davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-08
DOPUSTI IA DEEO MA FAR.
NAH

Washington Administrator
"a prehrano Davis in chairman
"a delavske moci McNutt sta
podala ia teden skupno izjavo,
da bi bilo umestno "dajati dopu-
ste industrijskim delavcem, XII
1--WE ma malih farmah, v cilju,
da Sc jim omogoci setev in ze-
tev.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-08
uI1I1
NEWioRskA pIsMA
lnII
Pise Frank Kerze
iii
KAJ PA POTEM?

Svetovna vojna Sc vlece ka-
kor polz ma gozdni poti. DeJa-
MIA samega je malo-imamo pa
toliko vec besed. o vsem mogo-
cim Sc debatira in nemalo pro-
stora zavzemajo povojni nacrti.
Povojni nacrti? Ali nimamo
Sc izgotovljenih? Ali nismo i
nell pripravljenega nekaj take
ga takoj v zacetku, predno smo
zaceli 6 krvavim plesom? Smo
ali nismo?
Nismo, prijatelj S tenn je po-
vedanega toliko, da bi bilo clo-
veka strah, &c bi ne verjel v
neke sile, XII delajo vecno "a
vse, kar je dobro, posteno in
pravicno.
Vsak clovek je gospodar svo-
,je usode, cetudi je ia usoda V
stoterih odnosaj jih odvisna cd
vsega, kar ii prinese dan ali
privali zivljenje. In do vsake-
ga cloveka prihajajo problemi,
resnicni in mogoci, to Sc pravi: ::
TAXI, XII jih Sc nj, toda utegnejo
Sc ii prikazati nepricakovano.
Use nam pride ma misel in ka-
kor nitro je v mas, Sc zacno re-
sitve in vprasanja. Kaj in kako
hi ii storil, &c pride kaj takega ?
Kako &c pride kaj drugacnega ?
Tako Sc izprasujes in odgovar-
jas in S tenn pripravljas sebe "a
vse, kar pride. Zakaj &c 81 "a
deve premislil in v mislih resil
te ne bodo tezile, ko stopijc
predte.
Ako pa nisi tega storil ali &C
take stvari odlasas ali puscas z
izgovorom, da tega Sc nj preo
tabo in da mogoce sploh nikda1
ne pride, je velika nevarnost
da pride V trenotku nekaj prec
tebe in zahteva trenutnega od
govora. Moras ga dati-ce po
gruntas pravo, 81 srecen, &c jc
zavozis, nosis lahko posledict
vse svoie zivljenie. In ne same
ii, ampak tudi tisti, XII so tvoj
in XII MISC tvoji. Zakaj vsi sme
deli neke celote, XII obcuti vse
to Sc pravi: vsako boil in vsal
dar.
Zdai pa vzemimo drzavnik'
in vse tiste, XII so IL ljubezni al
sebicnosti vodili usodo svetov
nih narodov zadnjih dvajset al
petindvajset let. Da 81 MISC mo
gil predstavljati, kaj pride IL te
ga, kar je zapocel Mussolin
pred dvajsetimi lett? Ko je kas
neje prisel Hitler svojim pro
gramom, XII ie bill pisan crno n;
belem, jasno in izrazito, da j
lahko razumel vsak bedak?
Ali MISC citali fasisticneg;
programa V Hitlerjevem: "Meil
Kampf' Seveda so ga. In ka
so rekli?
To je zanimivo in jako dobro
da vemo. Torej: kaj so rekli re
elmo tisti, XII tvorijo danes je
dro odpora-v Angliji in Anne
yiki? Rusijo izpustim IL teg;
Vprasanja, ker je proved dala
proved trpela in proved zrtvova
la "a YES svet.
ia, prav res - kaj so delal
V Angliii in Ameriki, v tel
dveh valiscih kapitalisticne de
mokracije, ko so ljudje ala Mus
soljni, Hitler in drugi kovali n;
debelo usodo "a yes svet?
Kaj so delali?? V nekdanj
start Ljubljani so imeli prece
surovo, pa dokaj jasno analiz'
takega della. Kaj so delali? "Fri
Sc SO pokali."
Kako to? HIM, prijatelj, ka
ne yes, da imamo Angliii il
IIs41~.. l.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-08

