RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-01

ma glase: "ProsveelvanJe radnlcke klase du-
hu Marksizma: da su rad kapital nepomirlji-
vi nerrijatelj; organizovanje radnicke klase
jednu Revoluconarnu Politieku Partiju "a os-
vajanje razaranje Polititke Drzave kapita-
LIMA; organizovanje radnika i jednu revo-
lucionarnu Industrijalnu Juniiu "a uzimanje,
drzanje kretanje svih zemaljskih industrija."
Mi verujemo da su ia sredstya skladu sa ma
som svrhom; mi verujemo da nasa svrha
moze ostvariti pomotu tih sredstava.
"Proetarec" kaze da ie radnicki pokret i
mao mnogo nacrtov ali da Sc eovecanstvo nece
da ravna po tim nacrtima. Ia primer on ma
vadja Kominternu MEN "plan" "a svetsku re-
voluciiu, kaze da Kominterne vec nema da
Sc njen plan jos nalazi negde ma polici. "Pro-
letarec" bi sretniie prosao da je sebi postavio
pitanje: da Ii je Komnternin plan "a svets-
ku revoluciju osudjen da ostane ma polici zbog
toga sto je "plan' iii zbog toga sto tai "plan"
nije II skladu sa politickim ekonomskim ci-
njenicama zemalia koiima Sc imao sprovesti
II delo?
"Proletarec" kaze da kao sto neki naroeti
plan ne valja ma ratnom polju da takav plan
slicno m vredi u borbi medju kasama vet
da Sc borba razvja prema DAMN okonostima.
Izgleda da "Proletarec' zaboravlja da plan ko-
il nije skladu sa DAMN okolnostima, da to
nie plan - to je glupost Vara Sc Proleta-
rec' ako on misIi da Sc moderni ratovi vode
bez panova planova izradjenih netom Sc
zna cili jedne iii druge ratujuce strane ne
tom sc zna "a okolnost pod koiima Sc tt pla-
| novi imadu srrovesti delo. A jos wise Sc va
ra "Proletarec'' ako misi da Sc klasna borba
moze voditi bez plana, iii da politicka indus
trijalna armiia radni6ke klase moze voditi us
pesnu borbu protiv svog klasnog neprijatelJa
bez ~da je unapred dobila minimum vezbanja
sa poltiekm ekonomskim sredstvima koji-
ma da stupi IL borbu. uspeh ma ratnom polJu
zavisi cd sposobnost generalnog staba da oce-
nj neprijatelja, njegove snage, njegove slabos-
ii te da organizuje svoje sile ola in snabde
sa sredstvma koja &c omoguclti pobedu mad
neprijateljem Isto vazi "a klasnu borbu ce-
ia predvodnca armje proletarjata mora ola
ie lpoznata sa snagom kao i sa slaboseu ne
prijatelja; ona mora imati duboko poznavanJe
0 snazi neprijateljske tvrdjave; ona mora ina
tt plan - da, plan "a snabdevanJe proie-
terske armije sa sredstvma koja ce toj armi-
il osigurati pobedu. Iii tako, iii poraz.
"Proletarec' je izabrao losn4za mega pa
ralelu kada reee da Sc socijalizam gradi O.
mako kako arhitekti j radnic grade Terminal
Tower (gavna zeljeznieka stanica Clevelan-
d-u) Terminal Tower nje sagradjen onakav
kakav jeste zbog toga sto su arhltektl dosil 90
takvog plana svome snu. Postoji vrlo dobar
razlop zasto iedan veliki grad, kao Sto je Gle
veland nema niti jednu zgradu koja bi bila
priblizna visini zgradama grada New Yorka
iii priblizne onma prilcno manjem gradu
kao sto je Pittsburgh Zasto? Odgovor dolazi
ne IL glava arhitekta vec IL cinjenlca materl-
jalnh uslova koji odredjuju visinu zgrade.
New York je kamenit po MENU Sc mogu I'll
dati cgromno visoke zgrade. Cleveland ezl ma
prilicno mekoj zemlji, 20 MENU Sc mogu zida-
ii Stroke ali ne visoke zgrade. Tako ie sa So
cijalizmom. Rusiji proletarijat je uzeo vlast
u svoje ruke, ali sa uzimanjem vlasti nije do
Sac socijalizam Ostvarenje je soci]allstlckog cl-
liza II Rusiji morale je cekati podizanje mate
riialne baze "a socijalzam - dovoljnog stepe-
ma industrijskog razvitka bez kojeg nema So
cijalizma Svak mora priznati da je Rusija sill
no napredovala pravcem industrijskog razvlt-
ka, ali to samo po sebi nije, kao sto vdlmo,
Gosta. Rusija moze da sc razvije industrlJskl
do sadasnjeg industrijskog razvitka Amerlke.
ali to nece znacti socijalizam ako sc RuslJl
ne razyije plan - da, plan "a prenasanJe
svih zemaljskih industrja il ruku Stalinistis-
ke drzave ruke ruskih proizvodjaca organi-
zovanih sa svrhom da upravljaju svoje indus
trije korist drustva a ma osnoyi principa