davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-17

Kadar sc je v starih cash 60
vorilo utrdbah, so ljudje maj
pref mislili ma visoke in debele
zidove, ma gradove, postavljene
ma skalnatih grebenih in podob-
no.
Pozneje so gradovi in zidovi
izgubili ze del pomona, vendar
so trdnjave z mocnim zidovjem
Sc zmerom mnogo pomenile. Cd
svetovne vojne dalje pa ina
mo OBJ besedi utrdba v mislih
vse kaj drugega: moderne u
trdbe IL betona globoko v tleh
in odlicno zakrite p d vidlji-
vostjo z zemlje' in liz zraka, pred
mimi in oh njih pa razpostav-
ljene vse mogoeef vrste ovir.
Med temi ovirami so betonski
zobje in zemljo zabite traver-
ze kot ovire proti tankom. Vaz-
ne so tudi zicne ovire cd Span
skin jezdecev pa do preprostih
zicnih zank, skritih v travi in
med grmovjend, kjer zahrbtno
preze ma napadalca. zicne ovire,
XII jih ie mogoce postaviti hi
tro, so V pretekli svetovni vojni
zapirale VISA bojisca v Franciji,
Rusiji, Palestini, Rumuniji, Sr-
biji in Alpah. Pred temi owl
rami so izkrvaveli stotisoci. Ia
zicnimi ovirami, XII so bile prva
strata utrdb, so S tale vrste
strelskih jarkov z betonskimi
gnezdi za.strojne puske in me-
talce min, zaklonisci "a peho-
to in tako naprej.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-17

DO udldSuJlLl ulll st Jt OH d
milo najvecje utrdbeno delo, XII
je skozi tisocletja kljubovalo
zobu casa: kitajski zid, o kate
rem Sc da z gotovostjo reci, da
je najstarejsa utrdba ma svetu.
o Kitajski vemo, da je ze ne
kaj pred Kristusom i've dl a
splosno vojasko dolznost in je
v zvezi S tenn smotreno razdeli-
la svojo drzavo. Postavila pa je
t u di najvecje gradbeno delo
vseh casov, $500 KIM dolgi, 16
metrov visoki in povprecno 7
metrov debeli zid, XII maj hi XII
tajce varoval pred vpadi divjih
narodov S severa. .,.=
" presledkih Sc mad zidom
dvigajo "a dive nadstropjis viso-
XII stolpi. Prav tako SO pre-
sledkih napravljena tudi vrata.
Kitajski zid je v polni meri iz.
polnjeval namen, zarad katere-
ga je bill zgrajen. Prihranil je
Kitajski unicenje, XII j je grozi-
10 cd azijskih pastirskih (no-
madskih) plemen. Lahko Sc re-
&c tudi; da Sc je zaradi ajske-
ga zidu oh preseljevanju naro-
dov zgodilo marsikaj drugace,
kakor pa bi Sc, &c bi kitajskega
zidu ne bilo.
sele okrog leta LOO po Kri-
stusu je kitajski zid izgubil svoj
pomen in zacel pocasi razpada-
tt, ker ga MISC vec popravljai.
, v Mezopotamiji so nasli ris-
be asirskih utrdb, XII SO stare o.
krog 1000 let. TIE utrdbe zelo
spominjajo ma srednjeveske o.
brambne naprave v Evropi. &c
jih gledamo od sovraznikove
strani, sestajajo il treh nasi-
pov, XII Sc dvigajo drug mad
drugim in segajo prav do no.
tranjosti utrjenega naselja. zu-
nanji nasip, XII je najnizji, Sc
stoji IL zemskih okopov, srednji
in zadnii pa sta zgrajena il O.
peke ma strmih skalnatih gre
benin. Okopi so ojaceni s stol-
pi.
Nekaj posebnega SO bile O.
brambne naprave Rimljanov "a
casa rimskega vojskovodje in
drzavnika Julia Cezarja. Bill jeI
to tabor rimskih legij. Tabor
rimskih legij je obdajal najprej|
tri m tre globok in polcetrti
meter sirok jarek, ma katerem
notranji strani je bill prav toll
ko sirok in visok nasip IL prsti.
Ako je grozila nevarnost in a.
ko SO Sc legije utaborile "a da-
lie casa, so "a nasiponn zgradili
Sc posebno ograjo v visini clo-
veka.. V tabor so drzali stirjeI
vhodi, XII so Sc zapirai Q inoGni-
mi, okovanimi lesenimli vrati,
pred katerimi so bile navadnoI
Sc posebne utrdbe.
AXE so legije v taboru prezi-
naovale, SO zgradih Sc podzena-
ska zaklonisca postavii stoipel
in utrdili obrambne jarke s ska
L. + M
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-17
Louis Adamic in njegova plamteca
obramba jugoslovanskega ljudstva

