davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-03
Bojjii V Jugoslayiji
Peta "ofenziva unicenja" proti
jugoslovanskim partizanon

- NEW YORK, TO-. junija. -
United Nations Information
Office poroca v svoji rubriki
"Vojna v ozadju sovrazne from
te'', r,aslednje:
''Nemci nadaljujejo vsemi
svojimi silami svojo peto ofen-
zivo unicenja proti jugoslovan-
skim partizanom v jugovzhodni
Bosni in Crni gori; poleg re
pref navzocih nemskih, ITALIAN
skin, ustaskih in bolgarskih Get,
so Nemci virgil v to ofenzivo Sc
tri sveze nemske divizije.
Jugoslovanski uradni krogi
porocajo, da so jugoslovanski
partizani zaceli takoj napadati
okupatorjeve cete v drugih pre-
delhi jugoslovanskega ozemlja,
v cilju, da zmanjsajo pritisk ma
one skupine, XII Sc upirajo nem-
Skim cetam v jugovzhodni b.
sni in Crni gori.
Nedavno SO napadli prav v
blizini Zagreba letalisce, kate
70 so strazili hrvaski domo-
branci - 12O MOI pod powell
stvom sestih castnikov. Par
tizani so unicili dive letali in 80
letal nosacev brez motorja; u
plenili so diva motorna avto-
mobila, do vrha natrpana z
orozjem in municijo. Precej hr-
vaskih vojakov Sc je pridruzilo
partizanom - pobegnili SO z Mi
mi v gore.
! Poskodbe ma zelezniskih lini-
jah so prisilile drzavnega komi-
sarja "a varnost ma zeleznicah,
da prepove nasejati soncnice in
druge visoko rastoce rastline v
blizini SO metrov cd tracnic,
vazne zelezniske proge Osjek-
Vinkovci. Ma drugih, mani vaz-
nih progah v blizini Osjeka in
nekaterih drugih NEST, je ia
razdalja, zmanjsana ma 20 me-
trov.
Bolgari trde, do so teku
zadnjih bojev ujeli enega an
gleskega eastnika, dvojico av-
stralskih vojakov in pet srb-
skin partizanov.
Bolgari so mocno udelezeni v
teh bojih proti Jugoslovanom
- Nemci so odlikovali trojico
bolgarskih vojakov zeleznim
krizem." (JIC).
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-03

Davies je govoril ma neki pro
slavi Sovjetske Rustic, kakrsne
proslave so Sc vrsile po vsej A
meriki, Mehiki in Kanadi, in ka-
tere proslave je proklamiralo SO
governerjev posameznih u. S:
drzav.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-03

ma, SO angleski prijatelji Jugo-
slavic obupani mad strankarsko
politiko, XII prevladuje nacional-
no politiko sredi vojne, v, kate
ri Sc je narod Jugoslavije polka
zal tako neizmerno vecjega cd
svojih predstavnikov v izgnan-
stVu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-03

novmo in naglasimo svoo vero da bit nobenega
kompromsa med fasizmom in demokracijo med fasisti
in demokrati!
Zato upamo da bodo zaveznske cete, XII Sc zda pri-
pravljao, da udarjo fasizma zagovite samo
kot zavojevake temvec tudi kot osvobodilne armade
Slede podpis.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-03
IA BREZPOGOJNO PREDAJO FAsIZMA

