davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star., 1943-08-12
l39.-Radi0 and Repairs

SHACKL LEFORD'S RADIO RE.
pair Service. Any make, any
model. 1913 Grace st. Dial 1917.
Commercial Frigidaire Refriger
alton.
The Wilmington morning star., 1943-08-12
60.-For Rent-Rooms

FOR RENT: FURNISHED LARGE
rooms for 2 gentlemen, all i'm
provements. Ala N. Front St.
The Wilmington morning star., 1943-08-12

1-Announcements -
-n1Fs AND MEMS SUITS
LAD.Id LA!idrad to Order, Alterations,
Talloaie1Ii lae1ino Prices Reasonable
RemOaTTiiEo 5aU = iioring Co. 27 So. Front
S5 n 4, CULBRETH. DENTIST, MT l;S,
DE Dls, M 2; Rldg. Front and Market
e. Itu' Phone 2-3212.
The Wilmington morning star., 1943-08-12
@ovE.-Floor Finishers

inpo ioH SANDING AM AND FINISH.
tWsentlln ts IN Wilmington more than
poIStyy Ity years refinishing and
sanJinng noors. We also have
rent S m, chine and edgers for
201 NJ M; L. Brothers and Son,
w. II st. Dial 1853.
The Wilmington morning star., 1943-08-12

FOR RENT: SMALL TWO ROOM
partly furnished apartment, also
large sleeping room. 81O Central
Blvd, Sunset Park.
The Wilmington morning star., 1943-08-12

WANTED: TWO ENERGETIC
young boys, experienced selling
men work clothes and haber-
dashery. Apply 615 Castle St.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1943-07-10
Active Montana Wildcats
BI.ACKTAm srRUCTURR


A. Cobb.Aiotte No. NwE Nwk Testing
1 NwH Nw down.
Aecracken No c SEX Nw1l l22slw Building Rig
AlsrB eaton No sen SEX 2sesasE 1873
ultOn-Fi A No NEA SEA ss17w Drilling
stand County
Addafontana- Young No NwA NER 1s7Nl8E Drilling
Edwardsc lisOn No / sen Nw1
bingham sBA Nw Drilling
MIDWAY
Tarrant-wOo No / @ NEA EWH s2ss1w 22sS
DeSteffenay 30281W
Tarrant Richa rdson No / Drilling
Hageman .Pond-R ispnN No. sEH NW1
rdson No
Intermountan satesBurges No sw1 Nw4 ss2s11E
ity Petroleum Wees No sEA sW4
sorrensonmih NEN Nw1l Drilling
DiekesOnF No / Sc NEl swN s0seE Drilling
othern in column)
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1943-07-10
PAW Interprets
Spocing Exception
In Cut BUrak Field

Interpretation Of the rule regarding
s0-aere pattern in Cut Bank field has
been secured from the PAW office at
Denver Of james W. johnson for Mon
tana Oil Gas Producers Association.
johnson writes:
"As long as a newly located well is
removed a minimum distance Of 500
feet from q present drilling or pFoduc-
IDLE well and as long as the other
provisions, as outlined in the excep-
ton granted, are complied with as
regarding distance Of the drilling unit
from drilling or prOducible well, the
northwest or southeast corner provi-
sions as outlined in clause do not
necessarily apply. The Denver office
agrees that this clause providing for
the necessity Of drilling in either the
northwest or southeast corners OF any
undrilled 40 acres applies only in in
stances Of undrilled 40-acre tracts"
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1943-07-10
New EsEafrUnts to
MidwuY Field Are
Now Rigging Up

Rigging up has started on the first
well of a five-well program on Midway
structure, to be carried out by Hage-
man Pond, il was announced this
week. Sid Porter is the contractor and
he has rig on location in Sc SEA NWA
20-2sN-1W, north Of the two Tarrant
wells which have had oil in the Sunburst
sand. Hageman & Pond are prepared
to complete five wells, irrespective Of
the outcome, according to Abbott s.
Pond, who is actively in charge. His
associate is New York financier. with
the development Of commercial produc-
ton, large drilling program is con
templated.
R. C. Tarrant is drilling at 200 feet
on his newest test on the east end Of
Midway, on the Richardson farm, in
sW SwM NWA 2s-27-IW. His Wood
deep test is drilling at 1855 feet. Long
expected casing has not yet arrived
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1943-07-10
Oil Trade Notes

summer,
in order to have trucks available for pressing summer needs
Gasoline Montana dropped off during the first six months this
of 1912
should their immediately
board
delivery oil
CONTROLS prohibited likewise PAW prohibits Of fuel oil for spraying
filling sheet help catch the black
ceiling
Emergency
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1943-07-10
Going Eust to Try
Bombing Invention

