davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
PREGLED
VAzNIH
VESTI
SOv.jetska Russia

Cd kada je americki admiral
Standley optuzio Sovjete da ne
iznose ma javnost kolicinu pono5i
koju primaju Cd Amerike, nedelj-
mix IN FACT je doneo 'biografi-
ju" Standley-a u kojoj Sc, medju
ostalim, rekorduje da je ma 25.
augusta Standley PRIMO najvecu
dekoraciju ikada danu strancu -
PRIMO ju je Cd Bonita Mussoli-
MIA.
U ostalom, nema dvoibe da ie
Stan dley govorio neistinu. Doka-
zano je i priznaje Sc da je mos
kovska PRAVDA detaljno pisala
o americkoj pomoci Rusiji Il svom
broju cd 90. januara. Ma Is. de-
cembra TRUD, organ Sovjetskih
juniia, stampao je diva stupca o
toj pomoci. IZVESTIJA je to uci-
Mia ma 49, novembra, it'd.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
Europa

Washington, 25 marta. (ONA)
Pregled europske zetve "a 1912
godinu objavljen je lnstltutu
ga strane kulturne odnose u MI
nistarstvu poljoprivrede u Wa
shingtonu. Pokazuje Sc da je ko-
licina proizvedene hrane II Euro
nj. izuzev Sovjetske Unije, blla
samo 2-3fa ispod priroda l94l-42
a 15% ispod priroda prosjecne
predratne godine. To nije utjesna
poiava "a naciste, ali nije nj ia
talna. Cak je proizvodnja nekih
usjeva povecana, tako ma PRIMER
(Nastavak ma 4. stranl.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
Jugoslaviia

Izgleda da nacisti oeekuju in
vaziiu Balkana. Vesti cd prosle
nedelje kazu da nacisti groznlca-
vo rade ma pospesavanju indus
triiske proizvodnje II JugoslaviU.
Jedan casopis kaze da je avijon-
ska tvornica Kraljevo potpuno u
nistena. da tvornica municije u
Kragujevcu ne moze da radi zbog
toga sto je masinerija vec davno
nrevezena Nemacku, ali da i'm
izgleda da &c biti u stanju pokre-
nuti yeliku tekstilnu tvornlcu Pa
racin celicnu tvornlcu Smedefe-
vo ma Dunavu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01

Poslednje vesti rekorduju da le
otpor mladih FrancuZa unlSten IL
krvi. To bese otajan otror. Bee
oruzia, bez municije, gerilci su
pokuSali da Sc brane sa odvalJlVa-
MEM stena sa brda na koja su Sc
popeli.
To ;skustvo francuskih .gerllaca
sIuzi kao jos jedan dokaz da rad
nici he mogu traziti tvrdjavu IL
brdima iii sumama. Tvrdjava rad
nicke klase mora da bude - in
dustrija!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
Pise: W. S.

