Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-11-11
NUO KREVOS IE<I KRIKSTO
DIR. z. Ivinskis.
(Tesinys is pereito nr.)

NdI VyCauCO SduClkldl Su ~ puoOI "
liais Wis labiau isitempia, Lietuvoje ivyks-
ia svarbus ir tautos ateiciai dideles reiks-
mes faktas, butent, Lietuvos pakrikstiji-
mas. Sitokiu reiksmingu momentu, kada
Kunigaikstija nukreipe savo veida j Va
karus, atsirado pagaliau proga ramiu bu-
du, tos kaimynines il naujos sajunginin-
kes valstybes pagalba, pasikrikstyti.
Nors pagonybe dar tebebuvo tvirtai
isikerojus tautos masese, taciau, kaip po-
litinio gyvenimo faktai rode, ir Vytautui
ir Jogailai buvo aisku kad il jau turi eiti
j praeiti. Lietuviu tauta jau ir taip per-
daug buvo pavelavus priimti kriksciony-
be, todel nebuvo tikslo jai spirits. zino-
ma, ant ordino kardo gallo nesamas kry-
zius butu reiskes bent dalies, Lietuvos att
tekima kryziuociams Todel Lietuviai ir
ju kunigaiksciai taip ryztingai purtesi
Vokieciu kriksto, mes jis butu labai pasta
tes j pavoju visos Lietuviu tautos nepri-
klausomybe.
Buvo dar labai artimas kelias Lietu-
viams Rytus. Bet staciatikiskas kriks-
tas, ne tik butu isvadaves nuo tolimesniu
kryziuociu pretenziju, bet butu ateityje
palengvines Rusiskojo gaivalo visiskai
persvarai Kunigaikstijoje Ilgainiui Lie
tuviu tauta butu visai surusejus. Ypac
tai galima pasakyti zvelgiant is Muravjo-
vo If spaudos draudimo gadynes. Juk ia
da svarbiausias veiksnys kuris LietuviQ
iaudies masses daugiausia gelbejo nuo vi
somis priemonemis vedamos ir pigiai il
patogiai brukamos Rusifikacijos, buvo ta
Romos tikyba. Ir Kataliku kriksta afro
de Jogailai vienintele proga priimti is sa-
vo kaimynines valstybes.
1886 metu Vasario IA d., kai Jogaila
ruosesi tapti Lenkijos karalium, Kruku-
vote buvo pakrikstyta Lietuvos kunigaik-
sciu ir didiku. Antras ir svarbiausias
Lietuvos kriksto zygis turejo butt Lietu-
viu tautos, pirmoje eileje' bajorijos, pa
krikstijimas. Tai turejo ivykti 1887 me-
tn Vasario menesi Vilniuje. Tokiu budu
Vilnius yra tikrasis Lietuviu kriksciony-
bes lopsys. Svarbus buvo tai ivykis kai
Jogaila 1887 metu pradzioje atvyko j Lie
tuvos sostine krikstyti. Idomu kad tame
reikSmingame zygyje nebuvo ne tik ka-
ralienes Jadvygos bet ir nei vieno Lenku
vyskupo. Tas Lenkijos aukstuju dvasi-
ninku nerupestingumas buvo simboliskas
tolimesniam Lietuviu krikscioninimui per
Lenkus. Su tam tikru abejingumu, atvy-
Ike Lietuva velau iseiviai kunigai (ypa6
is Mozurijos) nesirupino pramokti vieti-
mes zmoniu, t. y. Lietuviu,, kalbos, il dau-
gel kur lie tapo "nebyliais apastalais"
Apie pati Lietuviu kriksta Vilniuje
teturime labai nedaug ziniu. Vokieciu or.
dinui tas krikstas buvo labai nemalonus
ir skaudus dalykas, nes jis. vyko be ordi-
no pagalbos Per du simtmecius skverb
damiesi j Lietuviu krikstijimo pareigas
dabar kryziuociai turejo piktai is SALES
stebeti kaip Lietuviai nusigreze nuo Vo
kieciu misiju. Todel ir Vokieciu metras
ciai patti kriksto fakta, pavydo vedami
kaip labai iiems nemalonu, nutyli arba is
sireiskia labai trumpai: Lietuviams buvt
nesunku krikstytis, mes jie buvo pripratt
prie pirciu, arba veliau sakoma vel SUI pa
saipa, kad Jogaila del karalijos if grazio
moters leido sau ant galvos uzpilti trupu
| tt vandens.
Vienintelis platus saltinis kuris dau
giausia apie Lietuviu kriksta raso, VI;
Krokuvos kanauninko Dlugosos kronika
tik il pasizymi savo Saliskumu. il pasa
koia kaip pirmiausia Vilniuje buvo sunai
kinta svarbiausieji senojo kulto dalyka
butent, uzgesinta amzinoji ugnis, iskirs
ia sventieji miskai, ismusta Lietuviu gel
biami zalciai ir gyvates. Visos anksty
vesnes misiju pastangos turejo nublankt
prizes 1887 metu didi uzsimojima. Bet pa
sirode kad atvykusieji Lenku ir Ceku ku
nigaig nemokejo SUI zmonemis susikalbet
Tada Jogaila ir kiti kunigaiksciai eme a
skinti Lietuviu kalba svarbiausias naujo
10 tikejimo tiesas. Cia zinoma, daugia
reiske ne tick pats aiskinimo turinys kie
ld;dz;oio L,piOail ilxS SEio ir karaliauS a,ltor