davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26
Ztraty Osy " t u
Ell Alameinu.

Londyn: - SekretaT Griggs
prohlasil pred doln1 snemov-
nou, re marsal Rommel ztratil
minuleho listopadu v bitve u
Ell Alameinu 10000 muzn re
sveho africkeho sboru. z Mich
bylo 1900 zajato. Italove ztra-
till v teto bitve skoro $4,000
muz16, z nichz polovina byla
Zajata.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26
Masarykovy osIavy v JIM
Americe.
(Tiskova sluzba Csl. N. r.

V jihoamericke republice
Chile nen1 nasich krajan6 pri-
lis mnoho, ale jsou organisacne
pevne ztmeleni v Ceskosloven-
ske narodn1m sdruzeni v Chile
a vystupuj1 jake uvedom6la a
c1levedoma jednotka. Pres ne
snaze, S kterymi sc jejich Gin
most musila potkavat v zemi,
kde az v nedavne dobe byl zlo-
men vliv osy ma statnl sprawl,
vykonala ceskoslovenska orga-
nisace skutecne uctyhodnou
praci.
Letosn1 7. bremen byl vyhla-
Sen "a den zahranicn1ch Cecho
slovakG k pocte vyrocf naroze-
min presidenta T. G.. Masaryka.
V jihoslovanskem narodnim do
me v hlavn1m m6ste Santiago
Sc konala slavnostn1 sch1ze.
Promluvil Ladislav Gratz-Nesr-
sta O Masaryku Osvoboditeli
a nasem zahranic1, a DIR. Kan
tor o jeho nehynouc1m vyzna-
mu pro ceskoslovensky narod.
Program byl doplnen pfedne-
sem nekolika basnf a huedbnf-
mi c1sly "a spolu1cinkovani
prof. simka-Vojtfka, inz. Klei-
ma a p1. Very Jungove.
Ceskoslovenske narodn1 sdru-
zen1 udrzuje styky take S jiny-
mi spojeneckymi organisacemi
a jmenovite Mezislovanskym
vyborem a jest We stalem spo-
jen1 S naSf zahranicn1 akci v
Londyne a We Spojenych Sta
tech. Pfedseda p. Gratz jest
mfstopredsedou Mezislovanske
no komitetu, ktery k Is. vyroc1
zrozen1 sovetske armady zaslal
premieru Josefu Stalinovi jake
jej1mu vrchn1mu veliteli po-
Zdravny telegram.
PTedsedou vyboru jest Zvo-
mir Medovic a tajemn1kem Ra-
doslav Depolo.
S pomoc1 csl. vyslanectv1 v
jihoamericke republice Peru
rozvinula necetna a pomerne
mlada csl. osada V Lime horli-
YOU cinnost V ramci vsenarod-
n1ho odboje.
Zalozila Spolek- Cechoslova-
XII v Peru, ktery pTi oslave ma
rozenin Presidenta Osvobodite-
lie We vlastn1ch m1stnostech u
vedl V zivot program, ma jehoz
uskutecnenf sc zacalo pracovat
w lednu. CAST Masarykovy o.
slavy byl rozhlas ma stanici Ra-
dio Central, kde O vyznamu PRIV
n1ho presidenta Csl. republiky
promluvil csl. charge d'affairs
inz. Josef Vladimir Poledna.
Mimo to pozGstaval program z
pTednesu csl. narodnf hymny a
"Vltavy' a 81 ceskych luh1 a
haiti" re Smetanova cyklu "Ma
VAST"
Ma slavhostni schulz byl "a
lozen Damsky odbor Csl. Ger
veneho Krfze pro peel O pT1slus
Milky csl. armady v zahranic1.
Dale ucineny pfislusne kroky
pro zTlzenl ceske skolky a ja-
zykovych kurs1 pro dospele a
usneseno zakoupiti pozemek
pro zbudovanf ozdravovny pro
nase krajany v Peru, ktera bu-
) de pojmenovana "Villa Lidice"
Potrebny kapital Dude opatfen
prodejem akci1 clen6m Spolku
CechoslovakG V Peru.
M1stn1 casopisy venujl CHINO
sti nasi krajanske osady znac-
lnou pozornost a zejmena nej-
} rozs1ren6js1 denn1k eel Conner
clio" prinesl obsahlou zpravu O
Masarykove oslave, doprovaze-
5 nou REPRODUCED americkem
velkem magazinu "Esxuire" pG
vodne uverejnenym obrazem
: vojaka druheho naseho odboje
z cd csl. mal1Te Pachnera.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26
ODPOR r PANEVROP-
SKE KONFERENCI.