V.
oceni knjige my Native Land" XII jo je napisal
casnkar in pisatej Robert st. John New York Tri-
bune, dale citamo:
SPsatelj poziva, da Sc kralj Peter II. odpove, in
pozivlja dale prekc barantanja, katerem pravi,
ola je sedaj teku med ang amerskmi diplomat in u-
goslovanskm kvizingom generalom Nedicom XII ga
ira "a tnoznega sbskega Darlana On poziva mas dr.
zavni department, da preneha zatra novice partiza
nh On prav da vecni poitikov XII so leta 1941
us IL Jugosave prepreciti, da b ne kako besedo pri
preosnovitvi njhove dezele
"Pravi, da ako anglo amer sk funkcijonari pridejo
Jugosavjo vojasko vado, bodo Jugoslovani hotei
vedeti, zaka nj nobenega rskega predsavnka med nil
mi, in vztraja bodo, da jh vkljuci tako upravo
Ref Sc DO moral vodt tax nacn da 81 posi- -vodite
ILL., katerlm bi bilo nasprotno znatno stevilo ud XII
Sc borili gers Vosk, bodo mog kovati politicne
ga kapitaa il NIGGA. 49,
"Adamiceva veika NADIA e balkansk federaciji
malih draw, XII DO nahaala pod vodstvom udi XII so
osali donna tekom ogn peizkusnje okupacske dobe
On izraza dvom da bi ba Moskva pri vol sprejet ta
ko skupno drzav okvir Zdruzenh drzav sovetske Ru-
sije ampak ako b ludstvo zahtevao sovjetzacijo te
daj bi Sc morala VOLTA ljudstva spostovat
"Adamic je uveren da ako Sc vsega tega ne bo upo-
stevao, bono doziveli tleo sveovno vojno globusno
civino vojno'
NE gede to, &c Sc clovek Adamicem stlinja
ali ne pliznati da pozna predmet katerem pise
NJegova knjiga, dasiravno nekoko neorganizovana
ozirom ma obliko, je izzivajoca in podziga misim
'Je to vazna knjga" zakljucuje Robert St. john
kniga, katero b moral ctati vsak mislac Ameikanec
XII je zaintelesilan sve bodocnosti.'
Jako znaciIno je ozrom na kontrovelzo XII je ma
stala teku zadnjih par tednov glede my Native Land
clevelandskem angleskem tisku (N R. Howard "Cle-
veland News in Irwin Spencer 'Pain Dealerju') ola
ne omenjamo kronicno zakknjen Adamicevh nasprot-
nkov sovenskem tisku, kako je izraz tel knjgi
iterani kritk "Cleveand Pressa Stanley Anderson XII
je bill prv, XII je pisal Mi.
Anderson je ocen, XII je bila objavljena omenje-
mem stu ze 2. novembra uvodoma omenil kontroverzo
XII jo je zbudil Adamic med dopisniki Pressa' in e
temu dostavi da ako bo knjigo citao toko ljud
kolikor h e zadnj zaceo dopisovati Adamicu te
daj bo cleveandske knigane teh dneh pravi naval
kajti vsakdo DO hotel vede kaksnih ms e pravzaprav
pisatej jugoslovanskem in balkanskem vprasanju
"V tel debei knjgi," prav nato Anderson, "e vpra-
sane Srbov Sovencev in Hrvatov obdelano tako obsi-
da Sc il nobeno drugo slcno deo n cd dalec ne mo-
primerjati Anderson omenja knjigo Ruth Mitcheo-
The Serbs Choose War; kaeri Sc zagovara Mihaj-
lovca in jugoslovanski rezm zgnansvu in sveuje da
on XII hoceo dobit pono slko tie polticne kontroverze
maj citajo oba della, potem pa pravi:
"Kar sta naredila Itaio Samevini in La Piana
knjgo What to Do With Italy, in kar je storil pisael
Van Paassen Palestine The Forgotten Ally to e
stor Adamie Jugoslavijo in stor je to mostersko
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-17

