Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-05-21

APNoON1lO IOZ-
hodnutim naseho lidu lit jake
svobodny a nezavisly narod.
Pres sto padesat tisic ceskoslo-
venskych vojak6 bojovalo "a
osvobozenl sve zeme v prvnf
svetove valce v Rusku, Francii
a ltalii. Kdyz Sc valka chylila
Ike konci, epicky pochod cesko-
slovenskych legionarn naprfc
siblfskymi planemi k Vladivos-
toku vzbudil obdiv americkeho
lidu.
Kdyz zhroucenf Ustrednfch
mocnostf bylo jiz jen otazkou
casu, Masaryk vyhlasil nasf ne
zavlslost We Washingtonu 10.
f1jna 1918. Toto prohlasenf
nezavislosti byl oihned prijato
a uznano americkym lidem a
jeho vladou. To je dGvod, proc
tax bylo take nazyvano.
Dvacet let Ceskoslovenska
jake svobodneho a nezavisleho
demokratickeho statu predsta-
vuje vykon, ma nejz jsme pra-
VEN hrdi. Obklopeno Sc vsech
stran zememi a vladami, Znsta-
10 verno demokratickym tradi-
elm, jez znacnou merou pTevza
10 take cd Spojenych Statd. Je-
no socialn1 zakonodarstvf a W.
chovny system byl pokrokovy a
osvlceny; jeho financn1 system
ustaleny, jeho mena pevna, je-
dina z nejzdravejs1ch v Europe;
jeho celkova hospodaTska 1ro-
ven byla velmi vysoka a jeho
dovoznf a vyvozn1 obchod vetsi
nez obchod Italie. Do r. 1888
byla tato republika jednou z
nejlepe prosp1vajlcfch a nej-
stastnejS1ch zem1 Evropy. Ami
soustredeny 1tok nacistickeho
Nemecka, zahajeny r. 1886
a pouz1vaj1cf korupce a live
propagandy a hroz1c1 nasil1m a
valkou, neotTasl vnitTni harmo-
nil Geskoslovenske republiky.
We sv6 zahranicnf politice
Ce 4slovensko rozhodne a d1-
sledne sledovalo politiku mfru,
mezinarodnf arbitraze a kolek-
tivnf bezpecnosti. Rozv1jelo a
podporovalo sbl1zenf sc souse-
dy = Rakouskem, Jugoslavi1,
Polskem a Rumunskem. Bylo
nejloyalnejs1m clenem Spolec-
nosti narodd. Podporovalo po-
litiku locarnskou, bylo jedn1m
z pGvods1ch signatarG paktu
acknowledgements a bylo O.
chotno hrat 1lohu, jez by mu
byla byvala prisouzena v kaz-
dem obecne prijatem systemu
kolektivn1 bezpecnosti. V ze-
neve sc rozhodne postavilo pro
tt japonske invasi do Mandzur-
ska a C1ny; byl jsem sam pred
sedou Shromazdenf Spolecnosti
narod1, kdyz jsme odhlasovali
sankce prot Italii pc jej1m vpa
du do Habese. Ceskoslovensko
bylo p%Tipraveno postavit sc vo-
jensky proti obsazen1 Poryn1 a
Rakouska. Nase armada a ma
Sc letectvo byly pripraveny a
ODE tato nase telesa byla vyso-
ko vykonna.Do roku 1889 jsme
pine konali sve povinnosti, ne
,jen v1ci vlastn1mu narodu, ale
take vGci Europe a demokracii
vdbec.
Ceskoslovensko bylo smr-
telnem nebezpec1 cd chv1le,
kdy Hitler a nacistict1 v1dci Sc
uchopili moci. Kdyz Hitler vi
del, re politika sankci proti L
tall nebyla pT1sne uplatnovana
a kdyz remilitarisace Poryn1
Nemeckem nebyla znemozne-
ma ozbrojenou silou, usoudil, re
SEINE horkosti a nedGvery, roz-
sete diktatory, mu umozn1 skill
dit zen "a rozkladu demokra-
Gle v Europe a provost jeho
pangermansky plan. Uspech
pTipojen1 Rakouska v bTeznu
vedl k zar1jove krisi v r. 1888.
Mym vlastn1m nazorem ten
dy bylo, re Hitlerovy pozadav-
ky a 1toky ma Ceskoslovensko
mely byt odm1tnuty i "a cenu
valky. Byli jsme pfipraveni,
ale pfipraveny nebyly zapadni
mocnosti. Obetovanim Cesko-
slovenska zfskala Europa a svet
jeden rok casu ma pTfpravy k
obrane prot nastavaj1c1mu L.
toku. Poole meho nazoru dru-
ha svetova valka sc zacala zlo-
cinnym obsazen1m Prahy. A cd
prvn1ho dine okupace, cd Is,
LTo1no 1000 Sobni XooLoo1o