RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
Drzzirno spor cist!

pravilo uspostavljeno "a ovu nuz-
most, bice lako ponavljati ga u
drugoj nuznosti, stvarnoj iii IL
javljenoj," reee on. On izjavi da
on brani "celu buducnost demo-
kratije nase made "a slobodu !
mir. u ime owe velike ideje mi
moramo ograniciti to regrutovan-
ME sada, i privesti ga kraju pos
lie rata. Niegovi argumenti su
mnogo oslabljeni sa niegovim o.
pravdanjem II [implikaciji] kons-
kripcije rada Engleskoj koja je
poprimliena pod "oeajnim stra-
hom od .invazije.'
| Radnicka klasa treba da Sc pro-
tivi regrutovanju radnika bilo o.
no "nuzno" iii ''ne nuzno". Oni
1radnicil Sc trebaju protiviti kon-
skripciji radi toga sto i'll ona sni-
zuie do industrijalnih kmetova,
ier in oslabljava u niihovoj bor-
bl "a oslobodienje, jer odlaze do
lazak Socijalizma koji jedini moze
da in spase Cd fasizma rata,
besposlice bede. Kapitalizam, Il
lzbacivaniu progres-sprecavajuca
praksu feudalizma, izjavljuje Sc
"a izvesna naeela, medju ovima
lie nacelo slobodnog najamnog ra-
da. To naGelo je utelovljeno u Us
tavu radnici trebaiu sada da
zahtevaiu od kongresmana, koji
su Sc zakleli da &c podrzavati ]
braniti Ustav, da postupaju SUI
glasiu njihove zakletve. Radnici
Sc trebaju odupreti svakOm poku-
saju da in Sc odmami u odstran. l.
vanje owe tvrdjave naSela. Dok e
sve istina sto je receno o rasipa-
1niu ljudske snage u industrilama,
slaba stanbenost, e d ovol n a
transportacija, i t. d. t. d., ali
je istina to, da plutokratski bra
nitelji prisilnog sluzbovanja ina
dose impresivan, ako lazan slu-
Cal, kada Sc rasprava izopacila L
diskusiju sta Sc tvrdi da je "nuz-
no'' a sta "nije nuzno''.
Prisiljavanje Nije Resilo Problem
u Britaniji.
U, ratu kapitalisti imadu doista
neogranicenu pijacu "a radnicke
proizvode. U ratu je uvek "nuz-
most" "a wise radnika "a kapita-
liste da i'll izrabljivaju, "a u
savrseniie metode "a njihovo is
koriscavanje. Velika Britannia i
ma sistem prisilnog rada. Ma 28.
septembra Winston Churchill ka-
zao ie pred National Conference
Of Women Londonu, da je upos-
lenje dostiglo svoj vrhunac, ali
britanski problem ljudske snage
los nije resen. "Podstrek nase
municije &c slediti cd glatkijeg
rada velikih procesa koji su vec
u upotrebi radje nego cd ikakova
povecanja ljudima zauzetim Il
proizvodnji," on rece. Kako We
likoj Britaniji tako je ovde. cah
ako bi radnici bill survani u ne
privolnu sluzbu, axe bi Sc dos
tiglo najvise uposlenje, apetit ka-
ipitalista "a visak vrednosti ukra-
den cd radnika, jos bi uvek bio
nezadovoljen.
Plutokratija je nezasitna. Ona
&c pokusati sa svakim sredstvom
ma njenom raspolozenju da zama-
gil spor. Zavisi zdravo-mislecim
radnicima da drze spor iasan. Tai
spor je: Da Ii &c kapitalisti pod
izgovorom nude "a postignuce
svrhe1, odbaciti Ustav i survati
radnistvo u neprivolno sluzbova-
ME povratiti nazad sat ljudskog
progresa? Iii &c Sc radnici odvaz-
!. no odupreti ovom izopacivanju
njihovog stanja, drzati kapitaliste
uz njihove dogme medjuvreme-
no spremiti Sc, regrutovati rad
nicku silu "a konacno osvajanje e.
konomske slobode? Socijalisticka
Radnicka Partija, zasnovana ma
Marksistickoj logici, izjavljuje da
je ovo spor nista drugo. "Opo-
zicija" koja ignorise oval spor ne
cini velike smetnje reakciji. Ako
Yin; ;S4o nro - do1;vo