RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

l
maju pristupa tai hotel, nego ne
maju pristupa III Il najjeftiniiu
gostionicu, gde jedan rucak koSta
tex 80 cent?, ali bez ikakava plea
= osim vode
Vladin odbor "a ispitivanie mai
ieftiniieg ziVljenja, pronasao ie
da treba jednoj familiji cd tri IL
ca "a pesosa na mesec "a zivoC,
i to bez ikakvih razonoda. Ovo ie
izraGunato jos pre- rata, sada su
zivotne nanlirnice sve skurlie, d0k
ie novcana najamniea ostala ista,
sto znaci da je stvarna naiamni-
ca opala u srazmeri poskupelih es-
papa. A buduci da je profit kapi-
talista, uZrokom rata, porasta0, to
ie onda relativna ma jamnica rad
nika opala tolikoj razmeri. Da
Ii "a owe radnice, koje zaradjuju
1915 pesosa ma mesec, radeci de
set sati IA dan, one plemenite
fraze: "sloboda", ''demokratija'
t. d.. .inaiu ikava znacaja? Stanje
ostalih radnika nije mncgo bolje.
Najamnica predstavlja izrablji
vanje onoga ko je prima, a to je
naiamno ropstvo. PTema tome, ma
koliko Sc govorilo "slobodi',
"demokratiji" it'd, onaj koji pri-
ma naiamnicu, on je rob onoga
kC nlu ie dava. A kad nj toga ne
ma, ii. kad dodje kriza iii depre-
sija, onda mora da saapaya cd gla-
di. "Demokratija" i "sloboda', nj
ii sve druge fraze MENU ne pc
maui nista. Danas, kad radnicka
klasa, pored toga ste proizvodl
svo drustveno bogatstvo, "a mi
zernu najamnicu, jos ratuje i gi-
ne IA bojnim poljina, da bi Sc O.
cuvao sistem Il kojem radnici mo-
raju da zive cd najamnice - sis
tenn najamnog ropstva.
RadniGka klasa proizvodi svo
drustveno bogatstvo, cd kojeg ona
prina mali deo, koji sc zove ma
iamnica, ostali, mnogo veci deo,
estate posednicima sredstava pro-
izvodnje, koii Sc zove visah vred-
res;i. Posto radni6ka kiasa prima
sasvim mali dec cd proizvedenog
bogatstva, pa prema tome j potro-
81 malo, ier wise nema, kapita-
| listiGka klasa ne moZe da prozde-
re say viSak vrednosti, ona je pri-
nudjena silcm o~stanka svog sis
tema, da trazi place van svoje
zemlje, da bi unovGila ostali deo
viska vrednosti. Ali, kad kapita-
listicka klasa jedne nacije trazi
strane piiace, ona Sc sukobljava /
| sa kapitalistickom klasom drugih |
Zemalja. A poSto su place vec "a
uZete, kan kontrola mad sircvim !
| materiialo a koloniie su vec |
sVe Zauzete, sad niSta drugo he |
| preostaie nego rat. Rat, da otima-
iu jedni cd drugih pijace, sfere
! uticaja, kolonije, izvore sirovcq
n1aterijala it'd.
kad rat otpotne (kao sto ie slu-
cal danas), svaka drzava upregne
sve svoje sile propaganda, ube-
diuiuci svoju radniGku klasu, da
oni vode pravedan rat, da ona
druga nacija vodi nepravedan rat,
te da je treba po3istiti sa Zemlie.
Tc kad rat dobiju ma zemlji ce
| biti raj" mir. To danas cine
sye zaracene naciie. Nema nj jed
ne zemlje na svetu, cije novinstvo
i propaganda kazu, Ga treba unis-
It'll najanlni sisten, koiem rad
nix prima najamnicu, sto ga cini
da je rob kapitalisticke klase. Dok
istcvremeno obetavaju kule gra-
dove sa lepim Supljim frazama.
samo da radnike zavaraju da volj- ,
no ginu, da bi sc ocuvao kapi-
talisticki sistem - naiamno rops-
two.
Gore smo videli da ropstvo rad
nicke klase svo zlo koje bije da-
nasnje eovecanstvo, narcotic
radni narod, jeste posledica da-
nasnjeg lcpovskog sistema, te II
koliko duze on traje, u toliko &c
biti sve vece patnje stradanja
"a cello covecanstvo, a narcotic
"a radnicku klasu. Sta mozemo mi
raduici ocokivafi I'D 6onoSn;;I, M