RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-25

&c americki kapitaizam postupiti onako kako
oni sami nisu postupal, to jest da dobrovolJ-
no otkne jedan dec trgovine iii pijaca koje on
moze sam da iskoriscava pa da in NINA dade.
Priroda kapitaizma svih zemalja je grabez-
ljivost Svaka kapitalistcka nacija bi prigra-
bila svu svetsku trgovinu sebi kad bi ona to
mogla. Naravno da &c to ucinti americki kapi-
taizam, jer on ina tn moe Samo ocevldna
"opasnost" cd propasti svetskog kapitalzma
i cd Socijalisticke Revolucije, nagnace medju-
narodni, pa ameriki, kapitalizam ma neku
podelu svetskih pijaca trgovne opste. Ali
nj to nece bti nikakvo zadovoljstyo "a indus
trijsku kapitalistieku proizvodnju. Borba oko
pijaca produzavace i dalje.
Kako izgleda, britanski kaptalizam Sc
najyise plasi da &c izgubiti silnu morsku trgo-
VIM, ,koju &c ugrabiti Amerika posle rata. Pre-
ma New York Times-u (18 novembra), ras-
prava Sc vcdia vec u pomenutoj organizaciJi
manufakturista pomorskom pitanju. "Oz-
biljno stanje owe nacije Britannica posle rata,
dugujuti gdbitku prekomorskih ulozaka, bilo je
pretresano po Ralph Assheton-u, finansllskom
sekretaru Blagajne Nevolja Britanije bice po-
gorsana skupo6om morskQg prevazanja ship
pingl sto je nekada davao lcpe profite,' rece
on. A New York Times ia. novembra) govore-
ci kako London Times pise OVEN pitaniu,
rece "On London Times talodjer primeti
sto on nazva ameriGki 'pokret 20 veeu samo-
stalnost' kao sto je pokazano nedavnim ra-
spravama Sjedinjenim Drzavama "a veliku
;,J ,4,;;, ,4; art-
GU" Ma mnogo drugih mesta pominju Sc reel:
6. Sjednjene Drzave kao velika trgovac-
ka nacia.", pa "'odlucnost da Sc nadju move
prosiruj juce place "a americki izvoz' We
like kontrolisuce interese u industrljalnim
trgovackim preduze6ima izvan zemje''
najposle, "Amerieki planiraci, sluzben
sluzben marjivo pripremaju mere da uvefa-
ju brzo-sireci otcaj robe sluzbe IL Sjedinje-
nih Drzava po celom svetu.'
Poslednja polu-recenica posleGnjem ci
tatu koja glasi: e. da uvecaju brzo-sireci
oticaj robe sluzbe IL Sjedinjenih Drzava po
celom svetu." kazuje nam mnogo stvari. Sa
samom jednom reci, "sluzbe', nisli Sc ma pro-
sirivanje amercke trgovacke mornarice, to
jest, da &c Sjedinjene Drzave poplaviti sva mo-
ra sa svojim trgovackim brodovima oteti
svetsko prevazanje robe il jednih predela
ia druge, cd Velike Britanije, sto je do sad
bilo Moi rHkama j donosilo "lepe profile"
One &c (Sjedinjene Drzave) besumnje IL
voziti svoju suvisnu robu DO celom svetu. Ne
treba izgubiti IL vida da je amercki kapitali-
treba najveci izrabljivac radnika ma svetu,
prema tome, on &c imati najvise pokradene iii
otete Cd radnicke klase robe "a zvazanje, Ia ko-
ju, razume Sc, nema domace place. Ta roba
&c takodjer biti izvazana sve vecoj kolicini,
sto Sc duguje neprekidnom povecavanju pro-
duktvnosti americkih radnika Tu ne moze BIZ
ii nj malo dvojbe da &c americki industrijski
interest poplavit Geo svet - ma vodi, ma kopnu
vazduhu.
Ali londcnski Times vidi takodjer velko
zlo "a britansk kapitalizam i u gore navede
MIN recima, "velike kontrolisuce interese Ia
mericke] IL industrijalnim trgovackim predu
zecima izvan zemlje" ovim Sc u sustini kaze
to: da &c americki kapitalizam poplaviti sa
svojim kapitalom obliku "preduzeca izvan
zemlje" Geo svet Dakle americki kapitalizam
Sc nezadovoljava samo sa stranim pijacama
pomorskom trgovinom. On &c siriti svoje in
dustrije, zauzimati izvore sirovog materijala,
graditi pristanista baze, trgovacke j militar-
ne, 20 celom svetu On &c besumnje nastojati,
verovatno uspeti da skroj sve politicke
vladavine po svojem ukusu stavit in pod
svoj nadzor, ukljucujuci Veliku Britaniju.