Keith Morton Of Oilmont was a Wis
itor at the Journal office this week, an
nouncing that he is preparing to go
to Dayton, Ohio, to arrange for ex-
periments with a bombing device he
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1943-07-10

and his associates have invented and
submitted to the war department. Al
though inducted into the service he has
been granted 3O-day leave to continue
his work on the apparatus which win
be either built into or attached to the
wings Of flying fortresses.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
L KaGuze "Srbobrana"
M " Mocvaru "SIobodne Rec"

Da bi dokazali da to nije isti-
ma, mi cemo naredjati nekoliko
socioloskih cinjenica. % Drus-
tveno uredjenje pod koiim live
mo zove> Sc kapitalizam; (2) ka-
pitalisticko drustvo jeste klasno
drustvo, podeljeno ma dve suprot-
ne nepomirljive klase - rad
nicku i kapitalisticku; CD kapi-
talisticka klasa jeste vladajuta
klasa, radnicka klasa jeste potci-
njena klasa: (4) kapitalisticka
klasa jeste vladajuca klasa zbog
toga sto ona poseduje ekonomsku
moe koja je rezultat njenog pri-
vatnog vlasnistva mad sredstvima
Ia proizvodnju, radnicka klasa
jeste potcinjena klasa posto ona
ovisi milosti iii nemilosti vlas-
nika sredstav@ "a proizvodnju;
go radnicka klasa proizvadia
svo drustveno bogatstvo, ona ie
eksploatisana klasa, kapitalisticka
klasa prisvaja sve sto radni6ka
klasa proizvede izuzev onog ma
log della sto radnicka klasa prima
ma ime najamnice, cato je kapi-
talisticka klasa, klasa eksploata-
tora; CO. izmedju te dve klase
vodi Sc borba povrh proizvedenog
bogatstva, ODE klase pokusavaju
povecati svoj deo; Cd ia klasna
borba dostigla je stupanj ma ko-
me Sc spor mora resiti, iii sa o.
baranjem kapitalizma klasnog
drustva opste iii sa potpunim
rotcinjavanjem radnicke klase "a
jedno neodredjeno vreme.
Da Ii su to cinjenice Ma osnovu
kojih Sc uredjuje Slobodna Rec?
Da Ii je to pojam eksploatacije, 0
kojoi pise pop Drenovac, koga
zagovara Sl0bOdna Rec? Nije!
Dokaz: ma koji broj SlObodne Re-
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
Rad4d 0rganizute Socijastcke Industrijalne Junije

kako ce Sc tai zakon upotrebiti, ovfsice
odgovoru ma ptanje: koliko vladajuea klasa
mis da &c radnici podneti bez svestranog OF
pora. Ako vladajuca klasa vidi da je usvojeni
zakon nedovoljan, proturice drugi zakoni
koji &c imati ostrije zube, to je neizbezna ten
dencija kapitalizma periodi svoje oeajne
borbe da Sc odrzi kao vladajuci sistem.
Usvojeni zakon, kao zakono-projekti
lojima Sc radi, treba da sluze radncima kao
teske opomene da nema sprecavanja razvitku
fasizma ako radnicka klasa ne organizuie svc-
e se, kao klasa "a obaranje klasne vladavi-
ne. Prevarce Sc radnic ako misle da &c
svojm izolovanim strajkovima spreeiti razvi-
tax fasizma. Faszam je poslednja tvrdjava
izrabljivaeke vladajuce kase Borba protv
fasizma mora bit borba protiv kapitalzma:
to mora biti borba ma diva fronta polite
kom ma ekonomskom frontu Prvi front bor-
be protiv kaptalizma politi6k front - OF
voren je vec davno; Socijalisticka Radnieka
Partija Amerike sluzi kao ceta predvodnica
tog fronta; radnicka klasa Amerike treba da
stupi pod barjak te cete predvodnce tako da
bi ona bila u stanju da izvede uspesnu inva-
ziju ma kapitalistieku "Siciliju' - ma kapitais-
tcku politicku drzavu, da je putem glasovnice
osvoj i raspust Ali radncka klasa Amerike
treba da istoyremeno otvori drugi front
konomski front; ona treba da organizuie svoje
industrijalne bataljone bez daljneg oklevania -
ona treba da ma barjaku svoje industrjSfn<
armije pise cilj koga &c politcki bataion
nroglasiti j ~ozakoniti; tai cilj treba da bude:
uzimanje, drzanje j kretanje svih zerhaIjskih
=
indastrija korist proizvodjaca.
Radnici: organizujte Socijalistitke Indus
trijane Junije - Sada!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15

