Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-05-14
ITALIA Pc MUSSOLINIJU

G.. Sturzo ne vidi-in isto Sc more reel O vecini itali-
janskih antifasistienih beguncev-da je bla Jugoslaviji
prlzadejana velika krlvica, ko so bila prodana cisto ju-
goslovanska ozemlja JulUske Krajine Italiji G. Sturzo
zahteva Trst in vso Julijsko Krajino "a Italijo samo il
razloga, "ker je bio vse to precinct italijanskih a~spiracij
ve liza dni Risorgimenta' in ker hi Sc zee sc odvzame
ltaliji pc sedanji vojni Trst, izzvalo nov iredentizem V
~ltaliJ." Ia argument ne drzi. Obstoj italijanskih" aspira-
eli" Sc priznava. Toda vprasanje nastane, dali so tie aspi-
racije upravicene ali so samo del programa italjanskih
Imperialism, XII so hoteli izpremeniti Jadransko morje v
ltallJansko Jezero? ker pa govori G. Sturzo O itallJanskem
iredentizmu, Sc lahko naglasi, da je aneksija Julijske
Krajine pc Italji izzvala podvig 'Ejugoslovanskega ire
dentiz1na." Jugoslovansko ljudstvo Sc nj nikoli odpoveda-
10 svojim zahtevam pc Julijski Krajini, in stotisoce Slo-
vencev in Hrvatov, nasilno ~vtelesenih V Italijo pc prvi
svetovni vojni, nj nikoli ~prenehalo z borbo "a svoje ma
rodno ACKNOWLEDGEMENTS zvezo z Jugosavjo. Nadaljeva-
ME krivic IL leta 1918 pa pray gotovo ne DO pripomoglo
k lzgradnl bolJsega sveta pc sedanU Vojni.
G. StUzo 'priznaVa, da je Italia krivicno postopala
z jugoslovanskimi "manjSinami," in sicer ne samo pod
f%aSizmom, temvec tudi pod Administrations Giolittija,
Bonomija in Facta; to je vse cd trenuka, ko so prise pod
italiJansko kontrolo. Toda, pgavi g. Sturzo, tie italian
ske krivice'' Sc morejo ~pripisati fasisticni mentaliteti, in
n%adaljuje, da Sc ~problema %evropskih manjsin "ne more
resiti S premikanjem teritorijev sem in tia, ali-kar je Sc
slabse-z acknowledgement prebivalstva ter njegovim
deportiranjem il enega okraja V drugega, kakor da je to
prebivalstvo zivina." S TEN Sc strinjamo. Toda V kolkor
Sc to tice Julijske Krajine, je treba naglasiti dvoje stvari.
Prvic, g: Stuzo gotovo ne DO zahteval in pricakoval,
ola ne bi Jugoslavija pc tel vojni zahtevala cd Itaije
omega della jugOslOVanskega n%arodnega territorial, XII ga
]e %okuplrala Italia pc inVaziji meseca aprila leta 1871.
&c je temu tako, zakaj raj bi potentakem on ali kak
drug Italian, XII je "dobre volje,' trdil, da Jugoslavija
nina pravice zahtevati tudi omega ugoslovanskega ma
rodnega teritorija, XII j ga je vzela Italia pc prvi svetov-
nj voJnl? Ia Vtelesenje Julijske Krajine V Jugoslavijo,
pa ne bl bIo potreba nobcnega izkoreninjevanja ali pre-
seljevanja prebivalstva.
krajina, ki jo zahteva jugoSlovansko ljudstvo cd TIA
LIE, tvori "nanjsinski problem samo kot del Italije. Re
tisoc petsto let je bia ogromna vecina prebivalstva Julij-
slavija ne zahteva cd Italije nicesar, razen svojega iugo-
slovanskega narodnega ozemlja, XII ga je anektirala Ita-
liza pc prvi svetovni vojni V nasprotiu z naceli O samo-
odloGeVanju narodov. Jugoslovansko ljudstvo zeli ziveti V
miru S svobodno in demolIaticno Italijo. Toda Sturzovi
"ltaliJani dobre wolfe" hi morali priznati pravico jugo-
slovanskih zahtev do Julijske Krajine, vkljueno pravieo
do Trsta. To nj nikako "mesano" ozemlje. To je solidna
Jugoslovanska pokrajina, katere vk~l Jueitev v Jugoslavijo
bi popraVila veliko krivico, ne da bi ustvarila nadaline
krivice. To tenbolj, ker z%godovna i~zpricuje, ola nj Jugo-
slavija Sc nikoli zatirala svojih narodnih manjsin.
V clanku g. Sturza je Sc ena tocka, ma katero mora
odgovoriti Jugoslovan. On pravi, ola sta Trento in Trst
"Italiji to, kar sta Alzacija in Lorena FranciI." Mas ne
Gamma Trento, toda v kolikor Sc tiee Juliiske Kraiine, je
izjava 6. Sturza absolutno napacna. Francoske tezke in
dustrije potrebujejo zelezno rudo. Poleg tega zeli Fran
CHA 'stratesko mejo" z Nemcijo ob Renu. In koneno:
prebivalstvo teh dveh provinc je "mesano." Nobeden teh
argumentov pa ne prihaja v postey 4 ozirom ma Juliisko
Krajino. Plemensko je ia kraina jugosloyanska, v EXC