davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1943-09-14
Los NAILS coMETIERoN
NUMERoSos A~SESINAToS

Moscu, sep IL Los alemanes
cometieron numerosos asesinatOs
e incendiaron los edificios de Sta
limo antes de ~retirarse a pOsicio-
mes menos inseguras para ellOs.
Numerosos cuerpos de civiles
" prisioneros Sc encOntrarOn en-
los fOndOs de los pozos de las mi-
mas.
En- Ia cuenca del DOnetz, los
aIemanes sembraron 81 terror en-
tire los trabajadOres y sus familias
y apelaron a depOrtaciones, ma
tanzas y negaci6n de alimentOS
a nihos y mayOres.
lCuaI sera la pr6xima Inca de
defensa de los alemanes?
A los alemanes solo resta para
comunieaciones EN- el extreme
sur, el ferrocarril CEimea-Zaporo-
zhye.
81 los rusOs 10 eOrtan, Crimea
quedada aislada.
La resistencia alemana sera In
tense en- Ell area al este de la Cri-
mea. Su resistencia tambiSn es
fuerte en- el sur y el oeste de Khsr
kOv, 10 que sugiere Ia pOsibilidad
de que intentaran cOnservaT la
Inca Poltava-LOzovaya- ZapOroz-
bye, en- Ia Orilla izquierda del D.
La gaceta., 1943-09-14
Un general ingles
manda a los
g~uerrilleros

Cairo, Egipto, Sept. l4.-Las
guerrillas de los Balkones, COM
puestas pOr jugoeslavOs, griegos y
albaneses, estan bajo las 6rdenes
directas del general ingles Sir
Henry Maitland Wilson, conan :
dante aliado en- ell Asia Menor que
tambien Sc ha hechco cargo del
mando de las tropas italianas de-
rrotadas en- esa area y sujetas a
6rdenes militares.
Los grupos de p~atriotas son ma
yores en- Grecia y J~ugoeslavia que
en- Albania; pero tOdOs los guerri-
lleros combaten sin dar Quartet al
enemigo.
En- Albania todas las partidas
estan mandadas por un c%Oronel.
81 en- Italia los fascistas y los
nazis son rapidamente d%errotados
por las tropas americans, ingle-
sas y canadenses, opinase que Ru-
mani, Hungria y Bulgaria depon-
dram las armas y capitularan tam
bi6n,
La gaceta., 1943-09-14
coNFEso Ell AsEsINo DE UN
cABO

indianapolis, sep ID Fl tefe
de detectives McMurtry anunci6
aver u IN empleadO del hotel
"Claypool" cOnfes6, con algunas
discrepancias en- gu relate, 81 9
sesinatO del cabO MaOma L, Ri
dines. de 90 amos, cuyO eadaver
&c eneontrara haee dos semanas'
Otras dos persOnas, un vended0F
de refreseOs y an mujer, anterior
mente habfan 'confsssdo' 81 en-
men.
La gaceta., 1943-09-14
ALIADOs DESEMBARCAN
EN- Ia ISLAD De R0DAs

Estambul, Turquia, sep IA
En- los circulos maritimos Sc dice
que las fuerzas Aliadas hicierOn
un desembarco en- Ia isla de Ro-
das, situada entire Creta y Tur-
quia.
FL domingo sin encOntrar Opo-
sici6R, los "LiberadOres" bonn
bardearOn los aerOdrOmOs de RO-
das.
La gaceta., 1943-09-14
N USO LA LIBRETA
cIoNAMIENTo
PUMERo 3

eonsumidores de Tam
on a usar aver la H.
~ionamiento n1mero 8.
3 A son validos para
JuntO con los KY, y
a libreta.
Dnas u tengan pro-
resOlver deberan pre-
La Oficina de Ia jun
aciOnamientO, esquina
Tampa y Jackson.
que algunos ciudada-
n recibido tOdavia So
gro tres, en- cuyO Ca
ai1Hrse a la Oficina
los tampehOs que re-
hbretas ndmerO / y
'rque Ia ndmerO / to-
efecto para zapatOs
puntOs azules de "a
tOdavia son vklidOs
roiOs x,Y,yZ.
La gaceta., 1943-09-14
Ell
} A SU
soFESION