Hitler je hotel svoje pangermanske mesare -razboj-
nike Rusj naselt in je bill prpravjen to skrho zr-
vovati mijone svoje madine, nas sromasn fasist in
poufassti odbiajo cello stke Rusijo mislee da bo
mleko in med vedno teko "a nih drugih drzavah Ma
Sc zsejevanje DO pa bodocnosti silo pravcu ma
ztok in ne ma zapad, pa bilo jim vsec ali ne.
prijateljskim pozdravom,
..'. ...~ JOS Goricar.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-08

stvo cd strani ljudstva, kapita-
listicno vlado in kapitalsticno
naziranje vsega, kar imenujemo
probleme zivljenja? List so pi-
sail, dosti pisai tenn. Ampak
cim vec so pisali, toliko bolJ
| prijazno je bio. Tisti, XII imajo,
so naravnost obcudovali apo
stola modernega sveta, Musso-
linija in Hitlerja, - cetudi MISC
tega vselej javno povedali. Ka-
pitalistieni nacin pisanja je
namree TAX: ne pisi nobenih di-
rektnih odgovorov-ti samo
malo smesi vse skupaj-ne
proved, ampak samo toliko, da
spravis navadnega eitatelja V
hlev splosne zabitosti, koder Sc
mad vsemi cloveskimi problemi
vlaci samo gobec nakriz. In pri-
tisnili so craven Sc vsi mogoci
correspondent, kateri vselej pie
sejo tako, kakor jim igrajo Mi
howl gospodarji.
In kaj Sc je zgodilo? Natan-
emo tako, kakor pravi mas ma
rodni pregovor: kdor Sc IL dru-
9Th norca della, ostane sam no.
rec. Mussolini in Hitler. sta sc
lepo oborozevala in pripravlja-
Ia, ljudski voditelji in pisatelji
} dveh svetov, Anglije in Ameri'
ke, so pa lepo nadaljevali v vlo-
; gah trapastih Avgustov in "a
: vajali svoja ljudstva.
Vse je bilo tako brezskrbnc
in veselo, kakor da pripravljata
Mussolini in Hitler kako pojedi'
: no, piknik ali kaj podobnega. Ir
| pomagali so jima, kolikor je bi
10 v njihovih moceh. Use dc
, zadnjega trenutka smo oba "a
} kladali z vsem, kar je pripomo
glo, da sta podjarmila vso F.
vropo raven - Rusije.
Vprasam vas, ali je bila An
! glija in Amerika v resnici take
slepa, gluha, ali trapasta, da re:
. nj videla, kaj della recimo Hit
i Ter? &c bi Angliji in Amerik
: drzavniki, velekapitalisti in VS.
= njihovi sluzabniki resnicno il
0 povedali svojo vest, bi zacel
e tako-le: Mi smo videli vse, ka
0 della Hitler, slisali cd sto raz
i licnih strani, razumeli do zadnj
0 pike, "a kaj Sc gre-toda-toda
y Tezko je resnico ma dan,
K ce jo ne poves tt, pride sama
Anglia in Amerika je bila pre-
e prieana do dna kapitalisticn
Il demokraticne duse, da Hitle
= kuje svoje orozje samo proti-
IL Rusiji. No in kdo bi mu pri ia
y KEN delu ne izrazil misli svoie
: ga srca in prepricanja svoj
Il duse: "ajdi, lie kuj in dobro S
5 zalozi, pa - dober vspehn'
j. &c Sc en- clovek zmoti, Sc M
a odpusti, ker pravijo, da je t
e nekaj cloveskega. Ce Sc druzb
treh zmoti, Sc. jo re malo pr
a me. Bila je prepovrsno in nj pre-
n gledala vseh kotov, da maid
j resnico.
Kaj maj pa recemo, &c pravi
}, mo, da Sc je namenoma vlekl
: in farbalo ma stotine milijono
: ljudi v Angliji in Ameriki? We
: liko grehov mad narodi pozna
a mo IL svetovre zgodovine, tod
4, veejega in znacilnejsega nj n
: kjer bilo do zdai, kakor je, b
greh Anglije in Amerike zad
Ii njih dvajsetih ali petindvaj jseti
h letih ne samo napram narodor
: teh dveh svetov, ampak naprar
> ljudstvom vsega sveta.
a Ko Sc je obrnila ost, name
fnjena Rusiji, prot zapadu =
j cd tedaj pa vemo, kako je i
j kako gre. Ne vse najbolje, am
O pax dOsti dobro-hvala in sla
i va bratski Rusiji, brez kater
,sijajnega odpora bi najbrz n
j mogel ali ne smell pisati teg
n clanka.
'angermanske mesarje-razboj
All y>I.frro,,1,oro y, 4o c1r,,I xL
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-08
PredgOvOr


