RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
KONVENCIJA AFL.

Godisnja konvencija Amercke Federaciie
Rada jos je progresu. Mi temo Sc svole
vreme osvrnuti ma razne zakljucke te konven-
ciie, Ii koliko isti budu Cd interesa sa radnit
Ike tacke gledista.
Ia sada mozemo ustanoviti, da bez razlike
koliko konvencija trajala, iii Sta Sc tamo desi-
10, vet je jasno da sa konvencijom vlada sta
ia reakcionarna klika Green-a njegovih dru
gova fekera. Takodier je jasno, a ovo je mai
glavnije, da konvencija vec izrazila Il pri
log podupiranja kapitalstiekog sistema ME
govog privatnog vlasnistva mad sredstvma
proizvodnju. Proslog cetvrtka William Green
je izjavio, a njegovi rukom- odabrani delegati
poduprli su, da Americka Federacija -Rada
priznaje svako pravo kapitalistickim izrablj-
vacima ma njihovo prvatno vlasnistvo, tie da
cna (AFL) trazi iedno da kapitalisticki IL
rabljivaci priznadu radnicima pravo "slobod
nog preduzeca" (free enterprise). Mi veruje
mo da je to dovoljn da ustanovi veleyazna
cinjenica da kako ie Americka Federacija Ra-
da otvorla svoju konvenciju kao tvrdiava
akcije, da &c ona svoju konvenciju tako svr-
siti
Ne menia mnogo stvar da Sc Green 'za-
crveno" kada je vodja Ameri6ke Legiie odrzao
svoj govor pred konvencijom, kome je napao
~radnike koji Sc usude stupiti ma strajk, koje
je nazvao izdajnicima. Pored sveg "crvenila',
Green nije dosao u odbranu radniGkog prava
na strajkovanje, vec je podvukao da kao sto
Amercka Federacja Rada osudjuje sve
korporacije koje prodaj ju defektivnu robu ko
je prave veike profile, da tako ne treba
djivati sve radnike. To je prilicno jasna inn
plikacija koja kaze da premda su Sc nek rad
nici usudili da stupe ma strajk da ie Americ-
ka Federacija Rada prilieno uspela da spreci
sirokom nezadovoljstvu svojih clanova da to
nezadovoljstvo izraze putem strajka. Drugim
recima, Green trazi kredt "a svoje usluge IL
rabljivacima. Mi smo sigurni da &c OH dobiti
priznanje svoje vreme cd nemilosrdnih IL
rabljivaca radnicke klase, koji nisu Sport da
priznaju ulogu svojh poruenika radnickim
redovima.
Ali doti ce Green-u i ostalm fekerima,
jos jedno "priznanje." To &c priznanje doci cd
amerieke radnicke klase kada ona dodie do
onog nuznog minimuma klasne svesti, koj de'
joj narediti da napuste ono sto Sc danas 70
WI junje i da podignu stvarnu ekonomsku or
ganizaciju, koja &c predstavljati njene kasna
interese. Odavna mi sirimo ideju takve jedna
junije. Odavna mi govorimo o potreb da Sc
takva junja podigne cim pre-. Ako neko misli
da smo sc zamorili, on Sc ljuto vara Mi Sc ne
b mogli zamoriti nj kad bi hte posto svi us
lovi zivota, sa progresivnom ogorcenoscu, pot
vrdjuju tacnost naseg drzanja. Mi verujemo
da zvotni uslovi radnicke klase teraju radnike
ola traze izlaza. Da ga oni nsu do sada nasli,
oni koji godinama lazu radnekoj klasi, da je
moguce poboljsati memo stanje pod kaptaliz-
nom. Ali, priblizuje Sc kraj toj kolosalnoj pre-
vari; priblizuje sc dan kada &c i "slep moci
videt gluhi cuti'', da nema poboljsanja sta
nju radnicke klase pod kapitaizmom. Kada to
postane zakljucak jednog dobrog broja radn-
ka, mi verujemo da &c to biti dan kada cemo
videti stvarne plodove onog neumornog rada,
koga toliko godina obavlja Socijalisticka Rad
ncka Partija Amerike. To &c biti "priznanje"
koje Green, ostali feker nece zelino oeek-
vat posto &c to biti kraj njihovoj kolosalnoj
prevari, poeetak kraja samom izrabljivackom
sistemu kome oni sluze.
U medjuvremenu, Socijalisticka Radnicka
Partija produzice sa svojim radon - ali e.
nergicnije sa sve vecom intenzivnoscu. Neka
svaki ljubitelj slobode zasuce svoje rukave da
bi sjajna zora tog sretnog dana osvanua Gin
pre-