RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14

pod kapitalizmom ne uposluju da proiz-
vadJaJu ono sto Sc nemoze prodati = ka-
kav je to plan koii &c osigurati "potpunu
uposlenost' posle ovog Drugog svetskog
Rata kada &c svaka nacija ma svetu biti
stanju da proizvodi brze; kada &c biti
vlska JOS wise pijaca sve mamie? Pred
sednlk nlJe ma to pitanje odgovorlo. Ne
kazemo mi da Predsednik nezna odgovor
ma to pitanje. Mi neznamo da Ii on INA
iii nezna. Ali mi znademo on je sam to-
me svedok, da on stoji "a produzenje ka-
pitalistickog nacna proizvodnje raspo-
dele mi znademo da Sc okviru kapita-
llzma ne moze naci resenje problema sve
vece proizvodnje, svetu sve manjih pi-
jaca, sem putem rata unistavanja, ne
samo jednog rata vec neprekdnog ratio
vanja. A to nije resenje, to je samoubis-
two covecanstya!
Cetvrti dec govora odnosi sc ma "tra]-
nj mir" o tome pitanju Predsednik rece;
"Od male je vrednosti da jedan cd mas
govori neophodnm ljudskim potrebama,
postizanju sigurnosti. ako mora riziko-
vati dolazak jos jednog svetskog rata "a
deset, dvadeset iii pedeset godina... Ra-
tovi rastu velicini, usmrcavanju unis-
tavanju, neizbeznosti da uvlace sve
nacije. -. ia sc tresem cd pomlsll sta ce
Sc desiti covecanstvu, ukljucujuci mas,
ako oval rat svrsi sa nekim netemelJnim
mirom kad bukne jedan drugi rat kada
danasnja deca dorastu do militarnih GO
dina. -. Svaki normalni amerikanac Sc
moli da niti on niti njegovi sinovi, niti
njihova unucad nece ikada biti primora-
nj da prolaze kroz oval uzas.' To su dir
Live reci To su plemenite misli. Mi ne
dvojimo Predsednikovu zelju "a te, dobre
stvari. ALL ekonomski zakoni, neizbezne
posledice drustvenih odnosa pod klasnim
drustvom, ne slusaju dirljive reci, ne
mare "a plemenite misl, ne klanjaju sc
dobrim zeljama. Neumitni su zakoni eko-
nomije. Dirljive reci, plemenite misli
dobre zelje, postaju ostvarljive samo ta-
da kada one pocivaju ma cinjenicama. A
cinjenice su owe:
l. Drustvo je podeljeno ma dve SUI
protne klase, ma radnicku kapitalistic-
ku klasu.
Z. Kapirsrfst,uAaf xiasa pUseuuJs uru-
stveno potrebna sredstva "a proizvodnju,
radnicka klasa poseduje samo svoju rad
nu snagu.
g. Kapitalisticki gospodari sredstva
"a proizvodnju kupuju radnu snagu, pos
to znadu da cena radne snage ne pred
stavlja vrednost radnikovog proizvoda,
posto znadu da radnici proizvode mnogo
wise vrednosti nego sto Sc radnicima
plati ma ime najamnice.
4. Svaki korisno uposleni radnik zna-
c izvesan deo novog bogatstva "a kapita-
listickog poslodavca ako kapitalisticki
poslodavac nadje pijacu "a proizvedeno
bogatstvo.
s. Domaea pijaca nije u stanju da ku-
pi bogatstvo koje radnici stvaraju "a
koje ne primaju plata. Kapitalist, dakle,
mora da trazi kupce ma svetskoj pijacl.
6. Svi kapitalisti. svih nacija, izrab-
ljuju svoju radnicku klasu. Svi dakle l.
maju visak kojeg zele prodati. Ali svi ne
mogu biti veci trgovci nego sto su mus
terije. Neko mora da kupi wise nego sto
prodaje ako &c biti nekome moguce da
proda wise nego sto kupuje.
Z. Kad manjka pijaca, trgovci Sc sva-
djaju. Najpre pojedinacno, onda mall'n
grupama lokalno, zatim nacionalno, ma
posletku, internacionalno.
8. Radnicka klasa sveta niJe nikada
proizvodjala koliko proizvodi danas, nj
kada nije primala manji deo svoga pro-
izvoda nego sto prima danas. Dakle, ka-
pitalisti nisu nikada imali wise viska vred-