RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-01

da &c radnik primat potpunu drustvenu vred-
most syoga proizvoda, ne najamnicu, lkoJa
predstavlja tex deo proizvoda), kao sto je to
slueaj sada koja je obelezie kapitalistickog
sistema koja mora da nestane zajedno sa ka-
pitalizmom.
"Proletarec' kaze da kada bi mogli doti u ie-
po, civilizovano ljudsko drustvo u socijalizam,
po nekom tehnicko, vestacko nacrtanom panu
da b to mogli lako uraditi po planu koga imadu
eselpisti, iii po Marksovom iii DO TrocklJevom
iii DO kojm drugim. Ali kada tako ne ide, kaze
"Proletarec", zasto da trosimo vreme sa pia-
novima" Ma papiru Mama izgleda da je Pro
etarec" zagrizao mnogo wise nego sto ce Dltl
stanju progutati. Da Ii ie to tehnickl III YES
tacki zasnovan plan kada s. l.. P. kaze GA Sc
radnici trebaju organizovati poititk sa svr-
hom da osvoje razore politicku drzavu kapl-
talizma? Mi nismo izmislili polititku drzavu
kapitaizma, ona je stvarnost, ona stoJl ma bra
niku klasnih interesa cele kapitalisti6ke kase
je sredstvo "a potcinjayanje radnlcke kla-
Sc, ona je mocno oruzie u rukama naseg klas-
nog nepriiatelja koga moramo razoruzati.
mi ie ne mozemo iskoristiti, stoga mi kazemo
ola nju treba osvojti razoriti. To nile tehnlc-
ko-vestacki zakljucak, to je zakljucak zlVotne
stvarnost Da Ii je to tehnick III vestach "a
snovan plan kada S. l.. P. kaze da Sc nepoblt-
ma moe radnicke klase nalaz industriJama,
te da obaranje kapitalizma syaljuje ma ledJa
revoluconarne radnicke kase odgovornost da
- nIn
zato radnitka klasa mora organizovatl Il m
dustrijama sa svrhom uzimanja drzanja kre-
tanja zemaljskih industrja tako da bi mogla
podupreti svoje pravo i biti Ii stanJu snoslti
odgovornost uprave mad proizvodnjom raspo-
delom? Je Ii to tehni3ko-vestacki plan?
Izbegavaiuci pitanje: g.. .kako da sc or
ganizuje radnicka klasa Amerike "a 'preuredbo
sociialne strukture te II svom sevrdanju kao
maca oko vrele kase, "Proletarec' nasao
skripcu. Ali to bese neibezno. Neizbezno Zbog
toga sto "Proletarec' disc duhom "Socijalis-
ticke' partje koju je Lenin prilitno ocenio
jos 1907. godne u jednom clanku koji Sc poja-
vio "Proletari'' organu petrogradskog mos
kovskog odbora Socijaldemokratske Radnicke
Partije. Lenin reee: "U svojoi trci "a glasovi-
ma 'simpaticara', Sociialsttka Partija nije
nj svome programu naZvala socijalizam ME-
govim imenom, nego ga je oznacila u figurama
Posto je svrsia nabrajanjsm ocitih primeTa-
svirepog klasnog rata, koji vodi kapital, Soci-
ialistcka Partija veleglasno naglasuje teori-
ju, da je glasovnca glavno oruzje. Kapitalis-
t; &c Sc bacati ma mas olovom IL pusaka; mi
cemo Sc bacati ma niih glasackim papiricima.
Trudeci Sc da Sc ulaze prakticnom nagonu
(prakticizmu) americkog radnika, Socllalstlc-
ka Partija i'm prica ma jednoj stranl, da cak
nekoliko kongresmana mogu uciniti nesto
ma drugoj strani "a vreme izbora ona istice
svoje kandidate "a governere druge zvanlc-
nike I u tome zamen jivanju kapltallsticklh
predstavnika drzavnim telima socijalisticklm,
putem izbora, partija vdi izgleda, put Ia 'os-
vajanje' svih funkcija drzave. To je odlsta TAX
vo pole "a kompromise, koje Sc prostlre la
horizonta zamisli. Razume sc samo 20 sebl, da
drugim metodima borbe, pored izbora, o
Socijanoj Revoluciji, kao prelazu ka soclJallz-
mu program Socijalsticke Partije nema nj
reeice. Gajeci takva gledista koja su svoJstve-
ma 'mirnim preporodiocima' i posedulucl po-
litkansku psihologiju, Socijalisticka Partl1a
gledi ma predsedncke zbore ne kao ma sreds-
two "a agitaciju, nego kao sredstvo pomocu
kojeg da uzme u svoje ruke naivecu drzavnu
vlast Zaista vrlo naivna tacka gledista'
Mi smo prmorani da zaklju6imo da PRO
letarec" deli tadasnje i sadasnie drzanJe so
cijalisticke" partije. to znaci da "Proletarec
veruie da Sc do socijalizma moze doti sa izbo-
rom socijalistiekog predsednika koji da zauz-
me svoje mesto u Beloj Kuci odakle da nam
polagacko ealje po malo socijaizma.