Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-07-14

Ivan Cankar slow kot proletar-
ski pisatelj in gorec socialist +:
cen zagovornik, katerega umo-
tvori SO prevedeni skoro vse
svetovne jezike. I'll umotvori Sc
predvajajo tudi po sovjetskem !
radiju. I,
Slovenci pa nimajo lie zname-
mite lirike, ampak tudi prekras-
nj epos, imenitno leposlovno IL
teraturo in odlicno dramo. V
panogi eposa so Sc posebno od-
likovali v drugi polovici XIX.
stoletja, Franc Levstik, vnet
revolucijonar in tribun narod-
mega preporoda Slovencev, in
Anton Askerc, eden izmed maj
boljsih in znamenitih sloven-
skin pesnikov sploh, in navdu-
Sen borec proti katolisko kle-
rikalnemu mracnemu nazad-
: njastvu.
v panogi povestne literature
in romanopisja v drugi polovici
1 minulega stoletja je treba po-
sebno omeniti znamenite reali-
i ste in romantike, Josipa Jurci-
ca, Ivana Kerstnika, Trdina,
, Mencingerja, in Podlimbarske-
E ga. V nasem stoletju SO Sc po-
a sebno odlikovali, Ivan Cankar,
4 Alojz Kraigher. M. Pugelj, Ivo
: sorli, Prezelj, Mesko, Kranjc,
n Franc Finzgar in mnogi drugi.
II Po prvi svetovni vojni Sc je
! pojavila med Slovenci celia VI"
z sta mladih, nadarjenih in ma
Il prednih pesnikov in pisateljev
J. ali politicni terror, in posebnc
j. fasisticni terror ter nacijonalnc
J. zatiranje nj dalo razmaha njif
II razvoju. V skupino sodobnih Ii
n teratov napredne struje Sc mo
ID re uvrstiti: M. Klopcica, FIR. AL
ID brechta, brata Kozak, E. Koc
l. beka, pok. S. Kosovela, Grudna
l. pesnico Vido Taufer, B. Vodus
"a ka, L. Mrzela in druge.
"a Ia kulturno nivo Slovence'
je karakteristicna primerno n;
so siroko razsirjena pismenost. D
n prve svetovne vojne pri Sloven
r. cih skoro nj bilo nepismenosti
V Jugozapadne slovenske pokra
LII jine, XII so sedaj pod jarmor
O. fasisticne Italije, so Sc odlikc
va1 vale v obci pismenosti. Ko S
tt. Sc Italiji polastili Wade fas
10 sti, je ostal mladi prirastek ne
n pismen ali lie malo pismen. Zs
XII to pa je zadnja leta pred vo,
jo- no diktaturo (7929) V jugosle
lih 'vanskem delu Slovenije, XII j
j. stella vsega en- million in stot
v soc prebivalcev, bila tiskana (
7e- ma tretjina vse jugoslovansk
ga tiskovne produkcije. V LjuE
u ljani, glavnem mestu Slovenij
"a je izhajalo po prvi svetovni vo
nj vec literarnih revij, cd kat
"a rih SO bile najvaznejse: "Ljul
v lJanskl zvon", liberalne smer
IN Dom in Svet", katoliske smt
zee ri, "Sodobnost'', organ napret
ri ne intelligence, proletarska Knj
~, izevnost in druge.
lca Slovenci imajo cello vrsto z;
IN druznih tiskaren, kot ma prime
IN "Nova Zalozba", "Tiskovna z;
III druga", "Akademska Zalo7ba
E. Slovenska Matica in druge.
Xix Slovenci imajo tudi odlieni
v predstavnikov znanosti. Cera,
no so 81 slovenski znanstveni
3D. morali iskati pred prvo sveto,
H. no vojno gostoljubnosti v tut
ma nj, imajo Vendar cello vrs1
pri znanstyenikov svetovnega SLOW,
ii Nsa, kakor ma primer sloviti m,
va tematik 1S. stoletja, Jurij "
iav ga, oce znanih logaritmicnih t.
ski bic, jurist Kranjc, kartogrs
ob kocen, pref omenjen slay
re- sta Kopitar in Miklosic, in DIR,
tia gi Po prvi svetovni vojni {
,ri- ustanovili Ljubljani prvo un
To- yerzo in .visjo tehnisko sol
an kjer je delala vista znanstven
~