RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-23
Arnold Petersen.

Ferdinand LaSSalle beSe rOUJell
1aa II. aprila 1925. godine gra-
du Breslavi, Nemacka. Njegov O.
tao -bese bogati breslavski trgo-
vac svile, koji je zeleo da mu sin
sleduje poslovnu karijeru. Mladi
covek nije pokazao nikakve naklo-
nosti tome pravcu eventualno
bese poslat ma univerzitet Bres-
lavi Berlinu.
Kao decak i mladie, Lassalle
bese romantican i bujan,
stvari romanticna strana njegovog
karaktera ostade MIN kroz GEO
mu zivot bukvalno do vrlog mu
kenca. Rodjen Cd jevrejskih rodi-
tella, on bese cd vrle mu mlados-
ii ispunjen silnim gnjevom protiv
predrasuda i pristrasnosti, prak-
tikovanih protiv Jevreja. Kao de-
cak od IS godina, on je sebe "a
misIiao kao oslobodioca Jevreja,
'koji in vodi da povrate svoJu
nezavisnost" Ipak, Il docnijim mu
godinama, on je, prema Brande-
su, rado tvrdio: "Dve stvari sve-
tE SUI narociti predmeti mole mrz-
ME: rcvinari Jevreji, ia sam
oboje" Njegovo opste drzanje,
medjutim, bese, da gleda ma ug-
njetene Jeyreje kao Ma ugnjete-
no covecanstvo, CHE oslobodjenje
bese moguce jedino putem oslo
hodjenja celog covecanstva cd
kapitaIistickog ugnjetavanja.
Pc nagonu je Lassalle bio revo-
Iucionar. On nije postao revoluci-
onar kroz izucavanje ,ekonomskih
zakona i mehanizma kapitalistic-
Ike proizvodnje. Ma protiv, on je
stekao emo poznavanje politicke e.
konomije, koje je posedovao, pros
to radi utvrdjivanja svoga revo-
Iucionarnog duha nesumnjivo ra-
di osecanja potrebe da sistemati-
Sc poveze svoje ideje. / ako je
on imao malo zajednickog Mark
sem, nema nj najmanje sumnje
-da je on bio pod jakim uplivom
uEitelja; j prilicno je karakterl-
sticno, da Komunisticki Manifest
bese delo, koje je napravilo ma
NIGGA najmocniji najtrajniji uci-
max. u istoriji je Lassalle usva-
jao Marksova ekonomska ucenja;
u praksi je, on, medjutim, cesto
puta odstupao cd njih. Vidan pri-
ner ovoga je njegovo izradjiva-
ME onoga, sto on nazivase "gvoz-
denim zakonom najamnice". Od-
-stupajuci tako cd marksisticke e
konomije, on je pokazao da ina
povrsno razumevanje osnovnih
zakona kapitalistickog drustva,
ciju pokretnu moe nikada nije
potpuno shvatio.
Kao sto je vec pokazano, Las
sale bese romanticar ne malo
gIumac. Uz to je on bio tast, no
njegova tastina je bila pre- bezo-
pasne naivne sorte. Mora Sc, me-
djutim, reci, da je on jedinstveno
pasovao "a svoje vreme. Period
cd 1848. do 1864. bio je spektaku-
laran. Ma dnevnom redu behu re-
voIucije ga pratecim i'm 'bojevl-
ma ma barikadama To bese peri
cd, koji je snabdevao coveka, ka-
kav bese Lassalle, "a potrebnom
mu pozornicom, ne prosto "a ME-
govo osobno udovoljenje, vec "a
cdvijanje darova, koje je on pose
dovao, - darovi, koji u DAMN o.
kolnostima mogu biti isto tako
korisni, kao opasni "a stvar, ko-
ia police posednika ma akciju.
Kao vecina ljudi romanticne
prirode, Lassalle bese takodjer j
veledQsna personalnost. Ucvilje-
most nemocnih pobudjivase ME
govo sazalenje, on Sc mogadjase
saw baciti u odbranu zrtava ne
pravde. Njegova devetogodisnja
advokatska odbrana knjeginje
Hatzfeldt (koja bese upropascena
maltretiran cd svoga muza)
jeste primer toga. On je dobio
bitku korist knjeginje 1854, -
postignuce, koje 'mu je uzgredno
donelo dozivotnu godisnju nagra-
du, koja ga je ucinila nezavisnim
i omogucila mu da nesmetano ide
=. avniim studiiama da Sc pO-