v galski vojni je Sci Gear BE
dalje: pred taborom je postavil
posebne ovire, zgradil majhne,
toda mocne utrdbe, XII so sestav-
ljale predstrazno crto, zavaro-
val prehode rex in potokov s
posebnimi obrambnimi napra.
yami in prav tako zascitil ce-
ste, po katerih SO dovazali legi-
jam hrano in orozje.
Bizantinski vojskovodje so
pozneje posneli Cezarjev utrje-
nj tabor in ga Sc naprej izpol-
Mill.
Ko so v sestem stoletju po
Kristusu prisli ma Balkan Boil
gari, so priblizno ma sredini kra-
ja, katerega so posedi, zgradili
velikansko utrjeno taborisce
kvadratne oblike ma katerega
sredini je stal mogocen skalnat
grad, XII je bill ma vsaki strani
dolzini mad 6 kilometrov zava-
rowan nasipi in jarki. To ze
nj bio vec vojasko taborisce,
temvec zavetisce "a yes rod z
zenami in otroki vred.
V Sredni Evropi so "a casa
vitestva nastali stevilni utrjeni
gradovi, po vecini zgrajeni ma
skoro nedostopnih skalnatih
gricih in hribih. v taksnih graz
dovih liz debelih zidov, zavaro-
vanih jarki in dvigalnimi mo-
stici, .so bill ljudje skoro po-
vsem varni pred sovraznikom,
sal takrat Sc MISC poznai to-
pov. Ko so sc razvila mesta, so
zaceli misliti tudi na njih o.
brambo.
Okrog leta 1850 so obramb-
ne naprave okoli NEST dosegle
svoj visek: zidovi okrog NEST
so bill tedaj visoki ze do 10 me-
trov in siroki do tri metre. v
presledkih SO Sc dvigali iznad
n jih do 20 metrov visoki o.
brambni stolpi. Pred zidom so
bill izkopani jarki, katere so
mogli po potrebi spustiti 'vodo.
Mnoga mesta SO inela cello
dvojen zid in dvojno vrsto o.
brambnih stolpov. Ma zidovih
in obrambnih nasipih so bill
zgrajeni nadzidki, katerih so
mogh branilci polivati sovraz
nlka, XII Sc je upal preblizu, z
vrelo vodo ali S smolo, ali pa so
ga obmetavali kamenjem. Ia
nlmvo Je, da je ma Gornjem
Avstrl]skem mestecu Fraistadt,
XII ina Sc IL srednjega veka o.
hranjen TAX obramben zid.
Iznajdba smodnika je seveda
cisto spremenila nacin voisko-
vanja. Tezkim topovom tudi ii
veliki zidovi MISC mogli dolgo
klubovati, zlasti ne, &c SO jih
topovi ohstreljevali S tezkimi
kamenitimi kroglami. lIekaj ca
sa so skusai tenn, da SO zidove
obdajali z obrambnirai nasipi iz
prsti, tudi to nj dosti poma-
gallo. e. 49,. rs'tt
Ceski husiti 50 imeli podoben
naein obram5nih utrdb kakor
germanski Cinbri in Tevtoni.
Ia varstvo zen in otrok so gra-
dill taborisca, Xxi SO jih okoi in
okoi zavarovali vozovi, Xxi so
bill zvezani med seboj. 2. y
" skrajnem pTimeru so Sc u.
tegnile "a tenn zidom iz vozoy
zenske braniti toliko casa, do
kler nj prispela pomoc moskih. :
Pred vrsto teh vozov so seve-
"a izkopai globoke jarke.
Husiti so taksne obrambne
erte IL voz uporabljai tudi ma
pohodih, da SO jih varovale,
pred presenecenji. Oh vozovih
Je bila pripravljena konienica, .
ki je lahko nitro posegla v boj,
&c je bilo treha.
Slicno SO delali tudi Rusi O.
krog leta 1890. Ma celu njih ve-
fkanske vojske je sla prva stra-
"a, v kateri je bilo vec polkoy.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-17
Ma obisku pri
vojnih ujetnikih
Pise Frances Wolf
(Nadaljevanjel

