RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-16

Kao sto je Prvi Svetsk Rat izbacio ma po
politickh pitanja, tako Sc desilo II ovom Drugon
Svetskom Ratu, ali sa razikom da danas pitanjs
mnogobrojnija zaostrenija. Identicnost je neizbez
na Marksist su rekordovai Prvi Svetski Rat ka'
imperijalisticki rat takav je i Drugi Svetski Rat
jedan i drugi produkti su fatalnih kontradkcij:
kapitastickog sstema proizvodnje raspodele.
Medju pitanjima koje je Prvi Svetski Rat IL
bacio ma lovrsinu, nalazilo sc i takozvano Jugo
savensko pitanje. U samom pocetku Pfvog Svet
skog Rata, pristaice jugoslavenske ideje agent
burzoazje koja je cjaa uspostavjanju jugosla
venske burzoaske drzave, poceli su krstarti medJu
jugoslavenskim radnicima America q drugin
zemljama) sa svrhom da prdobiju tie radnike idej
no, da iskoriste te radnike moralno i materijalnc
"a svrhe jugoslavenske burzoazije. Propaganda "a
jednu "slobodnu' i 'ujedinjenu" Jugosaviiu ba je
neograniGena kao sto su bila neogranicena sred
stva sa kojima raspoagali agenti jugoslavenske
burzoazije. Razni Potocnjaci, Leontic, Biankn
Grskovici Trumbici, Hinkovci Davidovici, davali
su rama obecana "srec blagostanju" koje je
imalo zavladati nakon sto podigne njihova Jugo-
slavija Nasele mnoge zrtve; poverovali su tim
obecanjima mnogi iskreni posteni jugoslavenski
radnci poverova SUI do toga stepena da su mno,
cd njih stupili takozvane "dobrovoljce' da dadu
svoje zivote ostvareniea tih obecanja. Ali nje
nasela Jugoslavenska Federaca Socijalisticke Rad
ncke Partije.
Ma petoj konvencii Jugosavenske Federacje
Socijalistcke Radnicke Partije odrzanoj Detroitu
pred q godina usvojena je "Rezoucija Jugo-
slavji" koju mi sa velikim ponosom ukljucujemo n
ovu rezolucju Ta rezolucija glasi:
;1ho IriI-
stvenog zvota ogromnu kolieinu raznih potickih
pitanja, medju kojima nalazi takozvano ptanje
0 Jugoslaviji
"Posto tim pitanjem, kao posledica deJstva
takozvane jugoslavenske stampe u America, zagre-
javaju sire mase ugosavenskog radnstva II ovoj
zemlji;
"Posto takozvana Jugoslavija, i ako bi ona, bu-
duel eventualno ostvarena, bila visa poiticka "a
jednica jugoslavenskih naroda cd nezavisne Srbje,
Hrvatske iii Sovenje, pa prema tome wise sa-
glasnosti sa drustvenm progresom, nje pitanje ju-
gosavenskog radnstva, vec iugosavenske burzo-
aske revoucije;
'Posto, po nasem misljeniu, ociged posto-
iecih ekonomskih drustvenih i politckih prilika.
koje predstavnici jugosavenske javnost ovoj zem-
lji ne ne propagiraju, nego cak ne razumeva-
iu sto svedoci svakodnevno pisanje jugoslavenskog
novinstva, burzoaska revolucija zgleda pre- Utopia
nego eventualna stvarnost; to bi
"Odluceno od strane Pete Konvencje J. S. r.
Federacije:
1.-Da mi, suprot ideji utopistickoj bur-
zoaskoj revoluciji jugoslavenskh naroda, isticemo
oslobodilacku ideju medjunarodne proeterske revo-
lucije, koja ina cilj obrazovanje Medjunarodne
Industrijalne Republic iii Socijalistcke Zajednice,
kojoj ce svi narodi, pa prema tome .jugoslaven-
ski, saeinjavat ravnopravne sobodne jedinice OPP
ste ljudske zajednice;
"2.-Da mi najodluenje i najozbiljnije poziva-
mo svo jugosavensko radnistvo sveta, da stupa pod
levoluconarni barjak Socijalisticke Radnicke Par
tile potickom polju, a Radnicke Medjunarodne
Industrjane* Junije na ekonomskom polju, radi os-
tvarenja gornjega ella; i
*Citaj: u Socijalistcke Industrijalne Junije.