Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-08-13
MUSSOLINI A JEHO
IMMITATORI.
Pfse Petr Lipa:

ulOunOQOOe naSleQKy JenO paQC
budou ddlezit6jsf neil jsou ty
okamzite.
Pokud jde o osobnf kontrolu
italske situace, Musoslini il jiz
davno pTedal svym nacistickym
panGm. V nekolika posled-
mich m6s1cfch sc tez zhorsilo
jeho zdravf, take dokonce pre-
dial politickou moe mad svymi
nejblizsimi spolecnfky sekre-
tart faSisticke strany Carlo
Scorzovi. Avsak Mussolini byl
mad to symbolem celeho syste-
mu nasiln6ho, nedemokraticke
no rezimu, ktery nasel obdivo-
vatele a imitatory v cele JIM
a stTednf Europe. Tito tez
predali temeT vsechnu moe
Hitlerovi a kdyz Mussolini ode
sci bylo i jim nadevse jasne re
jejich dny jsou secteny.
Toto uvedom6nf pTirozene
neznamena, re Sc lined vzdajf
Spojenym narodGm a demokra-
tickym SLAM v jejich Vast
Mich zem1ch. Naopak, tito dix
tat1rci sc pokusf o vyjednava-
nj s t6mito silami ably 81 tax u
drzeli cast sve byval6 moci.
Zanedlouho pot6, kdyz mar
sal Badoglio prevail italske
premierstv1 doSlo V Milan6 k
velkym vytrznostem. Milan byl
rodiStem italskeho fasismu, a
"a vytrznostf nejpruds1 1tok
demonstrant1 byl veden ma
list Popolo dItalia. Kolem bu-
dovy listu byl vojensky kordon.
Kolem Mich tisfcove davy po-
bouTenych obyvatel Milana.
Poole svycarske zpravy "a pre-
stavky v demonstrated, lid Sc
dostal blizko k budove a volal
ma oblezene fasisty:
"Vydejte sve v6dce a pax
jdete domG." ZTejme doslo Ike
sporGm mezi fasisty v budove.
Ia nekolik minut objevila Sc
ma stTese skupina muzG, ktera
vyvlekla mani vzpirajfclho sc
muze a shodila no do ulice, kde
byl ubit davem.
Touto ob6ti byl Amerigo Du-
mini, jeden z vrah1 italskeho
socialistickeho poslance Giaco-
mo MatteOtiho. Jeden pozoro-
vatel, ktery cetl tuto zpravu
poznamenal k tomu: Nevfm
zda-li k tomu skutecn6 doslo
ale je to pekna alegorie k tomu
CO sc nyni dele v Italii.
Tim chtel vlastn6 T1ci toto.
Natlak verejnosti, a tlak ar
mad Spojenych narodd dostal
italSke vladu do velmi obtlzne-
no postavenf, zrovna tax jake
miIansk6 davy zpGsobily vel
kou nepffjemnost skupine fash
stu branfcfch Popolo 6Italia. V
obou pTfpadech armada brani
utlaGovatele pred Uneven lidu.
Lid chce, ably vGdcove byli po-
trestani, ale ii kdoz tax dlouho
spolupracovali S Mussolinim by
Ii ochotni no ob6tovat, jeho sa-
motn6ho, natlak ktery byl ma
ne vsechny uplatnen. Kral
Viktor Emanuel, Badoglio a
mnozf mensf pTedstavitele, KITE
RI dostavali prfzen Mussoliniho
zGstavajf u moci.
President Roosevelt, premier
Winston Churchill, statni sekre
tar Cordell Hull a zahranicni
ministr Anthony Eden vsichni
zd1raznili, re nase podmfnky
k Ital6m jsou stale: bezpodmi-
necne vzdanf. Mfn1-li to, co RI
kali. a nemeli bychom o tom
pochybovati budou jednati S
kralem a Badogliem jenom, a.
by pTrijali jejich kapitulaci. PAX
Americana a Britove zavedou
vojenskou vladu v cel6 Italii
ktera potrva tax dlouho az
Pride doba, kdy Italov6 mohou
81 zvoliti sve demokraticke
v6dce. V podstate kral Viktor
manuel, Badoglio, a vsichni je-
jich stoupenci jsou stejnymi ne
pfateli jake Mussolini. Veil ar
madam bojuj1cfm prot nasim !:
spolupracovali pfi znasilneni
Habese a Albanie.
Samotny fakt, re Mussolini
padl, naznacuje, re konec ital-
skeho odporu nem6ze byti da-
leko. Mussolini ktery dostal
Italii do valky byl nejhlavnej-
sim stoupencem italske 1casti
ma valce. Jeho pad automatic
ky odmfta jeho politiku.
Ale znamena jeste vice. Je
to osv6tlenf vystrazneho napi-
su (Mene tekel) ma stene a pla-
ticiho vsem malym hitler1m.