Nekatere bivse akcije drzavnega departmental, Xxi
zzvae velike dvome po demokraticnem sveu,
nikakor dovoljuejo da bi Sc ratkomao prezrlo 60
vorce, da pozvat marsala Badogia princa
Umberta ali kake druge sodelovalce premierja Musso
linija, da sesavjo itaijansko daransko vlado"
Tako e izava skupna kakh pet in stirideseth amerl
Skin kongresnh delavskh prosvetnh in verskih vodite
ljev ter zurnalistov in drugih javnih delavcev
izjavi, katero je med drugim podpsal tudi Will
liam Green je receno:
"Nasa vada je skozi usta predsednika Roosevelta
obvezala, da bo voda vono do "brezpogojne predaje
sovraznika.
'Toda znano je, da so fasisti vedno ma prodaj. In
elm bol DO vdna narascajoca sla zedinenh narodov,
tembolj in po tenn nizji ceni bodo ma prodaj.
"Placati njhovo ceno, b Sc reko, izda one nestete
milijone ljudi zavoe evanh dezeah katere po-
novno aperali svetem imenu svobOde.
'Za one izmed nas XII verujemo svobodo in Glove
ske svoboscine, ves nov Darlanih Europe vec kot
vznenirWe. TIE govorice zasti mocne Ialiji kjer
menu moze, kakof: kralja Victoria Emanuea, gro
ia Cana, Dino Grandi-a prestolonasednka Umberta in
masaa Badoga ko NONE, nefasisticne ali cello antfa
sisticne sodelavce zedinjenh narodov.
Besedilo celotne izave Sc glasi:
IA BREzPOGOJNO PREDAJO FAsIzMA :
Mi smo totani vojni proti fasizmu
Med drugim zivenj so tel totaln vojn zrtvova-
tudi zvljenja Amerkancev
Nasa vlada je skoz usta predsednka Rooseveta,
hovnega povelnika nash oborozenh sill, obvezala da
bo vona nadajevala do brezpogone predae fassticnh
sovraznikov
"Toda znano je, da so fasisti vedno ma prodaj. In
elm bolj bo vidna narascajoca sa zedinenh narodov
tembolj in po tenn nzji ceni bodo ma prodaj.
Toda maj bodo legalni pogoj kakrsni kol ta-
kega sporazuma bi ba koncem konca toalitana Europa
in Tret ia svetovna vojna.
Placat to ceno b Sc reklo zv1siti zocin XII nina
imena.
Placat tako ceno bi pomenilo izdao onih, XII so Sc
bori in padi in onh, XII bori da bi nadalje zive
Placa to ceno, b reklo izdati nestete milijo
ne ljud zavojevanih dezelah, katere ponovno
apelrali svetem imenu svobode, XII brezobzrno
bojeval pro fassticnemu balbarstvu in XII prcako-
vail cd mas svoje osvoboditve.
Ia izmed mas, XII veruj jemo svobodo in Glove
ske svoboscne vesti novih Daranh Europe voc ko
vznemrjve Te govorice zlas mocne Italiji, kjer
imenuje moze kakor kralja Victoria Emanuela, gro
ia Ciana Dino GRANDPA, presolonaslednka Umberta in
marsala Badogia kot mozne nefasscne ali cello antifa
sisticne sodeavce zedinjenih narodov.
vsem spostovanjem izrazamo mnenje, da vs oni,
XII so mad dvajset let zveso sodelova faszmom MISC
sposobn, imet odgovo1nih polozajev demokraticnam
druzabnem redu Europe.
Zato ne smemo placati te Gene!
&c ne bi blo pretekosti takih politicnih akci
Sega drzavnega departmental, XII SO izzvae dvome po
vsem demohratcnem sveu, b take govoice lahko
ignorrao kot neizbezne spremevalke te gobane vone
Zato snatramo zdaj oportuno, preden bodo odlo-
Gene koncnoveavne politcne snence, da kot svobodn
drzavani yojni Sc ahajaoce demokraticne dezee OBJ
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-03