"Doslednost, ii 81 dragulj." ia
macno je pokojni William Shakes
oeare sastavio tn klasiCnu recent
Gu nakon sto je opazio oAo sebe
prilicno nedoslednosti. Draguiii
su retke stvari, ali draguIj- j-dos-
lednost je jos redja. To narcotic
vazi "a takozvani radnicki pokret.
Priblizuje Sc kraj cetvrtoi dece-
niji cd kada su sc medju jugosla-
venskim radnicima potele podizati
radnicke organizaciie - styarne
takozvane. Ali teSko da Sc ikada
iii u kojoj zemlji podigla takozva-
na radnicka organizacija koja je
imala mamie doslednosti cd grupe
koja Sc IL pocetka kupila oko Rad
nicke Straze a koja Sc danas ku-
pi oko Narodnog Glasnika. TIE su
zbilia majstori "profesiie' nedos-
lednosti. Evo jednog nedavnog
primera.
Narodni Glasnik, organ hrvats-
XIII ''komunista" Cd 25. juna pro-
sic godine ina iedan uvodnik pod
naslovom "Potreba Medjunarod-
nog Radnickog Jedinstya" koii
pocinie ovako: "Jedno iskustvo
koje svom snagom izbija ma pavr
sinu ie iskustvo n1edjunarodne
radnicke solidarnosti. Radnistvo
diljem sveta je cd uvek predvodi-
10 Ii zagovaranju iedinstva na
svijetskom obimu. Narcotic rad
ni3ke iunije, one su IL samom
svom pocetku uSpOstavile organi-
zacione forme medjunarodnih We
Ia :. iedinstvo radnicke klase]
ne dolazi samo po sebi. Ono do
lazi razvija Sc samo kao rezultat
borbe "a zajednicki cilj ="
To je nesto sto bi mogao potpi-
sati svaki Marksista, posto Mark
sisti zagovaraju, kao sto su uvek
zagovarali, potrebu medjunarod-
nog radnickog jedinstva. Kapita-
liam je medjunarodan, njegovi
interest nalazu da Sc radnicka
klasa drzi II potcinj jenosti. l rad
nicka klasa je medjunarodna, po
celom svetu ona nosi isto obelezie
- lance najamnog ropstva, njoj
je potrebno medjunarodno jedin-
stvo "a uspeSan nastup protiv "a
jednickog neprijatelia, ona mora
imati zajednicki cilj = obaranje
kapitalizma uspostavu Socija-
liZma. To je skladu sa Marks
Engelsovom lozinkom: "Radnici
nemaju nista da izgube, osim svo-
jih lanaca, a imaju svet da dobi-
ju. Proleteri svih zemalja, uiedi-
mite SCI"
Ali spomenuti uvodnik ne osta-
je dosledan ideji izrazenoj u gore
citiranom. Evo kako produzava
"Oni koji Sc najvise zalazu "a 81
gurnost svoje zemlje, pod uslovi-
ma buduceg mira sa novim pro-
gresivnijim odnosajima. mo-
raju sami aktovati da uticu ma te-
kuce dogadjaje, da ma tai nacin
unapredjuju ubrzavaju svjetsko
jedinstvo. A to je radnistvo. U
modernom [kapitalistickom] drus-
tvu radnistvo je najboljem po-
lozaju da ucini wise nego MIA ko-
ia druga kao da in ina sesna-
est klasa u doprinasanju "a po-
biedu II ratu j "a uspostavu pra-
vednog III mira. -. Nema nista
boljeg sto bi radnistvo moglo pod
uzeti. =" (Crna slova su moja.)
Usporedimo ia diva citata. U
prvom je izrazen Marksistieki po-
xiv "a ujedinjenje radnicke klase
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
Dosledna Nedoslednost Klasnih
Saradjivaca
ZlO Poceli, jos Gore SvrSavaiu

