RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-20

Iou1iIhd, hoJl DtoJc w poSeoee'
toga stanovnistva; vidimo, kao
pokretni uzrok toga preobrazaJa,
visoko-razvijeni proizvodni aparat
sa takvom rroizvodnom sposobno-
scu, kakvu svet nikad apre nlJe
video, niti Moi sanjao; vidimo,
da ie toj radnickoj vecini
usredjena tako ogromna potenci-
ialna moe, da je tesko tacno od-
merritt; vidino, druge strane,
kapitalisti6ku kIasu, malu brojno,
ali Il ekonomskom politickom po-
gledu najmocniiu ma svetu.
Vidimo druge strane "meda-
lje,' da Sc tako izrazimo, da je
drzavna bastina sa svojim MAN.
Gem u obliku besplatne zemlje
iscezla, poslednji joj tragovi isce-
zavsi nekako pri kraju poslednleg
stoleca; vidimo konac perioda ne
organiGene i opseZne imigraciJe,
sto znaci, da &c Sc sastavni ele-
menti stanoynistva sada poceti da
stalozavaju jedni druge pre-
tapaiu; vidimo, da je domaci trg
koii Sc staIno sirio usled brzog
razvitka stanovnistva, sada do
stigao izvesne dobro-oDredelj jene
granice; vidimo da ogromni pro-
iZvodni aparat sf svoiom nenad-
masnom plodnoscu postaje sye vi
sc wise zavisan Cd izvozaca da bi
cdrzao ekonomsku raynotezu; !
vidino II isto vreme takyo stanie
Il svetu, koie onenogutava svets-
kom trgu da prozdere nenadmaSni
yiSak proizvoda americke indus
trije poljoprivrede.
Sve to znaci novu raskrsnicu.
To znaGi, da &c pod tim novlm
rrilikama ameri5ka radnicka kla-
sa morati da "nadie samu sebe. y
do postane svesna svojih poseb-
nih klasnih nteresa da ona sa-
da mora poGeti da okuplja We
z1ie svoie sile. Drugacije ne mo-
re biti. To ie logika situacije. Ia
ko hoce istoriia.
Kakva, pod tim novim prilika-
ma, ina biti uloga, koju &c strano-
iezicni radnik moci igrati ori-
iaskom kretaniu sile, pred ko-
i'm Sc sada nalazimo? Iii da po-
stavimo pitanje Il zbiienijem obli-
ku: Sta bi trebalo da misle6i, ar
tikularni elemenat mediu strand
ieziGnim radnicima tini?
Odgovor ma to pitanje jeste:
da radi swim silama na prosvecl-
vaniu svojih drugova; da isFu-
niava njihove glave ciajenicama,
koie upravljaiu stanjem radnic-
ke kIase danasnjem drustvu:
da i'm objaSniava te tinjenice
svetlosti istori iskog razvitka. ko-
ii ie gore oslikan, bez kojeg
obiasnienja te tinjenice ne mo-
On biti povezane, pojmliene pro
havliene: da in upoznaie sa ma
celima. ma koiima Sociialisticka
Radnicka Partija i njena
ideia Socijalistickog Industriial-
noe Janionizma1, po3ivaiu, jer
su polednie nista drugo do To-
eitni izdanak toga istog lstorlJ-
skog razvitka; najzad - ako ovo
niie poslednja zadaea - da dove
de stranoiezicne radnike blize
radnicima engleskog jezika, sto Sc
pcstize marliivim izu6avanjem en-
gleskog jezika, kada to okolnostl
! i sredstva dopustaju.
| In1aite ma umu. da je era ne
ogranicene imigraciie privedena
I kraiu. Sastavni delovi ame-icke
radnicke klase moraju sada na,l
iedni druge, moraju doci do veze
ovu odrzavati i premda su isto-
vetni klasni interest veza, koja
CO in napo!son sve zaiedno vezatl,
jerk (govor) je onaj most, preko
kcga Sc stranojeziGni radnik mo-
ra doeepati ostale radniske klase
! Ne bi trebalo da ina nj jednog
mesta IL ovoj zemlji, gde strano-
iezi6ni radnici zive u dovo]inom
broiu da omogueavaiu 1abavku
sredstava, a da Sc njenl ne
nalazi skola "a ucenje engleskog
iezisa proucavanje ekonomske