Zverski Hitlerjev in Mussoli-
nijev fasizem 81 je v sedanji
vojski postavil "a nalogo uniee-
ME slovanskih narodov. Pc svo-
il geograficni legi v centralni
in juzno-vzhodni Evropi, in tu-
di po svojem demokraticnem
stremljenju in stoletni kulturi,
so Slovani silno mocna zapreka
imperialisticnemu prodiranju
germansko italijanskega fash
zma. Hitlerja strasi moznost u
jedinjenja slovanskih demokrat-
skin narodov v enotno fronto
proti banditskemu fasizmu, ker
fasisti vedo, da oh tako mogoc-
nem demokratskem bloku bi Sc
razbili vsi njihovi poiskusi osva-
janja svetovne hegemonije, in
zasuznjevanje civiliziranih ev-
ropskih narodov.
Cd vseh slovanskih narodov
SO Slovenci prodrli najdalje ma
jugo-zapad ter so zasedli geo.
grafsko stratesko silno vazno
ozemlje v severnem delu ia
dranskega morja in vzhodnih
Alpah. In ravno radi tega sc
morali tudi v preteklosti, kakor
Cehi, zadrzavati neizprosen pri.
tisk Cd strani nemskega in ita-
lijanskega sovinizma in mnoge
pretrpeti zaradi nacionalnega
preganjanja. Ali sprico prega'
njanja in nacionalnega nasilja
XII so ga uvedle sedaj fasisticne
tolpe Hitlerja in Mussolinija pr
Slovencih, bledi vse proslo TRIP
ljenje v zgodovini tega zatira
mega naroda.
Polozaj Slovencev v Italiji ii
Nemciji " bivsi avstrijski voj
vodinji Koroski), lahko sluz
kot jasen primer tega, kar Hit
lerjev in Mussolinijev fasizen
namerava napraviti liz kulturnt
visoko naobrazenih slovanskil
narodov ma Zapadu, jugo-zapa
du in vzhodu Europe. Radi tegs
DO kratek oris zgodovinskega ii
kulturnega razvitka Slovence,
in njihove krvave borbe z itali
janskim in germanskim fasiz
MON, omogocil razkrinkati res
nicne namere zivinske in neclo
veske politike sodobnih ljudo
zerov Qjudozrcev).
Avtor.
Moskva, V avgustu, 1941 leta
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-08
l. Karakteristika dezele in ljudi

