Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-30
Katoliski intelektualec razpravlja O
politicnih zmotah voditeljev cerkve

DR.. Francis E. Mcmahon, XII je bill pred par tedni
odslovljen ko professor filozofe Nore Dame unver
z ker je zven sole nasopal kot zagovonk poiticnih
nace katerim vodstvo universe nj srnjalo, e "a
neW-yo1ski dnevnk 'P NJ. napisa clanek, XII predsav
liza pomemben doprinos razumevanju ameliske po-
lticne pozolnice ozrom vpV, XII ga katokl iva
jajo ma javno zvljenje te dezee Po nekaterih opaz
kah ozirom svo osebn polozaj in stalisce V kon-
troverzi XII je dovedla do njegove odsovitve DIR. Nc
Mahon pse
Vplasanje ma katero nj bo nkda1 odgovorjeno,
e sedece: zaka katoska cerkev tel dezeli ceoti
bila sposobna pravno oceniti grozne htlerizma
TO- kuturo in naIodni obso Zednjenh draw? To vpra
SAME mora biti odgovorj jeno, pedno nam DO mogoce
napredovati nasem przadevanu usvartev boljsega
sveta.
Faktov tukaj ni"treba ponavljati Vecina katoliskh
sov tel dezeli e pred Pearl Harborjem zagovarjaa
poltko zoacije Clani katoliske duhovscne sc dru
zili gibanjem "Amerca First" Revije, kakor "The
Catholic World" "The Sign" in ave Maria" so glasno
zahteyale, da Sc Amelika vmesava vojno GaVni
uredniki reyije "COmmonWeal" kolebal med senti
mentalnm pacfizmom in boehno nevtranostjo Ako
e ogasil kak Lucey (Skof San Antonio, Texas) ali
kall Hurley (Skof San Augustinu, Fa) ter pozivlja
podpori vladnega programa prot hitlelzmu, je tax
gaS skoro uonil gOmskem ugOvoru XII je prihajal il
Skof skh sedezev Dubuque Baltimore in Bostonu, da
jih imenujem le par.
Tu ne govolim pristasih Coughna in "Klscanske
fIOne kO]h zgodba je nekaj CistO dlugega- -mizerna
zgodba guposti nevednost in zobe. Ludje, katerih
sedaj gCvorm tu vzgojevac uredniki visol cerkve
nj dOstojanstvenik in naVadna duhovscina, XII bill bo
disi neVtlani ali pa sovrazni napram vadnemu plogra
najresnejsi krlzi V zgodovini covestva Zavedam
se da je tezk0 poegniti jasno crto med tema dvema
skupinama vendar gre dvoje csto locenih tipoy
Kaj je naprayilo s]ednje to, kar so bill?
Nekate1e razlage Sc mora tako zavleci Trditi nj
mogoce, da bill ii mozje premisljeno nepatrioticni
Tud nj mogoce reci, ola bill zavestno fasisticni
gede to- da e nh saliSce de ansko pospesevalo ia
sizem So to moze dobre wolfe, ampak zavzel pot,
katera hi bla prnesla propast tel dezel in prizadala
nepopisno skodo katosk celkvi ako b Sc blo zgodo,
da b bila dezela sledila, tel po. Zakaj sedi tel
poti?
Vzrokov "a to je bio vec plvc e mala jsna
ized Min zamenj jala mir pacifizmom. Pozab SO, da
mir je red pod vlado pravcnost in da vcash zgodi,
da takega reda upostavt drugace kot z
drascnmi vojaskim sredsvi. Tomaz Akvinsk je rekel
da vzdrzat vone, kadar jo obcestva zaheva,
pravi izkusat vsemogocnega Boga. Ampak oni tenn
MISC nicesar Vedeli
Toda bill so tehtnejsi vzrok Nekateri Cd teh moz
ako dolgo bavili tenn, kar je zlega ameriskem zv
ljenu da postal SLEPT neizmerno dobro, XII ja
dino ohanitve. Zakaj zavzenat restev neke kul-
ture, argumentira podzaveso ako je ia kultura
tokih mestih ena? Cezerno kriticno motrenje
sih narodnh slabost e ohromo njih voljo do dejana
Qsta stvar e zgodia Franciji Mas nacin zvljena
je navzc naSim nepoponostim brezkoncno boljsi