RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-30

zedsvit" govori: "ako tai zahtev
"a slobodnim samoopredeljenjem
treba da Sc shvati bukvalno Ca
takav smo mu smisao mi do sada
davali), tada bi mas on zadovolja-
vao", - tada je sasvim jasno, da
Cd bukvalnog smisla programa
odstupa bas PPS. Nelogienost
n;enog zakljucka sa f m n e
strane stoji van svake sumnje.
Ali mi necemo da Sc ogranic;
mo ma formalno proverevanie ma
seq tumatenja. Da postavimo pi-
tanje otvoreno i njegovoj susti-
nj: mora Ii socijalna demokrati-
ia uvek bezuslovno zahtevati i
nacionalnu nezaNsnost iii a m o
pod izvesnim uslovima, to pod
kojim? PPS ie uvek resavala to
pitanje bezuslovnc pozitivnom
snislu mas cato nj malo ne cudi
njena neznost prema ruskim So
ciialistima- -revolucionarima k o j
tlaze federalno drzavno uredje
nie, izjasnjujuci sc "a ''potpuno /
bezuslovno priznanje prava ma
nacionalno samoopredeljenje' Ma
zalost, to nije nista drugo, nego
jedna od onih burzoasko-demo-
kratskih fraza koje po stoti i po
hiljaditi put pokazuju pravu pri
rodu takozvane partije takozva-
nih Observation-Disclosures. Ia
noseci Sc tim frazama, oduSevlia-
vajuci Sc tom galamom, PPS time
sa svoje strane dokazuje kako je
slaba II njenoj teoretskoj svesti j
njenoj politiekoj delatnosti veza
sa klasnom borbom proletarijata.
Mi moramo zahtev "a nacional
MIN samoopredeljenjem potcinja-
vati interesima bas te borbe. BaS
u tome Sc sastoji razlika izmediu
naseg burzoasko-d -demokratskog
stava u nacionalnom pitanju. Bur-
zoaski demokrat Ca takodjer da-
nasnii socijalisticki oportunizam.
koji ide po njegovim stopamO u
obrazava da demokratija odstra-
njuje klasnu borbu, zato on pos
tavlja sve svoje politicke zahte-
We apstraktno, opste "beZuslovno"
s gledista interesa "celog naro
da', iii cak gledista vecnog mo-
ralnog principa-apsoluta. Social |
demokrat nemilosrdno razgolicuje |
tn burzoasku iluziju uvek svu-
da, bilo da Sc ona izrazava u ap-
straktnoj idealistickoj filozofiji. /
iii postavljanju bezuslovnog |
zahteva nacionalne nezavisnosti.
Ako jos treba dokazati da |
marksist ne moze mace priznava~
tt zahtev "a nacionalnom neza-
visnoscu, nego uslovno bas pod
gore pomenutim uslovima, mi ce-
mo navesti reel pisca koji ie bra
Mo sa marksistickog gledista zah-
teve "a nezavisnoscu Poljske, ko-
je su istakli poljski proleteri. Karl
Kaucki ie pisao 1896. u clanku |
"Finis Poloniae?"*) "kada Sc
pcljski proletarijat samo pocne
baviti poljskim pitanjem, on ne
moze nego da sc iziasni "a neza-
visnu Poljsku, ne moze, prema
tome, mace, nego da pozdravi sva- !
XII korak, koji Sc vec sada moze
uciniti u tom pravcu, ukollko Ia
kav korak uopste ne protivurecl
klasnim interesima medjunarod- |
nog proletarijata koji Sc bori.
"Ovu ogradu nastavlJa ka-
ucki - treba uciniti svakom
slucaju. Nacionalna nezavisnost
nije tako nerazdvojno povezana
sa klasnim interesima proletarija-
ia koji Sc bori, da bi trebao te-
ziti "a njom bezuslovno, pod swim
okOlnostima. Marks Engels
su sa najveeom odlucnoscu usta-
jail "a ujedinjenje i oslobodjenJe
Italije, ali i'm to nije smetalo da
Sc 1859. izjasne protiv saveza l.
tslije sa Napoleonom (Neue Zeit
XIV, 2. S. 52O.***)
Kao sto vidite, Kaucki katego-
ricki odbija bezuslovan zahtev "a
nezavisnoscu nacija, kategoricki |
trazi da Sc pitanje postavi ne sa-
mo ma opste-istorijski, nego bas
ma klasni teren. | ako pogledamo |
=