davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17

Istina lie da Sc ii zakon ne usvajaju bez
izrazenih i neizrazenih protesta. Predsednik
Roosevelt je vec PRIMO veliki broj protesta
molbi da ne potpise Smith-Connaly bill.
tim protestna Sc naglasuie da je zakono-pro-
iekat "ne-americki i zloban' i da je 'po
karakteru fasistieki' it'd Ali su protesti sami
DO sebi suvise nemocni da sprece sve brze
koracanie yladajuee kase Amerike ka indus
triialnom feudalizmu Potrebno je nesto ja-
&c nego sto su protest., potrebno je organi-
zovati sile radnieke kase, protiv koje su ii
koni kono-projekti upereni, sa svrhom da
Sc kapitalisticka klasa Amerike Isl moci koja
ioi omogucaya da, kroz menu drzayu, protura-
va te druge zakone protiv radnika j koja
joj = a ovo je najglavnije = omogucava da dr.
Ii radnicku klasu IL ropstvu. A to znaci da Sc
radnicka klasa treba organizovat ma politic-
Eom polju da izrazi svoju zelju "a drustvenu
promenu da, kada dobije nuznu potporu os-
yoji poltieku vlast sa svrhom raspustania is
te Istovremeno radncka klasa treba da organ-
zuje syoje snage industrj jana sa syrhom
da podupre svoie politicki iZrazeno pravo i,
na dan politicke pobede, svoi polititki akt os-
vajania razaranja poiticke drzave Tia indus
trijalna junija mora biti izraz ella da Sc ze-
maljske industrije mora ju preneti IL ruku pri-
vatnih vlasnika ruke korisnih proizvodj jaca,
i ona mora biti tako sastavljena da je sta
nju uzeti upravu proizvodnje raspodele Il svo-
ie ruke.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17

ma strajk. "Slobodna Rec" Sc rasrdi ma
zove "Srbobrana" da je "straj ajkolomac"-
Mi smo vec nekolko puta rekordova-
Ii neodrzljivo drzanje "Slobodne Reci' Ii
vezi sa radnickim Strajkovima Ali kada
smo procitali "Srbobranovu" odbranu(!J
malo da je ne bacimo kos tako proma-
simo ustanoviti cinjencu da te dve no.
vine "polemiziraju'' netemu po cemu
sc slazu. "Srbobran" kaze da "Slobodna
Rec" urgira radnike "da ne straikuju jer
da je to protiy ratnog napora Amerike
sayeznika. -. p? A kako "Srbobran" to OBJ
Jasni? Evo, ovako: "sto je IL styari i is
tina
Opet sc moramo posegnuti "a onu
staru rugala Sc serpa loncu, oboje
crni
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
Je Ii tako, Kresicu?
''Slobodna Rec" i ''Srbobran"

Pored borbe oko jasala Srpskon Ma
rodnom Savezu te dive novine uhvate Sc
ponekada "kostac" pitanju kojem Sc,
prema sopstvenim i'm stupcima, razume-
ju koliko Sc razume tele u sarena vrata
Ali ia "malenkost" ne sprecava tim dvema
novinama, da "polemiziraju' ma dugo
siroko
Cd kada je Stalinistieka linija upere-
ma protiv radnickih strajkova, cd tada
"Slobodna Rec" napada svaki radnieki
pokusaj da pomocu jedinog poznatog i'm
metoda - strajka traze poboljsicu
svog mizernog stanja "Srbobran" Sc "a
eudi "Slobodnoj Reei' podvali joj da
Sc nalazi u skripcu kada ma jednom mes
tn kaze da radnici Gu ovom slucaju ru-
dari) treba da dobiju povisicu plate ma
drugom mestu, ponekada istom broju,
ona kaze radnicima da ne smeju stupiti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
Proleterska Discipline

