnik koji Sc nteresuje radnit
kim pitan jem. Otuda mi ovu dragocenu knjigu
preporucujemo swim studentma radnickog po-
kreta, da je nabave pomno prostudiraju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15

toriju Rooseveltove nominacije u tikag 194O
Kelly-ovu ulogu toj nominaciji; ako i'm nj
je bilo dosta znati da je Kellyova policja
bijala glave unistavala zivote strajkasa Il
South Chicago 1887; kako to da Sc nsu trsnu-
Ii kada i'm omiljen Kelly zagrli omrazenog i'm
Mihajlovea?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15

dlena skupa sa Ernestom Rennepcntom kao povra-
cena svetogrdna ieretknja, madiase da fgurise
zajedno svojim mladozeniom medu zrvama
Strahovitl PRIOR proazase spred ociju Odeina kao
vizija smrti. Bez je1nog krea, bez ikakve drhta
vice. bez jedne suze, okamenjen stravom. mom6e
gedase. kao covek koji, zrtva 'nekog umrtvlia-
vajuteg sna ostaje nepomican. spruzen na svoiei
postelj To bese grozna moria.
Poso Francis izla naredjenie da Sc poGne
posto maturnski kaludier to naredjenie predadose
dal]e, nekoliko cd poslednji podu prema tremu Ba-
silike Notre Dame, kamo okrvleni behu prvo od-
vedeni ola ia svojm koenim pred crkvom izvrse
amende honorable. Jednom od pacienata bi odse-
cen jerk sto optuzvase katoliGko duhovnistvo ma
putu mu IL zatyora ka crkvenom predvoriu.* Ma
tul1lici vodjahn zrtve ka spalistu povorci Kad
Sc pribzise, sv verski Redov zapoje milozvucna
glasa pogrebnu psalmodiju:
(Nastavife se)
cesto puta jeretieima odsecahu ezke
tn i'm ka spaisn ispoveda evand doktrnu vd sedetf
navod cd Theodore Bezea
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Jugoslavija: 1918 - 1913

Canak sa kojim &c Sc svrSiti serija
pod gornjim naslovom pojavice Sc ma
rednom broju RADNICkE BORBE.
ITredniStvo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15

= Stoga vas, gospodo, prekliniem i opomi-
MEM: neka svi moi podanici paze strazare
mo mad sobom, ycc mad svojim porodicama,
bito mad njihovom decom, neka nastoje ola ova
tako valjano obucavaju da bi pala zle doktri-
me- Isto naredjujem da svaki cd vas denuncira sva-
koga koga poznaje iii sumnjici kao privrzenika ie-
resi-, bez obzra ikakve veze, bilo porodicne iii
prijateljske. Sto Sc tice - doda Francis |
gromka glasa - kao sto bi dao ola mi Sc ruka, ako
je zarazena necstocom, odvoji od tela, tako Gu BIZ
ii gctov da ma koje dete mole, ako bi Sc kad de-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Dxepna Biblija.
ill
KRISTIJAN STAMPAR.

sesnaesta kniiga romano Eugene Suea: Tajne naroda
iii astoria edne proeterske porodice kroz vekovs
Prica Sesnaestom Stolecu - u dve knjge. Knjiga l.
Sa originalnog francuskog eng1esi Daniel De Leon
Sa engleskog jugoslayenski: L. Petrovic
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
Il A NICK BORD A

ovim istorijskim poredjenjem trebaju
STUDENT radnickog pokreta da su izblze "a
poznat il kojih &c moci povuci dragocene po-
uke svojoj borbi protiv radniekih vodja po
sebice kapitalizma uopste
The Waterbury Democrat., 1943-12-16

about. Some time ago the Securities and
Exchange Commission, in furthering the
program Of holding company destruction,
ordered the Engineers Public Service
Company to dispose of its FL Paso prop
critics. Ell PaSo politicians were waiting
with open arms. Under Texas law the
city could purchase the utility and issue
revenue bonds without vote of the peo-
pie. 1t looked like another open and
shut case of extending public ownership
without interference from the people. But
at the last minute something went wrong.
Local citizens with the help of the Ell Paso
Times, started a movement to submit
the issue to vote of the people, with the
result that socialism in Ell PaSo was
nipped in the bud.
With fortnight honesty, the Ell Paso
Herald-Post, active supporter of the pub
lie ownership drive, had this to say: "The
landslide was caused by the disgust of the
people over government interference in
business. Five years ago the proposal
would more than likely have carried. But
in the meantime, the people have been
treated to repeated doses of government
interference in their affairs, and they
haven't liked it. In this community, they
took the first chance they had to say so.
the same results. It is trend of the
times. The national politicians might
take look at the Ell PaSo returns. The
leftWingers, so powerful in Washington,
will find something in the figures to give
them pause. If it can happen in Ell PaSo,
it can happen in Washington