L. harakCefISTIka deZele In Ijuui
Slovenci so slovanski narod.
Oni so V vi. stoletju, "a casa
velike selitve narodov vzhoda
zasedli obmejne milne severne
ltalije, dele Tirolske in sedanje-
ga Salcburga. Ali v teku stole
til so bill Slovenci izrinjeni, in
" sedanjem easu posedujejo
priblizno $4,000 kvadratnih XII
lometrov ozemlja s sledecimi
mejami:
Ma zapadu, etniski teritori.j
Slovencev meji pribIizno ma Sc
verni del Jadranskega morja
pri Trstu in ustju reke Soce.
Potem vodi do mesta Gorice in
dalje do otalijanskih NEST Kor-
mons-Cedad, Gemona (sloven-
ski Humin) in OBJ gori Kanin v
Julijskih Alpah. V Avstriji Sc
ga ozemlje slovenskjm ziv-
lem ma zapadu do mesta Sv.
Mohor ma reki lila, in Beljak.
Ma severn, Slovenci zivijo do
avstrijskih NEST Celovec in We
hkovec. Nadalje Sc njihova ma
cionalna meja priblizno strinja
z o-jugoslovansko in ogr-
sko = jugoslovansko mejo do
Hrvaske. Ma vzhodu Slovenci
mejijo s Hrvati ma start avstro-
hrvaski meji (reka Sotla). Ma
jugu gre njihova nacionalna
meia OBJ reki Kolpi, nalo Sc
verno cd mesta Reke, in ma is
trskem polotoku priblizno po
.crti NEST Buzet- -Pirano ma obali
Jadranskega morja. To ozem-
lie Slovenci imenujejo Sloyeni-
! ia.
Ma ia na6in Slovenci zavze-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26

jake in rojakinje, da Sc v veil
KEN stevilu udeleze te priredbe.
Vstopnina je samo SOC.
Odbor.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
UREDNIKOVA POSTA

prijatelje in prijateljice, eim.
vec mas bo tenn bolj vesela DO
zabava. Doprinesle bono pa tu-
di financno pomoc "a Rdeci kriz
"a nase siromake v domovini in
&c bo Sc kaj prebitka, bono pa
kupile vojne bonde ter S tenn
pomagale nasi demokratieni de-
zeli, da bo cim pref konec tega
krvavega klanja. PomagaJmo
nasi ljubi novi domovini, ker
smo tako srecni, da v njej zivi-
mo. Pomagajmo il do skorajs-
ne image mad nemskimi in ja-
ponskimi satani.
Cimprej DO vojne konec, TEN
preie bosta zopet zavladala sre-
ca in mir, cesar 81 vsak zeli, pa
mai ina svoje sinove, hcere, mo-
ze ali brate vojni ali ne.
Torej, pridite vsi. Ia zabavo
in vse ostalo DO dobro priprav-
ljeno; dovolj DO jedaee in pija-
&c in tudi zavrtel Sc bo lahko
vsak po svoji mill wolff. sviral
nam DO priljubljen in dobro po-
znani John Pecon orkester.
Tekom zabave bono sedeli v
prizidku pri mizah ter zapell
kako domaco (dovoljeno nam be
do 1. ,ure zjutraj) .ker v tel ma
81 demokraticni dezeli nj pre-
povedano slovensko petite.
Poveselimo Sc torej Sc enkrat
V ten nasem jesenskem zivlje
nju, kajti kdo We &c bono Ok
letu Sc vsi skupaj.
Upam, da Sc gotoVo vidim(
27. novembra, t. |. V Sloven
skem narodnem domu!
r. Mary Bradac, tajnica
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
Veselica drustva sv. Ane,
st. q SDZ