Sobodn2 Rec, organ srpskih
Stalinista, svom broju cd 80.
juna ina jedan clanak cd popa
Nikole Drenovca. Clanak nosi mas
low "Oblacenje novog coveka"
kome, kako sam pisac kaze, sob
racunava sa samim sobom" sto je
"nekada bio cvrsto vezan sa "A
merikanskim Srbobranom.'" Da
je to clanak II kome Sc govori isk-
ljucivo piscu, Srbobranu Slo-
bodnoj Reel, mi Sc ne bi ma ME
ga osvrtali. Ali to je clanak u
kome pisac, onako vestacko-man-
tiiaski, hoee da prikaze srpske
Staliniste kao Marksiste-Leninis-
te SlObOdnu Rec kao revolucio-
narnu novinu.
"Stid me je uporedjenja," pise
pop Drenovac, cali moran da ka-
zem, da &c covecanstvo, koie je
danas "a ovo' [kapitalizam?1 su-
ira biti "a ono'... socijali-
zam?].' Te tri tacke nalaze Sc u
criginalu, mama Sc cini da pisac
misli ma kapitalizam kada kaze
ga ovo" da on misli ma socija-
liam kada kaze ga ono" stoga
smo mi umetnuli te reci II ME
gov citat.
Pop Drenovac optuzuie Srbo-
bran sto je nekada stampao ME-
COVE clanke ma uvodnom mestu
sa kojima je On (Drenovac) "uda-
rao po Marksu Leninu" ali nj
glavom da Sc Srbobran obazre ma
one clanke u kojima je Drenovac
"raspravljao svetska pitanja." To
je onako po popovski. S time Sc
hoce da kaze da Drenovac i s. R.
nisu protiv Marksa i Lenina; da
su oni sada zauzeti sa "borbom
protiv fasizma"; da kada Sc ia
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15

borba privede kraju da &c Sc oni
opet latiti "Marksa Lenina."
Sto Sc tice Srbobrana, on je ba-
rem dosledan - dosledan u tome
sto je uvek otvoreno stajao i da-
mas stoji protiv Marksa Lenina.
Srbobran je dakle priznati "a
kleti neprijatelj Socijalisticke Re-
volucije. Ali to ne znaci da je Slo-
b0dna Rec bolja. Ako ista, S. R.
je jos veci neprijatelj interesa
radnicke klase posto Sc ona oblaci
radnicko ruho kao sto Sc vuk
oblaci II ovciju kozu. Ali kao sto
ovcija koza ne cini vuka ovcom,
tako nj radnicko ruho ne cini SlO-
bodnu Rec radnickom novinom
niti popa Drenovca pobornikom
irteresa radnicke klase. Odavno
je rekordovala stara poslovica da
vuk dlaku menja ali cud, nikad.
Tako je i sa politickim vukovima.
Ali pop Drenovac ide dalje, on
Sc zali. "a svoje ranije grehe tra-
Ii izvinu jer da je iskreno vero-
vac da &c sa SrbobranOm reSiti
socijalnu nepravdu, ali da sad vi
di da je bio pogresan. Zatim Dre-
novac kaze: g.. vidi socijalnu
nepravdu, vidi otkinutu ruku rad
nikovu, cuje kirk gladnih poni-
zenih, ali ne opaza uzroke toga
stradanja ne nalazi pravoga re-
senja. Die glas protiv eksploata-
tora a incl optuzuje onaj sistem,
koji ie eksploatatore omogucio."
/ to je onako po popovski, S IT,
me Sc hoce kazati da Srbobran
ne opaza uzroke ne nalazi rese-
ME "a nesretno stanje radnicke
klase. ali da 30 eini Slobodna Rec
i, razume Sc, "a to joj Sc pop
Drenovac prikljucio. To bi bilo
lepo dobro, samo kada bi to BIZ
la istina.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15