0 de Tampa, Jose L.
ora sirve en- la mari
tado una petici6n en-
Circuito para que de
permita ~ejercer su
ndler senal6 la fecha
para presentar OBJ
contra del reingreso
ell COlegiO de AbOga-
|e lie prOhibi6 %ejercer
'ace aho y medic, &C.
su contra, por orden
rks, Ell fiscal del Es-
La gaceta., 1943-09-14
|IemaneS HicierOn RetrOceder al QuintO Ejercito
MES BLINDADAS
ell Octave

A. Lanzando fie-
nes con dos divisio-
Is Y una de infan-
anes hicieron retro
b Ejercito, ganando
gun terreno.
esas del Octave E
a Cosenza y Bari.
man dice que las pc
as al sur de Eboli,
emo Y r de Ba-
sido asaltadas pOr
choque.
Sc combate en- to-
he ell QuintO Ejer-
en- Salerno, bajo
! general Clark.
EjercitO, mandado
Montgomery, ha a.
bias pOr la costa, lie
"a, 80 millas de Re-
britanicas extienden
en- laramie y Brin-
na esta en- Bari, 65
otra Sc e~ncuentra
nitad de canine en-
|nitad de camioo en-
avail y Bari.
las trOpas anne
IS es muy intensa.
] avance de las fuer-
la reorganizada d.
IN GOering y las d.
\ lea.
de Italia Sc lie derri-
"hitleristas' diez a.
La gaceta., 1943-09-14
Ell TEMPO

Temperature propia de Ia es-
taci6n. Minima, . Lee 2 de 10 ma
hsna, ~ grades.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Vesele Sc

Jugoslavenska Stalinistitka stampa
veseli Sc (sa crnim slovima) poSto vesti
kazu da ie Engleska priznala Partizane.
Prema tome saveznici sada priznaiu da
II Jugoslaviji postoje dve "otporne' sile
- Mihajlovic i Partizani.
Ali to nije nista narocitog. u Fran
cuskoj postoje dive "otporne' sile, Glraud
De Gaulle Amerika naginje Giraudu,
Engleska De Gaulle-u. A sve to potvrdju
je socijalisticko drzanje da je proslo vre-
me podizanja samostalnih nacija, da su
ovo vremena kojima Sc nj prilicno ye-
like kapitalistiGke zemlje nisu u stanju
odrzati izuzev kao kombinaciie. A rezul-
tat svega toga bice odlucivanje ko &c da
gospodari mad novo uspostavljenim drza-
vicama nakon ovog rata. sto Sc ti6e eng
leskog priznavania Partizana, to moze
znaciti sano jedno Englezi >>veruju ia
su Partizani sada stanju da drze red
- kapitalisticki red - u Jugoslaviii is
to toliko, ako ne bolje, nego Mihajlovic.
A gde ie tn nekakvo dobro "a radnike i
sromasne seljake Jugoslayije?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

Nakon sto SD Petrak Stankovic IL
menili pisma kojima su jedan drugome
iznel politicke biografije, sada citamo II
Slobodnoj Reel pocetak serije pod naslo-
vom "Razgovor ugodni sa visokoprepo-
dobnm gospodinonl, Danilom Kozomarom,
protosindjelom i plaeenim saradnikom
Am. Srbobrana' koju pise svestenik E.
milijan Glocar. Kozomara tvrdi da je Glo-
car Slovak; Glocar iznasa svoj "rodoslov"
da dokaze da je holji srbin Cd Kozomare
it'd
mi spominjemo licnosti RADNIC-
kOJ BORBI, ali mas te litnosti ne nte-
resuju kao takve, mas interesuju licnost
koliko one olieavaju dana politicka mis-
ljenja l kao sto je slueai sa etrakom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
MalO ill previse?

