RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-25

ii. odeva it'd Osim ma te cisto fizitke granice,
produzenje radnog dana udara i moralne
granice. Radnik treba vremena "a zadovolja-
vanje dusevnih drustvenih potreba, ciji je
opseg broj odredjen opstim stanjem kulture
Prema tome Sc menjanje radnog dana krece
uokvireno fizickim i drustvenm granicama.
Tako nailazimo ma radni dan cd 8, 10, II, IA,
Is, 18 satova, dakle najrazlcitijih duzina."
Marks II Kapitau Str. 22s).
Danas su retk sucaj gde radnici rade po
IA, 16 iii 1S sati dnevno. Ali nisu tt slucaji
retki zbog toga sto kapitalistick posednci
sredstava "a proizvodnju postadose dobri hris
cani, to je tako posto su sc izmenule radne
prilike proizvodnji U proslosti kada je 'fi
zicka granica radne snage" dostignuta nakon
IA, 16 iii Is sati dnevnog rada, ia Sc "fizicka
granica radne snage "Nigne mnogo ranije pod
napornim usovima moderne proizvodnje. Ali
to ne znaci da Sc to rajno vreme skratilo ko-
rist radnika ma stetu kapitalista Ma protiv
danasnji kraci radni dan znaci relativno wise
viska vrednosti "a kapitalistu nego sto je to
bilo moguce kada je radnik teglio po 1S sati ma
dan. Evo jednog istaknutog dokaza. Koncem
prose godine Lincoln Electric kompanija
Clevelandu objavila je cifre platama svoiih
radnika bonusu koje je kompanija platila tim
radnicima Ali medju ciframa plati i bonusu
(vidi RADNICKU BORBU %. JAM nal&zile su
Sc druge cfre koje su Sc odnosile III proizyod
nju radnika te kompanije. Videli smo da su ii
radnici, prema kompanijskir, ciframa, primil
prosecno po 800 ma ime najamnice kroz 1912.
godinu, videli smo, takodjer, da su radnici te
kompanije proizveli, 90 priznanju same kompa-
nije, prosecno po 100000 vrednosti. Da bi nam
racunanje bilo lakse, recimo ola su radnici te
kompanije primili, premda nisu, iednu osmnu
svoga proizyoda. To b znacilo, posto Sc kod
te kompanije radi sati dnevno, da su ii rad
nic svakog radnog dana toj godni. radili
jedan sat "a sebe sedan sati "a vlasnike Lin
coin Electric kompanije. Pitanje Sc rostavlja:
zasto ia kompanija ne pokusa da prmora svo-
je radnike da rade wise cd sati dnevno? Ma
nase pitanje neka odgovori sam preisednik
Lincoln Electric kompanije, James F. Lincoln
jednoj izjav Trgovackoj Komori Clevelan-
da, gospodin Lincoln rece: "1skustyo ie polka
zalo da predugi satoyi jedino rezultiraju
znanstvenom tracenju vremena. Nj jedan pole
dinac ne moze raditi iznad izvesnog broja sa-
ii bez da mu prozvodnja opada. Drzeci ga
ma poslu smanjuje proizvodnju, posto Sc on ne
moze pravlno odmorit Iskustvo pokazuje da
IL sati dnevnog rada ne proizvede koliko sa-
tt dnevnog rada; da dana rada il Z. sve dru-
go mex je jednako, stvara wise proizvoda nego
dana besprekidnog rada. Radnici vole "over-
time" posto i'm Sc plati so posto wise nego "a
rad spod 40 sati. Poslodavci vole overtime
posto ga tako oni ne placaju dade i'm veeu
proizvodnju." Da Ii je potrebno da Sc nesto
doda recima gospodina Lincolna?
Slucaj sa Lincoln Electric kompanijom
nije izuzetak, to je tendencija kapitalistickog
nacina proizvodnje. "Kapitalst je kupio radnu
snagu," kaze Marks, "po njenoj dnevnoj vred-
nosti. Njena upotrebna vrednost pripada ME-
mu "a vreme radnog dana. On je dakle stekao
pravo da Sc koristi radnikovim jednodnevnim
radon Ali sta je radni dan? svakom sluca-
ju nesto mamie cd obicnog dana. Ia koliko ma
ME? Kaptalist ina svoje sopstveno misljenje
toj ultima Thule [zraz koji su Rimljani u
potrebljavai "a Britaniju drzeei je krajnjom
severnom grancom svetal, toj krainjoj, nuz-
moi granici radnog dana. Kao kapitalist, on je
samo oicen kapital. Njegova je dusa kapitalo-
va kapital ina jedan jedni zivotni nagon,
nagon da Sc oplodjuje, da stvara vsak vred-
nosti, da svojm postojanim delom. sredstvma
"a proizvodnju, usisava sto je moguce vecu
masu viska rada. kapita je mrtav rad koji O.
zivjava kao vampir samo usisavajuci zivi rad.
koji toliko wise zivi ukolke wise cd NIGGA
usisa. Vreme "a koje radnik radi, yreme je "a