Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-02-05
Tyden.
(Z 1radovny valecne informa-
ce We Washingtonu).
Naciste namlouvaji jedno Bri-
tHGm a nsco iineho AmericanEGm

NdClSLlCCl pIOpdSdIluAoCC oS-
stupnovali tempo kampane. kite
rou usilujf zneprateliti Anglii a
Spojene Staty. We snaze vzbu-
diti pochyby a nedGveru v mys-
Itch zm1nenych dvou narodu,
rfkajf dnes naciste jednu vec
Anglicandm, jinou America
Nun. Technika propagandy,
vybrousene pro novou kampan
a smerujfcf Ike znesvafen1 spo-
jencd a tim i k zachranenl Ne
mecka pred porazkou, je w
starou, ustalenou taktikou ma
cistickych propagandistd.
Jak Sc naciste pokouseli po-
stvaty Brity proti nam, a mas
Ease proti BritGm, to je velml
z prfpad1, zaznamenavanych
posledni dobou jak zde, tax v
Londyne.
Pred nekolika dny NELL Jsme
my v Americe prilezitost vysle-
chnouti toto ujisten1 z nemec-
keho rozhlasu: "Pravda, kaz-
dy Anglican je zmobilisovan
do valky, ale to jeste nezname-
ma, re Sc Angle pripravuje ma
Irozhodny BOZ prot Nemecku,
nebo ma druhou frontu. Kde
pax! Pfftomny napor je vlast-
ne namfren prot America
n1m."
Steinym asi casem dostavalo
Sc BritGm z nemeckeho rozhla-
SUI zprav ponekud odchylnych,
a to: "American6 vyhravaji je-
dino vftezstvf "a druhym ma ma
klad Britt a pod rouskou pred
stfraneho pTatelstv1. America
ne jsou prave takovymi nepfa-
tell Britanie jake naciste."
Britsky professor filosoficke
fakulty Edinburghske universe
ty, w. A. Sinclare, mluve ne
davno ma domac1m rozhlase
B. B. C. O nemeckem 1sil1 pfi-
voditi roztrzku mezi Amerikou
a Anglif, pravil toto:
"Kazdy, KIDD slysf tvrzenl,
vypoc1tane ma vzbuzen1 anita
gonismu k Americandm, mel by
81 pTedstaviti nacistickeho ko-
mentatora, jak sedf We studiu
v Berline a vys1la tato tvrzen1
do sv6ta, zatfm co We vedlejs1
mfstnosti sed1 druhy nacista,
ktery vysila tutez zpravu do A
meriky s tim jedinym rozdllem,
re premenuje jmena."
Cizinectf lekari Ia obcany.
Vrchnf federaln1 navladni,
Francis Biddle, minuleho tydne
oznamil, re citelny nedostatek
civilnfch lekaTu We Spojenych
Statech mel "a nasledek, re
pristehovalecka a naturalisacni
sluzba dostala pokyn, ably pc.
kud mono urychlila naturali-
saci l6kard, kteT1 jsou az dosud
obcany jinych zeml.
Poole SLOW pana Biddleho ma.
j byti podan6 zadosti zmine'
nych lekaTd vyrizovany CO nej.
drive a lekari mali byti pred
volani k vyslechu pred ostatn1
mi zadateli, kter1 uz treba pc
dali zadost drive; tento postuI
ma byti sledovan v pT1padecl
jak cizich lekaf1, kteri tn W
zahajili praksi, tax i tech, kite
ri by tax byli kvalifikovani u
ciniti, jakmile by Sc stall anne
rickymi obcany.
Pan Harrison, ktery tyto in
strukce vydal, poukazoval pr
tom ma fakt, re mnohe staty
mali zakony nebo uznavaj1 ad
ministrativnf pravidla licenc
mich vybord, kter6 zadaj1, alb.
kazdy lekar, ktery je ~pfipustel
Ike statni licencnl zkousce, O
pravnujfcf no k provaden1 lie
kaTske prakse, vykazal Sc nej
prve americkym obcanstv1m
Jine staty vydavajf docasn;
povolen1 provozovati praksi
neobcandm, kterazto povole
nj pozbyvaj1 vsak ~platnosti
nen1-li dotycny lekaT do urcit'
dolby naturalisovan.
Konference " Casablanca.
Ia cast sveta, ktera miluj'
svobodu, byla vzrusena a pote
sena nenadalou zpravou o epo
chalnf schGzce president;
Roosevelta a ministerskeh'
pfedsedy Churchilla v Africe
Rozhodnut1 valecne rady, pc
kracovati We valce al do chez
podmfnecneho vzdani Sc" ne
pfftele, melo by jednou pr
vzdy skoncovati Sc spekulace
mi O moznosti kompromisu ne