New York (ONA) = Pan
evropska konfedence svolana
do New Yorku Is. brezna hra-
betem Observation-Disclosures
byla oznacena "a podnik .reak-
cionafG pTi cemz Tada pozva-
nych odvolala svou ucast a "a
roven bylo oznameno uspoTa-
danf move conference nam1re-
ne proti Kalertiho podniku.
Evropska rada Free World
Association, representuj1c1 stat
Milky a vedce Spojenych naro-
d1, pripravuje sve prve verej-
ne forum, ktere Dude souteziti
s Kalergiho podnikem, ktery
je i~nformovanymi osobami O.
znacen "a tendencne protibrit-
sky a protirusky.
Zaroven vyslo ma jevo, re ma
milky proti politickemu rfzenf
conference Coudenhove-Kaler
GIN vydstily do vseobecneho
odTeknut1 pozvanych host1; me
ri TENN co odrekli jsou: hrabe
|Sforza, byvaly italsky zahra-
nicn1 ministr; Prof. Jacques
Maritain, vyznamny katolicky
filozof; Charles Davila, byva-
" rumunsky velvyslanec We
Washingtone; General julius
Deutsch, byvaly rakousky mi
INSTR valky; DR.. Nahum Gold
man, predseda administrative
no komitetu Svetoveho zidov-
skeho kongresu; Prof. Henri
Gregoire, znamy hellenik drive
z paTfzske Sorbonny a Prof.
Mirkine Guetzevitch, kdysi de-
kan pravnicke fakulty paTlz-
ske university.
Hrabe Coundehove-Kalergi,
ktery zalozil a vedl Panevrop-
skou Uni v Europe je nyn1 re-
ditelem zvlastnfho seminaTe O
povalecne federaci v Europe
zr1zeneho ma New York Univer
sity. Zastupce university pro-
hlasil:
"Universita aniz pTejima
zodpovednost Ia program, u
castn1ky nebo vysledky konfe-
renee, ma d1veru v jeff stou-
pence a zalezl il ma 1spechy,
KOnference lie svolana do New
Yorku ma pozvanf university
provadene jejfm seminarem G
povalecne evropske federaci."
Coudenhove-Kalergi svolal
prvni Panevropskou konferenci
do Vidne v roce 1926, druhou
do Berlfna 1880, tTetf do Basi-
leje v 1882 a ctvrtou do Vldn6
" 1886.
William Bullitt, byvaly anne
ricky velvyslanec v Rusku 9
Francii a nyni specialnf tajem'
mix sekretare namofnictvs
Franka Knoxa, Dude pfedseda'
ii banketu pofadaneho konfe'
renc1, 27. brezna.
Alvarez del Vayo, byvalJ
spanelsky zahranicni ministr
Teditel Free World Association
vykladaje oposici Panevropskt
conference prohlasil:
"Prve forum Free World AS
sociation a jeff evropske rad!
ma "a svdj hlavn1 dkol pouka
zati ma to, re je nemozne "a
vesti trvaly a mirovy system :
Europe aniz Sc nepoc1talo s pl
nou spoluprac1 Velke Britain
a Sovetskeho Ruska, jak Sc
Ito pokouseji jiste reakcnl e
vropske kruhy. Konferenc
lCoudenhove-K alergiho je toh
'dokladem."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26
T. C. Masaryk tisku republi
ky Dominikanske.
(Tiskova sluzba Csl. N. R.