Premda je zakon protiv strajkova usvoJea
ma Is tna, vesti rekorduju da prilican broj
radnika zadrzava pravo ma strajkovanje, to
narcotic vazi "a rudarske radnike. Koncem
juna bilo je ma strajku dovoljan broj rudara
da je sekretar Ickes nasao "a potrebno da apes
luje ma strajkujuGe rudare preko radia. Sude-
ci prema docnijim vestima, APPEL nije doneo
zeljene rezultate. Ma Z. juna, prema jednoj
vesti IL Pittsburgh-a, izbii su novi strajkovi
rudara Brownsville, Pennsylvania koji su
zatvorili, prema poslednjim vestima, 81 rudo-
kop.
Da je usvojeni zakon u prilog poslodaya-
ca, najbolje Sc vid IL uvodnickih jauka nekh
burzoaskih novina koje zale cd prlike ovako: :
u zakoniku Sc nalazi zakon protiv strajkova,
ali strajkovi produzuju. Predsednikova je duz-
most da podrzava sve zakone, to je njegova
ustavna duznost, ali on, do sada, ne iskoris-
cava novi zakon sa kojim bi Sc strajk mogao
svrsiti svojina povratiti njenim pravim vlas-
nicma. Mi ne znamo da Ii je to zaljkanje bur-
zoaske stampe delimicno odgovorno "a jueeras-.
nju 13. jula) izjav Predsednika, ma njegovoi
redovnoj konferenciji sa novinarima, da ce
novi zakon biti upotrebljen protiv onih radni-
ka u po vladi zauzetim industrijama koj stupe
ma strajk pre- nego sto isti bude oglasan te
nakon sto prodje rok Cd 80 dana cekanja
Mi nemamo razloga da verujemo da Pred
sednik nece upotrebit novi zakon protiy rad
nika. cinjenica da je Predsednik odbio potpi-
sal zakon, ne znaci da je on protiy njegovih
prdefrf5a y strzrf sam Je rrrrscurrrks -rrxurs
da potpnno slaze sa prvih sedan tacaka
toga zakona, to su tacke koje sadrzavaiu
gadne fasistieke mere i koje predvidjaju kaz-
nu "a one koji Sc ogrese te mere.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15

meti ismejavanja. Ali to nije
smesno "a radnicku klasu koja je
IL dana dan, ma oval iii onaj
nacin, podvrgnuta sve daljnem O.
padanju njene kupovne moci. A
to znaci da je nasa klasa izrablji-
vana cd sve veceg della svoga pro-
izvoda.
Varaju Sc oni radnici koji ve-
ruju da &c i'm fekerske junijske
vodje doci pomoc sa kampanjom
da Sc povrate Gene ma nivo prosle
godine; varajlu Sc oni koji veru-
ju da Sc te Gene mogu kontrolisati
sa potpisivanjem peticija koje 81
ri c. I. O. j druge fekerske grupe;
varaju Sc oni koji jos imadu made
da sc stanje radnicke klase moze
poboljsati pod kapitalizmom. Ne
varaju Sc samo oni koji razumeju
te ekonomske zakone kapitalizma,
te koji SUI odlueili da radnicima
estate samo jedno: klasno prosye-
civanje revolucionarno politicko
i ekonomsko organizovanje "a o.
baranje kapitalizma. Neka Sc prvi
prikljuce poslednjima pax cemo
brzo odstraniti te lude kontradik-
CHE pod kojim patimo manjka-
,,oc% ,@oroI ;1oh:lia
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
Italia u Skripcu