SAS MAMMA @~SsA oN~ LSsSSA<zAAsJ 49,
vropi. Prusjaski razbojniki so
nasli svojega vrednega ucenca
v strahopetnem laskem pleme-
nu. Divjastva nebrzdane in do
temeljev pokvarjene laske SOL
dateske v vseh predelih nesrec-
ne Slovenije lahko primerjamo
samo Sc S prusijaskim wanda
lizmom posameznih delhi po-
teptane Europe.
Vsak dan nam prihajajo move
vesti O strahovladi, XII je zajela
vso slovensko zemlju. Mnozen-
stveno ubijajo Slovence, rusijo
njihove lepe domaeije, pozigajo
cele vasi posiljujejo nasa dekle-
ia in zene, ma tisoce in tisoce
mirnih vascanov odvajajo V
koncentracijska taborisca, kjer
jih mucijo do smrti.
Sliko sedanjih strahot, XII jih
prezivlja slovenski narod, nudi
zlasti spomenica, XII so jo naslo-
villa slovenska dekleta zeni pre-
zidenta Roosevelta. Ia spome-
MICA je kljub ncpremostljivim
zaprekam in velikim tezavam
dosegla svobodno tujino in tudi
naslovljenko.
Kakor V vseh zasedenih pre-
delhi Europe, tako Sc je tudi '
Ljubljani dognalo, da so Sc las
XII vojaki in castniki poskusali
vsemi sredstvi dobrikati slo
venskim dekletom. Dogajalo Sc
:je, da so pri nekaterih, XII sc
verjele sladkim besedam laskiF
pohotnezev, dosegli svoje ma
meme podlimi in necastnim
obljubami, XII so toliko vredne
kakor vsaka druga obljuba te
ka laznjivega in mic vrednegs
laskega plemena.
Clani narodnih organizacij '
Ljubljani so TAXA dekleta, XII 81
kljub nestevilnim izkusnjam
zasla v krdela laskih moralnil
propalic, primerno opomnili. Pr
vi opomin je bill, da SO nedo
stojnim slovenskim dekletom
Xxi tvorijo - k sreci - med slo
venskimi dekleti malenkostn
izjeme, ostrigli lase ma balino
Cetudi ia opomin nj pomaga]
SO uporabljali tudi Sc druga IL
datnejsa sredstva, kar pa Sc j
zgodilo samo v enem slucaju.
| Ma ia nacin SO clani sloven
skin narodnih organizacij zasci
till cast slovenskih deklet i
zena. Ali laska pokvarjenost j
neomejena in njihova pohotnos
nenasitljiva.
Ko so castniki in vojaki lask
soldateske uvideli, da jim sic
venski fantje temeljito kvarij
racune, SO priceli oborozeni udi
rati v nocnih urah V stanovanj
mirnih mescanov in z groznja
mi prisilili slovenska dekleta, d
gredo Z mimi v vojaske nocn
lokale, ceravno je vsako kreta
ME civilistov v vnocnih urah ma.
strozje prepovedano. V nekate
rib sluca iih je pri takih nocnil
lovih prislo do upravicenega c
! bracunavanja laskimi bandit
Xxi je navadno koncalo S figar
skim begom napadalcev.
Seveda Sc ie pri tenn VISA zlc
ba laske justice vrgla ma tiste
XII so branili slovenska dekleta
Laske civilne in vojaske oblast
oajejo vso potuho laskim cigan
skim pritepencem. Kljub vsem
pa so po nekaj krepkih izkus
njah udiranja v stanovanja pre-
nehala.
Laski mestni poveljnik
Ljubljani je nato zahteval O
mestne obcine lublianske, d
mu preskrbi As slovenskih de
klet, ces, da njegovi vojaki n
morejo biti brez tega. Zahteva
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
Nemci Sc boie invozi-
ie ma BuIkonu

