Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-30
DUCHOVNf ODKAZ
TOMASE BAIT.
DR.. o. Racer:

~ w OAAJ M - OVOOCs la
kladatel Zl1na umel tvoTit my
slenky, kacet predsudky a u
kazovat move cesty pro lidskou
tvorbu. Jake We vsem, i v my
slenkach mel poTadek. Byly
strucne, jadrne, domyslene. -
Jen takovou mozkovou cinnostf
mohlo v%zniknouti dilo, jake je
Zlin, ktery ma dnes jiz svoji
tradici kane, ucty ku praci a
sluzby blfzn1mu. Znamkou ge-
MIA je sebedIvera, vytrvalost a
sfla. Tyto znaky genialniho
dfla Batova vsude cftime. Mel
vetsfm darem cloveka cloveku
je podnet - a Bata dial lidem
mnozstvi cennych myslenek.
Nenf tedy divu, re jsem hledal
jeho 1vahy a zasady.
Podavam YAM z. techto SEN
tenet nastin Batova zivotopisu
a myslfm, re nejlepe pochopf-
me svetovy rozmach Zlfna, po-
zname-li vedouc1 mySlenky to-
no, kdo Zlfn vytvoril.
o svych pocatcich pravi Bafa:
Mole prvni umenf, ma ktere
Sc pamatuji, bylo modlitba. Jiz
jake sestilety pocal jsem vyra-
b6ti boty z kozenych bezcen-
nych odTezkd ma kopyta Vast
nj vyroby. Jeden par takovych
bot vyzadoval cely den pilne
prace a jejich cena Sc pohybo-
vala mezi 40 kr. V 10 le-
tech ztratil jsem matku. Mas
otec byl rozeny podnikatel, ale
schazela mu vytrvalost. Dal
nam pTflezitost a ukazal, jak
penfze vydelati a vydelane TAX
to penize ponechal nam jake
vlastnictvf. Tim mas ucil udr-
zovat kapital. Mole sebevedo-
mi rostlo s 1spechy me prace.
Jednoho dine jsem shledal, re
.jsem zneuznan, i rozhodl jsem
Sc postaviti ma vlastni nohy.
Pozadal jsem otce, ably mne wy
platil mole veno, 200 H., zde-
denych pc matce.
K samostatnemu podnikani
vedla mas jen touha pc leps1m
zivobytf. Vsak jednorocnf sa-
mostatnost skoncila ztratou &C.
l6ho vlozeneho kapitalu 800 I'll.
a mimo to jsme prohospodafili
800 I'll. nasich veritelG, Ike kon-
kursu vsak nedoslo. Veritele,
kdyz videli, re jsme zacali S
napetfm sill znovu pracovati,
nenal6hali ma rychle zaplace-
nj. B6hem dalsfch dvou let by
ly dluhy z%aplaceny a nektefi
byvalf veTitele jsou dnes mymi
pTateli.
"Vykonavame vsechny del
nick6 prace", prav1, "nasel
jsem cesty, ktere vedly k 1spo-
re materialu a k zjednoduseni
deln1kovy prace. Sam jsem ma
kupoval material, sam jsem jej
krajel, sam rozdelil mezi delhi
ky, sam praci prohledl, mzdy
vyplacel, sam proved vsechna
kvitovan1 a vy1ctovanf v nej-
vets1 rychlosti a 1spore casu.
Mole zrucnost vyvrcholila tax,
re jsem dovedl obslouziti be-
hem soboty 100 delnfk6 ma &C.
~ tyden."
Ma jedne ceste do Prahy roz-
hodl Sc Bata bez dlouhych prl-
pray ma cestu do Frankfurt,
kde u firmy Moenus byl pry O.
hromen usporadanim strojo-
wynn k vykonavanl veskerych
obuvnickych praci, tTeba sebe-
nepatrnejsfch. Koupil tam jen
nastroje a ma ~zpatecnf ceste jiz
mu V pTedstavach vystupoval
otcem vest6ny kom1n, ktery byl
skutecne postaven, S MIN prvni
parni stroj O 8 konskych silach
a V roce 1904 kourily jiz til
plechove kom1ny a ponevadz
svym vedomostem nednveroval,
odejel Sc trent svymi mladymi
delniky do Ameriky. Tam Sc
mu nejlepe lfbil tamnejsi clo-
vek. Videl jen vyhrnute ruka-
Wy, tento erb americkeho slech-
tictvl a radostnou praci. V A.
merice pracoval jake delnfk a
caste tezko hledal 81 praci. Tam
Sc mt l1bil leps1, muznejsi po-
mer mezi delnfkem a podnika-
telem: ia pan, ty pan - a do
znava, re mnohemu sc tam ma
ucil.
Jak rostl.
Tento muz jake clovek, jake
podnikatel, vyrGstal a sill je-
dine prekonavan1m krisi, i kri-