RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-25

dom. Istina je da porobljena kla-
sa nije mogla shvatiti srecu slo-
bodnog zivota. Ipak tt iudi raz-
viii Sc do saznanja ii to vrlo br-
zo) da potisteni svojim gospoda-
rima, pretpostavljali su, vi vi
dite koliko brzo, da mogu biti i
beg njih ma da su mozda jedva
znali kako; tako da Sc svelo ma
ovo, da ma da nisu mogli gledati
napred ma srecu iii mir slobodnog
coveka, bar su videli pred sobom
rat koji &c i'm, govorila i'm neka
neodredjena NADIA, doneti tai mir. y
"Mozete Ii mi reel nesto blize o
onome sto Sc stvarno desilo" re-
koh ia: misleci da Sc oyde poteo
gubiti frazama.
"Da', reGe on, "mogu. Masine-
ria zivota "a upotrebu naroda ko-
il nije Znao "a sta mu je potreb-
ma. koja je u svoje vreme bila
poznata kao Drzavni Socijalizam,
stavljena je IL delimicno kretanie, i
ako samo vrlo usamljeno. Ali ma
sineriia nije radila qlatko; bila
je. naravno, zadrzavana pri sva-
kom obrtu cd kapitalista; nije
nikakvo cudo. jer ona je sve wise
i wise tezila slomu trgovackog si-
stema kome sam YAM pricao, ne
ostavljaiuci ma mesto sebe nista
sto bi bilo cd stvarne upotrebe.
Rezultat je bio sve VEGA zabuna,
velika patnja u radnickim klasa-
ma, kao posledica, veliko neza-
dovolistvo. Ia neko vreme stvari
su isle tako. Moe visih klasa osla-
bila je, posto je niihov uticai ma
blagostanje bio smanjen, posto
nisu mogle upravljati stvarima
potpuno ma svoju ruku kao sto su
Sc navikle u ranijim danima. To-
liko lie Drzavne Socijaliste oprav-
dao rezultat. s druge strane, rad
nicke klase bile su rdjavo organi-
zovane, u stvari sve su wise 81
romasile, uprkos nadnicama koje
su otele cd svojih gospodara (do-
duse kroz dugo vreme). Tako su
stvari stalno balansirale; gospo-
dari nisu mogli naterati svoje rob-
lie ma potpunu pokornost. ma da
su dosta lako ugusivali neke sla-
be i delimicne pobune. Radnici su
7risiliavali svoje gospodare da i'm
dadu pobolisanie stanja, stvarno
iii imaginarno, ali nisu mogli O.
teti slobodu "a sebe. NajZad je
dosao veliki slom. Da bi to bilo
obiasniivo morate znati da ie me-
diu radnicima bio ucinjen vrlo We
liki napredak, ma da kao Sto le
gore receno samo malo u pravcu
poboljsanja prilika "a zivot."
ia Sc napravih da he znam !
rekoh: "U kome pravcu su mogll
uciniti napredak ako ne u mate
rijalnom?'
On rece: "U moei da vasposta-
vi stanie stvari Il kome bi zivotno
izdrzanje bilo puno, lako da Sc
dobije. Oni su bar naucili kako
da Sc ujedine posle dugog perio-
da pogresaka nesreea. Radnici
su imali sada redovnu organiza-
ciiu u borbi protiv svojih gospo-
dara. borbi koia je "a wise cd po-
Ia veka smatrana kao neizbeznl
deo uslova modernog sistema ra-
da i proizvodnie. Ovo ujedinjava-
ME uzelo je sada oblik federaciie
svih iii gotovo svih priznatih pla-
cenih radnika. to su bila ia sred-
stva koiim su cd gospodara silon
dobiiena ona pobolisanja uslova
kod. radnika: i ako Sc oni cestc
mesali pomagali pobune koje sc
desavale, narcotic Ii prvim danl.
ma niihove orpanizacije. to nika
ko nije cinilo bitni deo niihove
| taktike: Il stvari vreme O kome
covorim oni su toliko oiacaH de-
ie naiobicniia prazna pretnjs
'stra jkom' bila dovolina da Sc do
bile neka mania stvar: jer oni ST
napustili budalastu taktiku sta
rih zanatliskih saveza da Sc Sc
rada odzove samo jedan deo rad
| nika takve i takve industriie, ds