Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-04-09
VODITELJ OSVOBODILNE FRONTE

VODITELJ OSVOBODILNE FRONTE
Mi smo ponovno n~aglasai, da stoji, pc vseh porocilih
sodec, slovensko ljudstvo pc ogromni vecini "a Osvobo-
dino fronto, XII sploh ne bi mogla operirati proti okupa-
torJem, &c ne bi imela ljudstva ma svoii strani. To dejstvo
p~otrjuje zdaj sam dopisnik Reuterjeve agenture, XII je
sporocil S kontinenta V London n~aslednjo vest, XII nam
10 je postal V %priobcitev sam Jugoslovanski informacijski
urad, katero vest smo priobcii V ponedeljek in XII Sc
glasi:
LONDON. - Reuterjev dopisnik javja S kontinenta
naslednjo vest:
Itaijanske oblasti Sc boje, da ne hi osvobodlna
1ronta zacela v Sloveniji move akcije in so radi tega OBJ
javile pozrv, naslovljen ljubljanskemu prebivalstvu, mai
ovadi in preda oblasti vse zlo6ince.
ma zalost, zatrjuje razglas, "dobivajo zlocinci pre-
Vec podpore S strani ljubjanskega prebivalstva. Pomisi-
tie, KAY Sc danes dogaja v mestu: komunisti izvrsujejo oh
belem dneVu 'svoje zocine, a liubljanska mladina lie
navdahnjena S takim duhom, da zlocincem pomaga in
Jim pripomore do tega, da izginejo brez sledu.
"kadar Jh zaslsuJerno, nam mescani ma kratko H.
JaVlJajo: "Ako SO ga ubHi, je paG cato, kr ie bill IL
dajalec." Pdsedica takih nespametnih odgovorov ie da
morilec vedno uide"
GolnJa vest Je zelo znacilna, ker postavlia ma laz
tFdltVe tukaJsnJlh nasprotnikov Osvobodilne fronta, ces,
Ga SO nJenl CLAM, partizani, nasilniki, morlci in razboi-
nlkl, kl so s teroljem prisiili slovensko ljudstvo k sodelo-
vanju.
Naceinik OsVobodlne fronte V Sloveniii ie or. Jos;n
Vldnlal, cigar ime s1no re imenovali V zvezi s tenn giba-
mem V nasem llstu. ker 81 gotovi klogi V AmeTki silno
prlzadeVaJo, okleVetati in ocrniti to slovensko ljudsko
glban]e, katerega oznacujejo eni "a razbojnistvo, d1ugi
pa "a a1larElJO, morda ne DO napacno, &c 81 nekoliko
pobllze ogledamo Or. Vidmarja, njegovega nac%elnika.
Torej, kdo je Vidmar?
Joslp Vldmar je bill rojen leta 1896 ter je dovrsil Y
LJublJanl fllozofsko ali modroslovno fakulteto, studiral
N zlVel Je leto dni V Palizu, potoval ie nnogo DO Italiii.
NeinclJl III pc Balkanu. On je odlicen poznavalec Rustic
ter Velja kot eden najboljsih prevajalcev il rus6ine.
' prVi sVetovni vojni je bill ujet (predal Sc ie
Rusom) in ziVel dive lett V Rusiji. Njegov oce je bogat
ladustilJaIec, en- brat, Milan, professor tehnike ma ljub-
larSkl unlVe1zI, Je spisal rnnogo KIN ig O transformatoriih
kl so D~'eTedene V ruscino in nemscino. Poleg tega ie
sVetoFnl moJster V sahu. Kot TAX Sc je udelezil tudi
turnirja, in ko Sc je vrnil V Liubliano. ie
naplsal kn]lgo Z nasloVom: MED Evropo in Ameriko."
JoSIp Vidmar, vodja Osvobodilne fronte, lie znan kot
izboicn in uvazevan lterarni kitik; izdaial ie razne
l1tera1ne kriticne revije in napisal nekaj odiicnih clankov
0 "blStVu lepega." Vlsoko naobrazen S svetovnim obzor-
Jcn, 8lobok poznaValec zgodovine filozofije, Sc lie poseb-
no poSVetli studiju filozofije in skusal 81 razjasniti bistvo
IN sE7lsel obstoja in razvoja ter propadanja narodov. Y
tenn s1nlslU Je napisal tudi Studio O slovenskem narodu,
XII Jo izsla kot samostojna publikacija pi Tiskovni Ia
' Ljubljani in XII jo je dobiti tudi V clevelandski
JaVnl %knjlznici. Knjiga je nastala kot reakciia ma neke
da hi Sc slovenski jerk zapostavljal, a ii DO
tzkusi MISC nikoli uspeli. Ia to ne gre dolziti samo Beo-
gfada; tUdl V Sloveniji SO bill lokalni idijotje, XII SO "a
"stapljanje' S Srbo- Hrvati. tt so dejali, da
oomo potem "moenejsi.' Kakor vsi preisnji poizkusi, 50
seVeda tudi ii klayrno propadli, in danes nj v vsai So
1enlJi nikogar, Xxi bi. 81 delal Sc iluzije O moznosti
'stapljanja." "
Proti argunentu stevila (Slovencev lie diva miliiona.
s Srbo-Hryati bi mas ma hiIo 1el navoi.