Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-19
~NEJOBTfzNEJSf LETECKA
LINKA MA SVETE.
Poole vyrok6 americkych let
CT je to letecke spojeni mezi
Indil a Chou.
P1Se Jan Maly:

DeJte sc k letcum a mate pf1-
lezitost k nejt6zsimu celoden-
nlmu letan1 ma svete!"
Tato hesla by mohli sborove
a s plnym opravn6nim volat a.
merictf armadnf letci letajicf
ma tratich mezi Iindif a Cfnou.
Nebot preletet tuto leteckou
linku vyzaduje chladnokrevn6-
no a houzevnateho letce, a stej
ne vytrvalou a chladnou statec-
most.
Fakta obycejne vypadajf ma
pohled velmi jednoduse. Pro-
toze burmska silnice je uzavTe-
ma pro dopravu valecn6ho ma
terialu do C1ny must sc tam do
pravovati leteckou cestou. Pakt
je jenom nutn6 dopravit jej do
nejblizSiho mfsta V Indii cd
Ginskych hranic a odtud jej le-
tadly dopravit do C1ny.
Ma mape to vyhlfzf jest6
snadneji zvlaste kdyz to nenf
obrysova mapa, ktera neuka-
zuje Himalaje. Snehem pokry-
t6 horstvo je rozdeleno Tekami
Mekong, Salween a Cindwin v
n6kolik pasem dostupujfclch
do vyse 10000 az 10000 stop
a kterym letci Tfkajf 'hrb."
Let6t jiznfm smerem zname-
ma letet pres Japonci obsazene
1zemf. Letet kolem mich ma
sever znamena vrazit do nej-
vysSf himlajske bariery v nfz
je Mount Everest, bora vyss1
neil je vyskova hranice nor
malnfho dvoumotoroveho do
pravnfho letadla. A tax anne
rictf letci jednoduse lett pres
"hrb" prostredkem. S tim ia
ponci nepocftali stejne jake Hi
tier nepocital S tim, re Ameri-
ka a Britanie budou schopn6
pouziti arkticke lodni cesty k
zasobovan1 Sovetskeho Ruska.
Potion je tn jeste mensf de-
tail V podobe pocasi S tropicky-
mi deSti v let6 a vichTicemi a.
zimou ktere tvoTf "a zimnfho
obdobf pekne mnozstv1 ledu ma
kTfdlech. caste to znamena
nutnost letenf ma slepo, jenom
Poole ~pT1strojI a nekdy to INA
mena let6t v noel. Spatne po-|
cast jiz zahnalo nejednou leta-
do daleko "pres hrb" a zpGso-
bilo jeho zmizeni ma vzdy.
PTectete 81 ted letecky zapis-
nix 25leteho armadniho letce
H. Luskyho z Nashville, Tenn,
ktery YAM ukaze jakou tezkou
a hazardni praci vykonavaj1
americti letci pTi doprave po-
moci Cine. Zapisnfk popisuje
9 m6sicG l6tani mad Cfnou, Bur
mou a Indif. Lusky krone 40
letG pres "hrb" podnikal cetne
lety do americkych zakladen
hluboko v Cine.
Zde je n6kolik ukazek z je-
no denniku:
"Jsem ztracen mad Henyan-
gem. Nulova viditelnost. He
nyang (obklopeny vrchy) hla-
ST viditelnost ma 800 stop. Po-
kusim Sc trefit. (Trefil toy.
Dalsi zapis: "Zpatky z le-
tn k zakladnam. Nasel novy
prGstTel jednoho kT1dla. Ne
vim kde jsem k tomu prisel ale
rozhodne to tam nebylo pri
startu."
Let trva obvykle tri a pGl no
din. z Indie z rama to byva o.
bycejn6 hladka costa, ale pri
odpolednim navratu je let pro-
ii vetru, pTi n6mz letadlo Sc
propadava do velkych vzdus-
nych kapes, let mlhami. Letci
Sc bojf spatneho pocas1 vice ne
Iii Japonci protoze "a spatne-
no pocasf mohou lehce zblou-
diti.
Predstavte 81 takovou cestu
z Kunmingu v Cine do Assamu
V Indii. Hned zpocatku poca-
81 nev9Stf mic dobreho. Prvn1ch
padesat mil let1me pod 500 sto-
povymi mraky propletajfce Sc
mezi horami az konecne prij-
deme do mrakove prGrvy. Lee
tee Lusky rychle proleti protr-
zenymi mraky do WISE 5000
stop. PAX letfme We slunci, po-
iodine a snadno, az Sc dosta-
meme k Himalajim. BRIO Sc
privali ocean mrakG a pokryje'
pod Mani Sc rozkladajfcf hory
a 1dolf. Sem tam vidfme BURN
skou silnici.
Ted jsme mad "hrbem." Ma
stestf pocasi mad MIN je dnes
bezmracn6. Ovsem je lima
- m n