Velky denn1k La Nacion "
Ciudad Trujilla v republice Do
minikanske ma ostrove Haiti
prinesl 7. bTezna ma redakcni
STRANGE velky clanek o presi-
dentu Osvoboditeli. Autorem
clanku je ceskoslovensky pfl-
slusnik Willy A. Steiner. Cla-
mex informuje O vyznamu pre-
sidenta Masaryka a mimo jine
vyslovuje dix Wade republiky
Dominikanske "a prijet1 cesko-
slovenskych emigrantG a po-
skytnuti jim asylu v teto svo-
bodne Zemi.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26
DaISich 6 CechoslovakI pablo
" boil.

Washington (ONA): = Poole
zprav doslych Office of War
information, dals1ch 6 Cechu
bylo popraveno Nemci. Jejich
VIVA byla obvykle protinemec-
ka cinnost, clenstvl tajne Cd
bo.jove organizaci a podobne.
Nejmladsi obet byla FL let sta
"a a nejstars1 46 let.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26
Protinemecky odboj rosie "
obsazene a porobene Europe.

VIII \OANAA y
deralnf poslechove STANCE "a
chytily z cizich rozhlasovych
relaci tento prehled protin6-
meckeho branneho odboje z
Francie, Rumunska, Recka a
Jugoslavie.
Francie. = Nezjisteny pocet
Francouz1 stale bojuje v hor-
skych oblastech Haute Savoie.
Ackoliv nekter1 z Mich Sc vrati-
Ii domu malice n~edostatek po-
travin a vyhoveli vyzev svych
rodin, vetsina Poole zprav z
Curychu odmitla ultimatum,
ktere jim Nemci dali. Londyn-
sky rozhlas oznamil, re do E.
Wan LIE Balm bylo poslano tis1c
muzG vichysticke Garde Mo-
bile kter1 mali zakrociti prot
partyzandm.
PaTfzsky majesty kontrolova-
ny rozhlas We sve relaci pro
francouzske posluchace ozna-
mil, re vychisticke 1fady zavfe
ly nekolik dalsich lazenskych
NEST jezto r~ozsiruj1 operace
prot partyzandm, kter6 p1vo-
dine zacly v meste Megeve.
Rozhlas bojuj1c1ch Francou-
"a z Londyna We sve evropske
relaci pfenaSel vyzvu mobiln1m
gardam, ably nepomahaly ne
meckym a italskym vojsk1m v
boji proti Francouzdm.
Britsky rozhlas hlasil evrop-
skemu posluchacstvu, re V il
hofrancouzskem meste Mines
Nemci zatkli 20 rukojm1 pc
explosi pTi nfz bylo zabito 6 ne
meckych voj1n1 a dals1ch Is
zraneno. Rukojm1 vsak byli
Nemci propusteni, kdyz velke
davy obyvatelstva zahajily pro
tinemecke demonstrate. Pc
dobne obrovske demonstrate
byly poradany V Lyonu, kde
Nemci drzi We vezen1 nekolik
set d6ln1kG k deportaci do Ne
mecka.
Poole londynskeho rozhlasu
Nemci provadejf svou pracovn1
mobilizaci We Francii takovym
zp1sobem, re zcela pc pf1kla-
du otrokard prepadavaj1 a u
nasejf francouzske delnfky
kdyz ma prfklad jedou paf1z-
skou podzemn1 drahou domG z
prace. Tito deln1ci jsou hned
nalozeni do aut a odvezeni dc
Nemecka bez zavazadel a anil
by spatrili sve rodiny.
V Bordeaux mlad1ci 16 az 1e
lett byli Nemci zatykani ma u.
licich a dopraveni do otrockf
prace S Todtovou organizacl
ktera stavf nemecka opevnenl
Nemci tez provadeli 1nosy del
nictva z bordeauxskych den
mich list1.
Rumunsko: = Sovetska It's
kova kancelar Tass oznamuj
re zenevy, re v Bukuresti stou
plo napetf pc srazce mfstnf pc
licie S move mobilizovanymi ru
munskymi novacky. Pr vytrz
; nostech bylo zabito vice osob
a rumunska policie a nemect
vojaci vystaveli ma ulic1ch ba
rikady a obklopily vladn1 bu
dovy prekazkami z ostnatehc
dratu.
Recko: = Britsky rozhlai
hlasil, re slime jednotky rec
kych partyzan1 znicily v tech
to dnech chemickou tovarnu
meste Katerini, v solunske pro
WINCH. Rect1 p~artyzani dale
porazili italske vojsko v Gre
vene v zapadn1 Macedonii a Oh
sadili pfi tom jednu vesnici.
Italove dokonce zasadili d.
| boje letectvo, ale pc prudk'
i bitve ustoupili z Greveny. Par
: tyzani tim z1skali kontrolu O
/ kresu Kastoria. Italove re vzte
ku pax povrazdili 100 muzG
jedne vesnice.
Jugoslavie: = Partyzansk'
oddly bojujf zurive proti oku
| pantdm, pres to, re N6mci a |
talove zdvojnasobuj1 sve 1sil
/ vyhnati a zniciti partyzansk
oddly We SVEN tylu. ODE stra
ny ~pouzivaj1 v boj1ch delostfe
i lectva.
8 Ia ranu ranu, "a mstu vzdor .
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-26