Nedavno je Vicount Halifax, britans-
XII ambassador Sjedinjenim Drzavama, odr
zao iedan govor pred Laval fzgodno ime
sveucilstem kojem rece da je potkre-
savanie we're uzrok "a oval drugi svetski
rat Ma prvi pogled nameravali smo osta-
viii tn neozbijnu tvrdnju po strani kao
nevrednu komentara. ali nedayno baca-
ME bombi ma Rim podsetilo mas je da je
tai vecni grad prestolje fassticke Italije,
kome Sc nalazi jos jedno prestolie -
Vatikan. Setili smo Sc takodjer da kada
je Mussolini [bivsi diktatorl harao po
Etiopiji da je rimski Papa blagosiljao
Mussoinijeve horde zatim da je dao
svoj Papin blagoslov krvoloku Francis
ku Franku Il Spaniii.
Mi veruie da Sc sam Halifax mo-
rao smejati ,svome govoru, posto mi ve-
Iuiemo da Halifax znade, iii bi trebao
znati, da organizovana vera pedstavlJa
mocnu tvrdjavu sistema prvatne svojine,
ma prvom mestu crkvene svojine. Iii ka-
ko to Marks zgodno rece: ". .angli-
kanska crkva radije opraSta napad ma 38
cd 80 nienh pravila we're, nego Ii ma 1/39
njenih novcanih prihoda.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

yom ratu ma dogledu. Svako poredjenje sa krl-
zom Bugarskoj, "a vreme prvog svetskog
rata. nasilovanje logike da ako Italia presta-
ne ratovati da bi Sc rat mogao svrsiti "a mesec
dana, cini Sc bez dovoljnog potpunog upore-
diivania stvarne situacije septen1bru 1918.
stania stvari II julu 1943. Uvek treba imati
ma umu da ie ruska revolucija buknula skoro
godnu dana ranje nego sto prva ratujuca
naciia (asim Rusije) povukla il Prvog svets-
kog Rata.
Sve bi to drukcije zgledalo da je Mussoli-
III bio primoran da bez sa vlasti kao rezuitat
svestranog nezadovoljstva italijanskih radnka
seljaka izrazenom jednom sveopstem po-
kretu "a svrgavanie Mussolinija. Da Sc to nj
ie desilo svedoci samo imenovanje Badoglia, o.
korelog monarhste.
Jedino dobro koje Sc moze, sa sada, ma
zreti, IL Mussolinijevog pada jeste verovatna
einjenica da promena nije iskljucivo rezultat
manevra italiianske vadajuce klase da udes
povojan mir sa saveznicima, vet da je stanJe
II Italiii takvo da Sc vladaiuca klasa nalazi u
teskom stanju, jedno zbog skoro sigurnog gu
bitka rata drugo zbog uvek pretete potencio-
nalnosti da &c radncka klasa Italije odlucltl
da uzme svoju sudbinu u svoje vlastlte ruke.
Poslednie mas najvise interesuje. Korak to-
me pravcu bce znak "a neograni6eno vesel]e
ma nasoj strani.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
0 dOslednOsti

SlobOdna Rec (23. jula) naziva Simu
Vrlinica, predsednika Srpskog Narodnog
Saveza, "kukavicom'' i "Govekom bez kic
me- posto je ranije "potpisao izjavu u
prilog Wade Pretsednika Roosevelta' a
nedavno je potpisao izjavu Srpskog Ma
rodnog Saveza Il kojoj Sc "osudjuje poll
tika" Rooseveltove Wade.
Mi smo zadovoljni da spomenute dive ak
CHE Sima Vrlinica ne mogu sc nazvati dos
lednim. Ali koji su ii ljudi oko SlObodne
Reel da sc usudjuiu bacati kamenjem ma
prolaznike? Ako i'm Sc hoce slika nedos-
iii potpuniju nego ono sto ce videti ako
pogedaju Ii ogledalo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