Ma zahtev druga J. c. dole propustamo
zvadak IL della Nacionalnog Sekretara SIP.
koje Sc pojavilo 1890. godine vezi sa pros
lavom cetrdesete godisnjice SIP Prevod is
tog della pojavio Sc Is. broju RADNlckE
BORBE iste godne. -. Ur.
Da bi Sc osiguralo iedinstvo akcije, mora
postoiati sporazum "a pokoravanje odlukama
vecine Nj diva coveka nete uvek sloziti
istom procedurom, eak kad je medju NINA
zajednica interesa svrhe. Razlike ubedjenja
moraju da iskacu, i IL koko su disputanti rev.
rji i iskreniji, toliko te njihovo drzanje bti
upornije, dok strane cnjenice iii gasanje
ne rese pitanje. VOLTA "a usyajanje odluke
vecine, cak kad Sc razilazi njom, obelezava
civilizovanog eoveka. Gde discipline otsustvu-
je, organizovani rad prestaje. anarhija strv
zauzimaju mesto 1eda iednstva, svaki covek
radi ma svoju ruku nezbezno dolazi sukob
ostalima. Discipline je prvoklasni preduslov
organizacije.
Posto je imala iskustva u ovom pogledu,
S. l.. P. je polozia glavno nacelo, da
Izigravajte discplinu, dozvolite ovom
clanu da radi po svojoj wolff, onom tlanu da
ustav Partije treska ipatos, cak onom ta-
mo clanu da udruzuje reformistima,
a opet ovom ovamo clanu da zaborav ma
prirodu klasne borbe radi suprotno Moi,
- dozvolte to, drzite takve reformiste
svojim redovima, zabol ste smrtonosni
handzar najzivotnije mesto pokreta.
Partija je dalje proglasla da
Nj jedna organizacja ne moze izazvat
postovanje spoljnih masa prema sebi, koja
ne trazi ne iznudjava postovanje discipline
svojim redovima Ako svojim sopstvenim
elanovima dozvolite da Sc Partition mai
munisu, rosmatraoci, koji svojim polozajem
pripadaju nasem logoru. pravom &c pove-
rovati. da cete nekom kritcnom trenutku
dozvoliti kapitalizmu da Sc majmunise
wanna; oni vas neee ceniti njihovo prdola-
zanje wanna bice usporeno.
Niz godna nakon th proglasa, Nikolaj
Lenin, nesumnjivo uplivisan iii inspirisan nil
ma, ueinio je sledecu primedbu:
Bezuslovna centralzacija najostriia
discipline proletarijata su medju glavnim
uslovima Ia pobedu mad burzoazijom.
Priznanje formulisanje toga nacela sa-
cinjava treci miljokaz
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
"Cetiri Famili.je"

Nema tome dugo vremena da smo cltal
da je Amerika, Il glavnom. vlasnistvo $50 IA
milija.' To je rezultat koncentracije kapitala.
Kao sto je sa ostalim tendencijama kap
talizma, tako sa koncentracijom Ne menja
stvar koia je zemlia II pitanju, ako je to kap
talistieka zemlja, IL Moi Sc koncentracija raz-
via munjeyitom brzinom.
Koncentracija kapitaa znaci da sve
nil broj poseduje sve wise bogatstva. to ina
"a rezultat da sve veci broj stanovnika dane
zemlje postaje sve siromasniji.
u pocetku kapitalizam sc raZvjao sa gru-
psanjem rastrkanih imanja pojedinih posedio-
ca koia su Sc bazirala ma individualnoj proiz-
vodnji. To bese koncentracija koja neposredno
poeivase nas akumulaciji. Ali dodje vreme ka-
da ne bese wise dovoljnog broja pojedinih po-
sedioca, niti dovoljne kolicine rastrkanih ina
MA Tada koncentracija uze nov prav c.
"To' kaze Marks, wise nije prosta, akumu-
lacijom stovetna koncentracija sredstava
proizvodnju i komande mad radon. To je kon-
centracija vec obrazovanih kapitala, ukidanje
njihove ndividualne samostalnosti, ekspropri-
jacija jednog kapitalista cd strane drugog
pretvaranje mnogih manjih kapitaa IL mali
broj krupnih. Oval process razlikuje Sc cd pr
voga time sto ina "a pretpostavku samo druk-
ciju raspodelu vec postojecih i aktivnih kapi-
tala, sto dakle njegov zamah nije sputavan
apsolutnim uvecavanjem drustvenog bogatstva
iii apsolutnim granicama akumulacije. Kapita
Sc ovamo nadima ogromnu masu jednoj
ruci, jer Sc onamo gubi il mnogih ruku. To je
centralizacija u pravom smisu, "a razliku cd
akumulacije koncentracije.''
Japan pruza jedan cd najnovijih primera
te kapitalisticke centralzacije. "Japanska fl
nansijska oligarhija," pisao je Anthony Jen-
kinson "a Institut Pacifickih Odnosa, "sastoji
Sc cd velikih familijarnih trustova poznatih kao
Zaibatsu Vodeei elanovi th trustova jesu ku-
&c sMtsu Mitsubsh, Sumitomo Yasuda. Me-
djusobno one poseduju pretezne delove indus
trije, trgovine, bankarstva morskog saobra-
GAIA. Do 1897. one su kontrolisale wise nego
jednu treeinu celokupnih ulozaka privatnm
bankama, 70 posto ulozaka swim trustovnimi
kompanijama, jednu trecnu celokupne stra-
ne trgovine. 49," Kaze Sc da je familija Nit
sui bogatija nego sto je familija florida II Ame-
ric eiji je jedan clan (Edsel Ford) ostavio "a
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
Ko III razune, neka obiasni