Ia padu letadla zabito z lidi.
Tuscon, Ariz. = Sedm lidf
bylo zabito a tTi JIM raneni "a
padu letadla, armadn1ho bonn
bardaku.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09

so mojstri komedije. Ko so Sc
dvignili z raznih strani protest.
proti njihovim zlocinom, tudi $
Estrani Vatikana, so postavili, ka-
kor piseta trzaski I'll Piccolo'
in '"Ljubljansko Jutro," svoje
zrtve pred sodisee in jih obso-
dill jeco ali ma smrt. Nekatere
so tudi oprostili obtozbe. To vse
je lie igra, kajti II Piccolo ne po-
We tega, kar je objavljeno v
Jutru, da je bill brez vsake sod
be " Ljubljani ustreljen Kuko-
vic, in z MIN osem drugih oseb.
Tudi ne pove, da je bill s. okto-
bra ubit .bivsi ban Natlacen.
Ubijalec Sc je bill preoblekel V
katolisko duhovnisko oblacilo in
je po uboju Natlacena usel. TIA
lijani so brez vsake sodbe ustre-
ILL "a talcev V Ljubljani, osum-
ljenih, da SO bill jugoslovanski
patriot.
.Kako je ma Hrvaskem? Pc
Hitlerjevem vzorcu je Pavelic
dne %. oktobra dejal, da Sc ne
more umakniti, da ne more od-
stopiti in da sme samo on 60
voriti v imenu hrvaskega naro-
da. INA nikogar ne morem pre-
nesti syoje odgovornosti,' je de-
tjal Pavelic. Ali veste zakaj? Po
vesteh il Zagreba so vesti "a
vezniskih uspehih tako prepla-
sile ustase, da 81 vsi belijo glave
2 vprasanjem, kako Sc resiti.
Nekateri izmed ustasev mislijo,
da bi bilo najbolje, kar ma KRAFT
ko odstopiti oblast Hrvatski Sc
ljacki Stranki. Pavelic pa kljub
temu hoce ostati ma celu poglav-
nistva. In cato tudi trdi, da ne
more odstopiti. Preostaja mu
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09
lingov. Njihovo easopisje same
to najbolje potrjuje.