u Kresicevoi Daniel cd "a. julia nalazimo
sledece pismo uredniku ina engleskom jeziku)
koje sadrzi pitanje cd izvanredne vaznosti.
Pismo, u prevodu, glasi:
"Kako ia ma to gledam, evo misao "a
danas sutra:
"Kako sc stvari krecu - kakvu cemo
formu vladavine imati mi, ovde u. Ameri
c posle ovog rata?
"Uprav sada, vecina nasih mnogo-
brojnih vodja izgledaju proved zantere-
sovani moguci progres mnogih druglh
stvari da Sc, ia Sc plasim, ustrajna do
brobit nase nacje (kako je predstavlja
generalno gradjanstvo) bezobzirno, bes-
dusno nesvesno pregledava, zanemaru-
je i ignorise.
''Sa toliko stvari koje Sc desavaju,
sa toliko stvari o kojima da Sc misli, CO.
vek Sc opet u cudu pita:
"Kakvu cemo formu vladavine mi l.
matt, ovde America, posle ovog .rata?"
Urednistvo Danice nje popratilo pismo sa
odgovoEom nti mi znademo da Ii urednstvo
Danice namerava odgovoriti ma reeeno pita-
no, stoga smo odlucili da ustupimo prostor
pismu nasem kratkom odgovoru.
Mi cemo, u America iii ma kojoj drugoj
zemlji, imati takvu formu vladavine sada iii
posle rata kakvu &c reflektovati drustven od-
rosi naseg vremena. Dok zemlja alati budu
privatno vlasnistvo jednog malog broja ljudi
dok ogromna vecina bude primorana da tra-
ii dozvolu "a pristup sredstyima proizvod-
nju cd te male grupe iii cd drzave kao njiho-
vog sluzbenog zastupnika, do toga vremena mi
cemo imati kasnu formu vladavine, koja Sc
vremena ma vreme moze menjati po obliku ali
ne po sustini. Ali ako ogromna vecina odluci
da takvi drustveni odnosi ne koriste veeini
stanovnistva ne omogueavaju daljni ludski
progress, te ako ia vecina odluci da izvrsi ko-
rentu promenu II tim drustvenim odnosima.
promenu koja &c sa" sobom doneti zajednicko
vlasnistvo sredstava "a proizvodnju, proz-
vodnju "a upotrebu ma osnovu principa da ce
svaki radnik primati potpun drustven plod
svoga rada, tada &c ii nov drustveni odnosi
reflektovati novu formu i novi princip vada-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
THURSDAY, JULY %, 1943.
Mussolinijeva Ostavka

Radio posvecuje mnogo vremena novlne
mnogo prostora Mussolinjevom padu sa vlastl
u Italiji Razumljivo je veselje ratnih neprija-
,telja Italije, Mussolinijev pad reflektuje krl-
zu u kojoi Sc Italia nalazi, krizu koja olicava
nesposobnost da i nadalje produzi kao Hitle-
roy ratni saveznik, iii, bolje kazano, ela ma
dalje uspeva teranju italijanskog naroda da
proizvadja da ratuje pod obecanjem da ce
rat donet jednu ogromnu rimsku imperiju
kojoj &c teci med mleko. Ali prerano Sc vese-
lie oni koji misle da sa Mussolinjom odlazi
fasizam. Geo svet znade da je Mussolini do
Sac ma vlast ma poziv istog Kralja koji je pros
le nedelje (25. jula) imenovao marsa]a Pietra
Radoglia kao Mussolinijevog naslednika. Ba-
doglio dolazi ma vlast sada sa istom svrhom
sa kojom je Mussolini dosao ma vlast pre- vide od
dvadeset godina = da brani interese vladaju-
&c posedujuce klase Halije, te da sa svojin
ratnim suparnicima udesi najbolju pogodbu do
koie Sc moze doci pod sadasnjip "a Italiju ne
povoljnim prilikama.
Ne menja mnogo stvar da istaknute novi-
ne, narcotic njujorski Times, hvale Badoglia
kao coveka koga Sc davno smatra kao neprija-
telja fasizma, niti menja stvar da je Badoglio
bio tai koj je pre- wise cd dvadeset godina re-
kao istom kralju koji ga je sada imenovao ma
Mussolinijevo mesto da on moze rasterati Mus
,solinijeve crne kosulje sa jednom regimentom
yojnika. Isti oni interest koji nisu dozvolil da
Badoglio terra crne kosulje pre- dvadeset godi-
ma, danas su popeli Badogha ma vlast da Ia
uzme mesto onoga "a koga je sam nedavno
kazao da je snepogresiv."
Mussolinijev pad ne znaci da je kraj o.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

