Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-04-21
UVOD X r BRATOV

Zdaj DO priblizno leto dni, odkar je objavilo case
pisje prve vesti, da cetniki generala Mihajlovica jugoslo-
~Vanskega vojnega ministra, sodelujejo z ltalijani V skup-
nj borbi pcoti drugi jugoslovanski skupini upornikov, XII
Sc nazivajo partizani. Jugoslovanska vlada 81 je, narav-
no, prizadevala zanikati ali omalovaziti tie vesti, ces, da
ne odgovarjajo resnici, it'd. Toda, ker so Sc tie vesti trdo-
vratno vzdrzavale, jih nj bio vec mogoce kar enostavno
zanikati, cato je njena JIG agencija koncno priznala, da
so bill res taksni posamezni slucaji, da so pa Mihajlovi-
cevi castniki, XII so vzdrzevali tie stike z Italijani, discip-
linirani ali odpusceni. Tozadevno priznanje sro brazil tu-
di V tukajsnjem sosednem dnevniku, XII zagovarja Mihaj-
lovica in njegove cetnike. IL tega torej sledi, da je tako
sodelovanje res obstojaIo in morda Sc obstoja.
Meseca oktobra so Sc pricele pojavljati V velikem
ameriskem ~casopisju vesti, IL katerih je bilo razvidno, da
Mihajloviceyi cetniki MISC edini borci V Jugoslaviji, XII IL
VaJaJo odpor proti osiscu. Meseca decembra je pricelo
o tenn dejstVu razpraVljati tudi casopisje V Angliji. Kon-
emo so posegle V to zavezniske Wade, nakar sta Mr.. Elmer
Davis in general Eisenhower javno priznala Mihajlovica.
Toda dine Is. februarja letosnjega leta so objavili najvec-
j londonski dnevniki ma svoji prvi strani senzacionalno
vest, da je ~soVjetska vlada formalno obvestila jugoslovan-
sko Waldo V Londonu, da je V posesti dokazov 0 Mihajlo-
ACKNOWLEDGEMENTS voJaski kooperaciji proti partizanon.
To je bio objaVljeno V casopisju dine IS. februaria, kar
pa splosna javnost nj vedela, je bio to, da je sovjetska
Vlada posla3a jugoslovanski Vladi silicon memorandum Re
lansko poletje.
kaj Sc pray "a pray dogaja V Jugoslaviji?
Jug0slayija je poStaia zrtev NeIncije V aprilu leta
1871. Jugoslovanska geriska voJna pa Sc je pricela V p-
letju istega leta, takoj pc plicetku r1sko-nenske vojne.
Ostankl redne-JugosloVanske armada, komunisti, podzga-
nj pc now ldeJ, kmetje, X SO Sc zatekli V gozdove, diiaki
in int. ektualci, XII SO Sc moral odpovedati svoiim studi-
Jam in poHiicem, Vsl ii so zaslutili svojo priliko V Hitler
jeVem napadu ma RUSTIC ter Sc priceli zbirati V malih sku-
pinah, vedno pripravljenia "a akcijo. Sredisce atrakcije
sta bla diva vzora: tak1atni polkovnik Mihajlovi5 s DO
koJnlm polkOvnikon Putnikovicern IN nekaterimi dIugi-
mi srbskimi castniki - in dobro treniIani, fanaticni ko-
munisti.
Med tena dVema spaJajocima Sc skupinama pa Sc je
re takoj ' pocetku pojavilo nesoglasje glede strategic.
MihajloVic je - kot vojak in strateg priporocal pre-
Vidnost in odlog velikopoteznih operacij. S1bski komuni-
ST., kl 50 globlJe TazumeVall poltcne emocije ljudstva,
pa SC zahteVali t~akojSnjo akcjo. Podprti pc ogrornni We
S!1l NIne1Skega ljudstVa kakor tudi 20 intelligence, so Sc
Dtez %!tta'loVlca virgil V Vojno. OmamlJeni po nenadnem
h~lN~.u, 50 Sc Nemcl V neredu unakni1i pred samimi vra-
Il ~L&oGl"rta. Nato pa so Nemci udarli nazaj, poruSii; Z
hoElpl21k! II %0AlOpnimi kolonami klaj Uzice ter Sc tako
stlasno maSceVall mad nedolznim probiyalstvom, da je
bill Mihajl0Vic pc ljudski wolff in zahtevi prisiljen, vreci
sVoje cetnike V bitko.
Meseca maja istega n~esreGnega ]eta, 1941, je pozval
Heinrich Hlm1nler, nacelnik ~nennskega Gestapa, Evgena
kvaternlka, PaVelicevega oprodo, k sebi v Berlin. Bojec
Sc, IN slcer ne brez Vzroka, da DO nemSka invazija Rustic
dvlgnlla ma Balkanu splosen upor, je predlozil Himmlar
KVatelniku sedee> diabolieen nacrt: ustasi, to je Paveli-
ceva ~fasisticna milica, maj pomagajo Nemciji S tenn, da
lzVedeJo ma Hrvatskem, V preventiven namen in v po-
moe Nemeiji splosen masaker ali pokolj Srbov. Kva-
ternik je odsel IL Berlina domov, nakar lie bio v Hrvat-
ski poklanih pc ustasih - kakor so naznaniala porocna
= 30O,0 900 Srboy, ko SO Nemei meseca juniia in Julia le-
ia 1941 vpadli v Rustic. Ta glozna stvar nj prapreeila iu-