RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-03


on rece:
"Za sada - NARAVNO "a SAMO
KRATKO VREME - vodjstvo revoluclonar-
nog prolctarijata l INTERNATIONALLY pre-
neseno ie ma Ruse, isto kao sto IA vreme de
vetnaestog st oleca bese sad Il rukama Engle-
ia, sad Il rnkama Francuza, konacno ru-
kama Nemaca' (Krupna slova su nasa.)
Sa tim iasnim razumevanjem prirode
i probema Sovjetske Rusije, loglcno bese od
strane Lenina niegovih saradnlka da organl-
zuju novu Internacionalu ola zamenl staru,
propalu i, do sada, potpuno pro'lV-Marksls-
ticku ''Drugu lnternaconalu. :" All ma kakve
da su bile Ieninove namere on le II vatrl rus
Ike revoluci ie' iii napustio Markslst!cko stano-
viste iii podlegao pritisku. Posfo ''lreca In
ternacionala'' ne bese wise Marksistltka In
ternacionala nego sto ie bla Bakuninova zlo-
glasna "Internaconalna Alijanca Sccijalne
| Demokratiie" Dokaz "a ovo drzanle nalazl sc
! II .s21 tacci' nametnute kao uscvi "a prlma-
ME II "Trecu Internationally koJe behu us
vojcne 20 Drugom Kongresu "komun.stlcke
| Tnternacionale' odrzanom Moskvi jula-av-
gusta 1920. Slecleci izvadci sc citraju da Sc
iznese. ne samo anti-Marksisticka idlotska
| priroda yecne tih uslova, vec i da Sc ustanovi
da Sc od partiia prisadinjenih ''Trecoj Inter
nacionali'' ocekivalo da budu potpuno pod
| lone Mcskovskoi centrali ''Internaclonale,
sto IL stvari zna6ise. razume SO, potpunu pod
loznost Soyietskoj Vlad IL Tacke broj mi
| ctiramo:
~~Cela propaganda agtacja mora nosi-
ii stvarni komunisticki karakter slagati SO
sa programom i zakluccma Trece lnternaci-
,e1 IL
pravom pouzdanih komunista, koji SUI zasve-
docil svoju predanost stvari proletarijata.
go diktaturi proetariiata SINE Sc go
voriti kao o kakvoj uobica jenoj formula koia
ie naucena ma pamet nego Sc mora zagovaratl
tako. ola menu potrebu shvati svaki obcan
/ radnik, radnca, voinik seljak, to iz cinje-
MICA svakidasnieg zivota koje nasa stampa
mora sistemaski pratiti il dana dan sko-
| riscavati.'
TaGka broi 3 uslovl iavase:
gu skoro svakoi zemliii Europe Amerike.
klasna borba ulazi fazu gradjanskog rata.
| Pod takvim okolnostima Komunisti ne mogu
imati nikakvog poverenja burzoasku legal
most
s:Njhova ie duznost da svuda stvore pa
ralelni nezakoniti organzacioni aparat, koji &c
odlucnom momentu biti ma pomoci partiii Il
izvrsavanju njcne duznosti prema revoluciji.
gu swim zemliama gde Komunisti, usled
opsadnih stania i izuzetnih zakona uperenih
protiv njih, ne mogu da Geo svej rad vode le-
ga1no, bezuslovno je nuzan savez legalnog sa
nelegalnim radom'
Taeka broj nametnua je ovu ludu oba-
vezu:
''Duznost sirenja komunstckih ideja uk-
ljucuje naroeitu obavezu vodJenje zlvahne
i sistematske propaganda Il vojsci Gde le ova
agitacija sprecena izuzetnim zakonima, ona sc
ina vodit nelegalno. Odricanje Cd takvih ak
tivnosti ravno je izdaistvu revoucionarnoj
duznosti bilo bi nesagasno sa clanovanjem u
Trecoj lnternacionali' -
Ostale tacke pokriva ju razne obaveze,
mamie wise racionalne realisticne, ali skoro
sve svedoceci potpunom, jadnom potclnJavanJu
svih prisajedinjenih partija Moskovskoj cent
rail-. sto znaci Sovietskoi Vladi - docnijm
godinama, Stalinistickoi birokratiji.
Komentar povrh onog sto ie dosada citi-
rano suvisan je. Ne postoji Stalinista toliko
besan da bi sc usudio sada branlti "21 tacku.
Ali, sve do 1895. ii uslovi behu izvrsavani po
Stalinistima svugde, ukliucujuci i komunls-
ticku partiju Sjedinjenih Drzava. Bilo je to
1885. ola je Stalinisti6ka birokratija naredila
promenu clinic" (kroz puzavsku neznalicu
George-a Dimitroffa, ma celu "Trece Intema-
cionale'') naredila da je doslo vreme ola Sc
spasu "ostatci burzoaske demokratije, " nare-
dila je Stalinistickim robotma svugde (ali ma
rocito zapadnim kapitalistiekim demokrati-
jama) ola saradjuiu sa neprjateljima oslobo-
djenja radnicke klase, sa sitnom burzoazijom