Mi neznamo da Ii Kanadi postoif
"Komunisticka' partiia iii ne postoji-
Kada smo neki dan citali izjavu Dimit~
roffa vezi sa raspustanjem Trete IN
ternacionale, mi smo naisli ma ime ''Ko-
munisticke" partije Kanade kao jedne od
organizaciia koja je pristala da Sc ras-
pusti internacionala. Prema tome. izgle-
dalo b da Il Kanadi postoji "KomunistiG-
ka' partiia
Ali jedna vest Cd 13. juna il Toron-
to, koia dolazi preko kanadske prese, ka-
ze da je "konferencija komunistitkih
predstavnika IL raznih delova kanade
danas iednoglasno poduprla preporuku
Tina Bock-a, komunistckog vodje ka-
made, da sc odrzi nacionalna konstitu-
entna konvencija ovdje 81. i o. augusta
sa svrhom da Sc uspostayi politicka par
tia"
Sada, ako Kanadi postoji "komu-
nistitka" partija, sta &c biti njome ako
Sc aygustu osnuje "politicka partia"?
Ako "Komunisticka" partija ne postoji
Kanadi, kako to da Dmitroff izvescuje
da je ia partija pristala da Sc raspusti
Treca Internacionalao
Ali moramo prestati Svaki pokusaj
da Sc logieno pirate akcije Stalinista re-
zultira osecanju kao da Sc eovek preko-
clTk, mo
round.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17

Nakon vecere, Kardinal Lorraina osta sam sa Kra-
ljicom Dvorske dame zabavljahu dvorani do kraJ-
Cine odae Bese in eetiri cd koh svaka bese druktie
vrste lepote Najmladoj bese godina Pkozca
gracije elegancije sakrivase prevremenu degradacu
eetiri krasotce Behu vecanstveno obueene Katarina
De Medic voljase raskos; eanovi njene svte nosahu
na svojm putovanjima natovarene sanducima zakop-
canm IA ledjma mazgi potpune oprave sjajnog ruha
Jedna cd dyorskh dama Blanche cd Vercea, bese pr-
vremeno otsutna Diana cd Sauveerra nastarija clan
ca kraJcne eskadre, bese bella krasotica pla
vog tpa Ona nosase pav pojas, ukrasen zatnim eip-
kama njena kappa, napravlena cd belle afete zakcena
kovrcastim percima plave srebrne boe, beezase svo
Jim vrhom sredinu njenog eela odatle Street Sc diva
kruzasta kra jedne druge strane slepooeicaa lila
case buno rastene plave kose zaceslane ufarag Clo
rnda cd Vaucernaya gizdavo malo stvorene sa crnom
kosom plavim ocima nosase poas suknju cd bledo-
zutog damaska izvezenog srebrom; nena kappa naprav
LENA cd stog materala bese izvezena biserom Najzad
Anna Bell najmadja najkrasna cd svih, kao da sie-
dlnavase svojo jedinstvenoj osob razcite carl dru
9Th dvorskh DANA. (Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
KreSiceva lOgika

