Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-08-26
NEJASNOST, XII VZNEMIRJA

Konferenca Quebec je koncana Vrsia Sc je "a
zaprtmi duri rad cesar sc nihce pritozevat,
kajti sred gigancne borbe kater e ma ehnlc usoda
milijonskih narodov dovo, da bl usesa So
vraznika dosegle nformace, XII bi mu lahko nezmerno
koristile in pomeno izgubo nesteth zivenj ma nasl
strani To zlasti vea "a posvetovanja in skepe voja
skega znacaa Tanost tenn pogledu je umljva in po-
trebna.
Toda kar vznemira mnogo ljudi, je tanstvenost
katero je konfeenca obravnavaa polticna vprasanja
XII neposredni zvezi naso borbo, XII je borba med
dvema totano nasprotujocima 81 politicnma ideJama
svobodo in diktatuo, demokracjo in faszmom. 10 ne
pretno dejstvo vznemja misleco aVnost demokrat1c
nh dezeah kajti zd Sc, kakor da anglo-amerisk vod
telji smara o publiko "a otroke kaerim pre
vec povedati Ludje maj enosavno zaupajo vodteljem,
XII vedo, kaj delajo in kaj je dobro zanje.
Predsednk Roosevelt je govoru 28. julia H. pr.
reke ste vrste skrbno panranje XII je prneso zmago
severni Afri, e potrebno, ako hoGemo zvojeva zma
60, XII DO trajaa Zdruzeni narodi edin tem da
sedaj nj cas- da bi Sc spusca mednarodne razprave
gede vseh pogojev miru in podrobnosti bodocnosti'
Ako bi bill zdruzen narodi res edni tem da sedaj
nj cas- "a take razprave bi izava imea kak poen Toda
jasno e da nj tako Bas odsotnost rske reprezen
tactic Quebecu bodisi, da je bia upravcena ali ne,
bodisi da e bia k1ivda zano angloamerski ali lski
stran dokazuje da zdruzeni narodi pol ju po
liticnih vprasanj MISC edini
Cello vec: il tega, kar je javnos, nj mogoce
dogna kaksen e angloameriski program, ako tax pro-
gram spoh obstoji Vprico zasrtih in zbegavajoch IL
jaw XII priha ajo cd merOda nh vodeljev Washingtonu
in Londonu, je javnos prsena k ugibanju podlagi
raznih potez, dozdevno vaznih nevaznh XII 81 ceso
medsebojno nasproju in Sc bo pogosto k1icecem
soglasj ju dekaracijani nash voditeev.
Tipicen primer takega kricecega nesog gasja, XII mora
M ma zivce vsakemu pravemu denokrau, je brezkoncna
obzi1nost in skoro akas ska usuznost XII karakerizra
ango-amerisko dipomacjo njenh odnosajih Span
skim fasisticnm rabljem gen. Francom Zadnja epizoda
tenn zalostnem poglavju demokracne diplomacije je
bila javnem tisku bas te dni.
Franco, XII Sc ina zahvati "a svojo obast edino
Hitleru in Mussolinu, e ob1nil Angljo in Amer
ko prosnjo da ga zalozita orozjem, ker ocivno
bo, da prihaa dan, ko DO spansko ljudsvo pledlo
zilo racun "a nezmerno gorje XII ga e prizadja Med
Francom in briskm posanikom Madridu so Sc vrsil
tozadevno raZgovor prav casnkaska ves nakar bila
Francova zela sporocena vladam Londonu in Washing
tonu XII sta jo baje odkoni Pomnite "baje odkloni,
ampak mix nobene merodajne ali uradne IL ave, da
Sc e to zgodio in Sc man. da e Francovo akcio
oznaco "a to, kar je podla nesramnost!
Megla, XII Zastira anglo-ameris odnosa svobod-
MIN francoskm gibanjem, je danes ravno ako costa
kot e ba dneh, ko je marsal Peain ia senni obo-
zevalec fasizma avno solnci dobrotvosti zapadnih
demokrac Francoski odbor narodno osvoboditev c-
gar politicn vodja je general De Gau e Sc vedno
priznan vsed cesar upravicena sumna zrazena pred
par dnev cd francoskega publicista Pertinaxa New
York Timesu da Sc vedno obsoji moznost da bono de-
lai Petainom, cim nase cete pridejo Francijo
, In kaj maj pomeni vest, XII je bila po Associated