Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-05-21

va, ztratili sve zivoty bojujice
"a osvobozeni vlasti v Polsku a
Francii. Ved1, re pc francouz-
sko-nemeckem pTfmerf cesko-
slovensti vojaci a letci sc znovu
shromazdili We Velke Britanii a
re ceskoslovenstf letci hrali
cestnou 1lohu v rozhodujicf BIZ
I've 0 Anglii. Vedf take, re &C.
skoslovenstf vojaci nynf boiuif
v Rusku a Africe a re sc 1cast-
nj obrany Velke Britanie. Ma
druhe strane vidf, re jejich VIA
stnl zeme je promenovana v
arsenal pro valku prot Spoje-
nym narodGm. Cetni pracujf
nyni z pfinucenf v Nemecku ne
DO jinde. Tt, kteff sc vzpfrajf
utiskovateldm, jsou bud hro-
NADINE popravovani nebo mu-
cent We vezen1ch a koncentraG-
Mich taborech. Jejich zeme je
plenena a germanisovana, je-
jich narodn1 vychova nicena.
Nesmrtelna pamatka Lidic "a
kazuje nam kdykoli polevit We
svetovem zapasu, jejz svet n.y.
nj vede proti SLAM fla a tenn
ma. Pima 1cast Spojenych Sta
Pearl Harper tom
to boji "a svobodu sveta prone
Mia v jistotu, co do te DOLBY by
10 nadejf: re ceskoslovensky
lid a ostatn1 obsazene zeme bu-
dou pine osvobozeny.
Pane pfedsedo, dovolte mi,
abych zaverem pred tfmto slav
nym shromazden1m rekl vdec-
ne a s uznan1m toto:
Bylo to zde, v teto velke de-
mokraticke zemi, kde v ffjnu
1918 svoboda a nova nezavis-
lost meho naroda byla slavnost-
ne prohlasena a jeho prvnf svo-
bodna vlada uznana. Kdyz
dne Is. bfezna 1889 nacisticke
N6mecko znicilo novou cesko-
.slovenskou svobodu a kdyz
jsem ia osobne jake Glen fakul-
|ty university v Chicago uctive
zadal p~residenta Roosevelta, a.
by odmftl uznanf tohoto urazli-
|vehe-a nezakonneho einu nasili
byla to vlada Spojenych Statu,
|jez jake prvn1 mezi vsemi vel
mocemi kategoricky odmftla
tento zlocinny 1tok. Udelila
svdj pfhy souhlas, kdyz cesko-
slovensky vyslanec We Washing
tonu odm1tl vydat sve vyslanec-
tvf nacistickym autoritam. Ami
vlada ami senat Spojenych Sta
til nikdy neuznal mnichovskou
dohodu ami neuZnal obsaZen1
Ceskoslovenska Nemci. Temito
rozhodnymi ciny hajila tato vel
ka zeme svobody narodn1 svo-
bodu me vlasti v nejtragictejsi
chvfli nasich novych d6jin. Po-
zdeji vase vlada uznala nasi
move ustanovenou vladu a ne
zavislost nas1 zeme a uznala ma
81 republiku jake svobodneho a
rovneho elena Spojenych naro-
dG. Vsemi temito ciny nesmr-
telny Ouch velke americke ira
dice Washingtonovy, Jefferso-
novy a Lincolnovy povstal ma
obranu nejvyss1ch, nehynou-
c1ch zasad lidske a narodnf svo
body, a to v dobe, kdy maly a
demokraticky narod, miluj1c1
mir a svobodu, byl vrazd6n hru
bym autoritarnfm 1tocn1kem.
Vsechen ceskoslovensky lid
projevuje sv1j nejvroucnejs1
dix a vdecnost velkemu americ
kemu lidu nejen "a vse to, CO
vykonal pro Ceskoslovensko, a.
lie take "a obrovsky a mimofad
ny pT1spevek VAST velke zeme
k valecnemu 1sil1 vsech Spoje-
nych narod1.
Nepochybuje, re Sc tento vel
ky zapas, v nemz Spojene Sta
.ty mali tax rozhoduj1c1 1lohu,
.skoncf nejvetsim v1tezstv1m We
vasich i nasich dejinach. Je
hluboce povzbuzen a hrd ma to,
re mne bylo dopTano cti oslovit
cleny kongresu Spojenych Sta
tn. Vim, re ceskoslovensky lid
pTevezme slib, jejz tn cinim vi
|ci yam, "a svGj vlastnl.
Stejne jake president Masa-
ryk v roce 1918, cftfm Sc dnes
Ii ia povolan prohlasit jmenem
sveho naroda, zde We washing
tonskem Kapitolu, re pc konec-
mem vftezstv1 v teto velke valce
ceskoslovensky narod obnovi
cx7fH o+oyT 6OnoOx7 ryohIn q Il.