| Vec davno Sc Italia smatra kat
najslabija karika lancu osovine
Kroz poslednje vreme dolazili su
apeli cd Amerike Engleske da sc
Italia poyuce IL rata, sadasnja
invazija ella istoj svrsi sa dru.
GIN metodima.
Jedna londonska vest cd 13. ju.
la javlja da je u Italiji formiran
anti-fasisticki. front koji je dosao
do sporazuma da radi "a usposta-
WI "ustavne demokratske repub-
like" Ia anti-fasisticka grupa
sastoji Sc cd Partito Dazione Iii
berali Demokrati), koja je ida
vala italijansku podzemnu novinu
italia Libera;" italijanske $50
cijalisticke" partije ''Komunis-
ta."
Izjava da Sc anti-fasisticki front
sporazumeo da radi "a "ustavnu
demokratsku republiku" ne znaci
mnogo. Pitanje je sta Sc podrazu-
meva pod nazivom "ustavni demo-
kratski front" Ako je sadasnji
anti-fasisticki front dao izraza
ranijim manifestima italijanske
"Socijalistioke" partije (vidi RAD
NIcKU BORBU II. dec. 1912. i
4. marta 1943.) tada &c to biti
slicno pokretu .Socijalne Demo-
kratije koja je okupila razocara-
ne mase Nemackoj krajem pr
vog svetskog rata. I rezultati &c
biti isti, posto Sc trazi isto.
Ali sve to ne znaci da sadasnje
stanje stvari Italiji ne bi mo-
glo doneti dobra. Pored svega to-
ga sto nema izgleda da u Italiji
postoji revolucionarni pokret sa
jasnim opredeljenim ciljem da
Sc obori Observation-Disclosures
vladavina i da Sc podigne radnic-
ka vladavina, cinjenica je da u
1taliji vlada prilicno razvijeni
stepen razocaranja. U koliko sa-
veznieke sile budu uspele da os-
labe fasisticku kontrolu mad rad
nicima Italije, u toliko &c posled-
Mi imati wise kurazi da Sc krecu.
/ premda Sc nezna, kao sto smo
rekli, da II Italiji postoji revolu-
cionarna ceta predvodnica, posto-
il mogucnost da &c uzbudjena rad
nicka klasa Italije naci put re-
volucije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
"Bice Posla
Posle Rata"?

Raymond Clapper ie suatran
"a jednog Cd najistaknutijih bur
zoaskih journalistic. On je rubri-
kas "a novine Scripps-Howard.
Nedavno je Clapper otisao Lon
don, sada Sc nalazi u Severnoj
Africi. Nakon saveznicke pobede
had Hitlerom u Africi, Clapper
jc proputovao glavnija mesta tog
della sveta. U svojoj rubrici koja
Sc pojavila u klevelandskoj Press-i
C3. jula) Clapper opisuje ruse-
vine koie je imao priliku da vidi.
To su zbilja rusevine. Clapper ka-
ze da je Bizerte tako sruSen da &c
| Il MENU biti nemoguce ziyeti bez
da Sc sve iznova gradi.
Mi nemamo razloga da dvoiimo u
Clapper-ov iZvestaj; mi verujemo
dc su moderne ratne sprave. ma
rocito ogromni avijoni, stanju
da sravnjuju i najveci grad sa
zemljom. Ono sto mas je najvise
| interesovalo "a vreme citanja
Clapper-ovog opisivanja tih ruse-
| lvina jeste pitanje do kakvog ce
zakljucka Clapper doci. "Lutaju-
ci po Bizertu", kaze Clarper, 'ia
sam Sc 6udio kako ce Sc takav
grad ponovno dignuti. Da Ii ce
uzeti mnogo godina. -. iii &c ru-
sevine postati raspadajuce stene
koie &c izazivati znatizeljnost
putnika zajedno sa starim Rimom
| i starom kartagom." Ali Clapper
Sc ne cudi dugo, on svrsava svo-
il rubriku sa: gu svakom slucaiu
nadoknadjivanje rusevina pretrp-.
lienih Engleskoj jos wise ruse-
vina koje &c biti pomnozene mno-
go puta ma kontinentu, stvorice
posla posle rata
Podla je to filozofija. Ali to je
istovremeno jedno ocevidno priZ-
mamie da &c posleratni svet kapi-
talizma morati da Sc oslania ma
ratne rusevine kao Ma jedno od
svoiih najvecih poduzeta "a upos-
livanje radnika. Ali kada Sc sve
to nadoknadi, kada Sc sve iZnova
podigne, da Ii to znaci da je ma
doknadjeno ono sto je ratu poru-
seno? Niti il daleka. 10 &c MADDOX
naditi milione naiboliih sinova
sa svih strana sveta? ko &c ma
doknaditi izgubljen ruke. noge,
oci? Ko &c nadoknaditi srusene
zivote, poremetene mozgove? ko
6e nadoknaditi tuge i bolove oceva
maiki, brace sestara, zena
verenica onih koji &c ma jedan iii
drugi nacin nositi beleg ovog ra-
TIA?
Nema nadoknadiivanja gubitaka
koie &c ogromna vecina stanovni-
ka sveta pretrpeti u ovom ratu.
Tt su gubitci globa koju radnicka
klasa mora da plati poSto ie, bilo
zbog kojih razloga, promasila da
pre- ovog rata uzme upravu drus-
iva svoje ruke time omogu-
ella kapitalizmu da baci svet
drugi svetski rat.
Ali nije to sve. Ako sadasnje
iskustvo sa kapitalizmom ne bude
dovoljno da probudi radnicku kla-
su do stepena da Sc ona klasno
rrosveti; ako sadasnje iskustvo
ne bude dovoljno da radnicku
klasu dotera do odluke da nema
"a nju zivota pod ovim ubilackim
uredjenjem te 77a ona
mora grupisati svoje s!le "a uzi
mamie uprave drustva svoje
ruke; ako ne bude tako, tada ma
su kIasu teka jos jedno, krvaviie
iskustvo pod kapitalizmom - tre-
ci svetski rat.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
Britanski Rudari
Oglobljeni Zbog
Strajkovanja

