RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-30

radnlcRlh pfaVa, o pOtfeDl da sc faunlci Va
radnici sacinjavaj ju ogromne vecine HBZ l
SNS) organizuju sa svrhom da ucine kraj IL
rabljyanju it'd. Mi nismo primetili da je jed
iii druGa konvencija makia prstom ola pro-
testuje protiv zakono-projekta koji Sc tada ma
lazio, koji sada nalazi, pred Kongresom
Sjedin jenih Drzava, mera koia &c mas, ako pos
tame zakonom, dovesti tako bizu HtleroVoJ
Nemackoj, da ce biti teSko raspoznati ropsko
stanje jedne nacije cd druge Dakle, kol1ko
sc tice dobrobiti samih clanova HBZ SNS te
konvencije kao da Sc nisu odrzale.
Ona dreka vka koja Sc cula o FederatlV-
moi Jugoslavii ma jednoj konvenciji, Srbi-
il ma drugoj konvenciji, predstavlja pukl vetar.
Nj smo jos pre- 26 godina izjayili da nema VI
SC mogucnosti podizanja malih samostalnlh dr.
zava, da one koje Sc podizu opstoje milostl
iii nemilosti veesila Ma ciiem danu male
drzave nalaze. Opste je priznata clnJenlca Ga
Sc predratna Jugoslavija nije stvorila u Ia
grebu, Ljabliani, Beogradu iii Sarajevu; svak
znade da je ona spakovana parzu, uz pomoc
Londona Westinghouse To ie bio slucaj ne
samo predratnom Jugoslavjom, vec sa SWIM
rlalim drzavicama koje Sc isGaurse nakon Pr
vog Svetskog Rata. Ako te velesile lmale
takvu moe tada, koliko je jaca ia moe danas'
moe koja dolazi kao rezultat wise sve op-
sirniie koncentraciie kapitala Otekivati da Sc
danas mogu podizati neke male samostane dr.
zave, znaci otekivati nemogucnost Agitovatl
Ia tn nemogucnost, znati varati one koJima Sc
agitue To cini jugosavenska reakcija Ame-
ric kojoj uspesno sekundraju jugoslavenskl
Stalinisti. Neka ozbiljn citaoc procita prvl deo
clanka Nikolaja Lenna, kohl Sc poJavl1uJe ma
drugom mestu ovom broju (drugl deo ce Sc
pojaviti IL narednom broju) mestu naciona-
nog pitania II programu radnicke organizaclJe,
pax &c razunleti kalvo stanoviste treba da Ia
uzme prema tome pitanj ju orgaqizacija koJa "a
stupa interese radncke klase.
Poltika HBZ SNS sluzi nteresiua izrab-
livaca, ona ie ma stetu samm onima koji tie
organizaciie odrzavaju sa svojim tesko zaradje-
MIN centirna Potporna forma tih organizacija
suzi kao pokrvac kobnoi poitici koia u
NINA vodi.
Pa kada bi tie potporne organizacije bile
ociscene cd svake politke. one ne bi mogle
sluziti kao organizacije "a promicanje intere-
sa radniGke klase. Mi zvmo svetu kaptaliz-
ma, svetu koji je podeljen ma klase, svetu
u kome Sc vodi klasna borba. kapitalisticka
klasa planira potpunom potcnjavanju radniSke
klase Radnicka klasa zudi "a slobodom, "a bo
linn zivotom. Nemoguce e istovremeno ostva-
riti jedno drugo. Ako smo zadovojni da budc
prvo, samo cekajmo dobieemo Ali ako ze-
limo pretvoriti svoiu zudniu "a slobodom Il os
tvarenu realnost, tada mora da uzmemo aktiv-
nog ucesca klasnoj borb, to ciljem da
oborimo kapitaizam da uspostavimo drustvo
pod kojim &c proizvadjaci uzivati potpun drus-
tven plod svoga rada. A to Sc moze ostvar-
ii pomocu potpornih organizacija, to moze biti
rezultat nepomirljive klasne borbe koju treba
voditi pomocu politicke organizacije, kao sto
je S. L. P. pomocu Socialistickih Industri-
jalnih Junija koje treba organzovati.
Obmsl dobro jugoslavenski radnice re-
xii smo ii jednom ranijom zgodom - ponovo
ispitaj kome pruzas svoju pomoc. Ako te
obmanjivali do sada, ne moraiu te obmanjivatl
cd sada; ako 81 bio zrtva do sada ne moras
biti zrtva cd sada; ako 81 do sada bio varan
da pomazes pokrete koji ne rade "a interese
tvoje klase, nemoj da te varaju buduce; ne
oslanjaj Sc ma neke samozvane izbavitelje; ne
ocekuj da &c ii pomoci neki spasteii; radnic-
ka klasa je dovoljna sama sebi; ona je u sta
nju da bude, mora biti, svoi vlastiti izbavitelj
i spasteli ii 81 deo tie svoje velke sve-mocne
radnieke klase; priblizimo Sc iedan drugome;
stegnimo svoje {adnieke ruke; organizujmo Sc
sa svrhom da trazimo sto mas rad stvori
Onaj koji tt obecava ista mamie cd toga, vara
tebe nasu radnicku klasu!