nizacije vstop tudi k predsedni-
ku zedinjenih draw, Roosevelt
tn, ter da je svetovno znani pi-
satelj Louis Adamic. Tudi temu
fantu je bilo ime Louis Ada
mic znano. Dale sem mu pove-
dala, da je predsednik SANSa
6. Etbin Kristan, ter da imamo
v milijonskem. mestu Clevelan-
du Slovenca "a zupana, z ime-
nom Frank Lausche.
Dale sem mu pojasnila, da j..
mamo Slovenci sinove, XII so vi
soki castniki v ameriski arma-
di. Sal, da je bas mole sestre
Rosie sin, bratranec njegov,
stotnik pri mornarjih. Pri tenn
Sc je kar razveseil in me prosil,
da maj mu pisem. Povedala sem
mu, da ga je stotnik ze dolgo
iskal, kot tudi mi ostali, toda
ker je incl napaeno ime ga nj
smo mogli najti potom vojnega
departmental: Mi smo ga nam
rec iskali po imenu Joseph Cej,
tukaj pa je pod imenom Giova-
mi Gel. FAINT Sc je pri tenn zelo
razhudil radi napacnega imena.
Njegovo pravo ime je Ivan Cej.
Povedal mi je, da ga tukaj 70
VETO Key, pa sem ga potolazi-
la, da maj kar tako pusti, da Sc
lepo zove ter da je to angleska
beseda, XII po nase po m e n
"kljue", nakar Sc je smejal in
postal je dobre volje.
Pricela sem ga sprasevat O
staremu kraju.
Povedala bonn samo emo Ia
lostno zgodbo mojega brata Jo-
sipa. Lansko leto je minulo re
tri leta, odkar' Sc je njegov sta
rejsi sin Josip podal v gozd k
partizanom, njegov brat, ujet-
mix, XII sem ga sla obiskat, je l.
mel zadnje pismo' Cd svojih star
sew v marcu t. l., v katerem so
mu starsi pisali, da re emo leto
ne vedo nicesar Josipu.
Ia drugega sina Leopolda je
lansko leto minulo re sedem let
kar sluzi pri mornarjih. Ko je
dosluzil stiri leta, so ga domaci
pricakovali domov, toda izbruh-
Mia je vojna, in moral je osta-
ii V sluzbi. Cd MEGA nj re dive
lett nobenega glasu. Lanskega
novembra so starsi prejeli cd
vojnega ministrstva obvestilo,
da je v Afriki padel tretji sin
Francel. Ravno tisti cas- pa so
tudi prejeli vest, da je njih dru-
gi sin Leopold xiv in ujetnik ma
Angleskem.
Ne vem, kaj bi tn zapisala -
sreca V nesreci, da je lie ujet.
Take stvari, kot mi je pove-
dial ia FAINT, Sc dogajajo povsod.
o domu je povedal mnogo gren-
kin movie. Sovraznik je postre-
Ill cele druzine, vele vasi je po-
zgal. Ajdovscino, Lokavc in on
dotne vasi je zadela huda uso-
da. Povedal mi je, da je Trnov-
ski gozd poln partizanov-mo-
Skin, fantov in zena. Vasi, da
SO Sc kar cez noci izpraznile, ko
je zacela vojska. Ljudje so Sc
poskrili po gozdovih ko divje
zveri. To pripovedovanje je "a
kljucil S tenn: Veste, danes Sc
JAZZ nahajam "a to ograjo, ne
dolzen, ker nisem Sc nikoli mic
zalega nobenemu storil. Moi O.
&c je 60 let star, moi brat pa
Is let, &c nista sla v gozd k
nasim, sta ravno tako "a ogra-
jo in pod hudo komando."
Maj omenim, da Sc je ia FAINT
solal Gorici, in njegovi starsi
so tudi ziveli v Gorici, ali tako
lepo slovensko govori, da sem
ga zelo rada poslusala. Vprasa-
la sem ga ma to, &c kaj potre-
buje tu v ujetnistvu. Nekaj ca
sa nj mogel spregovoriti, po-
tenn pa mi je rekel, da &c DO re-
kel, da mic ne potrebujejo, da
hoyoo pozo hill; ropio d. ,,,,o
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-17