lingov. Njihovo easopisje samo
to najbolje potrjuje.
Vsi nasi bojevniki MISC pod
enotno komando. General Mihaj-
lovie, mas vojni minister, mace
ljuje vojaskim oddelkom. Ravno
tako pa obstojajo tudi partiza-
nj. Res je, da so Sport. Nekateri
oddelki delajo ma lsvojo roko-
to je temna stran.. To so pojavi,
XII kakor sence v kaosu okupa-
cije pripravljajo vojno. Slicne
+stvari Sc dogajajo tudi v drugih
dezelah, kjer je odpor silen. Cim
hujsi upor, tenn hujsi je metez
-toda sovraznik sam nam pri-
znava, kako tezke preglavice mu
prizadevajo, tako general Mi
haj jlovic, -kakor partizani.
Kako 5je V sloveniji? Leta
1900, v zacetku 20. ,stoletja, je
bila izsla knjiga, v kateri cita-
mo naslednje besede:
"Kadar bodo zmagoslavne ar
made Neneije zagospodarile cd
Vltave do Jadrana,> takrat bono
izgnali vse ne-nemsko prebival-
stvo IL teh krajev in poselili jih
bono Nemci."
Kakor so leta 1900 sanjali,
tako oni zdaj delajo, to ne sa-
mo Nemci, temve6 tudi Italija-
nj. Italijanski komisar je "a
ukazal, da Sc zapleni vse pre-
mozenje oseb, XII bi lie malo po-
strani pogledale Italijana. Lahi
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09
Londonski radio 0
polozaju v Jugo-
slavijjii
Radio prejenama sl1Sba st 555-
8. febr. 1913.

V teku oddaje v srbohrvasci-
nj, v uri imenovani "ustmene
novice" je londonski radio wee
raj naslovil svojim jugoslovan-
skim slusalcem naslednji govor:
Dajemo vam kratek pregled
polozaja v Jugoslaviji. Znano
nam je, da je kleti sovrag tako
raztrgal naso zemljo, da posa-
mesta in vasi ne vedo,
kaj Sc godi okoh njih, niti ne
"a svojo najblizjo okolico. Tu V
Londonu pa 81 moreno mi, ma
podagi razlicnih vesti, napraviti
jasnejso sliko, akoravno je tudi
ia morda Sc nepopolna in ne
koliko motna.
V Jugoslaviji Sc nj prenehala
strahovlada. Sovrazniki Sc ubi-
jajo in palijo, ter odnasajo ono
malo kar je Sc ostalo. Odpor
Srbov, 'Hrvatov in Slovencev pa
Sc nadaljuje in nam dokazuje,
da tujeeva vlada nj mixer uspe-
la, tudi ne preko domacih kviz-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09

edinole Sc beg. Toda kan? Po-
vsod ma Hrvaskem vlada lakota
in nasilnost je ravno zdaj mai
hujsa. Sef oskrbe v "Neodvisni''
Kovacie, je ma nekem shodu de-
jail zbranim kmetom: "Tezko je,
toda vendar, svojega poglavnika
imamo." Eden izmed kmetov ga
je takrat prekinil vprasanjem
"Prav gospod, 'toda morale hi
biti tako, da bi tega poglavnika
mogli pojesti."
Hrvaski kmetje zdaj ma vse
nacine poskusajo potrositi svo-
je kune, trdec, da "ta nasa kuna
vsak dan dlako menja in prav
"a prav dlako izgublja."
Ustaski list pise, da je mnogo
Hrvatov interniranih, ker so Ia
pustili vojsko, ko so jih vpokli-
cali v domobranstvo. Nekateri
beze k zdravniku, drugi 60
zdove, zopet drugi pa Sc predajo
ma 'front.'. LIE izvrzki Sc Sc bore.
A Srbiji Sc kljub vsem re-
presalijam nadaijuje odpor ne
zmanjsano silo. Dne II. januar-
ia so zaeeli sredi Beograda sire
ljati ma tri policaje, XII so sluzili
sovrazniku. Bolgarske in nem-
ske cete so bile v boju patrio-
tt ma mostu pri Vladicinom Ha-
nu. Patriot so nemeravali po-
gnati most v zrak. Porocajo, da
most nj bill poskodovan. Toda
Nemci sami priznavajo, da je
bitka trajala 10 ur. L. tega je
videti, kaksen je njihov polozaj.
Omenjeni most Sc nahaja ma
progi, XII vodi V Grcijo.
A to nj prav najzadnja vest.
Nemski radio poroca zdaj o bo-
jih patriot pri Aleksincu. 70
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09
PoIgi in pokolji V
Srbiji
Londonski Daily Herald
prinasa pod naslovom 'tstiri
move Lidice" vest O strelia-
'2nju 900 Srbov zaradi sabo-
taze.
eGrosne represaiie . Srbiii

