Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-06-25
VZPOMfNKY MA PRAHU.
DR.. Ivan COX,
president vyboru Jihoslovan1
z Italie.

V letech 1905 a 1906 konaly
Sc pc celem Chorvatsku a hlav-
ne v Zahfebe hlucne demon
strace prot madarskemu banu
knlzeti ~Khuen-Hedervary, KITE
~ pc dvacet let vykoristoval
financne Chorvatsko We pro-
speech madarske panujfcf tffdy
a provadel politiku nasilne
madarisace. Nejsilnejsim pro-
testem chorvatsk6 mladeze pro
tt teto politice bylo, re v roce
1907 veskeTf STUDENT zahreb-
ske university v poctu 7 set O.
desli re Zahfebu do Prahy, kde
pokracovali We svych studifch
ma ceske universite.
Tento exodus zap1sobil take
ma slovinske suddenly, kterf az
dosud studovali ma universe
tych We Vfdni a Styrskem
Hradci. I oni opustili tato ne
mecka mesta, ably Sc zapsali
ma slovanske universite v Pra-
re. Mnoho slovinskych stu
dent1 jiz pTedt1m studovalo V
Praze, ale v roce 1907 a 1908
jejich pocet dosahl nekolika
set.
ia jsem byl mezi TENN, ktefi
pfisli do Prahy v roce 1908.
Leta, ktera jsem ztravil. mezi
narodem spriznenym tax 1zce
krv1 a jazykem S narodem ma
sim, byla nejstastn6jsf z meho
zivota.
Cesi pTijali mas s otevrenou
naruc1 a pc bratrsku. Slovin-
stf STUDENT, kterf pTisli z ne
meckych skol, znali Size do
bTe nemecky, ale S cestinou me-
Ii velike polite. Presto nesli
ma nemeckou universitu, nybrz
ma ceskou. PTatelsky styk S
ceskymi suddenly a p~rivetlivost
ceskeho lidu nam umoznila, re
jsme Sc brzy naucili cesky. A
kdyz prisel cas- zkousek, byli
vsichni STUDENT ~dostatecne O.
beznamen1 S ceStinou, ably pro-
sli, a cestf professor pTehledli
mnoho jazykovych chyb, jen
kdyz STUDENT vyhovovali We
domostmi.
Ia 1celem zdokonaleni V ce-
slime mnoho student1 81 naslo
ceska devcata, ktera jim byla
zivymi mluvnicemi. Pozd6ii
rada drfvejsich slovinskych
lstudentG nasla v techto devca-
tech sve dokonale manzelky.
V tonic pTatelskem ovzdusf
dala Praha kazdemu Slovinci a
Jihoslovanu darem nejen doko-
male pohostinstv1, nybrz i prfz-
nive vlivy, ktere vysly z osoby
velkeho Tomase G.. Masaryka.
Tehdy byl Masaryk zralym
muzem, profesorem a filosofem
stejne jake osobnost1 veTejne-
no zivota, a tesil Sc skvele po-
vesti v celem narode. Jeho re-
ci a vystoupenf v rakouskem
parlamente a rakuosko-uher-
sk6 delegaci zvysily jeho popu-
%laritu. Jeho energicke stano-
visko We slavnem ci spfse ne
Islavnem procesu Friedjungove,
ktere pomohlo Srb1m a Jiho-
slovanGm, vytvorilo z Masary-
ka v nasich mladych srdcfch
naSeho vlastniho narodniho
hrdinu a statnika. Masaryk
byl profesorem ma filosoficke
fakult6, avsak jeho pTednas-
ky byly navst6vovany take stu
denty prav a jinych fakult.
Kazdy den S netrp6livostf jsme
ocekavali move c1slo jeho Ca
SUI, ktery jsme cetli Sc zaj-
men a S 1ctou. Vsecko, co teh-
dy psal Masaryk, bylo pro teh-
dejs1 mladez temeT evangelism.
Bylo prirozen6, re my Jiho-
slovane jsme v takoveto atmos-
fefe zalozili pet let pred prvnf
svetovou organisaci jihoslovan-
skych studentG zvanou "Jugo-
slavia" a mesfcnfk tehoz jme-
ma. Cleny teto organisace byly
Slovinci, .Chorvati, Srbove a
Bulhafi. Nell jsme pravidelne
schGze, ma nichz mluvili vlivn1
hoste. Masaryk byl Tecnfkem
ma zahajovacf schGzi a sklidili
nadsene ovace pTepln6neho sa-
lu. Druhym nas1m yynikajf-
elm hostem byl Franc Supilo.
Masarykova filosofie a jeho
nazory ma politicke, socialni a
neutrality-suspicious. otazky me-
ly ma mas obrozujfcf vliv. Jsem
pfesvedcen, re jeho ideally, kite
re jsme 81 vStipili "a sveho POI