U Kresicevoj "Danici' 6. iuna) ma
lazimo iedan clancic IL vezi sa usvaja-
MEM zakonske mere, cd strane Zastupni6-
ke Kuce, protiv strajkova kome "Dani-
ca kaze da je zakonska mera "uperena
protiv vodja, ne protiv clanova unije."
Buduci da ia zakonska mera prema
priznanju same "Danice", "propisuje glo-
bu utamnieenja "a svaku osobu koja "a
govora iskljueenje. straik iii ma kakovo
drugo sprije6avanje proizvodnje. -" to
znaci da je ia zakonska mera uperena
protiv clanova junije (radnika), posto su
chi, kao pravilo. inieijatori zahteva "a
veeu najamnicu, bolje radne prlike it'd.
A kada Sc tim zahtevima ne udovolji,
radnici pocinju govoriti strajku, ia "a
konska mera predvidja "globu i utamni-
cenje' "a svaku osobu koja "zagovara
strajk. ;"
Je Ii tako, Kresicu?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17

vat da podsecam je Pukovnk Plouernal vas brat
edan cd vojnh poglavica buntovnka koji ustase
ruzje protiv Crkve Krune.
Ma ovom mestu razgovor bi preknut doaskom jed
nog paza koji hitase da saops Kardnalu uazak Kra-
ljce kloster.
Ostavljajuc Kneza Nerowega pod lagoon insiunira-
ne izdae preat sidje dole svoje nosljke da b
hitao Krajici odao jo svou postu Katarina De Me-
dici bese tada pedeseo jo godni Ne bese ona wise,
kao onog sudbonosnog 81 januara 1885, tex Princeza
mada belega srela Vojvotkinje cd Etampesa. Kroz to
vreme, Francis premium, njegov presto nasedi njen
kao Henry II, koji pognuvsi docne cd posledica
jednog nesretnog slucaja jednom megdanu, ostavi
nju kao Kraljicu-Regentkinju apsolutnog monarha
svojom pojavom Katarina De Medic bese svoe popuno
ia. Ona sa6uva tragove mladenacke joj lepoe. Mala
gojenost nimao narusi veleanstvo njenog struka.
Njena peca, ramona ruke sve bleskave beline -
predsavali BIZ zahvaljujuci savrsenstvu svoh linia
otmeni model jednog vajara Njena kosa saeuva
kadasne oj crnilo veceras bi pokrvena kukuljicom
damaskinsKe kabance, lubeaste kao duga jo haljina
koja pokazvase procee cd tuca Podmukost, ukavstvo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17

svrepost behu otisnuti njenom zrazitom lieu Kata
rina De Medic sc naslon ma rame svoga Iiubavnika.
kardinala Lorrana, udje manastir, a "a nom njene
dvorske dame, copor zamamnih mladih devojaka.
Dvorske dame Katarine De Medic podavahu Sc Il
ovm danima to po izrazitim naredenjima svoe Cos
podarice, najcudnjm podvizima. Data i'm bese irone-
titua: "Kraljicna brza eskadra" Kaarna De Medi-
ci naredvae svojim dyorskm damama da Sc prostitui
gu ola uzmaju svoje ljubavnke mladu gospodu koju
zelase da privuee svoo stranci iii ee tane leila
da dokuei, vec prema tome kako bi oj potka zahte
vaa. Ponekad bi Kraca eak pokazivala svojim vlama
one dvorske ljude koh zeljase da otrese takvim
sutajevima Rene dvorsk parfmist spremase najsupti
nije nasgurnije otrove, kojima made dame naapahu
rukavce svojih ljubavnika iii peteke cveca iii mirsne
kutije, iii slatke sljive koje nudjahu namenjenm
i'm zrtvama Obieaj Katarine De Medic bese da ovako
oslovljava svoje made regrutknje: "Mala moja. mas
sobodu da metanises otaru Dijane iii Venere ali ako
prinoss zrtvu malo bogu Kupidu, imaj oko sirinu
svoga struka"*
Brantoine "odlcne zene'', knj. TX, str. Ill
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
Pred predsednikom