aGnosne represahje y Srbiji
aSile osisca SO zagresile v Ju-
goslaviji ,stiri nova divjaska gro
zodejstva sslicna onim v Lidicah
Nemske in bolgarske okupa-
torske eete SO popolnoma poru-
sile in frazdrle stiri vasi v Sr-
biji, kakor so izbrisali iz lice
zemlje eesko vas Lidice meseca
junija radi uboja praskega krv-
nika Heydricha. -
Pobili so 600 srbov, moz, zen
in 4otrok.
.Vse to je nacisticno masceva.
ME zato, ker so gerilci v severe
zahodni Srbiji porusili pet mo.
stow. -
Reuter- poroca, da je vest 9
tenn strasnem zlocinu prispela v
Kairo dine IA. ,novembra.
Ma bozieni vecer so Beo,
gradu ustrelili 10 talcev.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09
p05EB NO
N kAzhAkjE

Nasim prijateljem " Collin
woodu tenn potion naznanjamo,
da smo Sc dogovorili z Mr.. Jo-
sephom zeletom in Sinovi, da
nam. .radevoije odstopijo njih
pogrebno kapelo "a vse prilike,
kadar bi nasi prijatelji zeleli, da
IL njih druzin mi odpremimo
njih pogreb. Mnogi so povpra-
sevali, da bi 5tudi mi odprli
Collinwoodu pogrebno kapelo.
Take stvari stanejo silno de-
maria in nj v teh cash mogoce.
Radi naklonjenosti cd strani
zeletovega pogrebnega zavoda,
bo nam cd sedaj to lahko u
street, vsem, XII bi zeleli Sc obr-
niti do mas.
Postrezba je jamcena, stale
ne DO nikogar mic vec kakor O.
bicajno. Take DO "a vse prav.
S prvim poskusom so bill ljudje
zelo zadovoljni, upamo tako tu-
di " bodoce.
To maj sluzi v prijazno ma
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09

