RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-29
Entered as Second Class Matter at Cleveland
Ohio. Post Office, February 9Th, 1910.
Pryi Mai = Simbol Slobode.

Osvanuo nam je So Prvi Maj, osvanuo nam
ie dan koji je "a klasnosvesne radnike ceioga
sveta postao simbol Ekonomske Slobode; os-
vanuo nam je dan koji ,iiva nadu u potistene
strah i trepet sv .ske izrabljivaee
Pry Mai je , coeiti prank. Ostali "praz-
nici". kao pra- 20, predstavljaju nesto sto le
bilo: Prvi = ii predstavja zelju "a ostvarenJe
naipleme, 1ijih ceznja najplemenltlJlh nudl
syih v enema; Prvi Maj slavi sutrasnJlcu slav-
ne zaiednice Socijalisticke Industrijalne Repu-
bike Rada.
Prvi Mai u istnu predstavlja revoluciju
- Proletersku Revoluciju. Ali Prvl MAJ ne
predstavlja revoluciju nekoj slatkoJ daieko1
buducnosti: Prvi Maj predstavlja revoluciju
sada. sutra, iduce nedelje, iduce godlne, sto
&c reel cim izvrsioci revolucije, radnicka ka-
sa, budu potpuno razocarani sa kapltallzmom
i kada izgube nadu da Sc njihovo stanJe moze'
nod kapitalizmom poboljsati i, konacno, kada
odluce da &c Sc organizovati sa svrhom da us
postaye novo sretnije drustveno uredjenle.
Ako ie ikada bilo dovoljno nagomilanih
razloga da Sc kapitaizam obori da Sc ma ME-
govo mesto podigne Socijalizam, ia gomlia raz-
loga ie visocija danas nego sto je bila lkada
ranije. Kapitalizam je truo-zreo "a ooaranJe'
u stvari sve je gotovo izuzev radnicke klase
yaliano organizovane "a izyrsenje svoje lsto-
rijske misije.
Ali nije bas najvece cudo da svetSki pro-
letariiat los ina neku nadu "a izmirenje sa IL
rabliivacima uzurpatorima; nije prevellko GU
do da svetski proletarijat jos igra sad ulogu
prosjaka, sad topovske hrane; ina razloga da
sc proletarijat jos nije uzdigao do pune mu
prilike revoucionarnog dostojanstva. Po reel
ma yelikog De Leona: Buduci da Sc nJegove
energiie trose bakcanjem oko "oblika'; da Sc
njegov intelekt razbija nelogicnim stavovlma;
da Sc ostrica njegovog revolucionarnog dosto-
ianstva tupi "presedenima'; da Sc nJegova
misaona zivost koci postovanjem onoga sto nj
je dostojno postovanja; da sc nJegovo samo-
pouzdanje lomi oslanjan jem ma neprlJatelJske
elemente: da sc njegove odluke nakaze mrvl-
cana: da njegove umove ostaylja praznm slat-
korecvost da Sc njegova cula zabavlJaJu glu-
MON; najzad, da Sc njegov karakter vuce aole
ma nivo prosjaka to je uvelko odgoVof-
no da svetski proletarijat do danas trpl krvo-
locni kapitalizam.
Ne govorimo mi samo jucerasnjm zlo-
cinima pocinienim mad svetskom radnlckom
klasom. Danasnji su veei nego jueerasnji
Pogledajmo oko sebe. Svet Sc nalazi vrt-
logu Drugog Svetskog Rata, jos jednog to
najkrvavijeg dokaza da covecanstvo ne moze
ne treba ocekivati mir pod kapitalizmom. Gde
su oni koii su nekada paradirali PrvomaJs-
kin povorkama? Gde su oni koji su svlrall pc
vail proleterske hir1ne? Gde oni koji su Sc
kitili crvenim n, snama? Gde su oni koji su gr-
mill sa rev ucionarnim frazama? Pogledaj-
mo oko oe Uzmimo Ameriku "a primer. Os-
tavinrc proslost, pregledajmo sadasnjicu. Pre-
gle' ajmo danasnji rad ljudi, pokreta novina
koji Sc nalaze nasem javnom zivotu. Baclmo
svoj pogled ma rad medju jugoslayensklm rad
nicima owe velike zemlje. Sta vidimo?
U America izlazi najmanje jedan tucet jul
goslavenskih novina. Nj jedna Cd tih novina
nema dosta kuraz da otvoreno kaze ola radi
protv interesa radnicke klase; sve Sc upnju
il petnjh lila da bi dokazale da su "a radnl-
ke Nema tome dugo vremena cd kada su mno-
ge cd njh pisale pune stranice revolucionar-
nih fraza, i to sa najcrnjim slovima Gde su?
Sta rade? Kolko SUI Sc te noyine udaljile cd
stvari proletarijata, u koliko su joj ikada bile
blizu najbolje Sc da videti iz~njihovog drzanja
prema dvema vrlo vaznim proleterskim godis
njicama martu mesecu.
Ma ID. marta klasnosvesni proletarijat sve-
ia pribelezio je sezdesetu godisnjicu smrti We
likog proleterskog genija Karla Marksa. Da Ii
je i jedna jugoslavenska noyina u Amerci O.
dala zasluzenu postu ocu znanstvenog socija-
lizma, coveku koji je prvi objasnio kapitalis-
ticki process proizvodnje, koji je otkrio posta-
max klasne borbe, koji je pryi podgao nadu