Cleveland, Ohio. - Odkar Sc
vrsi sedanja grozna svetovna
vojna, odhajajo leta eaton V
nepoplsni zalosti, britkosti, in
trpljenju in prelivanju krvi. Oh
pricetku leta, ko 81 voscimo E.
den drugemu vse najboljse, 81
podajamo roke in mas glas tre-
pece ko 81 gledamo V oci. Vsi 81
voscimo in zelimo novo leto, XII
maj bi bio res srecno, da bi
ljubi Bog pomagal, da bi Sc ze
nehalo to grozno klanje in pre-
livanje Krvi. Vsi upamo, da bo
te morije ze konec, toda vsa ma
sa upanja in zelje so doslej "a
man.
Tudi to leto 1913 ze tece pro-
ii svojemu koncu, toda strasne
vojne pa Sc vedno nj konec. -
Marsikdo je tel grozoti re "a
vecno zaspal in zdaj DO sneg O.
del njegove kosti. zivimo res v
strasnih cash, katerih nam zal,
nj mogoce spremeniti.
Da pa bono te zalostne case
lazje prenasali ter 81 vsaj "a
nekaj ur odvzeli skrbi, XII mas
tarejo, bono clanice drustva
sv. Ane st. 4 SDZ priredile V
soboto, 27. novembra, t. |. PIES
no veselico V Siovenskem ma
rodnem domu ma St. Clair Ave.
Veselica bo v veliki dvorani
in pricela Sc bo oh 8. uri we
Ger. Pridite vse clanice. Vabimo
tudi vse clanstvo SDZ, ker par
ur oddiha in zabave bo v korist
starim in mladim, posebno pa
nam starejsim, da 81 olajsamo
nase grenko zivljenje.
Pripeljite seboj svoje moze,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
Voina in delo nash zen

Sedaj, ko Sc nahaja skoro
yes svet v vojni, so nastala no.
va della, "a katera je potreba
vescih in pridnih rok ter poHt-
vovalnosti in dobrih src.
Mrs. Ivana Telich, soproga
poznanega Mr.. Michaela Tell
cha, je gotovo ena tistih ljudi,
XII ne mislijo samo nase, ampak
tudi ma one, XII so potrebni po-
moci. Je clanica Blue Star
Mothers kluba v Euclidu, in
pred kratkim so te elanice ku-
pile krasno spominsko knjigo,
katero so poklonile mestu Eu-
clidu. V to knjigo Sc lahko vpi-
sejo imena vseh fantov-vojakov
iz Euclida, kakor tudi imena
njih starsev, ter Sc je DO hrani-
10 v spomin ma one, XII zrtvuje-
jo svoja zivljenja "a demokra-
clio sveta.
Clanice Blue Stars Mothers
kluba sivajo, krpajo, kuhajo in
strezejo vojakom, XII gredo sko.
ri mesto.
&c je potreba, dajo tudi ma
terinsko tolazbo onim, XII so ci
sto sami, in Mrs. Telich je dals
ze mad 200 delavnih ur v ia de-
la. Aktivna je pri Civilian De
fense, kjer je dobila visa po
trebna navodila kaj storiti '
slucaju bombnih napadov.
Dale je clanica Rdecega kri
ia ter je re trikrat dala svoj'
kri.
Ko je bila kampanja "a o
bleko V pomoc Rusiji, je sla ne
umorno ma delo cd hise 40 his
ter vozila VISA darila ma pristoj
no mesto. Ia vse to nj prejel
nobene place. ina le zavest, d
je storila dobra della, XII lajsaj
gorje onim, XII trpijo.
V sluzbi Strica Sama m
sina J. r., XII je pri mornarici i
! zeta Robert Love, XII je pilot n
bombniku.
VISA cast in priznanje zavedr
zeni!
: ]. s
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
Narocnik Sc oglasa

St. Marys, Pa. - Prilozeno
posiljam Money Order "a $1,000
"a mojo enoletno narocnino, o.
stala vsota maj gre "a SANS.
Nj veliko, a bolje kot mic.
.Tukaj v nasi naselbini hi sc
lahko nabralo malo vsoto, ker
imamo drustvo S. N. p. J. ako
bi bill clani malo bolj darezljiyi.
Oprostite, ,da sem tako pozen 2
mojo narocnino. List Sc mi zelo
dopade in zelim ostati Sc ma
dalje narocnik.
Ma "Amerisko Domovino" Sc
bonn tudi narocil, kadar bo ne
hala napadati SANS in njego-
We voditelje.
Lep pozdrav mojim hceram
in sinu in njih druzinan!
Math Shuster
~
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
SOncnii
kOtiCek
(Prispeva Eva Coff)
Miklayz bO nOSil