podje! blizin je Memo Velicanstvo, konfersuc
Gospodinom Kardnalom
= Oh, draga Kneginjo! - odgovori Blanche cd
Nerceila, trudeci da ugus grohot smeha oi. Kad
bi znal kako zobnu paskvilu maloea proeitasmo
Prema pscu zgedalo b kao da mi izlazimo IL svoga
dormitora kao Bogina Istine il zvora iii tako
malo ruha svojim udovima kao Gospodja il svoga
raja.
Mamie suma, ludakinje jedne! Mamie suma! -
zapovedi guvernanta; pa oslovljavajuci Annu Bell: -
Hodi najdraza Kraljica ze da govori tobom nakon
konference joj njegovom Ekselencijom Kardinalom.
1mas da cekas njen poziv jednom kabnetu, koi
je odvoen cd Krajcine odaje jednim malim hodnikom
Kad eues memo tri pua, obcan poziv tt inlas
ola udes unutra. -
Anna Bell izadje napoje guvernantom ostava-
ju6i svoe vetroglave bezbrzne drugarice sobi da Sc
smeju izmenjuju posalice paskvama.
(Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Dxepna Biblija.
ill
KRISTIJAN STAMPAR.

Sedamnaesta knjga romano Eugene Suea: "Tane naro-
da ill stora edne proleterske porodice kroz vekove
Prica Sesnaestom Stoecu. - dve knjige Knjiga H.
sa originalnog fancuskog englesk Daniel De Leon
Sa engleskog ma jugoslavenski: l. PetroviG
Dvorske dame prasnuse glasan smeh kad cuse
lakrdijaski nasov ponove uglas: "Savrsena svnja!T
manifest dvOrskih dana.
"Neka sv znaju po ovim zlaganjima da dvorske
dame imau greh kajane kako pokazuju sledeci
vapaji
"Katarina De Medic, Kraljeva matt.
"Boze moi srce moje osecajuci prblizivanje smrti,
oseta gnjev Tvoj vecno proletstvo mole kad proms-
lin koko greha pocinh, kako svojim telom tako nag
Zapisni LEtoile, 1884, Nemoguce n citirati
ceo preistinitu satu morau dvora Francuske
zesnaestom stolecu. -,
Il
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Ljuba Dimitrova:
Pred Sudom

Stojim kao krivac pred yama gospodo
Zlocnac, rgkana krvllu uprskanim:
Priznaiem krivicu presudu cekam.
Necu da vas moim, neeu da Sc branim.
AP tujte me samo: Malen kad bio
Golisavo dete ritama samlm
Necisto jadno.. svak me prezirase;
Nemadoh nj hleba sit da sc nahranim
20 celom mi telu gamizase CAD -
O. vi! - "Dobrotvori!' - gde bejaste tad?....
Gladan, iznemogo, skit'o Sc tako,
A mladianu dusu tstalo mi jake,
l mi Gesto saptale su blede:
"Hej zalosno cedo nevolje bede!"...
(Mrznia Sc u dust tho usadila,
Ljubavi nikada nsam sreo ja),
Nevalja jalcem prvo sa.1o su me zvah
Nevaljalac tim postao sam, da;
krao sam yaro JOS onako mlad
O. VII - "Ioralste' - Gde bejaste tad?...
Pod nebom mi nista sveto niie blo;
Rastao sam tako ia u mrznji toy,
Az nadioh jednom devojce milo,
| prvu sam neznost posvetio Moi.
Prvi put sam pred njom ma kolena pao
l rlakao dugo, kaiuci Sc mlad! -
Prvi put sam svoiu proslost proklinjao! -
O, vi! = "Moraliste" - Gde beiaste tad?..
Ljubio sam zarko to devojce milo;
Latio SO rada, ne bi L covek bio;
Made sam Sc jadan buduenosti lepsoj
Ali sam Sc luto, luto preyario!...
Sirnfi Sroo hill zarada bedna
! bogatas mlad umesa Sc tu...
raznese orkan mole lepe made
srusi mi sretu buduenost svu...
Jos jednom sam sudbi podlegao mlad -
Gospodo, sudiie, gde bejaste tad?..
A posle?. >. sta bese?.. Bejah krvi zedan..
Zubima sam zako besramnika tog
sSmej'o sam strasno IL onome casu,
A kletva Sc lila sa osmeha mog!
U tom kobnom casu, o, cutie me samo
Lagano mi nesto prosaputa tad:
"zivi bori Sc protiv trulezi!
raskini lance, ii 81 Josie mlad!. -"
Sudite me sada, gospodo sudije,
Necu da vas molim. necu da Sc branim,
Z1oeinac je pred vas sumornoga celia -
Ubica, rukama krvlju uprskanim..
No, ako me kako mimoidje kama
o.. vi, "moraiste", sto krepite red!
0, vi - farseji sa medenim slovom,
Ma cijoj je dust kovarstvo jed! -
cuvajte Sc dobro, ia sam Josie mlad!
Gospodo sudije sudite me sad!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Sreca i nesreca
stankovicev kanadski Hrvatski Glas

