Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-04-12
MIROVNA OFENZIVA ITALIJE

MlkOVNA UFENLI A llALlJE
.Dnevnik "The Chicago Sun" z dine 80. marca je
priobcil ma svoji uredniski strani sledeci clanek, XII ga je
napisal M. w. Fodor:
IL neprestanih vesti, XII ~prihajajo il Londona, Berna,
Stockholma in drugih krajev je r%azvidno, da je Mussolini-
jeva Italia navelicana tie dodge in n%euspesne vojne in da
je pray tako sta tudi svojega brutalnega, prekanjenega
zaveznika. Receno je, da je Italia re preko raznih
kanalov iztegnila svoje mirovne tipake, in da je nedavno
imenovanje grofa Galeazza Ciana, Mussolinijevega zeta,
"a poslanika V Washingtonu, del tie italijanske "mirovne
ofenzive."
kakor naznanjajo vesti IL Londona, Sc Italija ni "a
vedajo, da jim je "a zdaj nemogoce, izviti Sc il oprijema
nacijske Nemcije toda elm DO zavezniska invazija do
segla ~italijansko zemljo, Sc DO Italia z revolto osvobodila
nacijskega jarma.
Druga porocila vedo zopet povedati, da zeli dobiti
Mussollni jamstVo "a svojo lastno varnost. Tako je ma
primer znano, ola je pred meseci kupil neko hiso V svici,
pc vseJ priliki cato, da sc DO incl kan zateci, ko ga bodo
zapodili IL Italje. Toda porocila IL Londona naznanjajo,
Ga 81 hoce Mussolini pridobiti pravico naselitve V kaki
JuznoanerlSki dlzaVi. Toda cepray s1naranlo Mussolini-
ia "a m~anjsega kriminaca kakor je Hitler, ne smemo
prezreti dejstva, da brez Mussolinijevega fasizma ne bi
imela tudi NemGij ia nikoli tie vrste Wade.
Dale 81 Mussolini obupno ~prizadeva, da hi reSil
tudi svojega zeta in Sc nekatere druge fasiste, kakor ma
primer Dina Grandija, "a bodoco "demokraticno' Waldo
Italije.
' Ameriki vlada bojazen, ola hi separator mi. z
Italijo reSl in ohranil tam Savojsko d~inastijo. Mnogo
Judi tukaj pa izjaVla: "Italija mora postati republican,
Tudi JAZZ upam, da DO Italia postala r~epublika, toda
oni1n, kl to naglasajo, sVetujen, maj Italijanom likar
proved ne ~naglasajo besede mora" Il moth zadnjih
poyojnih ~izkusenj mi je znano, da so porazeni narodl
izledno senzHvni ali obcutljivi, in &c bi Sc izvajalo y tenn
s-ucaju ma primer pritisk, kakSne vrste Waldo maj vpeliejo,
bi takSen pritisk utegnil resiti sicer trhlo monarhijo. Po-
leg tega pa tudi ne gre pozabiti, da je bill pc zadnji vojni
eden najgorecnejsih republikancev v Italiji mex gotov-
RenitO MussOlini.
MussOlini in vecina ~njegovih Italijanov danes upajo,
da jim DO mono izposlovati mil, XII jim DO resl vecino
nJlhOVega domacega terltoriJa kakOr tudi del njihpVe
kolonijalne posesti. Kakor Sc zdi, sta oba, Washington
kakor London, pripravl jena, placati gotovo ceno, da Sc
sprawl Itaijo IL vojne. Njcn izstop il vojne hi izzval
MANFRED porazen ucinek ma manjse vazale osisca, kakor
na Bolgarijo, Rumunijo in Madzalsko. Toda takega Sc
paratnega nairu sc ne SINE doseGi z zrtvovanjem casti ali
derrokratiGnih nacel. VISA %podcrtanja V TEN clanku so
naSa, Urednistvo.)
Nasprotno, mi moramo poskrbeti, da DO Italia pri-
STIGMA, odpovedati sc slovanskim provincam, XII Jill je
dobjia 20 prvi svetovni vojni.
Italia je dobla Slovane ma podlagi tajne pogodbe,
s~klenJen2 dine. 26. ap1ila 1915 med Francijo, Anglijo in
Itaijo. Pre- dscdnik Wilson nj hotel ma verzajski mirovni
kozaferenci priznati veljavnosti tega pakta ter je energiS-
no pEotestiral presi predaji 100000 Slovencev in 100000
Hrvatov italiji. Sovjetska Russia nj tudi nikoIi priznala
tega zavojevanja, ker mi imela svoiih delegatov ma mirov-
nj konferenci.
S tenn, da je stepila v vojno OBJ strani Nemeije, je
Italia defin;tivno zapravila in zaigrala svoje dyomliive
pravice, XII Jill ie dobila S tajno londonsko pogodbo.
VZHOD DEL lTALIJE, VKATEREM SO NASELJE-
NE SLOVENsKE IN HRVATsKE MANJsINE, MORA
BIH VRNJEN JUGosLAvIJl. Poleg tega je bilo po-
~stopanje, XII so ga bile delezne tie slovanske manjsine cd
strani fasistoyskih oblasti, tako krato, da je ze samo s tenn