lpet drugje govori, da je biloI
lnekaj ranjenih V bojih, in sicer'
Ikje? pri Krusevcu in ta6ku.
II govora svabskih petolizcev je1
videti, kako je narod zavrel in
kako Sc bori. V svojem govoru
" Negotinu je Medic trdil, da
bodo Rusi to zimo -propadli, ker
nimajo vec topov. Komaj IA dniI
"a tenn, pa so Rusi zajeli prekoI
20 nemskih generalov in unieili
nemsko armada cd $50, 900 MOI.
tCunja kleceplazcev, XII 81 jeI
nadela ine "Srbski Narod," OBJ
zaluje, da vsepovsod napadajoI
Nemce. Zdaj so vendar uvideli,
da srbski narod noce tega move
ga reda. "A izdajalci Sc se vedno
ltrudijo sda bi pomagai Nemcem.
Ako bi Nedieu in drugim izda-
tjalcem bilo do Srbstva, Sc ne bi
bill nikdar ,podali v sluzbo Mem
cev. s...
Tudi general Bader Sc je zaeel
sklicevati ma hasko konferenco.
To je malo pozno. Upostevati bi
je bill moral, predno je bill Beo-
grad bombardiran.
Ako zberemo vse te novice in
il njih napravimo celotno sliko,
vidimo, da Sc yes narod bori "a
osvoboditev. Vsi vemo zdaj, da
je Hitler moral napasti Jugo-
Slavic, predno je udaril ma Ru-
sijo. Jugoslavija je bila najvecja
ovira. Hitler DO zdaj uvidel, da
je Jugoslavija re zopet njegova
najvecja tezkoca. Nemci hi radi
resili kar Sc da resiti. Toda pri
mas general Bader ne bo resil
nieesar, kljub vsem naredbam,
XII jih je izdal proti generalu
Drazi Mihajlovicu.
To je vojno poroeilo o voja-
skem polozaju "a vse nase geril-
ce. Danes je najbolj znacilen oni
poziv Vladike Nikolaja: "Po-
mozi, Boze da Sc braca sloze."
Londonski radio opisuje v ne
XII drugi oddaji v srbohrvascini
polozaj ma frontah po padcu
Stalingrada. Pripoveduje kako
so vse nemske pozicije ogrozene
in, da grozi Nemeem unieujoc
poraz pri Rostovu.
Opisuje nato Wits Hitlerjevega
poroeila o padeu Stalingrada in
omenja nemsko trditev, da je bill
tam unicen oddelek Hrvatov.
"To pac MISC bill pravi Hrva-
ii, XII so tam umirah "a slavo
nemskega rajha, kakor bi to
Hitler rad pokazal v svojem ko-
munikeju. Bill so Pavelicevi u
stasi, roparska zalega, take pre-
palice, da so ma zeljo svojih go
spodarjev ubili svojega lastnega
kralja. Tudi ma rusko fronto SC
odsli, ko jim je gospodar to
ukazal in dali svoje glave "a oni
"novi red," XII edini dopusca OBJ
stoj roparskih elementov kakor
ustasi. Dejstvo, da Nemci svira-
jo hrvasko himno ma svojem ra-
diu, ne DO spremenilo tega, da
niti en- sam pravi Hrvat ne DO
zaloval "a tolovaji, XII so sramo-
till njegovo hrvasko ime. Kako
maj hi Hrvati zalovali "a onimi,
XII so sli v boj lie cato, da Sc
utrde zidove jece, v katero So
vraznik zapira njihovo domovi-
no?
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-02-09

-P0dprimo b0rbo Amerike "a demo-
kracijo in syobodo sveta Z nakupom
vojnih b0ndov in ojno-varGevalnih
Znamk!
Evening star., 1943-11-28
Not So Soft

IHE standard Spritz recipe when
made with hydrogenated cooking
fat gives a close-textured dough.
light and soft to the touch, but
not so soft as the butter-dough.
This mixture passes easily through
the cookie press, and care must be
taken not to make the cookies too
thick. The dough rises, but only
slightly, during baking.
The standard recipe made with
margarine gives dough very like
that made with butter. Not quite
Evening star., 1943-11-28
Press out the dough carefully, A-inch thick
CHRISTMAS COOKIES

