Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-12

mu z Kalifornske university,
studoval Doolittle aeronauticke
lnzenyrstvl V technologickem
1stave v Massachusetts, kde Ii
skal Masters Degree. Mnoha
kolegy je Doolittle povazovan
"a Jednoho z nejlepsfch aero
nautickych inzenyrd ma svete.
Snad vsichni letci prozili O.
kamziky, kdy pouhym zazra-
KEN unikli smrti. Doolittle mel
Jednou slime ma krajfcku, kdyz
ODE kfldla letadla odpadla We
Vysl pouhych sto stop mad re-
mi. Rychlym pouzitlm vysko-
veho kormidla podarilo Sc Doc
littlovi vznesti Sc az do tTf set
stop, odkud padakem vskocil.
Tento nebezpecny skok oprav-
nil no Ike clenstvi V t. Nv. Ca
terpillar Club. Armadnf e
gulace stanovf, re kazdy vojen-
sky letec must podati pisemne
hlasen1 o kazdem skoku pada-
KEN. Doolittlova reputace ia
ko cloveka, ktery nikdy nenad-
sazuJe, vzrostla jeste jeho V
pravde s%trucnym hlasenfm ha-
varle: "Kr1dla zlomena. Vyho-
zen z letadla."
We ctyryadvacfti letech opu-
still Doolittle ma vlastnf zadost
voJsko, udavaje "a d1vod sve-
no kroku "pokrocily v6k". Phi
Jal pax m1sto u Shell Oil Com
pany, neustaval vsak i nadale
provadeti RUNE zkousky pro
yoJsko. V zaloznim sboru mel
hodnost majora; byl clenem vo
Jenske komise, poverene studi-
EN- organisace letectva. Asi
pfede dv6ma lety byl zvolen "a
, presldenta 1stavu pro aeronau-
tickle v6dy.
: Ackoli Doolittle AMI nekouff
ami nepije, je vzdy We spolecno-
sti vyhledavan. Svymi vykony
| Sc nikdy nechlubf, "a to Sc test
povesti vyborneho vypravece.
Do zapisnfku, ktery ma vzdy
pfi sobe, zapisuje 81 vsechny
pf1hody, ktere Sc mu zdaif "a
jimavymi. Jeho hlavnf zaba-
YOU jsou "prakticke" zerty a
hon ma divok6 kachny. Svym
pfatelGm je verny a oddany. a
Jeho zena o mem tvrdi, re nj
kdy a nikomu nezrusil dan6ho
slova. Jeho jeden syn je u le-
~tectva, druhy We vojensk6 aka
demii We West Point.
Roku 1910. kdyz valka v E.
vrope pocala o~hrozovati i mir
Spojenych StatG, byl Doolittle
povolan zpet do aktivni sluzby.
Pc nejake dobe byl poslan ma
inspekci britskych bojiSt V E.
vrope a V ASH. PAX nastala O.
sudna pro mas chvfle 1toku ma
Pearl Harbor. Doolittle slou-
I'll tou dobou jake podplukov-
} mix V hlavn1m stane leteckeho
sboru We Washingtone. Loni V
dubnu jsme Sc docetli, re Toxic
| bylo napadeno re vzduchu ma
SINH letadly S neudane, ale INA
enc vzdalene zakladny. Japon-
ska valecna LODI byla zanecha-
ma V plamenech, tovarna ma le-
tadla a nadrze petroleje byly
bombardovany. Teprve O me-
sic pozd6ji jsme %zjistili, re u
tok vedl Jimmy Doolittle, teh-
dy jiz sestactyfic1tilety. Ia ten
to vykon dostal Congressional
Medal.
Doolittle pTFiznava, re mu
dalo dost prace pTemluviti 1t.
Gen. Arnolda, ably mt dovolil
1castniti Sc naletu ma Toxic.
"Rekl jsem mu, re O tom vim
vice neil kdokoli jiny. Myslfm,
re jsem no ma konec pTesvedcil
poukazem, re jake stabni d.
stojnfk potTebuji n6jake bojove
zkusesosti, aspon O trochu Vi
ce, neil elm Sc mohou vykaza-
tt naSi dGstojnfci."
o. IOOIIICS Ill. l., pO ZdUIdIII
Maroka a Alz1rska americky-
mi a britskymi vojenskymi sbo-
ry, hlasilo Sc z Washingtonu,
re velitelem letectva v severn1
Africe stall Sc brigadn1 general
Doolittle. u O nekolik dnf po-
zdeji proskocila o mem tiskem
nova zprava, a Size, re byl poe
ten citac1. "a vynikaj1cf sluzby
a re byl povysen ma general
majora. Americane mohou byti
ubezpeceni, re americtf letci,
1toc1c1 ma hence v Tunise,
jsou vedeni tim nejlepsim veil
telem, jakeho 81 mohou pratt.
F. L. I. S. = Common Council.