RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-04
UOga dOsegenog radmka.

volucionarnom periodu cd 1848.
godine, mozemo preci kao preko
relativno beznacajnog cinioca
"a svrhu ovog clanka. Eleme-
nat, koji dodje u ono vreme, sa-
stojase Sc u tako velikoj meri
cd clanova srednje klase, da nj
je imao nikakva jaca ucinka ma
radnicki pokret owe zemlje. Ali
cd onoga vremena pa unapred
opaza Sc sve VEGA i VEGA buji-
ca Nemaca, koji dolazahu u
ovu zemlju i pocinjahu da Sc
ucvrscuju u nasem industrijs-
kom zivotu. Nemacka imigra-
CHA razlikovase Sc cd irske u
jednom pogledu: u koliko je
sadrzavala seljacki elemenat,
ovoga je vecim delom iskapio
zapad; a u koliko je bila nese-
ljacka radnicka, ona Sc sasto-
jala poglavito cd zanatljia, koji
su, kada su dosli ovamo, bill
prozderani cd raznih zanata /
zanatskih organizacija.
Ali owl ljudi donesose sobom
Ii nesto ideja o konacnom cilju
radnickog pokreta - obaranje
kapitalizma i nastojavahu da
zadobiju svoje drugove radnike
"a owe ideje. Prvi poceci socija-
listickog politickog radnickog
pokreta, koji Sc pojavio ovoj
zemlji, te osnivanje stare Soci-
jalisticke Radnicke Partije -
prethodnice danasnje Socijalis-
ticke Radnicke Partije - izvr-
seno krajem sedamdesetih
uterivano u odredjeni kalup
osamdesetih devedesetih godi-
ma, duguju Sc tim nastojanji-
ma. Ta su nastojanja dobila ja-
kog poleta u vreme, kada SUI ta-
kozvani ''izuzetni zakoni' pod
Bizmarckovim rezimom u Ne !
mackoj izgnali proterali u
Ameriku veliki broj nemachh
sociialista. yecinoma radnika.
I'll zakoni vladahu tokom Sc
damdesetih osamdesetih godi-
ma, i "a to vreme bejase tako We
liki priliv nemackih radnika, da
su oni poceli da vladaju lives
MIN industrijama ostavljaju
svoj upecatak ma radnicke Or
ganizacije u tim industrijama.
Priliv tako velikoga broja lju-
di, potpuno svesnih svoga me-
sta u radnickom pokretu, mo-
rade, razuma Sc, imati "a rezul-
tat upinjanje ma njihovoj stra-
nj da uticu ma opsti americki
radnicki pokret, a "a lzvesno
vreme SUI ma neki nacin j uticali
ma NIGGA. Ali owl napori bejahu
omotani nerazumevanjem jezl-
ka. Englez, skot, Velsman, 1rac
It'd. koji dodjose Sjedinjene
Drzave, govorahu jezikom owe
zemlje, makar da su ga govo-
rili sa drugim naglaskom iii dl-
jalektom, oni odmah beJahu
probavljeni kako cd strane sta
novnistva u opste, tako i cd
strane postojecih radnickih Or
ganizacija. Ali nije bilo tako
ovim mnogobrojnim nemackim
radnicima. Bilo in je vrlo mno-
90, da bi Sc mogli brzo probav-
liati; rezultat ovoga bese tai,
da su oni obrazovali nemacke
kvartove po raznim gradovima,
osn:va!i jjunije nemackoga jezi-
ka j radili u nemackim radionl-
cana, a cesto su puta industrl-
je, kao pivarska, glasovirska,
stolarska druge, bile skoro
potpuno pod njihovom pre-
vlascu - smislu, sto skoro
svi uposlenici tih industrija bill
su nemacke narodnosti.
Naporedo sa tim nemacklm
doseljenicima jatomice su do
lazili radnici j il drugih evrop-
skin zemalja. Isprva su vecinom
dolazili il Zapadne Europe, bri-
tanskih ostrva, skandinayskih
zemalja, Italije, Holandije it'd,
ali nakon spansko-americkog
rata, kada je amerieki indus
trijski trgovaeki imperijali-
zam poceo da razvija svoja kri-
Z N l