zastunnieka Kuea Senat Sjedinjenlh Dfza-
va usvoiise Smith-Connally-ov zakono-pfoJekal
uperen protiv prava radnika da straJku1u. Pred
1oo.se sada nalazi pred Predsednlkom Roosevel-
tom ! eeka niegov potpis. Do danas 16 Juna)
Predsednik ga nije potpisao, all to ne znacl oa
neee. Pa ako ga Predsednik ne bl potplsao' Oh
uoze postati zakonom sa ponovnom odlukom
dveju kuta Kongresa
Postoii mogutnost da &c potpisivanje toga
zakono-projekta biti zadrzano vezl sa DALI
MIN rasprayama rudarskom sporu koga
rema izgleda da &c Sc resiti pre- 20. juna ka-
da &c vreme produzenog sporazuma isteci Ali,
ako bude tako, to &c znaciti da ce zakono-pro-
iekat sluziti kao batina mad rudarskim zahte-
vma.
Da Ii ga Predsednik potpisao iii ne, tenden-
CHA vladajuce klase America, kao i il osta-
linn zemliama, jeste ka usvajanju zakona koJl
rostepeno lisavaju radnike onoga malog bro
ia prava koja su do sada imali. Ne menJa stvaf
da Sc to eini pod izgovorom ratnih potreba,
cinjenica je da prava radnika nestaju.
u drzavi Kansas usvojen je zakon, sa ma
10 debate, koj predvidja da junije moraju pre-
dati Drzavnom Sekretafu listu svojih casnika,
godisnje izvestaje svojim finansijama, racun
placanju "a dozvole svojim poslovnim asen-
TINA, It'd Tai zakon zabranjuje svaki izbor,
odnoseci Sc ma juniju, bez tajne glasovnice;
zabranjuje strajkovanje bez odobrenja nadpo-
lovicne veeine uposlenih radnika; zabranjuje
bojkotovanje; zabranjuje piketovanje zvan or
naGenih granca; i predvidja uzasne kazne "a
sedece strajkove. Ali tai isti zakon nema niti
jedne provizije protiv poslodavaca. I premda
sc smatra da je neustavan, rezultat njegovog
usvajanja bice, dok ako Sc proglasi neustav-
MIN, uzasno poteinjavanje radnika. Zato ga
njujorski Sun pozdravi kao pravac kojim idu
mnoge misli. Razume Sc, kapitalisticke misli.
Texas je usvojio sliean zakon. Pored osta-
log MENU Sc kaze da 'junije ne smeju pri-
lagati [novcano] politckim partijama niti po-
litickim kanddatima." Ali tai zakon zabra-
njuje posodavcma da oni prilazu kome hoce.
Slicni zakoni usvojeni SUI drzavama Ar
kansas, Mississippi, Idaho, South Dakota.
South Dakoti, ma primer, zakon predvidja nov
canu kaznu i zatvor "a junijske organizatore
koji Sc usude stupiti okruge poljoprivrede
"a ma bilo koju junijsku svrhu.
U drzavi Colorado zakon, pored ostalog, "a
branjuje sedece stra jkove Provizije toga zako
ma toliko dalekosezne, da je Federacija Rada
Colorado sazvala specjalnu konvenciju sa
svrhom da ealendzuje zakon pred sudom.
Ii primeri dokazuju da zakono-projekat poz-
nat pod imenom Smith-Connally bill predstav-
liza nacionalni izraz tendencije koja Sc vec po-
javila- formi usvojenh zakona raznim dr.
zavama.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
Kad Jos0 hrani Josu

Dole propustamo dec iedne Moskovs-
ke depese koja opisuje Stalinov banket
pocast Joseph E. Davies-a koji je nedavno
posetio Stalina kao specijalni predstav-
nix Predsednika Roosevelta. Propustamo
engleski tekst kako sc pojavio WEEK
IY PEOPLE-u sluzbenom organu s. L. P.
"The dinner included caviar, back of
dried sturgeon, herring with dressing,
back of sturgeon in sauce, English-style
roast beef, cold ham, gelatin, olives and
spring salads, radishes, cucumbers, and
a variety Of cheeses.
Then same wild fowl, chicken soup,
consomme, Siberian Salmon, snipe and
fried potatoes, turkey and cauliflower.
"This was followed by strawberry
tarts and vanilla ics~cream, candy, nuts
and iquers
"The main drinks during the dinner
were red and white wines red Georgian
wine being one of Stalin's favorites
vodka with hot pepper and champagne.
"Following dinner Stalin's guest walk
ed into the sumptous Kremlin movie the
ater Each guest sat in giant, soft
white-leather chair and beside each chair
was table on which was d bottle Of
champagne and glasses.
"As the golden cloth curtain was
drawn back Stain and Mr.. Davies set
tied in their seats and Mission to Mos
cow unfolded."
Komentar ostavljen "Narodnom Glas-
niku" "Slobodnoj Reci'!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
LO.jalnost i LOjalnOst

