RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-16

nog zivota bednom svetu. (c) Mi moramo
uciniti mas pun udeo Il programu "a traJnl
mir medju nacijama" Kada republikanski po-
liticar kazu da treba cuvati stititi 'nase ma
cionalne interese" oni stvarno misle ma inte-
rese kapitalisticke klase owe zemlje. Kada tt
politicari govore "povratanju reda i "dostol-
nog zivota' oni misle ma red koji je vladao
pre- potetka Drugog Svetskog Rata, ma red
koj ie direktno odgovoran "a danasnJi krvavl
nered; njihov "dostoian zivot" znaci onaj
zivot kojim su radnici ziyeli pre- pocetka ovog
drugog kolosalnog krvoprolita, ma zivot reilta,
mrvica, prosjatenja it'd Sama rec 'povracanJe
izdaje njihove plutokratske namere. Njlhovo
brbljanle "traj nom miru' znacl lsto tollko
koliko onaj dobropoznati bob, posto mir, naro-
cito trajni mir, zahteva druStvenu podlogu ma
kojoj da takav mir zasniva, a kapitallzam
nije takva podloga, on ie podloga "a dalJne
izrabljivanje, "a sve oStrju konkurenciju, Ia
jos krvavije ratove.
l4 Onaj dec programa koj sc bavi sa razo-
ruzanjem osovine nakon rata, ina lsto tollko
konkretne vrednosti kolko ma koje drugo plu-
tokratsko obecanje Zar nam Prvi Svetskl Rat
ne pruza izvrsnu priiku da ocenimo to brbja-
ME razoruzanju, zar mogobrojne konferen-
CHE "a razoruzanje,' koe su Sc odrzavale
isto vreme kada kaptalisticke nacije sveta
medusobno trgoyale sa oruzjem, ne dokazuju
koiko znace ia obecania to mahanje mash-
novom grancicom!
Republikanski napad ma sadasn ju washing
tonsku administracju i menu prosirenu bro
kratiiu, nje nista drugo doll plutokratsko jau-
kanje protiv svakog pokusaja da birokrat VIA
daju mad stvarnim vladarma (kapitalistickom
klasom) i da i'm pokusavaiu ogranicavati pro-
fite it'd. Pored toga, republikanci znadu da ce
to lepo zvuciti narednim izborima ako oni
budu Il stanju uveriti glasace da oni (re-
publikancD "a to da Sc povrate razne zgub-
ljene slobode.
| republikanci demokrati imadu dobrih
razloga "a svoje groznicave pripreme "a ma
redne zemaljske izbore. Oni su svesni cinjeni-
ce da svaki predstavlia po jednu stranu iste
kapitalistitke medaje U koliko Sc tice njihove
medusobne borbe, oni znadu da oni bore
da odluce ko &c da bude polticki kocijas ma
koima kapitalisti6ke politicke drzave. Ali on
takodjer znadu da kapitalstek sistem nije u
tckih kontrola, oni znadu da Sc ne bi nj ta-
ko mogao odrzati kada bi bilo dovoljno klas
ne svesti kod radnieke- klase. Zato. ma kako
da medjusobno napadali, ma kako da sc
bore "a kociiastvo drzave oni uvek rade ma to-
me da odrzi niihov omiljeni sistem koji i'm
omogucava izrabljvati radnicku klasu.
Alitpoliticki izbori nisu samo "a plutokra-
te njihove agente. | nasa klasa ina nesto
&c kazati, ovisice cd stepena do koga je kod
nase klase razviiena klasna svest. Ako rad
nicka klasa ne odazove pozvu svojih klasnih
interesa koje zastupa neumorno istice Soci-
jalisticka Radnicka Partija, tada ce naredni
izbori resiti samo jedno sporedno pitanje -
ko &c da upravlja sa drzavnom batinom mad
glavama radni6ke klase t. j. ko &c mas drzati
Il potcinienosti. Ali ako jedan dovoljan broj
americkih radnika dodje do nuznog minmuma
klasne svest naredni zemaljski izbori mogli
bi bla tako milozvucna "a izrabljivace i nil
hove agente. Jer kada b kod nase klase bilo
dovolj jno klasne svesti da ma svom poltickom
barjaku ispise zahtev "a obaranje sistema pri
vatnog vlasniStva te kada bi ia naSa klasa
organizovala svoje snage u Socijalisticke In
dustrijalne Junije sa svrhom da podupre svoj
politcki izrazeni zahtev sprovede ga delo,
to bi bio kraj kapitalizmu swim zalima koja
on poradja To bi bia zora novog drustvenog
uredjenja - Socijalizma. To ie glavno cent