We, kar zeli, ker da mi ga ne
bono pustili, kot tudi ne ostalih
fantov-ujetnikov, pa ceprav mic
ne potrebujejo. Potem mi je Ia
eel pripovedovati, da imajo "a
jesti dosti in dobro, in ee je ka-
teri Sc laeen, da gre 1ahko ma
zaj v kuhinjo in ponovno dobi.
Glede paznikov Sc je pohvalil,
da so zelo dobri, oficirji pa SO
zelo prijazni. Povedal je, da SO
bill pri Italijanih vedno zanice-
vani, kot Sc sedaj, ali da zdaj
mic vec ne marajo "a to, ker so
posebej v kempi, kar mi je sko-
Ii okno pokazal, in sicer Sc ma
hajajo nasi fantje prvi kempi
poleg poslopja, v katerem smo
Sc nahajali. sstE
Med TEN, ko ssmo Sc zivahno
razgovarjali, pa: so pripeljali 81
ma mole tovarisice. Ko zaslisim
glas, Sc koj. ustrasim, ko je po-
rocnik Mccormick rekel fantu,
ooh, you cry baby. FAINT mu
je odgovoril, da Sc nj jokal.
Seveda, moi strah je bill brez
pomona. Oficir je zgledal dobre
wolfe.
Franc Sedmak, ujetnik in
bratranec njegov, ga je nitro
pozdravil, in govorili smo dale
vsak svojim, ker smo vedeli,
da cas- bezi.
FAINT me je ponovno zelo milo
prosil, da ma j povem sloven-
skim drzavljanom Amerike, da
skusajmo jih resiti IL ujetnis-
tva, ker oni MISC sovrazniki A
merike. Razlozila sem mu, kaj
vse je nasa organizacija SANS
Re storila, in mu priporoeala, da
mai bodo kar mirni zavesti,
| da bodo po tel vojni imeli dru-
gacno zivljenje -. zivljenje, XII
pristoja postenemu cloveku. Po-
tenn me vprasa zakaj neki, da
SO oni ujetniki tukaj, ko Sc ven
dar hocejo boriti "a svobodo.
Nato sem mu odgoVorila tako-
le; Ivan, tt in tvoji prijatelji
ste re veliko pretrpeli. Povedal
ST mi, da delate. Kadar ste ma
delu in ste zdravi, primite to-
liko bolj "a delo, ker tenn bo-
ste ravno tako: pomagali pre-
rnagati sovraznika."
| / Povedal mi je, da vsi fantje
zelo radi delajo, ter da nimajo
tezka della. Posebno radi Sc vo-
zijo ma delo in della, ker Sc po-
cutijo bolj svobodne, ter da pre-
| pevajo slovenske pesmi, ker so
skoro vsi dobri pevci. Oh We
cerih, .je rekel, da jih poslusajo
oficirji. Vprasala sem ga &c
| znajo vsi fantje pisati V sloven-
scini, kar je pritrdil, da. Cudila
sem Sc, ker MISC imeli sloven-
ske Sole, pa mi rece, da je bila
slovenska sola unicena ze pred
%. lett, to je Sc predno je bill
on rojen. Toda zelo znacilno je
| to, kar mi je povedal in prosil,
da tudi sporocim javnosti, da
lahko rece, da sedaj nj cd O.
smega, oziroma cd devetega le-
ia naprej nobenega cloveka v
zasedenem ozemlju, XII bi ne
znal slovenscino pisati in cita-
ii.
Nadalje me je zopet vprasal,
&c smo Slovenci zdruzeni v nasi
borbi "a domovino. Veste, zelo
nerada sem mu odgovorila, to-
da povedala sem mu namrec, da
je ena skupina nasprotna SA-
NSu. Zopet me je ia ubogi mia
denie prijel in milo prosil, da
maj Sc zdruzimo in skupno ma
stopamo, da skupno dvignemu
glas do neba, da mas bo cell
svet slisal, da mi hocemo svo-
bodo, da bodo Slovani skupai.
Pripomnil je, da je n asa slo-
vanska kri napojila ze tri dele
sveta. Radi tega, mi ne maramo
Evening star., 1943-04-04

of cheese. But cheese must do an in
creasingly big wartime job - among
our own men in uniform, among our
allies, and here at home.
American cheddar cheese, Miss
Dahnke says, is top in quantity pro-
duced and in popularity, though all
types of cheese produced in this coun-
try are highly priced. Now more than
ever! And women are hot in pursuit of
more and more cheese recipes - be-
cause cheese dishes are palatable,
Evening star., 1943-04-04