sveta kOja ina samo jednu misi-
ia a to je da obori kapitalistiCki
sistem izrabljivania te da ma ME
govO mesto uspOstavi socij ijalistiC-
XII sVet srece, blagostania i mira
ia Geo ljudski rod. Drugi citat
vestacki iskoriscava prvi i kaze
radnickoj klasi ono sto ii naibo-
lie mozes da uradis jeste da Sc
sva predas radu ia uspostaylja-
ME kapitalistithog mira. A to je
isto sto i kazati radniCkoj klasi
da najbolje sto ona moze uraditi
jeste da upregne sye svoje sile da
i nadalje ostane ropska klasa no.
seci jaram nemilosrdnog i krvo-
locnog kapitalizma Eto. takva ie
pseudokomunistiGka dosledn0st,
Ali to nije nesto novo. takva
ie celia sarena istorija pseudoko-
muniStickog pokreta America.
Nema tome dugo Cd kada su "ko-
munisti" bill toliko "borbeni'' da
i'm je vatra sevala IL ociju, to "a
bill r-r-r-r-revolucionari koji nisu
mogli otvoriti usta da ne reknu
"nasoyna akcija", "oruzani usta-
max. "diktatura proletarijata'
It, d. Upinjali su Sc IL petnjih lila
da "dokazu' da u America nema
burzoaske politicke demokratije.
vec da ie to "burzoaska diktatu
ra.'' Oni su ceprkali po spisima
Marksa, Engelsa Lenina da bi
"dokazah' tacnost svoga drzania. -
Zatim Sc neSto desi. opet Sc pre-
vrcu, opet menjaju. Ne samo da
je "a njih pocela opstoiati burzo-
aska politicka demokratija, nego Sc
oni zaljubise u nju do toga sterena
da su posvetili svu svoju energi-
ju IA odbranu ostataka burzoaske
demokratiie Niie wise bilo Marks
ovo iii Marks ono. nisu Sc wise
pozivali ma Lenina da dokazu da
he postoji burzoaska politicka de
mokratiia. u stvari oni su poCe-
Ii da sve redie redie spominiu
ociialisticke velikane, dok iii ko-
nacno uopSte ne Spominju - lzu-
zev ako oglase koju knjigu iii bro
suru, koje su i'm ostale cd rani-
jih dana, Ia prodaju.
Verovati ie da kad; Sc bude
pisala istorija naSer vremena. ma
rocito istorija radnickog pokreta
naseg doba, da &c Il poglavlju IL
dajstva biti posveceno prilicno
prostora tim nedoslednim stvoro-
vima. Mogla bi Sc prelistati isto->
RIA svih vremena. ali teSko da bi
Sc moglo naci iedan pokret koji
ie zavrsio sramnije nego sto je %
slucaj sa pseudokomunistima.
Ne postoji rec doslednost reg
niku izdajica Proleterske Revolu-
ciie. izuzev ako i'm postoji Ia svr-
hu da izrade svoj nadgrobni nat
pis = DOSLEDNO NEDOSLED-
I'M.
Doslednost, to je obelezje revo-
lucionarnog pokreta koii Sc II ma
Sem dobu mora zasnivati ma prln
cipu nepomirljive klasne borbe:
koii mora dosledno raditi ma or
ganizovanju radnicke klase Ma diva
velevazna fronta politickom
ekonomskom; koji mora dosledno
isticati socijalisticki cilj zalednic-
kog vlasnistva sredstava "a pro-
izvodnju proizvodnju Ia upotre-
bu ma osnovu principa da ce pro-
izvodjaci primati potpunu drust-
yenu vrednost svoga proizvoda.
To je doslednost Proleterske
Revolucije = to je doslednost S.
L. p!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
CLEVELAND, O., THURSDAY, APRIL 1st, 1943.
Sa klasn0q Fronta

radnika radnica. Izgovor mu je
da korporacije zeljeznica nisu rla-
tile $25, 100000 poreza kojeg du-
guju gradu.
Hague-u nikada ne manjka IL
govora. A kada ne bi imao izgo-
vora on bi Sc avek mogao osloniti
ma svoju staru izjavu: ia sam
zakon!'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01