Stankovicev kanadski Hrvatski Glas
13. jula) Il svom glavnom uvodniku pod
nasloyom: "Treba izdrzati do kra ia. -"
kaze: INA nesreci Srba nemoze Hrvat da
pradi svoju, i obratno, ma nesreti Hrva-
tai - pece Srbin nista solidnoga "a sebe
postiei Isto vrijedi "a Slovence.'
To ie otrcana filozofiia koja ignori-
&c ekonomsku i sociolosku cinjenicu da
Sc moderno drustvo deli ma klase ne ma
naciie. To je polititko sevrdanje koie
praktikuje covek koi je pre- 20 godina
znao da nize bezbroi revolucionarnih fra
"a. u klasnom drustvu sreca postaje re-
lativni poiam. Ako je vladajuca klasa
sretna, tada ie radnicka klasa nesretna.
A to sc media okrenuti tumbe, t. j., ne
n1oze Sc izmeniti da radnicka klasa bude
sretna a vladajuGa klasa nesretna. Nema
srece radnickoi klasi sveta, pa prema to-
me srpskim, hrvatskim i sloyenackim
radnicima, dok Sc ona ne resi- svoJlh u
rabliivaSa. A kada Sc radnicka klasa re-
81 svojih izrabliivaca to nece biti pro-
mena srece sa iedne klase Ma drugu, to
&c hiti osvitak novog dana kome &c sre-
Ga blagostanie vladati "a cell ljudshi
rod besklasnoj zajednici slobodnih pro-
izvodjaca.
Ko ne radi "a obaranje kapitalizma
tai radi "a produzenje povecavanje ne
srece medju radnickom klasom celoga
sveta.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

lom smrcu drugh, eak i bliskih srodnka. zarad
vladanja Kako decu svoju ohranh poroku svetogrdju
podmukosti, k6eri svoe necednoj razuzdanosti,
trpeci cak ovlascujuci burde dvoru. Fran
cuska ucini onim sto jesam. ia radm protiv ME
sve sto mogu Sa dobrm Kraljem Davdom, ia velim:
Tbi soil peccavi""
To je teranje romano predaleko nasmea Sc
Diana cd Sauveterre-a - ia verujem da je nasa
bra Gospoda Katarina kadra da Sc kae "a bio kakve
stvar so oj stavlja pred vrata zlobna paskvila bo
"a svoju bud iii druga svoja za dea. necednosti
iii umorstva.
Kad Sc ma primeni, rec "burdelj' je prileno
drska! - kkne Corinde. - Treba da kazu kao
mas dragi Rabeais, "Manastir Thalamia" iii "Manastir
Cyprus, gde je Kraljica Majka Igumanja" To b bio
elegantno.. bi bilo nasovanje stine. "Burdelj"
-. Fu! Gadna rec! Mi svestenice Venere. . samo
to
Nije mi poznato najdraze mole, da vi postaste
model prvidne stidljivosti odvrat Blanche cd Yer
celia izvrsna podsmeha - Kad terate kakav zanat mo-
rate da budete volne da prime njegovo me neha inc
prema reel koom nazva. nastavi da cita.
Dodatak Zapisnog zrnala L'Esone str. 1885, 2s9
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
"Manifest dvOrskih dana.