ANKARA, 4. marca (AP) -
Danes poroeajo, da so zasedbe'
ne oblasti osisca v Grciji ostro
opomnile ljudstvo "a slucaj "a
vezniskega izkrcanja, da ne sme
niti manifestirati niti sodelova'
ii. Svarilo so natisnili vsi caso'
pisi; citano DO tudi v vseh GER
kvah, vsako nedeljo.
One osebe, XII bodo ma grsen
ozemlju pomagale zavezniskin
padalcem, bodo kaznovane
smrtjo.
Drugo porocilo il balkanskil
virov trdi, da so dobile vse
nemske, italijanske in bolgar
ske osebe v Grciji nalog, da ta
koj zapuste ozemlje. V zadnjif
par mesecih je pribezalo ne
Grsko vec tisoc nemskih rod
bin il bombardiranega nemske
ga oZemlia.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

ma neprestano bombardiranje
zasedene Francije in zapadne
Nemcije.
Najnovejsi nemski poskus1
splosne mobilizacije v zasede.
nih ozemljih, poskus uporablja'
ii mostyo, Xxi Nemce in njihos
sistem mrzi, bo ostal brezuspe
Sen. Nemci brltalno unicujejt
ljudstva Francije, Jugoslavije
Grske, Poljske in vseh drugif
podjarmljenih dezel. Zdaj p'
zahtevajo cd njih, da bi jim po
magali, da hi pozabili ma poko
lie in plenitve, da bi Sc odrekl
svoji osvoboditvi.
Hitler sam DO dal TEN naro
dom priliko, da Sc mascujejc
Oborozil DO ljudi, katere je U
bijal. Ma delo bo poklical zene
katerim je moril otroke. Kak
maj bi uspel? AngleA imaj
pregovor, XII pravi, da je sice
mogoce konja privezati k vod
a nemogoce je, prisiliti ga d
tega, da bi tudi pill.
Splosna mobilizacija podjal
mljenih evropskih narodov +
Hitlerja upropastila in osvob'
; dila Jugoslavijo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
Dostojeuski o druzir,i

Malokateri pisatelj je posve-
cal toliko pozornosti druzini, kot
je to delal v svojih spisih veil
XII ruski pisatelj Dostojevski
Veckrat SO pri njegovih CLAW
nih junakih opisani starsi S sla-
bostmi in strastmi do vseh po-
drobnosti; veasih SO opisani pa
tudi vzgojitelji in druge osebe,
XII SO tudi vplivale ma dusevni
razvoj tega ali omega posamez-
nika v mladosti ter so posredno
tudi vzrok cudaskih znacaj jew,
katere je tako rad opisoval Do
stojevski. Ceprav nj bill glavni
pisateljev namen opisovati dru-
Zinc, so vendar nekateri njegovi
spisi prave druzinske razprave
in nekateri nosijo tudi druzin-
sko ime In. pr. "Bratje Kara
mazoviD.
Mixer pa nj pokazal pisatelj
raznih napak in nedostatkov pri
druzinah tako jasno, kakor v
svojem najboljsem delu "Zlocin
in kazen," ko prikazuje cello W.
sto oseb, XII SO vse pravo ma
sprotje ali ovira mirnega ter
srecnega druzinskega zivljenja
in zato nesreca ali nevarnost "a
clovesko druzbo, kajti Dostojev-
ski je dobro pojmoval, da IL
neprave dlalzine ne morejo priti
dohri poedinci, a IL taksnih po-
sameznikov tudi ne more biti po-
polne druzbe.
Med najbolj usodno zl6 ne.
srecnih druzin pristeya pisatelj
predvsem alkoholizem. Pri OPT
sovanju Marneladova in njego-
We druzine pokaze Dostojevski
q MENU lastno sposohnostjo vse
gorie in vso tragiko nesrecne
druzine, kjer je druzinski gla-
var najprej omanaljen, a napo-
sled pa popolnoma ugonobljen
vsled pijanceyanja. StrahoVite
posledice pijancevanja m q
prenasati predvsem njegova edi-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