nici stranih zemalja imali priliku
da 'izraze svoja gledista rosredom
slobode sastanka, slobode stampe,
i da slobodno biraju svoje pred
stavnike, al, cak da slobodno
glasaju "a formu vladavine svoy
sopstvenog izbora' ali ii isti
ljudi pobesnu prete sa fizi:kom
silom, ruljastvom, zatvorom it'd,
sve uprkos federalnih zakona, ka-
da Sc suoce sa grupom svojih su-
gradjana koji upraznjavaju svoje
politicko pravo, to zbog toga sto
sc politicka gledista tih grupa ne
slazu sa politickim gledistem jaw
nih cinovnika."
Izvestaj je dalje rekordovao O.
groman porast Il broiu rasturenih
letaka. Radnici Chicago i nepos-
redne blizine primili su is ruku
nasih rasturivaca preko cetvrt
miliona besplatnih letaka Socija-
listicke Radnicke Partije. Ukupan
hroi rasturenih letaka dostize
skoro 100000 komada.
Prvo zasedanje bese privedeno
kraju nakon pozdravnog govora
bratskog delegate Partije koji prl
kraju procita sledeci pozdrav Ma
cionalnog Sekretara, Arnold Pc
tersena:
Drugovima i prijateljima Socija-
listicke Radnicke Partije Illinois
zasedavajuci ma Konvenciji 27. i
%. marta 1943.
Drzavna Konvencija Socijalls-
ticke Radnicke Partije 1llinoisu
zasedava owe godine pod bezpri-
mernim uslovima. Globusni rat, u
kojem Sjedinjene Drzave igraJu
tako vaznu ulogu, pritiskava moz-
COVE mase radnika kao Alrske
planine, oduzimajuci, narcotic cd
radnika, prisilnu platu znoju,
krvi suzama bezprimernu is
toriii. Nase Partijske sile su osa-
kacene. nasa aktivnost razorena,
delimicno nasa Organizacija pa
ralizovana. Ono, sto su ranije re-
presivne sile Wade nalazile "a po-
trebno da rade u ometanju nasih
aktivnosti, to su logicni, premda
ocekivani, rezultati rata postigli.
Mi imamo malo izbora ovim
stvarima. Ali mi imamo izbor sto
Sc tice nacina ma koji cemo mi re-
aktovati ovoj teskoj situaciji, ma
Gin, to jest, ma koji cemo sc mi,
kao ljudi j zene S. L. p, dignuti
prema ovoj situaciji, ovoj ne
nadmasnoj probi. Da Ii je coveka
iii zene S. L. P, dostojnih imena,
koji &c reci (recima iii delima)
da cemo Sc mi kukavicki slegnuti
pred silama okolnosti, racunati
i najgore najboljim? Ne, dok cr-
vena krv lett kroz nase zile, ne,
dok Sc duh Daniela De Leona sma-
ira vrhovnim i odlucujucim ma
Sem cilju svakom podhvatu!
Posto, da parafraziramo velikog
americkog revolucionara, da Ii je
"zivot kao obicno,' da Ii su ia
kozvane pogodnosti, da Ii je po-
sac, tako mill i dragoceni, da Sc
imaju kupiti pod cenu mizernog
potcinjavanja predaje?
Ne, kao ljudi zene S. L. P, mi
pristine moramo primiti neizbez-
no, mi takodjer moramo Sc sveca-
no zavetovati da cemo ostati YER
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
Drzavna Konvencija SIP.
u IllinOiSu
Prosla g0dina rekord0vala p0vecanu aktivnOst
izradjen je plan "a jos vecu buducu
.aktivnOst - NaciOnalni Sekretar
Petersen pozdravlja Konvenciju