Oh, oh, OH Boze moi! Sta &c da bude cd mas
Gospode! Oh Sta &c da bude cd ako Ii pru-
zis Svoju ogromnu, veoma ogromnu miost! krcemo Ii
burma glasa da bi izvoleo oprostis pone
grehe sto i'll pocinsmo Kraljevima Kardinalma Prn
eevima vitezovma, igumanma, pridikasma, pesncima
muzicarima i svakovrsnm drugim ljudima svih stanja
zanata kvaliteta do niagara, pazeva lakeja,
cak mnogo nize.. ljudima pokvarenim zarazom
ratopljenim ekarijama! Stoga mi kazemo dobrom Cos
podom Villequier: "Oh, Gospode, milost! Daj nam mi
lost! Pa ako mozemo da nadjemo muza, dopust nam
da stupimo Red Magdalena"
"(Sa dozvolom Gospodina Arhibiskupa cd Lyonsao*
Takav bese cinzam moralna opacina ovh bednih
devojaka koe cd ranog i'm detinjstva kvarahu i tru-
ljahu gadarije ednog besramnog dvora primer savet
Katarine De Medic, da paleca satra, wise cd ma
koje druge satire, zazva bezgranican cerek Brze Es-
kadre 1zbrisan b svaki oseca prstonosti Samo Anna
Bell porumen spusti oci.
Raskalasan cerek krasnih gresnica prekide sveean
ulazak nhove guvernante
= Tsina! = zapovedi ona. Tisina, made gos-
Dodatak zapisnog zurnala L'Eeone str. 1885, 2ss.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

vine. Zajednitko vlasnistvo sredstava "a proiz-
vodnju refektovate yladu koia &c biti organ
tog zajednitkog vlasnstva, kao sto je danas-
MIA politicka drzava refleks organ privatnog
vlasnistva.
vlade ne podzu "veliki ljadi' svom snu
one su refeks polititkih ekonomskih socio-
loskih odnosa drustvu. Ko zeli promenu Via
davne styarnu sustavstvenu promenu -
tveni odnosi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Ptice istog peria

Narodni Glasnik (22 jula) ina jedan
uvodnik pod naslovom .Socijalista,' jew
rel pristasa nacista" u korne vezuje Ge-
raid L. K. Smitha, saradnika popa Cough
lima, sa Eugene Lyonsom, saradnikom So
cijal-demokratske novine New Leader.
Mama izgleda da je N. G. izabrao
losu, "a NIGGA, paralelu. New Leader je
otpadak Norman Thomasove "Socijalistic-
ke" partije, iste partije il koje su ispali
duhovni prethodnci Narodnog Glasnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
U RADNIcKOJ BORBI cd l

U RADNICKOJ BORBI cd l. julia mi
odgovor ma nase pitanje ma koje smo ce-
kali tri meseca "a odgovor. Zakljucak ma
seq uvodnika je bio da Proletarec. pored
sveg svoga pisanja socijalizmu, izgled-
no deli msljenje Norman Thomasove
"Socijalisticke' partije koja nema progra-
ma "a organizovanje radncke klase "a
postignuce Sociializma. To je teska op-
TUBA. Proletarec duguje svojim citaoci.
ma da brani svoje drzanje Mi eekamo, a.
Ii ne mislimo da bi trebali da cekamo
po tri meseca "a odgovor
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

Stankovieem, tako je sa Kozon1arom i
Glocarem, nj jedan nj drugi ne oli5avaju
pokret koji stoji ma braniku interesa rad
nicke klase, posto nj jedan nj drugi niti
priznaju niti usvajaju princip proleterske
klasne borbe sa obaranjem kapitalizma
uspostavom SociialiZma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
"PETRAk I STANkOVIC"

Peti odlomak serije pod gornjim naslovom
pojavice Sc narednom broju = Urednistvo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

Mi donosimo zakone kojima osudjujemo na ro-
blu. pa cak ma smrt one koji nam ukradu nekoli-
ko doara nase svojine iii neku domatu zvotiniu iii
nam izbodu drva. ne donosmo nikakve zakone da
ogranicmo halapjivost bogatasa, koji tezeei "a Ca
rom, oduzimaju milijonima udi zdravje, zivot sva-
ku mogucnost "a razmisljanje. = Owen. d
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29

Zemlja koja je wise razvijena industrijalno,
samo pokazuje mamie razvijenoj zemlji sliku
sopstvene joj buducnosti. - K. Merx
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-29
Kakva Vlada POsle Rata?

u Kresieevoj Daniel cd "a. julia nalazmo
sledece pismo uredniku ina engleskom jezku)
koje sadrzi ptanje cd izvanredne vaznostl
Pismo, u prevodu, glasi: