RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-22
Ko Potpiruje Rasnu Mrznju?
Pise: Georgia Cozzini

mi ne mozemo izvrsavat nase Jim Crow zakone
Tza odvajanje crnaca] sada mi moramo da nekako
namiguemo ma ME- Ali kada sve ovo [ratl prodje' mi
temo to popravitl
Gornju izjavu jednog Governera JUNE drzave citi-
ra casopis Fortune broju mesec Jul vezl sa
raspravom neizbeznog poratnog problema - problema
crnaeke rase tragedje dubokog uga.
Kao sto citat nagovestava zakoni odvajanje cr-
naca cJim Crow zakon) jos izvrsavaju gde god Je
moguce Ali manjkavost radne snage industrJama pro-
uzrokovaa je maaksavanje tih zakona. Po prvi put
istoriji Amerke, mi nalazimo belle radnike gde
rade rame uz lnijama masovne prozvodnje.
Triane Sc stano pojavljue zmedu belih radnika koi
su kroz pokolenja ucen da e njihova rasa uzvlsena
j njhovih konkurenata "a poslove crnacklh radnlka.
Fortune opomnje, ALL da Danasnje Tasne) neprlll-
ke nsta = Poratno rasrtkavanje izbacivane [sa
la neminovno &c sedt nije. Pisac priznaje da
ako Sc priean sepen prosperiteta postigne prob
lem &c biti jos tezi' nego sto je bio pre- rata
uzroci zbog kojih prospertet neee postlcl naro-
cito ma Jugu ahko objasne Severni kapltast pose
duju velki deo pooprvredne zeme skoro sve zejez-
nice ndustrije ma Jugu. Struktura prevazanJe
preko zeljeznca drzi ako visoka Jugu da Juzna
proizvodna ~nije stanju da konkurse sa severnom
cenama. Buduci da vecna juznih tvornca tex pod
rucnce iii Crane industre, &c bltl prve Ga
budu zatvorene poslednje da otvore poratnoJ de-
presij Brodogradivna industra koa uposuje cd prl-
sskoro p odmah nakon svrsetka rata. Ne
prsuni vlasnic zeme ma Jugu uvestice razvien-
u masneriju zbacivau6 neuspesne tpove ratarskog O.
bradjivanja zeme tako znatno povecati besposlenot
Ii &c uslovi postojati, mamie wise intenzivnost,
kroz cele Sjedinjene Drzave Ali Jugu Nao sts orig
nalni citat elanku nagovestava) rasna mrznJa
bce podstrekayana cd strane vladauce klase nJenlh
besednka svrhom da spreee osiromasenim bellm cr
MIN radnc cma da upoznaju svoje zajedncke interese,
horI,, i'm
prijatelja.
Bell radnic bice uveravan da Sc krivca "a nJihovu
poratnu mzerju moze vezati drektno "a crnce NJlma
&c b kazano da posto ina toiko crnh "a to nema DOS
ia posova "a sve Progon neizbezno sledit Radnik
moze da cele nedea ponavja Ljubi bliznjega svoga,
ali ako mu gospodar kaze ponedeljak da &c bt bolJe
"a mega radnika) pozuri poslu posto (gos
podar moze "dobti da obavlja posao bolJe
ieftinje" rasna ogorcenost je nezbezna.
Fortune ukazue "Nekada njihovi Cuzni) demagoz
osudjuju drustvenu ednakost dok oni stvar prot-
We poitickoj ekonomskoj jednakosti Uprav tako ce
reformistcke organzace kao so su takozvana SoclJa
listicka takozvana Komunisticka parta koJe giasno
oplakuu drustvenu nejednakost medu rasama dok ma
merno enorisu ekonoske sile koje stvarau tn needna
kost Nti vadauca kasa niti reformst nece iznet ma
javu da mas ne deli boja koze niti vera, niti pol
Stvarna podea u danasnem drusvu jeste izmed5u
posedujuce kapitaliscke kase neposeduuce radncke
kase samo tada kada privatno vlasnstvo klasno po
delieno drustvo (kapitazam bude zamenjeno drus-
ttenfm was1s.vom besklasnm drustvom (Socijalz-
mom) problem &c biti resen Tada &c proizvadjat
upotrebu ma profit Ljud zene postupace ci-
vizoyano kada i'm nhovi ekonomsk uslov dozvole ka-
da bic pad bude zamenen sgurnoscu izobilja "a sve
Birajte - krvave izgrede pod kapitaizmom iii
mir i sipurnost "a sve pod Socalizmom