Kao pravilo, politicke partije
odrzavaju konvencije sa special
nom svrhom da Sc imenuju kan
didati "a tekuce izbore, kada tt
izbori prodju te partije saviju
svoje barjake do drugih izbora
To nije slucaj sa S. L. P. zbog to-
ga sto ie nasa kampanja nepre-
kidna.
Ma z8. marta odrzana ie Drzav-
ma Konvencija S. L. p. Illinoi-
su. Konvenciju je prethodio ban
! ket odrzan II subotu vece q. mar
Ia. Pored svih poteskoca vezi
sa transportation, ovogodisnja
poseta bese VEGA cd proslogodis-
ME. Ali bilo je drugih potesko-
ca. CikaSke novine, nekoliko dana
pre- banketa ma dan samog ban
Aeta, sa velikim slovima naglasi-
vase skoro potpunu nestasicu me-
sa "a grad Chicago. To bese pri-
lican problem "a odbor odgovoran
Ia pripremu hrane "a wise cd 100
osoba. Ali gde je volje tn Sc ma
dju sredstva. Tako ie bilo sa
konvehcfjskim banketom. Ma cast
j priznanie nasim vrednim druga-
ricana. preko 100 gosti ma ban
ketu uzivali su ukusnu obilnu
veceru.
Nakon govora bratskog delega-
ia Nacionalne Organizacije S. L.
P., koji je trajao skoro diva sata,
preslo Sc ma kolekciju "a drzavni
fond S. L. P. Ia relativno kratko
vreme, okupljeni drugovi j druga-
rice i prijatelji S. L. P, prilozise
rekordnu svotu Cd $765.O0 koja
sa kolekciiom ma samoj konvenci-
il konacno dostigne svotu cd bli-
zu $850.O0.
,Malo posle 10 sati nedelju u
jitro %. marta, Drzavni Sekre-
tar, drug Frank Schnur, sa KRAFT
kim ali vrlo prikladnim govorom,
@otvara konvenciju. Godisnji lives
tai Drzavnog 1zvrsnog Odbora,
bese centralna tacka prvog Ease
danja. Uvod ,izvestaju, premda
kratak, bese dobropromisljen pri-
kaz svetske situacije. U vezi sa
posleratnim planovima, narcotic
vezi sa obecanjima da ce male
nacije imati pravo da biraju svo-
ie vlastite forme vladavine, lives
tai kaze:
mi drzimo da ako izborni "a
koni vecini drzava Sjedinjenih
Drzava, mogu sluziti kao primer
tog 'slobodnog biranja' vladavi-
ne, narcotic izborni zakoni Drza-
We Illinois, koji danas predvidja-
ju da Sc mora sakupiti $4,000 pot
pisa predstavljaju da ukljuceno
IL celokupnom broju cd 25.O00 pot
pisa moraju biti potpisi cd maj
mamie 200 punopravnih glasaca
il svakog Cd najmanje SO okruga
County celoj drzavi, da bi kan
didati manjih politickih partija
imali mesto ma glasovnici. Imaju-
ci to u vidu mi Sc nekako cudimo
tom obecanju 'slobodnog izbora'
Iskustvo nam je pokazalo da su
okruzni gradski sluzbenici u
staniu da bezobrazno bez odgo-
vornosti spreee sakupljacima pot
pisa da vrse svoj zakoniti zada-
tax. To nam moze dati primer ko-
liko slobodan tai slobodni izbor
Wade moze biti buduci da 'casni'
sluzbenici okruga gradova ne
nalaze nikakve poteskoce kada ur-
piraiu radnike ma vecu aktivnost
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
CLEVELAND. O.. = U kovacni

~
ci Park Drop Forge kompanije
postoje dive junije. A. F. l.. c. l.
O. Nedavno ie izbio strajk vezi
sa otpustanjem jednog radnika.
Nakon sto su Sc cianovi A. F. l..
povratili Ma posao, c. |. 0. zapre-
ii da &c njezini clanovi stupiti
ma strajk.
Nigde vestima tome sporu
ne nalazimo zahtev Ia povisicu
ma aiamnice iii "a koju drugu po-
bolisicu radnih usIova. To je do
voljno da sc tai strajk strpa Il
kategoriju manevra radnickih fe-
kera koji Sc svadjaju oko Glanarl-
ne nevinih radnika koji su stupill
IL te junije i placaju clanarinu u
nadi da ce poboljsati svoje mi
zerno stanje Ocevidno je da le
tai strajk inspirisan Cd strane jul
niiskih vodja "a sopstvenu korlst
tih fekera. Ali to re znaci da rad
nici te kompaniie nemaiu dovolJ-
no razloga da tra.s pov:sict- ma
jamnice.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01

davno ucitelji i uciteljice Jersey
City traze poviSicu plate koja be-
Sc nemilosrdno skrhana 1888. go
dine. Gradonacelnik Hague, koji
sa "demokratskim" ogrtacem po-
kriva svoju fasisticku dusu, odbi-
ia traznju tih inferno placenih
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
WASHINGTON. D. c.