Kada radnici jedne industrije, zbog
repodnosljivih uslova, odluce da pokusa-
ju poboljsati svoje stanje ma jedini naein
"a koji oni znadu sa axiom. tada
cell copor burzoazije poene ba Sc beef na
radnike da i'm prilepljuje imena kao sto
su "izdajnici", "nelojalni", 'petokolonasp
it'd. Ali kada Sc otkrije da jedna kapita-
llstlcka korporaciia vara vladu sa proda-
JON defektivnog materijala, to je druga
prica.
Pre- nekiliko meseci mi smo rekordo-
vail nekoliko slucajeva IL kojima su razne
korporacije proturivale robu ispod odre-
djenog standarda. U to vreme stampa ie,
donekle, isticala te slucaje Ali izgleda
da III ina toliko da su izgubile vrednost
novosti, iii nesto drugo. Ma IA juna do
die vest IL Providence, Rhode Island, da
je vlada optuzila Collyer Insulated Wire
kompaniju zbog proizvodnje i proturva-
MA defektivne zice defektvnih kabela.
kompanija je optuzena da je praktikova-
la varanje inspektora odelenja rata i
mornarice.
Da Ii je ia vest razsirena na prvim
stranicama dneyne stampe? Jok? Nasli
smo je zakopanu IL jednom budzaku Gle
velandskog Plain Dealera.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-17
.Dzepna Bib1iia.
ILL
KRISTIJAN STAMPAR.

Sedamnaesta knjga Eugene Sue-a: "Tane naro-
da III "Istora jene proleterske porodce kroz vekove
PriGa Sesnaestom StOecu. u dive kniige Kniiga H.
Sa orignanog francuskog eng1eski: Daniel De Leon
Sa engleskog jugoslavenski: L. Petrovic
Gospodine, uzvikne Kardinal gnjevno - vi kao
zaboravljae da oslovljavae Princa kuce Lorraine
Imajte wise postovanja
Gospodine Kardnau, ako vi znate istoriju vase
kuce ia istoriju mole Pepin cd Heristala ded
Kara Velkog Cd koga vi pretenduete poreko bese TEX
prcno beznacajan prmerak kad kuca Nerowega, odli-
Can Germaniji davno pre- francuskog pokorenja bese
utvrdena Galij kroz diva stoleca ma svoim DOME
u Auvergne-u, koje drzase svojstvom maea edno
ga cd svojih predaka, leuda Clovsa
Spustite glas, gospodne! Nemojte me prinudja-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-05-14
Detroit, Mich, Naujienos
Didysis Paradas 81
Sekrnadieni

Sekmadieni. Geguzes 16 d.,
ivyks jau senai lauktas tautu
paradas, 81 Am An American
dienos atzymejimui. Visi De-
troito Lietuviai dalyvaukite.
Paradas prasides nuo sestos
mylios Woodward Avenue j
State Fair aikste, kur bus is
pildytas nepaprastas Holly
woodo artistu programs; kali
betoju bus vienas is dviejQ,
Wendell Willkie arba Eleonora
Roosevelt.
Parade dienoje ir per visa
Geguzes menesi bus pardavi-
nejama karo bonai. Patartina
kad Lietuviai pirktu per para,
do komiteta karo bonus, uz tai
Lietuviams bus kreditas.
Pastaba PirmolO Pasaullnl(
Karo veteranams: Serzentas
Frank Povilaitis, kuris numa
tytas vadovauti veteranu else
ma, praso visus pereito kar(
Veterans susirinkti j parada
su uaiformomis ar be unifor
mu, kad tik turetu visi prisi
sege "Victory" zenklelius. IS
pildykite jo prasyma.
Kitos grupes, kaip tai mer
gates tautiskuose kostiumuo
Sc, berniukai jureivio unifor
mole, slauges, Raudonojo Kry
ziaus moterys, ir Melyno
zvaigzdes motinos bandykit
susirinkti laiku ir j savo CRU
pes.
Kuriame skersgatvyje bu
Lietuviu vieta, apie tai prane
per Dailes Choro radio ir kit
mis- priemonemis. Eisena pra
sides nuo 2 val. po pietu, tc
del ateikite ] susirinkimo vie
ia valanda anksciau.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-05-14
NORI KAREIVIAMS BONU

