RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-22
(Nastavak sa /. strane.)

3ecinie misliti O posleratnom svetu. ~
No, ako Sc "potpuno zaposlenje" ne b
ylo postici namestaju juci otpustene vojnke
he radnike II industrije koje proizvode ro
kako mcze kapitalizam zaustaviti nadola
/, bujicu besposlice! Odgovor je jedan, |
he Sc sve takmicece grupe vlada luce klase
eda, slazu. Cd e-bas-tako-zvezdookati
lbenika Henry Walace-a do tabora Henry
e-a Nacionalnog Udruzcnia TvorniGara
bvi Sc slazu, da suvisne radnike mcra upos-
DIzava, da izradiuju stvari, koje he idu
pijacu. Najgrlatiji branitelji ''slobodnog
|duzeca'' slazu Sc, da ''slobodno pretuzece' .
ba drzavni podboGanj. Drugim re6ima, ma
xap.talisti ne vide nikakvog drugog resenja
nakaze W. p. A. ada Ii ce plan ogromnog
dinog trosenia uspeti kao stalan process da
bde potpuno uposlenje, ia ne znam'', veil
Robert b. Doherty, predseeinik Caneeieyog
tituta Tehnologiie. Ali "a dve styari sam
ulan. Jedna ie, ola &c tai plan, bez obziras
krainie posledice, biti upotrebliavan nakon
Sc rat svrsi, ier drugi izbor je haos''.
Nekoii kapitaisti, doduSe, jos sad sma-
in lavne radove kao privremeno sreostvo Il
Eli, ali sve wise wise prilaze, da Sc sloze. da
to stalna pojava niihovog sistema. Sluzbe-
to ie poznato kao program "deficitneg fl
ls:rania'.a)
{ svcm stupcu Il New York Herald Tri-
ii, Is. novembra 1912, Walter Lippmann
i dciiicitnom finansiranju
'tOvo ie otkrice uveliko najvazniii napre
( Il ludskom znaniu Il modelnim vremeni-
[dahome vazan bandi pljackasa. alzo on
Feil Ono je pronalazak, da vlada moze va
J,H.
,lnostj punog zaposlenja "a sye svoie poda
e. Tesko onoi uprayi, kcja Sc odrekne da
meni to znanie posleratnom svetu''.
Kontrolt radnika uoblcene "a yreme rata
IN oil prvostepene vaznosti ovcme plam "a
omestanie radnika po vol;i IL munici jskih
brnlca ia drzavne poslove j natrak opet. Cd
h sc ocekuje da ce stvoriti "a zrabl iivace
nu ogromnu, ali pasivnu, zalihu radnika, IL
lie &c oni crpeti kadgod potreba nalozi, iii Il
mogu stayiti one, koje su move masi-
III periodicne depresije cbesposlile. Osim
pa, kapitalisti predosecaju pozitivnih koristi
sistematicnog poucavanja ca radnim tabo-
MAJ velikog broja mladih radnika Il zanati-
j vest mama, tako da oni ne budu zateGeni Il
kudici iskusnih radnka> opet, kao sto sll BIZ
II poeetku Svetskog Rata IT,
Niti je planrana radna zaliha udaljeno
ecan:e
Rat postepeno pretvara Uposlivacku Pos
,u Sjedinjenih Drzava (U. s. Employment
rvice) u iedan radni monopol. e predelima,
e su radn,ci prikovaani "a svoje poslove, ona
radni monopol ukoliko sc tice uposlvanja
lnika ratne tvornice Jer, premda Sc kapi-
isticki nastrojene iunije bore "a priznanje
budu uposlivacke agencije, one postepeno
be Ito. Uposlivacka Suzba Siedinienih Dr.
"a C. S. Employment Service) vec ina pri
i mnoge podatke rekordima zanimania
koga coveka ovcj naciji dobi Cd IS do {
godine. Owl su dobiveni odredbom Se]ective
vice Act-a, koji nalozi swim muskarcima $
lene starosti, da ispune istraznicu zanima-
lednoc kad Sc owl ci stave II t
!, roslodavci America mogu. . 0 p Il |
h klasnih kolega Il nacstickoj Ne I
ckoi, ;ednostavno ispun;ti tiskanicu, IA /
vajuci tcl.ko radnika, oznacivsi pol umes t
t stlnku rada koji Sc ina obavliati, posla- t
: na Uposlivacku Sluzbu Sjeainienih Dlzava Il
natl svoju porudzbinu namirenu. Takvo bi +
lle stvari bio feudo- kapitalstick. rai. L
had nepriJateljstva prestanu ratna pro- d
'dnja otancaD, proces &c Sc preokrenuti = 2
y vIada ie npozora posodavce kroz National Resonr !,
Tanning Board da 'americki narod nete nkada slo
ovom [masovnom besposlcom]. Pre- iii posIe on &c Sc
att odrecice da pusti da nep7ilike same sobom d.
ave nosle odbrane sto, Brosura napisana cd dra q
Hansena n. r. p. b. -
, Cd prike oval je plan postavh da 20 r;
ia dodana stedn esu jednake proizvodnii Nieyovi *
Tarac tvrde, da vlada trosti "a podzana pub -
radnji it'd, toliko svake go1ine, koko ide IL prvat-
korporacijske ustedne, da ce ma tai nacn suvisci -
isto tako kao radnika bti preceni. da prenapu ia
Ju trzste. Kao konrole radnika, ''defcno finan r,
ie e predvedeno cd nacisa. Iskustvo Nemacke po sr
o je da moze spreciti suvisnosti potrebu "a ~
nnim piacama, niti rat Nemacka duguie svoiu "pu =;
,osnnnSt ., nnglaYito