ma hci nesrecna Sonia, XII Sc
mora proti svoji yolji in prot
svoji zavesti ukvarjati z neclo-
vesko obrtjo ljubezni - kakor
je nekje oznacil ia posel drugi
ruski pisatelj, Andrejev - da
je pomagala vzdrzevati ostalo
druzino, a njen oce Marmeladov
je veckrat izvlekel Cd ME zad-
ME kopejke njenega nesrecnega
zasluzka, da je Sci popiyat v
zganjarno. Posledice je seveda
trpela tudi ostala druzina, in to
tudi Sc po nesrecni njegovi smr-
ii, XII ga je doletela med kolesi
voza, ko SO ga pijanega potep-
tall koni ma cesti.
Sicer dokazuje Dostojevski
tudi V drugih svojih spisih po.
gubne posledice alkohola. Tu
treba omeniti Sc posebno razne
omejence, idiote ali sploh du-
sevno nerazvite, dasi zelo do
arodusne ljudi, XII jih tako rad
opisuje pisatelj V svojih spisih,
in XII SO V najvec slucajih otroci
cd place omamljenih roditeljev.
Pa tudi strastni igralci so pc
ipisateljevih mislih veckrat vzrok
druzinskih tragedij. Prvi moz
Katarine Ivanovne - vdovec
Marmeladov Sc je drugic porocil
vdovo Ivanovno - castnik, lie
vsled igranja incl oprayka S
sodnijos Upropastil nj le same
ga sebe nego tudi syojo druzino,
obstojeco poleg matere Sc cd
treh otroeicev, XII 50 ostali po
njegoyi snarti v strahoyiti bedi.
A s tenn, da Sc je vdova poroci-
La 2 Marmeladoyim, 81 je mako
pala Sc. hujse gorje. Beda je BIZ
la po smrti Marmeladoya tako
stfahovita, da je nesrecna zen
ska zblaznela in unarla tuberkn-
Iona ma cesti, a sirote so dobri
ljudje Sprawl " sirotisce.
Pisatelj onaenja Sc razlicne
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
Mobilizociio mos+vo
V zosedeni Evropi

LONDON, 27. februarja -
(Radio prejemna sluzba) - V
teku oddaje v srbohrvaseini je
govoril znani prijatelj Jugoslo-
vanov, G. Harrison, XII je v "a
cetku svojega govora izrazil
mnenje, da bodo v sedanji vol
nj odlocile lid konflikta rezer.
We delavskih sill in mostva "a
izpolnjevanje vrzeli V vrstah
vojakov. Povdarjal je, da so "a
vezniki. tudi brez Indie in Chi.
ne v tenn pogledu trikrat moe
nejsi cd sovrazne skupine -
Nemcije, Italije in Japonske.
Nemcija zdaj ze mocno obcu.
ii pomanjkanje ljudstva, take
ma polju delavstva' kakor v vr'
stah svojih armad. Vsled svo,
jih nezadostnih rezerv izvezba
mega mostva, je moral Hitler
poslati il evropskega zapadt
ma ruska bojisca 80 divizij v ca,
su, ko mu tudi ma zapadu IL
grozi zavezniska ofenziva in iz.
krcanje.
V zraku so zavezniki ze mno
60 'mocnejsi - Goeringovo le
talstNn niti ne ndoouaria ,1ei
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
UREDNIKOXA POSTA

Mary Race, Mr.. and Mrs. j. Zu-
pom, Mrs. Pauline Turpack, Mrs
Frances Skubic.
25c donations: Mrs. C.. l.
Pierce, Frank Bucar, j. F. Les
kovec, Jr., J. Steblaj, Mrs. So
phie Herbst, Miss Rose Znider
sic, Mrs. M. Smaltz.
Date Sc Sc vi vpisati Y te
castno gardo "a Slovenski dar
v Cathedral Canteen!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

AonAJHAAK IN FAkIlZANl
Mas ajmohtar ina
nekaj bikovskega v sebi:
rdece farbe ne trpi!
q rdeco farbo ne in ne bi
stopal po sentklerskem stritu.
2 rdecim ne!" po tenn kopitu
je uredil 81 zivljenje.
In, oj groza, oj trpljenje,
&c 1e moral le kdaj biti
prica kake rdece niti,
kri je jela valoviti
mu po zilah
semtertja,
gori, doll hopsasa.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

ce hi bila Sc nakana
zyita uresnieila,
ce bi bill V drug stuk premufal,
lotil Sc della noyega,
mu danes ne bi bilo treba
zret ajmohta ostudnega!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
Ali je vase ime tukaj?

