Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-06-01
ZBLIZANJE AMERIKE, ANGLIJE IN
RUSIJE

Poloficijelni londonski "Times' je objavil nedavno
tri in pol kolone ~obsegajoc uvodnik, V katerem je podal
analizo angleSke politike V Evropi. Velika Britannia je
prisla do zakljucka, da je bio ravnovesje sill devetnajste-
ga stOletja "a Vecno pOrusenO V EvrOpi pc neizprosnem
pohodu vojaskih in ekonomskih razvojev. Velka Brita-
Mia je danes prepricana, da Sovjetske Russia ne more,
prav kakor tudi ne Velika Britannia sauna, mic vec voditi
politike izolacionizma V Evropi. Ako hi Sc Velika Brita-
Mia ali Sovjetska Russia zopet zatekli k politiki izoacio-
nizma, bi postala dominacija Europe pc Nemciji zopet
neizbezna.
"V zapadni Evropi ne more bti miru in varnosti,
dokler ne DO tie varnosti tudi V vzhodni Evropi, V vzhodni
Evropi pa tega ne more biti dotlej, dokler ne bosta mir
in varnost podprti in zascteni pc vojaski sill Sovjetske
Rusije,' pravi Times, XII je obicajno glasnik in tolmac
idej britanske Wade.
Isto idejo 0 vitalni vaznosti sodelovanja Rustic "a
varnost sveta sta izrazila V tel dezeli tudi podpredsednik
e Henry A. Wallace in Josepeh E. Davies, bivsi ameriski
veleposlanik V Moskvi.
Velika Britannia je priSla danes do spoznanja, da
"kontinentalni narodi, XII so brezupno razdvojeni, Sc ne
morejo merritt V boju z NemGijo." Posledica tega spozna-
MIA je, da zele Anglezi mocno in silno Rusijo. Oni so tudi
u%verjeni, da imajo ruski sosedje ''tehtne vzroke in razlo-
ge, da gledajo ia S0vjetsko RUSTIC kot ma svojo zasctni-
co ploti nacijski dominaciji.' Nato "Times' nadaljuje:
Eden lzned pogoJeV, ma katerem mora Russia vztraJati
in DO yztrajala, je zahteva, ola morajo priti ruske zunanje
obrambe V dObre roke. In kakor danes vse izgleda, DO
Russia pc tel vojni V p%olozaju ustvaritve miru in spora-
yuma Oh mejah, XII jh DO smatrala "a varnostne meje
svOje obrambe."
Toda Times" gre Sc dale in pravi, ida je fran
cosko-britski sporazum s Poljsko leta 1899 privedel do
nemsko-lUskega sporazuna V avgustu leta 1889"
Anglezi so danes trdno odloceni, da Sc mora uniciti
sleherno kal ruskega sumnicenja. cato morata tako We
lika Britannia kakor America priznati Rusiji, XII najvec
doprinaSa V sedanjem boju in XII DO najvec doprinesla
tudi h koncni zmagi, meme pravice, da sama odlocuje,
kaksne meje so potrebne neni bodoci varnosti. Times
prayi, da bi bila naravnOst blaznost, &c hi 81 Velika Bri-
tanija in Amerika utvarjai, da jima DO mogoce S po-
mocjo kakih maih zaveznikov, brez Rustic ohraniti mir V
Evropi.
Posledica teh nazorov je, da Angleji si1no obsojajo
Ve one politicne kroge, ki Sc igrajo Z pc Vatikanu pri-
porocanO idejo O "cOrdon sanitaire,' XII maj bi bill usta-
nOvljen pod krinko KatoliSke agralne federacije V who
di Evropi. Da take idee Sc vedno o~bstojajo, je bio do
kazano nedavno, da je DIR. lgnatius Smith, dekan filozof-
ske fakultete ma vseuciliscu V Washingtonu, nasloviI ma
visoke vladne uradnike, XII so prisli z nadvojvodo Oto-
nom k mast OBJ priiki pete obletnice avstrijskega "Ansch-
lussa," APPEL, da Sc "zajamci Avstriji memo va1nost pred
imperialisticno nevarnostjo, XII Sc plazi oh njenih me-
jah pod krinko ateisticnega boljsevizna."
Anglezi so odlocno %nasprotni vsakemu poizkusu usta-
novitve kakega katoliskega "cordon sanitaire," katerega
mora pc tel vojni ~nadomestiti kolektivna varnost, V ka-
teri DO igrala Russia pray tako glavno in odlocilno vlogo
kakor jo igra v tel vojni.
To so tudi tiste vazne p%oliticne teze, radi katerih je
prisel angleski minister Eden v to dezelo, da Jill strokov-
njasko predoci ameriskim drzavnikom.
N~erazumljiva igra usode je hotela, da je postala to-