Druga nasa seja Sc DO vrsi-
la ma nedeljo. zakaj? - Zato
ker DO nosil Mjklavz. Ceravno
smo kriticnih cash, pa nece-
mo pozabiti, da je treba malo
dobrega casa, oziroma zabave
"a nase clanice. Torej clanice
krozka st. 1, ne pozabite ma L..
decembra oh S. uri popoldne.
Prinese maj vsaka seboj malo
darilce v vrednosti SOC. Po sell
Sc vrsi prosta zabava.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
O PLEMENSKtH PREDSODKIH

Omikan in kulturen clovek ne
more in ne sme imeti v srcu
prostora "a plemenske predsod-
Ike. Kdor dovoli, da mu zastrupi
duso sovrastvo do enega ali
drugega naroda, ia ne more pri-
cakovati boljsega postopanja
napram sebi Cd strani drugih.
Vsikdar sc zavedajmo, da j.
ma vsak narod ali pleme svoje
vrline, kakor tudi slabosti. TIE
so Sc kajpada razvile pod pri-
tiskom raznih sill.
Najvaznejse einiteljice TEN
ozlru so bile pac socijalne, kul-
turne in gmotne razmere. Pie
mena, XII so bila zapostavljena
v enem ali drugem oziru ali bila
predmet izkoriscanja, izigrava'
MIA, it'd. cd strani vecjih ali
bolj premetenih plemen, so raz.
villa V sebi povsem druge ka'
rakteristike, nego bi jih poe
bolj ugodnimi okoliscinami.
Toda kakor vsaka bilka, vsal
grmicek, vsako drevo vzlic "a
prekam, hrepeni kvisku in !
soncu, tako SO 81 tudi VISA pie
mena, vsi narodi vedno priza
devali zboljsati svoj polozaj.
Bog je pac dobro vedel, ko j
ustvaril ia svet, da bi bill zelt
pust in enolcen, ako bi bill ma
primer vsi ljudje popolnoma e
MAXI, &c bi zemlja ne bila posu
ia z raznovrstnim rastlinstvon
in drevjem in bi po gozdih NJ
prepevali raznobarvni pticki n;
stotine razlicnih melodij. Zatt
je tudi uredil vse tako, da j
svet resnici lep, zanimiv il
vzlic vsem cloveskim zablodam
toliko privlacen, da Sc slehern'
zivo bite nerado loci cd MEGA
Clovek bi menil, da bi me-
nami ne smell in ne mogli najt
plemenskih predsodkov, venda
nam nj treba iti posebno dale6
da naletimo ma rojaka ali roja
kinjo, XII Sc krepko huduje DO
disi ma crnce, ma Eide ali nj
karkoli, ki nam nj kaj po vol
in slucajno nj nase narodnosti
Pri svojem hudovanju ne po
mishmo, da plemenski izvor n
nikakor lastna zasluga, pac p;
da je delo ,usode.
Ce imamo kaj obsojati pri e
nem ali drugem narodu, oziro
jake in rojakinje, da Sc v veil
KEN stevilu udeleze te priredbe
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26