Premda americka vladajuca kla-
sa ne gubi vremena kovanju
sve tezih lanaca "a radnike Ame-
rike, izgleda da je britanska Via
dajuca klasa u tome nadmasuje.
L njujorskom Timesu cd 5. julia
nalazimo jednu vest kojoi Sc
rekorduje da je 76 britanskih ru-
dara oglobljeno zbog Strajkovan ja
Znacajno je da su ii rudari bill
optuzeni osudjeni zbog krsenja
ugovora, ugovora koji je sliean
ugovorima koje radni6ki fekeri,
Il zajednici sa poslodaycima, ma
mecu americkim radnicima. Da bi
slika britanskog industrijalnog
ropstva bila potpunija, citiracemo
jedan deo zapisnika britanske
donje kuce cd proslog novembra
koji rekorduje pitanja jednog ela-
ma britanskog parlamenta koja je
postavio Ernest Bevinu, ministru
rada:
Mr.. Bevin: Cifre koje Sc traze
| TO kraja augusta l942. jesu kaka
slede: - Broj optuzenih zbog od-
sustva cd posla bez zadovoljava-
juceg izgovora iii zbog opetova-
Inih zakasnjenja bio je 572. Cd
tih, 430 bill su oglobljeni, lis o.
sudjeni ma robiju, IL ostavljeno
"a buduce resavsnje. Petnaest je
bio otpusteno. Broj optuzenih
zbog promasaja da postupaju II
skladu sa zakonskim i razumnim
naredbama iii zbog opetovanog
postupanja ma poslu koje je sme-
talo proizvodnji bio je 3. Cd t:h
2 su bill globljeni l osudjen na
robiju. Broj optuzenih zbog ma
pustanja posla bez dozvole bio je
81. Cd tin, 20 su bill ogloblieni,
Is osudjeni ma robiju 3 zadrza-
nj "a buduce resenje. -.
Mr.. Foster: Da Ii moi stovani
prijatelj znade da su u ovim slu-
eajevima rudari ma milosti lokal-
nih sudaca koji nemaju nj pojma
o rudarskoj industriii i koii su
mozda uplivisani po svoiim pa
triotskim osecanjina; takodjer.
da Ii on smatra da je siljanje tih
liudi zatvor najefektivniji ma
Gin rukovanja sa problemom od-
sustva?
"Mr. Bevin: ia moran podseti-
ii mog stovanog prijatelja da
slucajevima odnoseci Sc ma ruda-
re. ia postupam u sporaZumu sa
Ministarstvom Ogreva i ma prepo-
ruku rudarskih odbora "a proiz-
vodnju (pit production commit
tee). Ma osnovu toga, nakon sto
oni svrse sa sporovina, oni IL
veste da je slucaj takav da ruda-
ri otklanjaju postovanje discipli-
ne svojih vlastitih liudi, cd me-
ne Sc trazi da poduzmem akciju.
ia tada moran da izvrsavam "a
kon. Konacna naredba pod Regu-
lacijama Odbrane jeste utamnice-
ME, ia Sc u to ne mogu mesati."
Odgovori Bevina zvuce jos pod
lii kada sc ina ma umu da je on
jedan Cd najistaknutijih vodja "a
natsko- -junijskog pokreta u Veil
koj Britaniji, j, eovek koji preko |
svoje junije igra veliku ulogu Il /
britanskoj Labor partiji kojoj |
GENE da Sc prikljuee.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-15
Ina Govedi;;
Nenla Govedine

