Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-06-11

mel posloVHl Ofghny n pfemlta-
nj 0 zadoucn0sti pr0dl0uzenf
yzdusne drahy, HlaynG je za-
limaia moznost postoyni letec-
Ike dopfaVy pres eelou peyninu
= do San Ffanciska, Jedna
cast jejich programu byla ma
vedena jiz rok 90 prvnim letu
postoyniho letadla, kdyz byl0
navazano spojenf mezi Cleye-
tandem "A Chicagem; druhA
cast transkontinentAlni linky
byla ~otevfena /. cervence tlhoZ
roku 2 New Yorku do Cleve-
landu. Tehdejsf letecka trans
kontinentalni sluzba byla pfi-
rozene doplnovana ma nekte-
rych 1secfch pfevozem ma re-
leznici, ale i tax znamenala pri
dodavani posty dsporu casu al
ctyryadvaceti hodin. Roku 1919
byly v operaci jiz tri 1seky t6to
vzdusne cesty; dodavku posty
obstaravalo osm letadel, ktera
urazila denn6 9O6 mil. Ackoli
lficet procent vsech let1 bylo
nutno konati desti, v mlze a
"a jinych nepr1znivych podmi-
mex, byla vykonnost postovnfch
letadel asi z 81 procent per-
fektn1.
Dlouhy sen postovnich pre-
dakG = preklenouti vzduchem
lcelou pevninu = dosel spln6nf
8. zaf1 1920. Toho slavneho
dine byl otevfen poslednf 1sek
IL Omahy ma zapadn1 pobTezi,
a prvn1 transkontinentalni let S
cetnymi zastavkami stal Sc ma
jetkem historic. Pilot, vzletnu-
vsf v New Yorku, veil 1890
dopisG. PrGmerna rychlost le-
tadla byla 80 mil "a hodinu,
takze San Franciska bylo dosa-
zeno O % hodiny drive, neil
nejrychlejs1m vlakem.
Postovnf pfedaci nebyli vsak
este spokojeni. Uvedomovali
81, re dokud nebude mono Edo
konaliti letan1 "a noel, Dude L.
spora casu pri dodavan1 posty
stale jest6 pom6rne mala. S
t1mto ma mysli vydali narfzeni,
re ma kazdem letisti must byti
instalovana radiova STANCE, kite
ra by vysilala povetrnostni
zpravy. Stejnym casem zapo-
Gallo Sc tez S budovanfm sv6tlo-
metz a nouzovych letistf, S u
m1stovan1m svetel kolem let's
e a S ozarovanlm letist6 same
no. 3 roxy prace venoval posto-
vn1 1Tad rozvfjenf plant ma le-
tanf "a noel. Pilot Sc cvicili
V nocnim letan1, letadla byla
vybavovana sv6t6lkujfcfmi ma
stroji, navigacn1mi svetly a pa
dakovymi flerami. Prvnf pokus
o nocn1 let byl podniknut v srp-
nu 1923 mezi Chicagem a Che
yenne. Byl to pokus nesporne
zdarily. Bezpecnost vyzadova-
a vsak jeste mnoha dalSfch
zdokonaleni.
Do roka vyrostly ma letistfch
otacive svetlomety ma padesat
stop vysokych podstavcfch. Je-
itch svetlo O SOC, 1000, 900 svfc-
kach zaTezavalo sc do temna O.
blOhv. a "a iasne noel bvlO no
mono videti ma vzdalenost az
$50 mil. Ma konec byly vyre-
seny i problemy, spojen6 S in
stalacf svetlomet1 a letist1 v pc
hoTf Alleghanskem, stale je-
Ste nejnebezpecnGjsfm to Use
k uletecke linky. Linka byla
kousek pc kousku prodluzova-
ma. Vytrvalosti postovnfho L.
radu Sc podarilo, re dodavka
posty vzduchem stala Sc bez-
pecnym a vseobecne pTijatym
zpGsobem rychleho dopravova-
nj postovnfch zasilek.
Jiz roku 1922 byla letecka
postovni sluzba poctena cenou
Collier Trophy "a nejd1lezitej-
81 prfspevek k rozvoji aeronau-
tiky toho roku, hlavne pc stran
&c bezpecnostnf. Roku 1923
opetne dostala tuto trofej "a
zdokonalenf l6tanf "a noel. Ro-
ku 1924 dostal Harmon Trophy
postovnf pilot, ktery naletal be-
hem roku 718 hodin pTi pravi-
delnych cestach Ia kazdeho
pocasf, a At procent z toho "a
noel. Ia tn dobu nem6l ami je-
dineho nestestl. Jeho vykon
byl povazovan S hlediska roz-
vote letectvf "a dGlezit6jsi ,nez-
Ii byl ByrdGv let k Severnf toe
ne, podniknuty tehoz roku.
Prvn1 leta uzfvala ~postovni
sluzba letadel Curtiss s motory
HiSpanO-SuiZa. ktera bvla DOZ-