RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-18


tanje unistenju eksploatacije We
cine stanovnistva, radnicke klase,
cd strane jedne male mainline,
kapitalisticke klase, Markovic re-
ce: "Srpska je omladina veoma
sposobna da usvaja move Socija-
listicke] ideie." l zakljucuje ova-
kC: "Neka bi samo jedan put bio
utvrdjen pravi cilj prayi put i
mi sno ubedjenja da ce srpski
[radnil narod brzo posi ma tom
putu k pravom cilju. ;"
Govoreci dalie o prozdrljivosti
vele2osedinka, kapitalista drzav-
nth tinovnika, Il clanku cod ku-
da dolazi nasa siromastina", Mar
kovie kaze: "Pitanje o samoupTa-
vi - to je pitanje o hlebu. Ne
treba niko da Sc vara danas to-
me pitanju. Nisu to '2reterane
teorije' sto su iii izmislile 'usija-
ne glave' koje traze da Sc preda
samome narodu ma cuvanje litnos-
ii imanja, sudjenia, briga o svo-
i'm ekonomskim potrebama, sko-
lama, bolnicama, putevima it'd.
To je izazvala neophodna potre-
ba, PROIZVADJACKE RADNIC-
KE MASE da Sc OSLOBOD.... .
(krupna slova moja).
U ovom opsirnom citiranju Mar
kovica, jasno Sc moze videti da
je on bio Socijalista, a Geo njego-
gov rad, pisanje i govori, upereni
II pravcu osobodjenja radnicke
klase. U koliko SUI Markovoic, a
narcotic Marks, zagovarali iii O.
dobravali balkanski Federalizam.
oni su to chill interesu drds-
tvenog progresa tih vremena. Ka-
pitalizam ie trebao da obavi svo-
je MEGA Sc morale podnositi, o.
tuda to zagovaranje iii odobrava-
ME naipodesnije forme drustve-
ne vladavine i "a opsti progress !;
"a radnicku klasu posebno. Sve
sto ie Marks, pa Markovic, o.
debravao iii zagovarao, nalagali
su to interest radnicke klase nje-
nog konacnog oslobodjenja.
vi, gospodo oko Slobodne Reel.
i svi oni koji su udruzeni va
ma, zagovarate produzenje kapi-
pitalizma putem vaseg u Moskvi
skovanog cisto burzoaskog fede-
ralizma. vi zagovarate federali-
zam, ii. cisto burzoaski nacin Via
davine, Il vremenu kad Sc kapita-
liam vec sam raspada Cd svoje
starosti, a prilike same vapiju "a
ostvarenjem Socijalizma. Vas fe-
deraEzam je politicki oblik vlada-
vine, koji Sc zasniva ma ekonoms-
kim klasama i izrabljivaniu rad
nicke klase cd strane kapitalistic-
ke klase. Kapitalisticki sistem, pa
i svi njegovi oblici vladavine, da-
mas su reakcionarni 30 celom sve-
tu, pa ia Balkanu. .Dok je on bio
nuzan progresivan vremeni-
ma Markovica Marksa.
Zagovaranie iii odobravanje
balkanskog federalizma, Markovi-
Gu pa i Marksu je sluzilo kao
sretlstO "a ostvarenje ella, va
ma je burzoaski federalizam cilj.
Kapitlizam celog sveta do danas
obavic ie svoju kariieru, jedino
logicni drustveni sistem danas
jeste Socijalizam, iii prelaz IL ka-
pitalizma Socijalizam. Mesto da
,pomognete sa swim svoiim silama
ostvarenje toga jedino logienog
drustvenog sistema, vi pomazete
reakciju, radite ma ponavljanju i
podmladjivanju kapitalizma. Da-
mas, vremenu istrunulog kapi-
talizma, ne bi Markovic nj Marks
nj jedne reel izrelli u korist kapi-
talizma, pa makar Sc on krio pod
federalizmom, iii centraliZmom.
Ia njih bi on ipak bio truli is
torijski preziveli kapitalizam. cak
tada, kad je bilo razumno zago-
varati odobraviti federalizam,
Markovic, pa i Marks, cinili su to
samo uzgredno, u toku sveopste
berbe "a konacno oslobodjenje
radnicke klase, vi (i to danas),
Sc odricete te borbe ulazete sve
"a ostvarenje toga prezivelog bur-