ternacionalnega Institute, Sc
tenn potion prav najlepse "a
hvaljuje vsem onim, XII so tako
dobrosrcno daroyali "a Cathe-
dral Canteen fond.
Kakor je ze bio poroeano, DO
ia klub prevzel Slovenski dan v
Canteeni, v nedeljo, 21 marca
t. |. Servirati Sc DO morale oko-
Ii 300 obedov in zaradi tega a.
peliramo ma vse one, katere Sc
niste imeli priloznosti darovati,
da cim pref prinesete ali poslje-
te po posti vas prispevek ma IL
rad tega casopisa.
Collinwoodska naselbina Sc je
prav galantno pokazala in od-
zvala ma prosnjo nase clanice
gdene Mary Tomazin. Sledecim
darova1cem, kakor tudi nasi cla-
nici prav prisrcne cestitke in
na1epsa hvala!
$4,000 donation: Yugoslav.
Slovene Club and Members.
$1,000 donations: Mr.. John
Perko, Slov. COOPERATIVE
Stores.
$500 donations: East End So.
cial Club, E. 152nd st. Bowling
Alleys, Frances and Mary Russ
Mr.. and Mrs. Louis Izanec, Sr.
Mr.. and Mrs. John Asseg, Mr.
and Mrs. Frank Race, Sr., Mr.
and Mrs. J. Zele and Sons, Mr.
August F. Svetek, Mr.. JOSEPH
Nainiger, Mr.. and Mrs. Louis
Novak, Miss Mary Tomazin.
$500 donations: Mrs. Frances
Pole, Mr.. and Mrs. Frank Ma
robe.
$2.75 donation: Mrs. V. Cahill
$3.50 donations: Mrs. J. Sat
kovic, Mrs. Mary Nainiger.
$500 donations: Martin Sve
te, Mr.. and Mrs. A. Glicker, Mrs
Zupancic, Mr.. Joseph Walland
Mr.. and Mrs. Frank Kocin, Mr.
and Mrs. Matt Kastelic, Sr., Mr.
and Mrs. Leo Kausek, Noting
ham Dry Cleaning, Mr.. Louis
Oswald, Mr.. John Tercek, Mr.
and Mrs. Louis Slapnik, Mr.. A
Dolgan, Mr.. and Mrs. JOSEPH
Modic, Mr.. and Mrs. Jim Novak
Mr.. and Mrs. Louis Lanes, Jr.
Rev. Joseph F. Celesnik, Ri
Rev. Msgr. Vitus Hribar, Rev
Francis Baraga.
S1.75 donation: Mr.. Franl
Jurecic.
$1.00 donations: Mrs. Diel
man, Mrs. J. Hocevar, E. 16|
St., Mrs. F. YARN, Mrs. M. Pc
nikvar, Mrs. F. Bogovich, Caro-
lyn Budan, Josephine Prince
Mr.. Martin Nagode, Mr.. am
Mrs. Frank Kovach, Mr.. Franz
Laurich, Mr.. Martin Rakar, Mr.
and Mrs. Victor Bernot, Sr., Mr.
and Mrs. Louis Urbas, Mr.
Frank Znidarsic, Mr.. Michae
Morel, Jr., Mr.. Edward Kujat
Pvt. Elmer Miklavic, Mr.. Chas
Malner, Mr.. Jim Sepic, Mr.. J
zaller, Mr.. Ludwig Rsddell
Mrs. Mary Marincic, Mr.. ant
Mrs. George Panchur, Mrs. Ross
Chapic, Mr.. and Mrs. M. E
Skufca, Miss Edith Modic, Mrs
Mary Hrastar, Mr.. and Mrs
Aloysius Kozel, Sr., Mr.. AM
Mrs. Ignatius Novak, Sr., Mr.
and Mrs. Jerry Human, Miss 10
sephine Krainz, Mrs. France
Krainz, Mrs. Ursula Strmole
Miss Mary G. Hribar, Mrs. Mar
garet Kogovsek, Mr.. and Mrs
Joseph Glinsek, Mr.. and Mrs
Anton Erjayec, sr., Mrs. Am
Znidersic, Mr.. Joseph Noyak
Mr.. and Mrs. George Vraneza
Mr.. and Mrs. Chas. Tercek, Mis-
Margaret Zakacs, A Friend.
SOC donations: Fred Race
Mrs. Ianfarano, Benes Hard
ware, Mr.. Joseph Jeynikar, Mrs
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

