RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-11

nin," pre- par dana dolaze vesti koje kazu
Ola vonic Crvene Armie nece wise oslovlja-
yati svoie zapovednike sa "druze', vet sa Ego
spodine." Dakle dokazi obilni da Stainis-
ticka poitika negira klasnu borbu, tu "nepo-
srednu gonecu siu istorie' Zato, da upotre-
bimo reel Marksa i Engelsa, mama je "ne mo-
guce da mi saradjujemo sa ljudima koji zele
da istisnu ovu klasnu borbu il radnickog po-
kreta."
U prkos Stainistieke politike klasne sa-
radnje i surovana sa klasnm neprijatelJem
radncke klase sveta, S. L. P. proglasule svo-
ju internacionalnost gleda radnicima sveta
ekonomsku klasu kojoi istorija sretna buduc-
most eoveeanstva naredjuje da sc organizuje
"a obaranje kaptalistickog sistema pljacke
"a uspostavu sobodne zajednice, slobodnih
ljud
l. R. - Lackawanna, n Y: Da Ii H. G.
Wells (canak Buffalo Evenings News 6. mar
tai provejava sa idejom uspostave drzavnog
"socijalizma" iii pravog Revolucionarnog So
cijalizma bezklasne zajednice kako ga zagova-
IA S. L. P?
oDGOVOR: Wells je jedan cd naiprefri
ganijih trgovaca literarnih stvari. On je jedan
cd mnogih MENU sli6nih koji Sc dodrne isti-
ne ali odmah bezi cd logicnh zakljutaka koje
te istine naredjuju isto kao sto Sc kaze da
djavo bezi Cd "svete vode". kada Wells kaze
da "unistavanje daljine koja zahteva svetsku
kontrou ekonomskog zivota eovecanstva; po-
beda mad mehanckom silom koja je zamenila
ljudski napor unistila svaki izgovor "a drus-
tvenu nejednakost" on ne kaze nista novoga.
To su Marks Engels zakjucili (vidi "komu-
nisticki Manifest"D pre- nego sto Sc Wells ro-
dio) premda Wells kaze da nema razloga Ia
sto Sc "ideologija" Sovjetske Rusiie Engles-
ke ne bi mogla spoiiti, on to ne kaze zbog to-
ga sto on veruje da steren industrijskog raz-
vitka zahteva podizanje svetske zajednice svet-
skin proizvod ja6as Daleko cd toga. Wells sam
kaze: ga sada. budimo ma cisto po jednoj
stvari ia Sc potpuno protivim ovim planovlma
"a mamie iii wise opsirne federacije kojirla
tako mnogo eujemo"
Da bi Wells, iii ma ko drugi. zagovarao
Bezkasnu Zajedncu kako je zagovara S. L. -,
on bi morao mai pre- da prlzna sadasnu po-
delu drustva ma dve suprotne ekonomske kia-
Sc; on bi morao priznati da sadasnja ekonom-
ska nadmot kapitalisteke klase onemogucava
daljni drustveni progres; on bi morao prizna-
ii da svi govori socijalnoj iednakosti nlsu
nista drugo doll SUPPLE fraze i mora ju ostati
takove sve dok jedna kasa poseduje sredstva
"a proizvodnju kojima druga klasa mora ru-
kovati to samo kad posedujuta klasa njeni
interest dozvole on bi morao priznati ola to
privatne ylasnistvo mad sredstvima proiz-
vodnju treba odstraniti $ time omogutiti swim
elanovima drustva slobodan pristup sredstvima
"a stvaranje zivota; on bi morao priznati da
sadasnja vladajuea klasa neee poduzeti mere
"a svoje sopstveno unistavanje kao vladajuce
klase i da, prema tome, radncka klasa mora
da organizuje svoje sile "a uvadjanje tog no
vog, sretnijeg drustvenog uredjenja. Wells to
ne priznaje nit on to zagovara. Dakle, on le
zagovara Socijalizam. A onaj koji danas ne
zagovara Socijalizam, tai, svesno iii nesvesno,
radi iii euta u korist reakcije.