Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-05-10
CESA Sc BOZ HITLER

WANNA
Vplivni ~newyorski list, The New York World Tele-
gram prinasa V svoji stevilki cd 3 t. m. ~naslednji clanek
znanega ameriskega publicista VIM. Philip Simms:
sodec pc vesteh, XII prihajajo sem, je nemski vrhovni
stan zdaj %preprican, da bodo an~glo-ameriske armada po-
skusile invazijo Balkana, da proderejo V Nemcijo skozi
"stranska vrata."
1sti vri trde, da je marsal Rommel re ma Balkanu in
z veliko naglico ~prpravlja obrambne baze in oporisca;
mogoce je tudi, da %proucuje izglede in moznosti proti-
ofenzive, %naperjene ma Srednji who'd, bodisi skozi Tur-
clio, bodisi preko Crnega morja in Kavkaza.
Cd zaveznikov Sc %pricakuje, da bodo udarili takoj
ko DO visa Tunizija zasedena in Sc bodo ladijski konvoji
zedlnJenlh narodov zopet mogli kretati po Sredozemskem
morJu. To je tudi Vzrok tega, da je Hitler privolil V odhod
rumunskih in madzarskih Get z ruske fronte. Il tega raz-
loga je V teh zadnjih tednih pozval svoje pomagace, dru-
gega "a drugim, ma 'razgovor' med mimi so bill boil
garski ,kralj Boris, madzarski regent Nikolas Horthy, r-
munskl marsal Antonescu, norveski major Vidkun Quis-
ling, visiski Pierre Laval in drugi.
PRAY lahko mogoce je tore, da bodo odlocilne bitke
te Vojne besnele V dolini Donave. To je bla V dobi zad-
NTH 1000 let tradicionalna pot invazije v centralno Ev-
ropo. SloVani in Romani, Mongoli, Turk in Grki, nemska
plemena in mnogi drugi rodovi so drugi "a drugim pro-
dirali naprej skozi to dolino. Ako bodo zavezniki hodili
pc tel poti, bodo stopali pc shojenih stezah.
Navidezno Sc Nemci najbolj boje tega, da bi Rdeca
armada skozi B~esarabijo in Rumunijo prodrla do severne
obale DonaVe, docim bi anglosaksonski zavezniki isto-
casnO vdrli navzgOr skozi Balkan V kraie ma iuznem bre-
gu tie zgodovinske reke. Y tenn slucaju hi mogli zavezniki
skupaj napasti Nemcijo preko Beograda, Budimpeste,
Dunaja in Monakovega. Rusi bi pa najbrze takrat udarili
ma Rajh tudi preko PolJske, docim hi angleske cete ma
padle preko Rokavskega zaliva, a zavezniske il Severne
AtrIke: Vojaski opazovaci SO mnenja, da bodo zavezni-
XII, ko bodo pripravljeni odpreti dlugo fronto V Evropi,
udalili istocasno il razlicnih smeri morda ma Stirih ali
petih krajih. Norveska bi mogla bti ena ten took, zapad-
ma trancija in Holandska bi pa mogle nuditi druge MOI
nosti "a napad. Tudi juzna Francija in Italia sta izpo-
staVijeni, in ravno tako seveda tudi Balkan.
Geograficni in drug razogi govore prot temu, de-
bl blla smer glaVnega napada norvesko ozemlje ali pa
Juzna Francija. Tudi ako bi bila Norveska popolnoma
o~kuplrana, bi bill zavezniki Sc vedno ravno tako dalec cd
NemclJe kakor zdaj. Pomagalo bi Jim seveda v pogledu
bojeV prot podmornicam V severnem Atlantiku, toda Ber-
lima hi to ne o~grozalo.
Tudi uspesno izkrcanje V blizini Marseille-a Sc ne bi
ogrozalo Nemcije same. Predno hi invaziiske cete prispe-
lie ma bojsca severne Francije, ma katerih so Sc zavezniki
bor1ll prot Nemcem 1~914-1918, hi morale zasesti vso OF.
ko in tezko %prehodno dolino reke Rhone, XII je edna pot
ma sever.
Napad ma Itaijo hi najbrze koncal soudelezbo tie dr.
Fave V vojni, toda tudi tedaj hi bilo treba Sc prekoraciti
Alpe, predno hi prsli do nemske meje. A Bremen lie mo.
emo utrJen kakor vsi drugi prelazi preko Alp.
Tri najboljse ceste so torej naslednie: PRVA. IL
onih boise, kjer Sc zdaj bore Rusi, DRUGA, il angle
Skin otokov, XII SO zdaj najbrze najmocnejsa vojaska ba.
"a ma svetu in TRETJA, preko Balkana ako mogoce S
sodelovanjem Turcije.