ma plemenu, obsoJaJmo lste, kl
so krivi slabih in krivicnih de-
janj enega ali drugega naroda
- namrec njih krive voditelj je |
in ucitelje, Sc bolj pa razmere,
XII so jim dale ugodna tia "a
priti k moei. "
Da so ma primer zidje to kar
so, namrec miselno visoko razvi-
ii, torej tudi pretkani in v tr-
govskem svetu takorekoc ne
nadkriljivi, Sc ina mas "krscan-
ski" svet sam sebe potrkati ma
prsa. - Skozi tisocletja so BIZ
Ii zidje brezdomci. zanikana
Jim je bila vsaka pravica: lasto-
vati zemljo in vecina draw jim
je nekoc odrekala pravico dr.
zavljanstva.
Odprta jim je bila edna pot,
pot krosnjarstva. To tisocletno
romanje in zatiranje il roda v
rod je zidovsko pleme tako IL
klesalo in mu tako izbistrilo in
telekt ali UNI, da najdemo da-
mes cesto med navadnimi pobi-
ralci cunj in starine bolj mao
brazenega in bolje informirane-
ga cloveka O politicnem, social
mem in kulturnem stanju sveta,
kot je morda malokateri, XII je
leta in leta gull solske klopi. -
In to je eden izmed vzrokov "a
zavidanje in sovrastvo.
Dale poglejmo ma polozaj a.
meriskih crncev. Oni MISC pri-
sli to dezelo iz lastne volje,
kakor JAZZ ali vi. Bill so polov-
ljeni, kot nema zival tam v
daljni Afriki in silo privedeni
sem ter prodani, kot sunni ma
velike plantaze V juznih drza-
yah.
! Da so torej tu in da so mar
sikomu ma potu gre zopet "a
sluga "krscanskemu" belemu
cloveku in njegovemu izpolnje-
vanju Kristurovega nauka "Lju-
bi svojega bliznjega, kakor sa-
mega sebe!" - Zarnorci so da-
Ii tel zemlji marsikaj "a kar
smo jim lahko hvalezni.
| Medtem, ko 50 bill in so Sc
danes veliki vecini prisiljeni
opravljati najnizja in najslabse
placana della, so Sc dvignili IL
njih srede> misleci, znanstveni-
XII, pisatelji, slikarji in pevci
najvisjega kalibra. In do, tega
viska so Sc povzpei vzlic vse-
mu; &c kaj, so jih sikane cello
podzigale k ustvarjanju.
| &c torej stvar natancneje in
globlje premislimo, vidimo, da
so vsi plemenski predsodki brez
podlage in neupraviceni. Zlasti
pa ne vidimo, zakaj maj hi ray
no mi koga prezirai ali zani-
eevali, ko snao <vendar sami O.
kusili doyolj grenkobe zaniceva-
MIA. Ali MISC tudi mas trdili
J Nen1ci in Italijani skozi stolet-
4 ia in to ma nasi lastni grudi,
da snlo -narod dekel in HAP
lcev?
i Amerika ie narod narodov.
i Je kakor velika reka, kamor so
Sc stekli skupaj studenci in po-
toki il vseh hribov in dolin ali
kakor velika preproga, ma kate
ri ina vsak narod tega sveta
svoj prostor in DO pustil svoj
poseben wits, posebno risbo
kulture in obicajev svojega ma
roda, kot prica, da y, dezeli,
kjer je elovek miselno in eko-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
Ucino Sc kegljati!