Food is weapon of war and Ameri-
can food is being used to shorten the
war. Fighting foods are in great de-
mand - meat, milk and milk prod
ucts, eggs and vegetables. So on the
home front, we must stretch them
make them yield up the last
ounce of value to keep our families
and ourselves well and strong.
Among protein foods, cheese ranks
high. And American .cheesemakers
are producing a tremendous volume
Evening star., 1943-04-04

mushrooms which have been sliced
and sauteed.
Cover the Cheddar Pudding with
this sauce, sprinkle with the remain
ing shredded cheese, place in very
moderate oven a minute or two, to
melt the cheese. Yield: servings.
Evening star., 1943-04-04
Cheese is precious.
Make a little go a
long way. Like this
81 9e'''eAtsz &a5r|os

THAT Yankee maxim: Eat it
up; wear it out; make it do"
u American meal planners today
add another clause: Spread it out"
That means: Extend the nutrition
value of protein foods by combining
them with more plentiful foods such
as cereals. This is one of the ways
housewives can do most important
wartime job.
So says Marye Dahnke, top-ranking
hor,e economist for one of the largest
companies producing one of the major
protein foods - cheese. 1--WE are fac
ing food-supply condition unique in
American history" she continues.
But American women of 1943 are
armed with greater food knowledge
than any other women in the world.
They are well equipped to use every
available food to the greatest nutri-
tional advantage"
Evening star., 1943-04-04

When cold, cut in Y squares;
place in shallow baking dish.
Make cream sauce with l
tablespoon of butter or marga-
rine, the flour, l cup of milk
and seasoning to taste. Add the
Evening star., 1943-04-04

recipe for cheese dish created es-
pecially for THIS WEEK readers.
CheddAx Pudding with
Mushroosn Sauce
pint milk
u cup farina or corn meal
2 tablespoons butter or margarine
u teaspoon salt
l egg well-beaten
~ cups shredded American
cheddar cheese
l tablespoon flour
cup milk
Salt. pepper
Il lb. mushrooms
Cook the pint of milk, farina or
corn meal, tablespoon of butter or
margarine and n teaspoon of salt in
a double boiler. as for cereal. When
we'll cooked and thick, remove from
the heat and add the egg and y cup
of the shredded cheese. Pour into 2
creased pan to the depth of l inch.
Evening star., 1943-04-04

tending of the more important protein
foods. They are tops in creating war
time dishes. That S what ryeDahnke
believes - and she ought to know!
So here's to women on the home
front! And here's a Marye Dahnke
Evening star., 1943-04-04
NEWT sREAkFAsr-suppEp,
% solds"-brown and er;.n~
fried in cri.eol

in .|"ca = Io~sr-Dip slice. of b,..>,
co.. 60 . En'' nurture of milk and bestsn tso
bfo.nayy ee, nIy in hot cri.oo till liebtIn tln
Of 0Snsd cr;.sd on m both sides (use sly pien4y
Toa.t c~.I you like your French
srfc,At t'ss1'. se. !: :s. saute Apple Rings.
h o'ne beaten eggs, .bredd.1 H.ICom. Con
hot .,;,,.. u a 1ttle milk. Pour into
needed). Cook slowly, .tie1;ns 1,'e1 81 if
;ast VIII 'e.ve : this tempting break.
'pple ring. 'e"y IN each
Evening star., 1943-04-04

substantial, high in protein value.
Recipes for many hundreds of
cheese dishes have originated in Miss
Dahnke's home-economics kitchens.
Today she is originating new ones,
with new purpose - to provide more
protein-extender dishes and more
dishes that extend cheese itself - an
increasingly precious product.
IAN good food has talent" Miss
Dahnke maintains. That is part of
her philosophy. The other part is:
Cooking can he fun" And war
time cooking, she says, is a chal-
lenge to the hitherto sleeping pio-
neer in us.
Does butter 60 short? A versatile
woman spreads the lunch-box sand
wich with mayonnaise. conjures up
substantial sandwich filings out of
anything from potato salad to we'll
seasoned vegetables. Wartime cook
ing and lunch boxes are problem?
Evening star., 1943-04-04

