RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-08

|
gradjani su bill, vele cd samo 10000 osoba
Kada 81, sledstveno, stranc govorili Jedna-
| kosti demokratiji, oni su mislili samo ma jed
naka prava koja imaju 10000 gradjana. "Ako
! Sc sloboda i jednakost - reee Arlstote,
"u glavnom nalaze demokratiji, one Sc mogu
najboje postici kada sve osobe jednako uces-
tvuju vladi do granica"
"Sve osobe," dakle, ocito je ne ukljucuju
vetinu stanovnistva Atene cd 100000 "dusa";
'sve osobe' znaci malu maniinu cd 10000!
ovoj svetlosti mi moramo razumeti -oceniti
atensku demokratiiu, demoklatiju ga koju Aris-
toteo rece, da Sc "podiga IL tovekova mlslJe-
MIA ako su ljudi jednaki u ma cemu oni su
jednaki apsolutno." Da nisu 10000 bill jednakl
Il svakom slucaju Gu civilnim pravima i duz-
nostima) to ne bi bilo demokratiia To bi mog
10 biti ma primer, oligarhja iii monarhija, III
tiranija iii "arstokratiia vlada najboljih.' A
Ii samo "demokra.ija demos nihovoj pravoI
formi bazirani su ma poznatom principu de-
mokratske pravde da sv, toiest, "sve osobe'
- Atenl mamie cd jedne petne celog sta
novnistval trebaju da Sc raGunaju jednakim;
jer jednakost znaci da bogati ne trebau imati
veceg udela u vlad nego siromasni, ne tre-
baju biti jedni vladaoci, nego svi trebaju da
vladaju jednako prema njihovom broju. ma
ovakav nacn ljudi misle da te oni dobiti jed
nakost slobodu njihovoj drzavi." (Aristo-
tel, "Politika").
Sloboda jednakost - koja pociva ma "a
robljenoj vecini
Dive hlljade cetiri stotine godina su pros
lie cd kada su Sc plemeniti Atenjani borili sa
problemima sa kojima Sc mi danas suoeavamo
vecim stvarma kao manjim stvarima
mi nalazimo neka oblcja problema jednaka
Aristotelo je mogao reel "siromastvo jeste
rodtelj revolucije zocinstva." Iako mi II o.
vome mrzimo zdruzenje zloenstva sa revoluci-
JON, zraz je bez pitanja tadan Dvadeset ce-
tiri stotine godina posle Arstotela, veliki dra-
matista, Henrick Ibsen, mogao je isto tako
re6i:
"Onaj koji zeli da neeuje zloein, neka ga
djubri sa siromastinom."
Franklin. Delano Rooseveltovi pokusaji
da suzbije izrabljivacki instinkt nasih moder-
rih plutokrata, da in primora da odbiju jedan
delic cd svoga suviska tako da bi mali biznSar
imao malo wise, da bi sc radnicka mizeriia ma
10 utisala da i'm Sc tako omogucf da Sc vuku
sa svojom mizerijom par godina duze, vezuju
Sc preko stoleca slcnim pokusajima protes-
TINA Atenjana, koji su Sc borili sa slicnim me-
resivim probemima neresiv, tojest, okvi-
ru privatne svojine druStveno upotrebne i po-
trebne. Sumirajuci problem Ii svetosti proslog
lskustva, Aristotelo veli da "regulacija svoji-
ne jeste glavna tacka svega. to ieste pitanje
ma kojem sc sve revolucije okreeu Ovu opas-
most Ion dodaje] je opazo Phalesaa cd Chal-
kedona, koji bese prvi da potvrdi da gradjani
drzave trebaju imati jednake posede. Pla-
ton Je II Zakonu' bio misljenja, da Sc do nekog
stepena nagomavanje treba dozvolti. zabra-
nJuJucl. kao sto sam ia vee uvideo, svakom
gradJaninu da poseduje wise cd pet puta nor
maine kvalifikaciie."
Ovde govore Novi Dilasi mocne starodrev-
ne drzave! Owl starodrevni Novi Dlasi su dav-
no otlsli kuda odlazi svaeije telo, kao sto &c
otici tela Novih Dilasa nase generaciie. ciie &c
pokusaje popratiti nistavost poraz Problem.
koJi je prkosio pokusajima resenja nazad dva-
deset cetiri stotine godina prkos &c isto tako
pokusaJlma Novih Dilasa plutokrata naseg
oooa' ia ga rese. Jer Sc on ne mole resti ma
nJlhov nacin. On Sc moze resiti samo Marksis-
tlcklm nacinom, i on &c Sc resiti Marksistic-
kim nacinom