RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-09
Uvod zveau Centranog Odbora TrdesetDrugoj Konvenc

vast prvoj ugoslavenskoj drzavi, te kao posle-
dica tie "nepravedne" podele, danas, nakon sto je
JugoslaVija izgubila svoju "nezayisnost', ia me
pravedna" podela opaza izgnanstvu. Protiv to-
ga on, ime hrvatske barzoazije, buni traz
"pravedniju' podelu u baducoj jugoslavenskoj dr.
zavi kad ostvari - ako Sc ikad ostyari.
Ma drugoj strani, "Srbobran", koji zastupa in
terese srpske burzoazije cije ine goyori protiv
je obnavanja Jugosayiie, jer on veil, da bi takva
Jugoslavja "sluzila samo Hrvatima Nencima" a
niposto Srbima. Otuda on zagovara: "Srbi okup".
Ali kada on trazi "ujedinjerje" svih Srba, on mis
ma Srbe swim jugosavenskim pokra jinarna, sto bi
znacilo da cd prve jugosavenske drzave stvore I'VE
lku" Srbiju - da obnove Dusanovo carstvo
kojoj b srpska burzoazija imala odlucujutu rec, u
koliko b joj dopustali interest mper jastickih We
lesila Jer treba gubit IL vida jednu Ginjenicu:
pod kakvom formom obnovila (ako uop5te
ikad odnovD Jggoslavia, jugosavenska burzo&zija
nece imati odlucujucu rec njenoj upravi, veG
leslie cd koh zavsi obnova te drzave, t. aAo RAD
niGka kasa sveta jina racune ne pokvari. Prenla
tome, jugoslavenska burzoazija buducoj jugosla-
venskoi drzavi, bez razlike, bia qocepana kao
ste je danas, iii "ujedinj jena', &c vrsiti naloge
velesila, kao sto e 6inila prvoj Jugoslavij.
A sto Sc tce jugosavenskih radniAa "a niih
rece ciniti razkU, kao sto cin danas da Ii
te edan deo iii "uedinjena' jugosavenska burzo-
azija izvrsvati naoge velesila. Ia njih neGe biti
razlike, da Ii je samo srpska burzoazija, iii samo
hrvatska burzoaza zrabljivala, Iii "ujedinjena iii
ma koja druga burzoazija Jer sve one Il tome
iednake Svaka cd Min, sve skupa, nastoje da ice
de sto wise profta il ma jamnih radnika, bill oni
srpski. hrvatski, slovenacki iii koje druge ma
rodnosti radnici. Srpski burzoa nena wise sazaje-
MIA (on ga uopste nema, kad je pitanju profiD
prema srpskom najamnom radniku, nego sto ga ina
prena hrvatskom radniku iii ma kome drugome rad
niku kakav je srpsk burzoa, takav je hrvaskl bur-
zoa takva e burzoazia ceog sveta - takav e ka-
pitalizam.
Kapitalizam nece da nacije granice, on
ie internacionalan A sto medjusobno burzoaZija
syadia otimle jedna cd druge, to je prirod ka-
pitalizma, jer moze da opstoji bez pljatke
otimacine. On zasniva pljack i otimitni. Svo
pagomano bogatstvo kaptasticke kIase nije MIS-
ia drugc, doll ukradeno bogatstvo. Zato kapitais-
ticka kasa, svooj slepo6 "a profton1 OBJ
zra niti osecaa prema ieem drugom. Ona nece
ustruSavati cd nkakvog zlocina, sarno da dodie do
sto wise profita wise bogatstva. Ear danasnji
svetski rat to ne potvrdjuje?
Kakva ie svetska burzoazja uopste, takva je
jugoslavenska burzoaza posebice. Ista pohleplji-
vost, iste zudnje "a sto veem proftom ist materi-
jalni interest nju teraju cas- da "ujednjuje",
cas- da cepa. Ne sni tako sto voi da je
"uiedinjena' nego sto tako njeni interest diktuju.
Uzrok njihove pocepanost njhove posvadja-
nosti prvo i'm zajedniekoi drzavi nalazi Sc u to-
me, sto je jedan deo burzoazije bio zagrabio wise
drzavne vlast, nego drugi deov Onaj deo koji e i
wise drzavne vlast svojim rukama megao je
p!odotvornie da unapredjuje svoje materjalne in
jugoslavenske drzave Zato Sc jugoslavenska bur-
zoazia nije nikad mogla stvarno ujediniti, zato
danas nalazi razjedinjena To su osnevni uzro-
ci njene pocepanosti borbe.
Isti uzrok podlezi pocepanosti borbi medu
svetskom burzoazijom. Borba oko pijaca, borba
10 kolonja, borba oko sirovina, ukratko borba oko
pljacke Kad toga ne bi bio, ne bi bilo danasnjeg
rata. u tome leze uzroci borbe ratova medju svet-
skom burzoazijom.
Owe stvarne nepobitne cinjenice treba da su
poznate jugoslavenskim radncima radneama ce-
log sveta Jer dotle dok radncima to bude
poznato jasno kao zvonce, jugoslavenska burzo-
azja posebice svetska burzoazija uopste, moci ce
da cas- medjusobno ratuju cas- da "izmiruju'
pet ratuju opet "izmiruju", neprekidno da IL
rabljuju radncku klasu. radnici &c nastaviti
svojim ropskim zivoton, vukuci jaram eksploatac-
je, tie vremena vreme, medusobno unistavati
svoje zvote, kao sto je slucaj danas.
IL ovih razoga jugoslavensko pitanje, obj
rom ma to, da Ii jugoslavenska burzoazija ba poce
pana i posvadjana iii bila "ujedin jena nije rad
nicko niti ina ista zajednickog radniekim pita
MEM. Radnicko ptanje jugoslavensko pitanje, to
su diva suprotna pitanja, koja iskljucuju edno dru
go. Prvo ptanje (radnicko) jeste pitanje kako da
Sc radnicka klasa oslobodi rabjivanja izrablj-
vaca,s da postane slobodna ekonomski nezavisna