Michigan gubernatorius kel-
ley kelia sumanyma kad Siam
karui pasibaigus, kaip tik ka-
revival sugrys j savo nsmus,
kad jiems butu ismokama bo-
raj uh buvima kariuomeneje.
Jis sake, jau dabar NUNS
reikalinga pasirupinti tam tik-
slui pinigu.
Michigan valstija turi savo
bedarbiu atlyginimo fonde net
S16O,O00,O0O. Kada karas SUI
stos, visi karo darbininkai bus
paleisti is darbu, valstija lures
pinigu moketi darbininkams
bedarbes atlyginimus. Bet ka-
reiviams sugryzus is karc, is
to fondo jiems negales moketi.
1arp sugryzusiu atsiras daug
suzeistu kurie nebus tinkami
dirbti, ir tinkami negales grei-
tai gauti darba. Todel, guber-
natorius sake, NUNS jau da-
bar reikalinga pasirupint kad
turetume tam tikslui pinigQ,
ar valstija viena ar susidejus
81 federale valdzia, kad toks
fondas butu sud5tas. V. M.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-05-14
I AN An AMERI-
CAM DIENA

PREF. Roosevelto proklama-
CHA, Sis sekmadienis, Geguzes
16, paskirtas 81 AM AN AME-
RICAN" DIENA. 81 diena pa
skirta tikslu pagerbti ateivius
naujai tapusius Americas pi-
lieciais viso metu begyje, ir
Janus Amerikoje gimusius
kuriems suejo pilnas amzius,
Fl metal, nuo kada jie tampa
pilnateisiais ir gall naudotis
savo pilietinemis teisemis. Pi-
lietines teises igyja ir ateiviai
prieme Americas pilietybe.
Nekurie miestai sia dienf
mines didelemis iskilmemis -
paradais, tukstantiniu mint
mitingais, visos tautos ir Anne
rikieciai isvien.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-05-14
SEKMINGAS VAKARELIS

Geguzes 8 buvo surengtas p.
M. Overaitienei pageroimo va
karelis su labai geromis pasek-
memis. Praleista linksmai va
karas ir pelno like j $3.50. W
tai daug kredito ponioms Mo-
tuzienei, Ambrosienei, V. Owe
raiciui ir kit. prieteliams, k. t.
DR.. Jonikaiciui, P. Miltonui, S.
Gerstautui, M. Cibulskui, M.
Strazdienei, visiems dalyviams,
+ items kurie negaledami daily
vault pridave savo auka. Per
p. Mickeviciene priduota $3.50,
p. Vilkai So ir ]. Klemeraus-
kas 81. ID. Rep.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-05-14
DAYTON, OHIO
MUZEKALI GABI LIETU-
WAITE

Pc tOkiu antgalviu nekuriuo-
Sc laikraSciuose aprasoma apie
Daytoniete pie Hypatija Moe
keviciute, kuri dabar, gwen
DANA Chicagoje, sukcmponavo
didoka skaiciu dainu melodiju
If net kai kurias is ju ruosia-
81 choral panaudoti.
Mes zinojom kad Hypatija
buvo gera pianiste, bet nezi-
nojom kad j turejo talenta
tapti kompoZitore. Tat linke-
tina jai atsiekti sioje srityje
aukstumos.
Oar reikia pazymeti kad jos
namyte taipgi yra meniskos
dvasios. Stai SLA Albume
yra ideta paveikslas Brooklyn,
N. Y, Dainos Choro; tas cho-
ras buvo sukurtas 1910 m., tai
pirmutinis LietuviSkas choras
Brooklyne. Shame choro pa
veiksle randasi Mare Radzevi-
cute (Mockeviciene). il yra
if kitur prigulejus prie choro,
dainuodavo solo ir vaidindavo
veikaluose. Reiskia, kompozi-
torres Hypatijos Mockeviciute5
mamyte jaunysteje buvo me-
dvasios. Atvykus is
LietuVos, il darbavosi Lietu-
viskoje mcniskoje srityje.
Taipgi gyvendan1a Daytene,
liekvienai progai pasitaikius,
il mus palinksmindavo Lietu-
diamonds. Mirus JOS
vyrui, M. K. Mccleviciui, ku-
ris buvo zymus veikejas- musu
p. Mockeviciene su d.
ktere isvyko >Chicagon ir ten
spsigyveno. ID. Rep.