Kapitalizam je pun kontradik-
CHA. Ali te kontradikcije nisu ne
XII puki slucajevi. U pozadini sva-
kc akcije kapitalisticke klase, iii
bilo koje grupe te klase, stoji vrla
svrha kapitalistickog opstanka -
profit. Manjkavost govedine po-
red priznatog izobilja govedi, jes-
te jedna manifestacija kapitalis-
tickih kontradikcija u kojoj mate
rijalni interest owe iii one kapi-
talistieke grupe igraju vaznu ulo-
gu.
Danas su retki oni koji su u
stanju kupiti i priblizno dovoljnu
kolicinu govedine - izuzev onih
koji su moguci da trguju sa cr-
nom pijacom. Da Ii to znaci da
govedine nema? "Danas, ma polja-
mama j livadama,' kaze Sc u jed
nom specijalnom izvestaju nju-
jorskom Timesu koji dolazi IL
Chicago ma Z. julia, "ima oko 78,-
100000 glava marve oko $4,000
900 glava svinja, najveci broj
istoriji owe zemlje. =. cinjenica
je da ina ma raspolozenju "a kla-
ME wise nego sto je potrebno Ii
vadi, govedi svinja, da zado-
volje sve potrebe vojske, civilnog
staa1ovnistva Is d-lease not
saveznicima "a mnogo nneseci.'
Prema tome, izgleda da ne bi tre-
balo biti manjkavosti mesa ma pi-
jaci. Ali ia manjkavost postoji.
Kada Sc, pocetkom ovog meseca,
sastao Ratni Odbor Mesa on nije
bio stanju da dodje do odgovo-
ra ma pitanje: kako da Sc. pospesi
siljanje mesa ma pijacu. Odbor je
dosao do samo jednog zakljueka
koji priznaje da je 'fneposredni
problem da Sc nadje naknadnih
podsticaja "a prodaju stoke.' A
Sta su to 'snaknadni podsticaji"?
Tc je nista drugo vec zamasni je-
xix kojim Sc pokusava ublaziti
cinjenicu da vlasnici stoke ne ci-
ljaju prodavati svoju stoku po sa-
dasnjim cenama, narcotic kada su |
u stanju da Sc rese prilicnog de-
la te stoke prodavajuci je opera
torima crne place. Ogromnost te
cine place da Sc videti jednoj
vesti koja kaze da je nedavno pos
lato IL Texasa Louisiana 200
zeljeznickih kara stoke Loui-
siana nema niti jednu klaonicu
pod federalnim nadglednistvom.
Druga vest javlja da Sc stoka ko-
ia dolazi cikaskim klaonicama ne
kolje celosti, vec da Sc prepro-
dale ma zivo i da Sc ia preproda-
ia, poslednje vreme, povecala
"a SO posto. Objasnjenje da ia
stoka ide "a pijacu "kosher'" fme-
SC koje Sc kolje prema propisima
jevrejske religije) mesa zvuci
smesno - odakle su dosli toliki
jevreji, toliko religijozni da traze
kosher" meso!
Neminovan je zakon pon'ude
traznje, to indirektno priznaje do
ticni odbor. U izvestaju sa sastan-
ka toga odbora kaze Sc: "Najglav-
nil razlog zasto imamo tako mno-
20 live stoke a tako malo mesa
ieste da vlasnici stoke ne odu ma
oijacu. A jedan glavni uzrok "a
% jeste leila "a vecim cenama cd
,trane vlasnika stoke"
/ tako, dok sa svih strana slu-
;arno Kako Sc svaki treba zrtvova-
j "a ratni napor, kako nista nije
cd poraza Hitlera, mi vi
limo da osnovni zakoni kapitalis-
itkog sistema ostaju gluhi pre-
na propaganda toga sistema, mi
,idimo da sve takozvane kontrole
lad cenama, izuzev kontrole mad
enom radne snage, postaju pred !