RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Borba S. l. p. "a mesto u characterization
Birou.

e4Labavi, piknicki karakter" lntelnacio
nalnih Kongresa, njihov vavilonski jezici,
niihova retkost bill su ozbiline zapreke koje
je Internacionala pokusala savladatl sa stvara-
MEM Tnternacionalnog Socijalisttkog Biroa.
On ie bio pOkrehE; ma Parlskom kongresu
1900 Imao je biti sastavljen od diva predstay-
llika od svake upisane naconanostl lmao Sc
sastaiati cesce nego sto sastajali Kongre-
81. Glavni stan Biroa bio je smesten Il Bru-
selju [Belgijal koi ie postao raznasaiucs CEN
tar ia internacionalne Socjalisticke novosti
imfolmacije.
Biro ie imao da bude radece telo, njegov
trezveniji karakter imao le da nadoknadi IA
slabosti kongresa. e stvari on je postao kral-
ma suprotnost Kongresima njegovo samcsl-
no, gizdavo nedosledno ponasanje ucinllo ga
ie predmetom ismejavanja. Z svolim ''Flash-
lights De Leon pise .szgodnom podrugiya-
niu' stampanom Il Edinburgh Socialist, orga-
nu britanske Socijalsticke Radnieke Partije.
Satira ie podnela sledecu rezoluci1u me O.
gromne britanske delegacije kao vrhovno pos
tignuce njhovih rasprava:
ssOdluceno, Da klasna borba postoji pro-
dnzce postojati dok ne bude obznanjena OBJ
ratnc cd strane sluzbenika 1nternacionalnog
Birca.''
De Leon izjavi da on '.ios niie cue kr.ti-
ku Internacionalnog Biroa koja nlje blla tac-
na Ono ie, jntrom, nedosledno svo]lm sopstve-
MIN presedentma cd jucer; on sada oducl Q
sporu ma iedan nacin, tada na drugi; on le pre-
nagao; on ie detiniast: on je samosilan.. sa-
dasnie drzanje Biroa ieste takvo da dozvolJa-
va podvalu Ola bi on mogao izvestiti klasnn
bcrbu da je poslednja ukinuta. mternacionalnl
Biro lie sve to- De Leon nastavi, 'sipak le on
vrlo potreban vrlo korstan.' De Leon je IL
raz.o nadu ola &c Bro ''zbaciti kosulju svoga
detinjstva, stavit red Ia pravovaljani
rad Ali Biro nije dospco do tcga ocekivanla
On ie ostao samosilan prodnzio ola reflektuJe
sva zala evropskog Socijalstickog pokreta.
De Leon je bio predstavnik SociJallstlcke
Radnicke Partije- II mternacionalnom SoclJa-
listickom Birou ali on ie prisustvovao nlego-
vim sednicima samo kada Sc iste pcdudara-
le sa Internac: :onalnim Kongresima Ia neka
d1uga zasedanja Partija je opunomocila Paul
Kretlowa, koji je zivio Berlinu da aktule
kaC De LeOnOv zamenlk.
Predstavnik Socijalisticke partlje bio le,
najpre, George D.. Heron, zatim advokat, Nor
ris Hillquit De Leonova fakticna raskrnkava-
MIA oportunizma Sociialisticke partije, nienih
bes1amnih veza sa republikanskim demo-
kratskim politicarima, njenog generalnog an
t-Sociialistickog ponasanja, nJegovlm lzves-
taiima Birou Kongresima, srdlo je 5. F., a
narcotic njenog predstavnika ma lnternaclo-
nalnom Birou. Uobrazen gizdav do prekomer-
nosti, Hillquit je imao "a cilj da postane vaz-
ma figura pred uvazenim licnostima evropskog
pokreta Sa De Leonom IA lieu mesta, sprem-
MIN da ga snizi do pravog mu plgme]skog
stasa, Hillquit Sc nalazio skripcu Godlna
1905, Socijalisticka partija udesi plan "a ods-
traniivanje te pretnje tako da bi MEN preds-
tavnik mogao da bez smetnje paradlra pred
siainim zvezdama evropskog pokreta. Premda
je plan sramno propao, pokusal le lnteresan-
tan zbog svetlGsti koju baca na nlsku lukavs-
tinu yeste prakse reformzma.
u iesen 1908 neki john NJ. Work, od IL
vrsnog odbora S. P, podneo je rezouclJu da
Sc pozove Internacionani Bro da preda oba a
mericka mesta Sociialistickoj partij TAI ko-
rak ie imao "a cilj, rece De Leon, ''da ugusl
glas S. l.. p savetima Internaclonalnog 20
kreta da ostavi S. P. slobcdno polje po kome
da podupre sa svezim laznm tvrdnjama, tvrd-
ME koje je ranije podigla koje su dogadjaji
dokazali kao lazne.''
Prvi udarr promasuje.
Plan je zahtevao da udar bude izveden ma
jednoj cd sednica Internacionalnog Biroa kada