Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-04-07
SLOVANI MA OBZORJU ...

V "Slovenskem listu," XII ga izdajejo nasi primorski
bratje V Argentina, smo brali sledec krasen uvodnik O So-
vanih, XII ga ma tenn mestu objavjamo:
re davno pred sedanjo vojno Sc je svetoVno javno
mnenje zelo obsirno bavilo S slovanskim vprasanjem. '
s~plosnem so bill skoro vsi ~pomembnejsi neslovanski ma
rodi precej slabo pouceni O slovanstvu. Gledali so ma
Slovane z vr1a navzdol in Jill uvrscai med drugovrstne
evropske rase. To omalovazevanje Slovanstva, XII sta mu
hotel vsiliti pecat manjvrednosti zlasti pokojna aVstro-
madjarska m%onarhija in nemski rajh, Sc je V teku raz-
voja, posebno pa pc prvi svetoVni Vojni IL nadutega pod
cenjevanja, obrnilo V odkrito %sovtastvo. Y tel dobi sta
zlasti Hitler in Mussolini zaslutila slOvanskO nevalnOst
in napovedovala Slovanom neiZprOsno iztrebl JenJe.
Slovani igrajo V svetovni %zgodovini vedno vecjo Vlo-
90. Europa bi brez Slovanov kazala popolnoma d%lugacnc
lice. Slovanska zasluga je, ola Sc je mogla Europa mllno
razvii ati in napledovati. Ko SO rama napol diVja turska
krdela silila V EVropo, so jim skrhali moe SloVani. RaVno
tako so Slovani zav1nili preteco mongolsko nevarnost.
Proti Turkom, XII so bill strah in trepet Vsega kulturnega
sveta, so Sc sicer borii tudi drugi narodi, ali VISA tea
turSkih napadov in turskega jarma je lezala stoletja in
stoletia sano IA Slovanih. VISA sovanska zemlja je po-
gnojena S krvjo in ma njeni zemlji Sc je odlocevala usoda
Vsega O%mikanega clOVeStVa.
EVrOpski narOdi pa MISC nikdar znali doVolj cenltl
dragocenih slovanskih uslug. Medtem ko so Slovani Z
lastno krvjO branili EVropo in yes zapadni sVet pred
vzhodno neval nOstjo, so jim trgali Five dele n~arodnega
telesa ltalijani, Madja ri in V prVi vrsti Nemcl. Same
obse0i ie razumljiVo, da Sc je V tel teski dobi mogla raz-
viiati prcsyeta med Slovani lie zelo pocasi. In vendar so
SlOVani uStVarii V SVOJlh nalOdnlh peSnlh umetnlne, "a
katere iih zavida yes ostali svet. Gin tezje jim je bio,
tenn &hrbneiSe so ~negovali umetnOst in lepoto. SloVanske
narOdne nose zlasti slbske, hlVaSke, luzlskO-srbske, poll
ske, ruske in tudi slovenske, predstavljajo tako mocha
ragnjenia do umetnosti, da je kaj p%odobnega tesko najti
kje dlugJe V sVetu.
MnOgi naTodi, zlasti Germani in Romani o~citajo
S OvanOm NultmnO ZaOstalost. Ali taxi Ocitki MISC sanO
~neutemeljeni, ampak tudi kriviCni. Cetudi je bill znaten
del Sl0vanoV do kOnca plve sVetoVne vOjne pod tujlml
E1lG9r1i Iii uD NJ ycoE nOIiih OVi,9lp njhOV naDTp0pk
vendar so Sc seznanili Z najvaznejSimi iznajdbami in cd
hlitji. V svobcdni domovini pa Sc je napredovalje dvi-
gallo Z ogromno hitrostjo. PolJska prestolca Varsava je
postala miiionsio mesto. Praga Sc je razsrila "a mo
goGna modelna predmestja in je imela pred ~ceskos!oVa
Sko kat2strofo re skoro mill jon prebivalcev. Pred 20 lett
in mode}nizirali. Kar so ustvarjali d1ugi narodi vec deset:
letji, SO ustvarili Slovani V nekaj letih.
Industrial zlasti poljska in ceska, sta Sc V nekaterif
panogah lahko pomeriii S f~rancosko, nemsko in ~anglesko
V nekaterih pa 10 cello prekosii.
Ia razvoj knjizevnosti MISC bile pri Slovanih rz
mere poGabno ugodne, vendar pa zlasti Rusi, Poljaki II
Cohi ne zaostaiajo "a velikimi narodi, kjer so bill dan
vsj p0g0ii "a vsestranski kulturni ~napredek. lie sana ime
ma D0e tcjovskega, Tolstega in Sienkiewicza ~odtehtajc
mnogo, da ne govorimo 0 znamenitima ruskima slikarje
ma B2sneceVu in NestOroVu.
Slovani so ravno V zadnjih letih pred sedanjimi vol
mimi dogodki jasno dokazali &Vetu, da MISC manjvrednt
mem tekmovanju resno o~grozali vehke zahodne narode
mem tekmovanju resno ogl azab vehke zahodne narode
V nekaterih slovanskih pokrajinah, kjer ie bilo prec
prvo svetoVno voino 80f ali Sc cello veC odstotkoV prebl
valcev nepismenih, sno incl tik pred prusjaskim napa
dom ma evropsko kulturo in civilizacijo, he samo move
sole, XII jh ie poVsod ~posecala tudi zenska mladina, am