druge slucaje, XII so lahko tudi
vzrok druzinskim nesrecam. Ta-
ko n. pr. ze skoro petdesetletni,
filistrsko vzgojeni, skopi, osab-
nj in vase zaljubljeni Luzin, XII
Sc je hotel porociti IS polno pa
70" s komaj dvajsetletno Dunjo,
sestro glavnega junaka v roma
nu Razkolnikova. Ia Ia zakon
Sc navdusuje tudi njuna matt,
XII v pretirani materinski lju-
bezni do sina hoee zrtvovati
hcer, katera bi gotovo ne bila
srecna z mozem, tako razlie-
MIN po starosti, po vzgoji, po
znacajih, po premoznosti it'd,
ter bi jo radi tega smatral Lu-
zin vedno "a mani vredno bite.
Poleg Luzina in Dunjine matere
je treba dodati Sc zgoraj ime-
novano Katarino Ivanovno, XII
ie sla v zakon Re boleznijo v
prsih in je bila radi svoje osab-
nosti - tudi ona je bila iz ta-
kozvanih "boljsih krogov" -
vedno v sporu z vsemi svojimi
sorodniki, Xxi il cato MISC poma-
gall v nesreei. Radi taksnih last
nosti je torej tudi Katarina Iva
novna vzrok druzinskega gorja
in predvsem sokriva nesrece
svoje pastorke Sonic. Seveda sc
nayedeni Sc drugi slucaji, XII Sc
tudi nasprotje druzini in druzbi
sploh, a bi zasli predalec, ce bi
jih razlagali tukaj podrobno'
sti.
Dostojevski pa je orisal V po'
gledu druzine tudi svetle strani
Tako Sc je mladi, postavni zdra.
vi, delavni in nadarjeni Razu
nikin, XII je bill re nevarnosti
da Sc pogrezne v pijancevanje
mahoma streznil, ko je sreca
mlado in lepo Dunjo, katera sc
je tudi vzljubila, ko je spoznalf
njegove vrline, ter Sc poznejt
poroeila z MIN. Pa tudi nemir
nj Razkolnikov je nasel mir il
sreco oh strani nesrecne Sonic
v katero Sc je zaljubil, ko MI
je prostovoljno sledila v pro
gnanstvo, in po dovrseni kan
sta oba skupaj zacela novo xiv
ljenje.
v svojih spisih,, kjer opisuj'
pred vsem izobrazence me
scane, je ruski veleum dokazo
val torej, da je "a zakonsko sre
co potrebno poleg zdravja tud
sorazmerna enakost v starosti
enakost V znacajih it'd. In poles
drggega pa tudi enakost V SO
: cialnem pogledu, kar najbolj do
i kazuje zlocinec Razkolnikov il
nesrecna Sonia, XII sta bila -
po lastni besedah Razkolnikov;
- oba prokleta in zato spadat;
: skupaj.
Kot ze veckrat povdarjeno
nasi ljudje tukaj v Ameriki ci
/ tajo razmeroma zelo mnogo; Sc
veda jemljejo V roke najrajs
kaksne plitke ljubezenske zgod
be, Xxi SO vcasih tudi zelo pol
tene ysebine. Vendar segajo tn
di po boljsih spisih. Tudi Do
; stojeyskega imenovani roma,
je precitalo re mnogo nasih ei
tateljev, in to ne toliko radi lju
bezenskih ali pustolovskih do
godivscin, ker to nj glavno '
Dostojevskega delhi, nego rad
mad vse dramaticnega opisoya
MIA dogodkoy (roman 'Zlocin il
!; kazen" spada med najbolj dra
matiena della svetoynega slove
stva). ri nasi citatelji citait
} torej bolj radi zunanjosti, ka
kor radi notranjosti spisa, ma
to nj cudno, ca ne sledijo pisa
: teljeyim mislim ter imajo malt
pojma Q yprasanjih katerim
Sc bavi pisatelj v svojih delhi
Me eudnega, &c cato taksno eti
vo nasega cloveka utruja tel
cato zaprejo knjigo in odprejt
radio, kjer poslusajo priljublje
80 i;vo 1;,.Noua,,c clxo r~.c IL: 49, :.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08
. SkRAT
ZGODBA O AJMOHTU