&c veseli Sc katero, da bi Sc
rada naueila kegljati, maj pride
katerokoli, oziroma vsako sobo-
to oh 8. uri zvecer v Slovenski
delavski dom ma Waterloo Rd.
Zadnjo soboto mas je bilo de-
set - seveda vse izvrstne j.
gralke. Doll po koritu so Sc va
lille krogle! Fantici, kateri po-
stavljajo keglje, so pray pridno
pocivali. Smeha ie bio dovolj,
stevila pa mic. Pa lie potrpimo,
DO re bolje!
Johana Perko misli, da je IT,
sta "bola" igraca. Moras tako
stati in tako-le roko zaviti, pa
bo "strajk" nazadnje jo je
pa sama korito zagnala! Ma
ry Rupnik pravi: me vem "a
kaj danes ne gre! Ii zlomek ii!
Imam svojo "bolo" in cevlje ma
lasc "a to, pa kar mic ne mo-
rem igrati. Morda 81 tt zaco-
prala!
Mrs. Jerkic je prvic dobro i
grala zadnjo soboto pa tudi nj
slo. Ona je m nenja, da je
"alley'' puklasta. Ancka Zajc Sc
pa kar sama izda, da ona itak
ne "pleya gud" ker jo kriz bo-
Ii. Mary Zajc (Tolar) Sc pa re-
va toliko prizadeva, da/ bi bill
"strajk" ali vsaj "sper'', ker Sc
j zdi zelo dobro, ee dobi a.
plavz.
K nam Sc. je v soboto pridru-
lila samo "a zabayo Anna zaic,
mi. Mrs. Crnic.) Da bi ona z
nami igrala, sem gotova, da bi
odnesla nagrado oh koncu Sc
zone. Hoj - Mrs. Crnic, zakai
noees ostati pri mas "for gud"
me bi te rade imele! Potem
je Sc ena nova, katera nam :ie
oblJubila, da DO pristopila k ma
senR1 krozku - zal, da ne vem
imdna, pac pa je dobra moe.
Hdith Coff je tudi igrala z
nalRi. Seveda mas narascaj vse
bolj urno poskoci S tisto tezko
"bolo". Miss zabukovec nj bilo,
sicer je obljubila. LIE ne poza-
bi drugic! .r
JAZZ sem Sc mucila "a live in
mrtve ali "bola" je kar po sill
tekla v korito. Da bi ma m lie
sreca bila nila drugo pot, da bi
vsaj malo boljse kegljale!
Amen!
(Nadaljevanie no . st..,,n
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26

nomsko prost, nj prostora "a
soVrastuo, pac pa "a harmonic
no delo in ustvarjanje v svrho
veeje sriecIe in blagostanje
lVseh!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26

Cleveland, Ohio. - Lausche
Prince Boosters klub 80.
varde priredi v soboto vecer,
27. novembra veliko plesno We
selico v Slovenskem domu ma
Holmes Ave-, da Sc primerno
proslavi veliko zmago Franka
]. Lauscheta "a zupana in John
J. Prince "a mestnega zastop-
nika 80. varde.
Ia pies bo igral Pete Srnick
orkester.
Navzoca bosta 1 zupan Lau-
sche in zastopnik Prince.
Prijazno Sc vabi cenjene ro-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26

ski fede1aci celu kater bi morda sta kak Habsbur
zan ter velikanskim zadoscenjem konsatiral ola je
pardzansvu Jugoslavij in njegovim zagovornikom Y
Amerki re odklenkalo izkaza zelo slabe pre-
roke, in njihovo vesee je bilo mnogo preuranjeno.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1943-05-17

south Sea Islands and Arctic-
region.
Thousands will gladly give
their lives To restore these free
dom> 10 the oppressed of Europe
and tear out by the roots the
stuff on which tNrannouS muir
dercr> feed.
MUST SHOULDER JOB
Their lives will have been
given in vain unless we on the
home front understand and
assume responsibilities which are
inseparablc from freedoms for
which they fought"
He added
I'VE cannot survive without
freedom OF religion. responsible
itN for toleratiOn--Iew for Cen
tile, black for white and Gen
tile for jew and white for
Black.
"Our hatrcd> must h. wiped
out :"
Fred VI Bu'lol was chairman OF
tho meeting arranged by tho ma
iIonalty committee of the Council
of Social AGENCIES.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1943-05-17
DR.. Alfred II. Lowther vas II

stalled as prc>I-
dent of the De-
tToIt District
Dental Society
his " g e X.
OF hcr officers
were Or. Neil
= chaN
pre- ST q q n T.
! q C +; Dr.
Frank r. koe-
p e. secretary
and Or Louis
3 e "a n, treas
rfr.