RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

| Nekadasnji "filozof". "sociia-
list, Communist" "revolucionar"
zapetljao Sc kao pile u kucine
svojem filozofiranju, kroz "Hryat-
ski SWEET.
U broju cd %. septembra, a
clanku pod naslovom: "Dana5n5a
SANTA moze sutra biti zbilja", ''fi-
lozof" Cvetkov rece: "Syaka Sc
velika promjena drustvu MAJ
prize pojavi glavi genijaInih
pojedinaca kao mogucnost, kao
misao. ! elm oni to iznesu ma svi-
| jet, te sc njihove misli progIasi
tla7njama i santana, sto znaci,
da in ljudi ne smatraiu provediyi-
ma" U ovo nekoliko reci je IRA
| zeno Cvetkovo materijaIisti&ko
sllvacanje povesti.
y tolikim godinama svoieg flo
zofiranja tai polu-peteni filozof
JOS nije saznao da je Marks-E l.
gelsovo ucenje, nateri ijaIisticko
shvacanje povesti, has suprotno
tomu. Prema NINA, u liudskim
glavama Sc ne pojavliuie ni5ta q.
sim fantaZije. Sve sc naiprvo po-
javjuje Il ekonomiji t. j. Ii mate
rijalnim stvarima tex tada pro-
| lazi kroz liudsku glavu da bi Sc
konacno ostvarilo drustvene pro-
meme.
| u svojoi knjizi "Razvitak Soci-
jalizma cd Utcpiie do Nauhe' En-
gels rece: "Materijalisticko shva-
tanje istorije polazi cd stava da
je proizvodnja niom razmena
njenih proizvoda osnov svakog
drustvenog poretka: da Sc sva-
kom istorijskom druStvu podela
proizvoda i njcm socijalno gru-
pisanje Il klase yrsi prema tome
sta i kako Sc proizvodi kako Sc
razmenjuiu proizvodi. Zbog toga
poslednje uzroke svih drustvenih
promena politickih preobraza ia
ne treba traziti glavama ljudi,
u njihovom sve vecem saznanju
vecite istine j pravde, vec eko-
nomiji zvanicne epohe. Svest to-
me da su postojece drustvene US
tanove protivne razumu i nepra-
vicne, da je um postao beZumlje,
debroSinstvo muka, = ieste samo
| jedan znak toga da su Sc naci-
MI proizvodnje formi razmene
izvrsile, u najvecoj tisini, prone
ne koje ne odgovaraju drustvenom
poretku, osnoyanim ma ranijim E.
konomskim uslovima. Time ie u
isto vreme, receno i to da Sc sred-
stva "a otklanjanje otkrivenih ne
suglasica mogu naci samo pro-
menjenim odnosima proizvodnj je.
| Ona Sc ne mogu izmisliti vec sa-
mo otkriti pomocu glave datim
materijalnim faktima proizvod-
ME"
y gornjem navodu Sc jasno vidi
da sve drustvene promene potitu
IL ekonomije. Glava "genijalnih
pojedinaca" sluzi samo kao ms
trumenat sa koiim da Sc raZume
Ii protumaci ono Sto Sc odigrava
IL materijalnim okolnostima, dak-
lie IL promena Ii nacinu proizvod-
inje. "Genijalni pojedinci' ne bi
nikada dosli do misli promena-
ma niti bi mogli razraditi idcje
"a te promene, ako postepeni raz-
vitak alatima "a rad nije uci-
MILO tn "genijalnost" naloznom iii
bar mogueom. kada je Aristotele
opravdavao ropstvo, on to nije ci-
nio radi toga sto je on bio reakci-
omar, vec zbog toga Ste je on bic
materijalista. Sama ia ekonomska
nuznost po drustveni progres,
ako je to bile zlo, razvilo je koc
a MEGA takvo shvaeanje, ne shva.
: tanie iii pojam da je razvio il
bio preduslov ropstva.
!. Ljudsko shvacanje iii pojmlje.
: ME cvih promena, moze da ne
A kad, preurani a nekad zakasni, ps
a ipak IL obadva slucaja ia shvaca
!, MIA SUI uslovljena iii omogueens
i DO promenama u proizvodnji iii ,
0 ekonomiji. Kada je pariski prole
e tarijat zbacio burzoasku vlast
: usnosfavio svoiu Konounu 1871