Certainly, they are! Meal PLAN
ming in 1913 is a serious busi-
ness. So is food-buying. So is
preparation. tits a woman-sized
job; and American women
know how to do it - through
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-11

Sue oas Cute nnb tpirf es i11s
Meer; ou fin6eIt es ipater inn (Weer>)
Sal5 tpieoer. (Wobltnn trGgt 3inien.
Die gbinelen iagen: Wer Sen gorteil
anoerer beIorgt, bat ieinen eigenen
I6on geli6ert.)
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-11

Ger Stauten 3igaretten faufen, trn
oies, obne cine, 8unoesiteuer bon Z
Gents fir ein Bad6en bon 20 3iga-
retten su be5ablen. Sier i'm 2anoe lit
Der Breis, IN ben &antinen ettpas
niebrtger als orauBen in einem &C.
iddft. Die 8oitbef0r6erung lit fret.
Sssn O8S's gr1pdbnlng Der per>
idieoenen Ge6te unb Bribilegien,
tpelde ein Solbat genieBt, beiBt es
tpeiter:
o&ongreBgeiebe binii6tlib Ser
@oblfabrt bon Soloaten uno ibrer
Samilien ioipie Staatsgeiete unb bas
@merifanii6e &ote &re15 iteaen fol-
gen6es itder:
Sein friiberer Mrbeitgeber lit Ourd
@eiet berpflidtet, i'm tpieoer ein5lt-
Itellen uno ibm na6 Ser Semobiliiie-
rl1ng Seniorenre6te 5u5ubiaigen.
Sollte er 3ipilanitelllmg inn 8unoes=
6ien1t iuden, 10 miro er bepor5ugt be-
bonoelt tperoen.
Seine Gorge Inn sic @elunobeit
ieiner 5rau, ieiner &inOer, gltern
ooer ieiner Sdtpeitern uno 8ritber,
al1b gnfeltinoer, miro linn Our6 cine
Heibe bon MaBnabmen uno Serii-
9erungen abgenommen.
u6aQs ,1ottpenoig miro er frete
6r5tli6e 8ebanolung na6 oem &rie>
ge erbalten Sails pertpunoet ooer
frieesperlebt, iteben i'm Benitonsbe-
redtieune, ber,tflide @ebabilitierung
uno 8ieoereinitellung 5u.'
u3ipile &erpfli6tluteen zines Sol,
oaten, tpie @tnfommenlteuer, Siege
lung bon &lagen tpegen S6ulben uno
8e5ablung bon Serli6er1ngsprdmien
lperoen bis 6 Monate no6 bem &riege
lulpenoiert. Ser Solbat geniebt freie
Re6tsberatung.
,,Setn &e6t, 5u pdbler, lper bas
2ano uno oen Staat regieren, iotpie
@eiebe ma6en ioa, bleibt ungelbma=
lert belteben.
X X X
Yalaitinas Snbnitrie bur einer &riie
Die Ssnouitrie Balditinas, bie 6ur6
&riegsauftrdge Inn mebr als 1000
Broaent angetpa6ie,1 lit, 1tebt Dor ser
Notpenoigfeit, ral9 neue Marfte 5u
finoen, menn tie nidt bon orobenber
0epreiiion erfaBt 1perben ion.
IS Bro5ent ser inouitriellen Inter
nebmen Bolditinas iin6 nad slngabe
oortieer Snoultriefreiie felt 8eginn
oieles &rteges entitanoen, 5u elmer
3eit, oa bie MittelmeeritraBe ni6t,
mie iett, fir Sen Strom bon 3ufub=
rem aus @nglano uno Mmerifa often
mar. :
Wilttdrauftrdge an palaltinenlii6e
Snoultrtelle itiegen bon $5,000,000
inn Sabre 1910 auf $5O,000,O00 im
goriabr. Gin ni6t fleiner Sell bes
grfolges britil6er 8affen i'm Mittel>
often 1puroe auf @runO Ser palaIti=
neniiiden Bro0uftion er5ielt.
II Bro5ent ser Snouitriearbeiter
lins ssl1ben, Ser Neit beltebt borlpie=
geno aus slrabern. grbebli6e Men=
gen oes in 8alaltina bergeltelten
.Waterials ging 6urd 8ermittlung
ser enelil6en Sanoelsforporation in
sic Siirfet.
X X X
9as Grnteeinbringnngsprpblem