so fluffy, not quite so smooth; and
during mixing the fat does not
cream as readily nor blend as
quickly with the sugar, egg and
-four and the dough has brittle
look. But completed, there is little
difference between the dough made
of margarine and the dough made
of butter. Do not beat too hard
and do not soften with milk.
Use n teaspoon of salt when
making the cookies with lard or
with hydrogenated fat. Use II tea
spoon salt when making the cook
les with margarine. Powdered
sugar or very finely granulated
sugar gives better results than
regular granulated. Keep all mate
rials at room temperature.
No matter which fat is used,
bake up the dough as soon as pos
sible. Standing sets the dough,
chilling spoils it for the tube.
Immediate baking gives the
best results. Half fill the tube
with the dough and press the
cookie shapes out H-inch thick
onto an ungreased baking sheet. A
quick back turn of the press han
die will cut the stream of dough off
neatly, and the pattern will be
very clear.
Bake 10 to IL minutes in a mod
crate oven. The white fats will not
cause the cookies to spread quite
so much as they do when made
with butter. They will be almost
as f1avorful, exactly as crisp and
tender. Those made with lard will
have a crisper texture but a very
good favor.
Spsitx coei,ies
l cup shortening
% cup powdered sugar
egg Qarge)
ID teaspoon salt
teaspoon vanilla or n tea
spoon other favoring
3 cups sifted -four
Cream shortening very well, add
sugar and cream together until
light and we'll blended. Add egg
and beat slowly until we'll mixed.
Add flavoring and salt. Add 2 cups
sifted flour, a little at time, beat
ing we'll. Of the electric mixer is
used, stop the motor at this point
and continue by handy Add re-
naming -four and stir until a
firm soft dough is formed. Perhaps
only q cup will be needed. Turn
dough into cookie press, press into
Christmas shapes-stars, wreaths,
crescents, etc.-on an ungreased
cookie sheet. Decorate with bit
of candied rind or a nutmeat, if
desired. Bake in moderate oven
(375o F.) 10 to IL minutes or until
family brown. Remove to cooling
rack and when cold pack into tin
box, and keep tightly closed in a
dry place. Approximate yield:
4 dozen cookies. Of the recipe is
cut in half, use one small egg.)
Evening star., 1943-11-28
Dou't Add N1iu

BUTTER becomes softer at room
temperature than any of the white
cooking fats, such as lard. hydro
genated vegetable cooking fat or
margarine. So the most common
temptation in adapting the Spritz
cookie to these times is to add a
few tablespoons of milk to give the
dough the soft fluffy look. This
spoils the cookie entirely, and a
great waste it is, this year of
scarce fats.
Each of the white fats mo drip
pings or meat fats can be used for
the Spritz) gives a special charac-
teristic to the dough. But each fat
will give a good cookie - rich,
tender, golden-tinted bit of Christ
mas tradition.
The standard recipe when made
with lard will give dough with a
slightly grainy appearance. Not
fluffy and not shiny, but quite soft
to the touch. When put through
the pastry tube which will shape
the dough into holiday patterns,
it does not gush forth but comes
out sparingly. 1t takes watchful
care to shape each cookie properly
on the baking sheet.
Evening star., 1943-11-28


tionally. Sprltz cookies are made
with butter, and in other years
this investment of butter has
never been questioned - the re-
wards were so great. But this year
there is no butter to invest -
and the famous cookie must be
made with other fats. Here lies
trouble. For all good cooks judge
a cookie dough by its feel, by its
texture. And when the proportion
of fat to -four is as great as it is in
the Spritz cookie, the kind of fat
used is greatly responsible for tex
ture.
Evening star., 1943-11-28
No buffer this year?
Then try this recipe
% &Mes !%~w

n RST famous of
xV@holiday cook
les is the Spritz
rich, crisp. shaped
into stars, Wreaths,
Tl.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1943-01-31
Spring Hats Dsagned Stay 5,m& Anchored on the -Asn
Victory Aides Change Their Headquarters

A NNOUNCING new quarters
"A for Victory Aides-Neighbor-
hood War Clubs tomorrow
and thereafter o.. in the Nc
Kerchey Building. 1851 Wood
ward avenue :. telephone
Cadillac 57Sl.
Also, sector meeting the
regular monthly meeting Of Area
u, Zone d Of Victory Aides will
be held AT the Winterhalier
School. corner BroadStreet and
Cortland, February 2 at 7:30
p. m.
Mrs. Blanche Fruend, sector
aide. will preside and introduce
DR.. Preston Scott, county chair
man of n & h b hood War