RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-07-08
III
Neznanje EUopskih Socijalista
III
0 Stanju u America

Tskustyo Sociialisticke Radnicke Partije II
Drugoi Intelnacionali nije bilo sasvim veselo.
Eyropa. kao sto smo rekli bila je ogledalo anne
ricke industrijalne politicke proslosti evrop-
ski Soc;ialstcki pokret bio je logiean odraz
tih nazadnih prilika Ipak, evropske partl]e BIZ
le su tako potpuno zauzete sa svcllm neposred-
MIN problemima, ponekada sa svojom umis-
Lemon vaznoscu preteranoj preteznoscu
kralievstvu spraktiene'' Socijalistitke politike,
Ca obavestenie po6lneseno Kongresima od stra-
ne tlelegata SIP. bio je, kao pravilo, primano
sa ugodiivoscu iii oholim prezirom Cak maj
istaknutiii Marksisticki naueenjaci Evrope IL
gledahu potpuno nesposobni da razumeju zna-
cal nadmasnosti kojeg je SIP. uzivala na Vi
sokom stupnju razvitka, iii ola shvate tai nad-
masno visoki stupanj koji omoguci SIP. da
noci jaime koje oni nisu videli
g drugu ruku, clancvanie Drugoj Inter
Macdonald has zbog toga sto joj je poltika bia
denim rama po Socijalistima IL nacija industry
ski polticki nerazvijenim, znaclo je mao sto
ie bilo koristno pokretu America.
g Moran kazati,' rece De Leon kada
je pitanje instruktovanja Delegate drugom Pa
riskom Kongresu [Lucien Saniel-a] bilo pred
Partiiskom Konvencijom 1900 godine, "da ma
koliko Sc govora odrzalo tamo ma koliko Sc mo-
glo napisati tome predmetu, he b bilo sta
nju nauGiti tai narod America"
Ia pctporu svoie tvrdnje De Leon je spo-
menuo nekoliko budalastih izjava stampanih
u evropskim Socijalistickim izdanjima koje
cvropski Socialist velikih reputacija izusti-
Sc sa vratolomnom nehajnoscu. "Jedan mali
casopis kcji Sc zove LIE Movement Socialiste
. objavio je da u Americi postoJi ogromni
Socijalisticki pokret; to je velika i grandioz-
ma Americka Federacija Rada, koju predvodi
tai veliki Socijalista, Sam Gompers. . Nemac-
koj, Die Neue Zeit, kojom upravlja Kaucki,
stampan je clanak pisan cd strane jednog Mem
ca IL Indianapolisa, Rappaport. Rappaport je
TEX napisao brosuru "a McKinley-a u kampa-
Mi l8a6.l...4 njegov elanak je bio pisan
da dokaze da Socijalisticka Radnicka Partija
ne postoji u Sjedinjenim Drzavama. / ia naka-
"a bese stampana, i, kada Sc digao protest, onl
nam rekose: cali, svakako, mi poznamo ovog
tdruga i on je vrlo dobar drug" cak pleme-
niti dostojni William Liebknecht usudio Sc
da govori sa autoritativnoscu" ma osnovu
netaene informacije koja je-bila poslata
DC "dobrm drugoyima" IL Sjedinjenih Drza-
va. = jednom razgovoru sa clanom SIP. on
re6e: t'Ja sam Sc ispitao ia nalazlm da su OPP
tuzbe SIP. protiv Debsa netacne' Sa nekoli-
ko znamenitih izuzetaka, godine su promasle
da upoznaju evropske Socijaliste sa americ-
kim prilikama Kod njih je vladalo obradjiva-
no neznanje po americkim stvarima. Godina-
ma docnije, ma Kongresu Stuttgartu (1907.)
neko pristupi delegatu SIP. pita ga da Ii
je 3skoii istaknuti americki Socijalista anne
rickoj delegaciji Mr.. Gompers, ma pri-
mer!''!!!
Bio je dovoljno dokaza teokratskoj ma
zalnosti evropskih Socijalistickih pokreta ma
swim Internacionalnim Socijalistickim Kongre-
sinfa poredjenju sa jasnim i odredjenim
principima Marksisticke SIP. U stvari Mi
hovo postupanje je bilo tako labavo nekim
slucajevima i tako potpuno neopravdane bile
su niihove akcije da je tesko savremenim De
Leonstima razumeti zasto je Partija ostala
tako dugo prisajedinjena. Partiia je obmislja-
la povlaeenju 1903, ali je rezolucija u prilog
prekidanja veza bila porazena kada je bia