(Pesem Sc pole po poljubnem
XII je najbolj prikladen)
Oh berite, oj berite,
oj berite in strmite,
mad smolo nasga firarja,
XII Sc mu vse sproti podreka.
Najprej z banko ga je lomil, ,~
banko in njenmi tauzenti;
ko nasmukal je rojake,
ie utihnil, kot da ga nj.
Nato prijateljstvo je sklenil
S poslancem slavnega Mikada.
Japonci so nam zdaj ma vratu -
kako Sc resit tega vraga?
Zatem potegnil je Primorce
in jih begal, tralala >.
mi Sc vam treba registrirat!
To JAZZ vam pravim, hopsasa."
MOI intelekts je zdaj gruntal,
kaksen bodi nov pretres ..
In ostri duh njegov iztuhtal
zdaj je emo prav zares.
'Tristo tauzent bonn Slovencev
v Washington postal ma nah!
I'll povejo mad oblastim,
da JAZZ sem tukaj Telemah!
"Povejo maj o izdajalcu
imena katoliskega e,
povejo maj silnem grehu,
izdaji crni, hopsasa!"
Rihto je pristavil k ognju,
kjer Sc lepo je kuhala.
Hudo je vrela, prekipela,
Sc prismodila, tralala.
In dervis je sci po tursko,
postavil lonec med noge,
skremzil je obraz hajdusko,
in zajel v ajmoht je.
Toda Guido: nj Sc zdelal
svoje JUNE zalostne,
je zakrulilo po trebuhu:
skaf, oj, skaf, pristavite!
"Kar tu spodaj pod kolono!
Pod kolono! Krscen dus!
Prekleti jermen, kaj nagajas,
ko moran Sc napeti: pus!"
Bumf aaaah, odresitev,
odresitey, tralala
To je sprostitev intelekta,
intelekta, hopsasa!
"Evo tt, smrduhe moje,
mojega odgovora:
pravijo, da vsak po svoije,
kar kdo ina, iz sebe da!"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

hupuJte yojne bonde in vojno- yar6e-
yaane snamke. da bo timprej porsxeno
osisce N yse, kar ono predstayiia!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-03-08

odnosae ceskosovasko in Jugoslavjo sta Sc pojavla
Evropi diva njegova sovraznika faszem Itaj in
nacizem Nemcj.
clanku. .~,-
The union times., 1943-08-07
BAGS, Stamford Electricians Get $5 Weekly Raise

BOSTON = The New England War Labor Board has ordered general wage increase of $5 per week to about 30 members of Lo- cal B-468, Stamford Electrical Workers who are employees of the Line and Garage Departments of the Stamford Division of the Con- necticut Power Co. The increase is allowable under the ''LittIe SteeI''