RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

koji je pre- dve godine podneo program cd 7
tacaka "a fasizaciju Amerike, drugi mamie
"ugledni" politicari i politicareiei U ostalom
ia prvomajska proslava Il New Yorku imala je
toliko srodnost sa istorijskim i revolucionar
MIN znacajem Prvog Maja koliko radnieka kla-
sa ina srodnost sa kapitalistickom klasom
Da je ia nasa ocena tacna, svedoei izjava jed
nog cd gavnh govornika koji rece da je svr-
ha te proslave da bude "zvonki poziv "a lnva-
ziju kontnenta Europe, invaziju koJa &c ONO
guciti ostvaranje odluka do kojih Sc doslo u
Casablanci - 'bezuslovna predaja' fasistickih
armija.' Izgleda da su tt ljudi voljnl Ga govore
o "bezuslovnoj predaji' svega svacega samo
ne "bezuslovnoj predaji" kapitalistieke kla-
Sc - najveceg neprijatelja radncke klase.
Ali, ako do sada izredjane proslave nisu
reflektovale istorijski revolucionarni znacaJ
Prvog Maja, mozda je to zbog toga sto su te
proslave bile, u glavnom, pod upiivom agena-
ia svetske hajducije njihovih saradnlka, u
radnickim redovima. Ako Sc igde moglo oce-
kivati provomajske proslave II duhu proleters-
kih interesa, to je morale doc IL SoVJetskog
Sayeza Ali ma zalost stetu radnicke klase
sveta, nj Sovjetske prvomajske proslave nlsu Sc
sustastyeno raElikovale cd dosada spomenu-
tin.
Stalinova pryomajska beseda bese glavni
prvomajskl govor u SovJetskoj RuslJl Ga
nemamc pred sobom tekst Stalinovog govora'
nebi imali nkakve poteskoce da ga ocenlmo
ma osnovu komentara tome govoru koJl -Su
Gosl IL burzoaskh izvora. Sama clnJenca da
ie ameriGki Drzavni Sekretar, Cordell Hull,
bio IL stanju reci da je Stalinov govor dobro
dosao da dokazuje veliko drzavnstvo Stall
ma, sama ia cinjenica bi bila dovoljna ola sum-
niamo Stalnov govor. Ali kada Sc proclta
tekst Stalinova govora tada sve sumnJe nesta-
ju, ma njhovo mesto dolaze nepobitni dokazi
da je Stain, ma mesto prvomajskog govora U
istorijskom revolucionarnom smislu tog pro-
leterskog praznika odrzao jedan obean govor
burzoaskog drzavnika. Nema tome Stalino-
yom govoru jedne reei med djunarodnoi soli-
darnost radniGke klase sveta niti tolko koli-
ko je receno ma sastanku predvodjenog Cd fe-
kera u Clevelandu; nema u Stalinovom govoru
iedne reel osnovnom uzroku ovog Drugog
SVeISkOg Rata, III lcCl y hdpltdiiLHu, III ic-
ci Proleterskoi Revoluciji: nj reel koja bi
dozvoila krajni zakljucak da nema made "a
trajni mir bez obaranja kapitalizma. tai IL
-A-=~:---~c---Aa1- '-~----i---:
da rece: "Pamtite ostavku velikog Lenna
Posto je rat postao neizbezan sve "a rat. .
Profanator nezna iii nece da INA da rat ko-
iem je Lenin govorio bese rat protiv kombino-
vanih sila svetskog kapitalizma, rat "a od-
branu tekovina Proeterske Revolucije Rusi-
ji Je Ii ovo rat protiv svetskog kapitalizma.
je Ii ovo rat "a odbranu Proleterske Revolu-
cije? Ako su stanovnci Moskve, "a vreme Sta
linovog govora, osetili da Sc nesto trese to nj
je bio zemlj ljotres, to sc Lenin preyrtao svom
mazolejumu prevrtao Sc posto nije mogao da
podnese podlo drsko izvrtanje svojih misli
koje behu izrazene u najbojem najcistijem
duhu proleterskih interesa. Ostatak sluzbene
Rusije sledio je Stalnov primer. Nikolai Tx
honoff, organu Komunisticke partje Pravdi,
rece da Prvi Maj simbolise "koncentraciju sna-
ga o-americke-sovjetske koalicije' Slsno
Sc izrazio Jermaseff u Izvestij David Zas-
lavsky Il Crvenoj Floti Imajuci sve to ma umu,
nije dake nikakvo cudo da su predstavnici
najveceg della svetskih izrabljivaca primili Sta
linov govor sa najvecim odusevljenjem. Ne
n1enj ia stvar da su po Moskvi, ostalim delovi-
ma Rusije, leprsale bezbrojne crvene zastave,
cinjenica je da Sc sluzbena Rusija ne razliku-
je cd ostalog kapitalistickog sveta u koliko Sc
tice proslave Prvog Maja, mnogo drugih
stvari. Nadati Sc treba da sluzbena Russia nj
je predstavnik zelja osecaja ogromne vecine
na Russia doprinasa ostvarenju prvomajske l.
deje solidarnosti radnicke klase celog sveta