HIka UJeulHJenlh RuOarSklh Rad
nika. Pregovori su produzeni do
l. maja. DR.. John Steelman, koji
je pre- nekoliko godina posredovao
u slicnim pregovorima, opet je po-
Sian II New York da zastupa BE
lu Kucu."
U medjuvremenu plutokratija
Sc dere ma kopace mekog uglia i
pokusava da in odvrati Cd skrom-
nog i'm zahteva "a povisicu Cd
$500 ma dan. Dok plutokratija ma
pada kopace mekog uglja, RAD
NICkA BORBA Jugoslavenska
Federacija S. l.. P. deli mislienje
izrazeno Il sluzbenom ylasilu S. l..
P.
'Rudari su zasluzili NINA ce
trebati zaledje cele radnicke kla-
Sc. Ali oni treba da su opomenje-
nj o dvema stvarima: prvo, da oni
ldu Il borbu sa organizacijom ko-
ia je stvorena da saradjuje sa po-
slodavcima ne da Sc protiv njih
bori, oni su liza vodjstv; koieg
treba patti svakog casa; drugo,
ola borba "a najamnicu ne moze
biti odlucujuca borba, vec samo
jedan okrsaj. Pre- nego sto Sc od-
lucujuca borba moze pokrenuti,
rudari, ostali delovi radnicke
klase, moraju raZumeti da ie
stvarni p o T pitanje vlasniS-
tva rudokopa, tvornica, it'd, i da
Sc treba organizovati da te indu-
STRIFE postanu zajednicko vlasnis-
two drustva."
MONTGOMERY, Ala. = 500 rad
nika Holt Foundry stupise ma
strajk. Nekoliko dana docnije, dr.
zavni direktor pristine vojnicke
sluzbe posalje telegram lokalnim
odborima "a induktovanje Il ko-
jem naredi tim odborima da po-
novno klasifikuju strajkase.
Tako ii je to. Kada radnici po-
kusaju ma neki nacin da poboljsa-
ju svoje inferno stanje, to Sc 20
We "ometanje programa narodne
odbrane" ali kada korporacije re-
korduju sve veci profit kao re-
zultat sve Misunderstanding izrab-
Uivanja radnicke klase, to Sc zove
super-patriotizam.
NEW YORK, N. Y. - TOO rad
nika industriji proizvodnje mrt-
vackih sanduka stupise ma strajk.
'Poslodavci behu voljni da prego-
varaju sa radnicima, ali War La
Dor Board naredi poslodavcima
da ne raspravljaju sa predstavni-
Gina strajkasa sve dok Sc straj-
kasi ne rovrate ma posao. Pod pri-
tiskom svestrane koalicije, radni-
ci su Sc povratili ma posao nakon
sedmodnevnog strajka - dobili su
obecanje da &c War Labor Board
ispitat spor.
Tih 700 radnika proizvadja o.
groman broj mrtvackih sanduka,
ali to ne pomaze njihovo inferno
stanje, niti moze biti stvarne i
trajne pomoci "a to stanje tin
radnika, kao sto nema stvarne nj
trajne pomoci "a ostale radnike
sve dok skupa zajednicki ne IRA
dino jedan specijalni mrtvacki
sanduk u kojem da sahranimo ka-
pitalisticki sistem.
JERSEY CITY, N. ]. Vec
davno ucitelji uciteljice Jersey
City traze povisicu plate koja be-
Sc nemilosrdno skrhana 1888. GO
dine. Gradonacelnik Hague, koji
sa "demokratskim' ogrtacem po-
kriva svoju fasisticku dusu, odbi-
ia traznju tin inferno placenih
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01
BALTIMORE, Md.

BALTIMORE. Md. = Jedan deo
brodograditelja podrucnice Beth
lehem Steel korporacije, stupise
ma straik znak protesta protiv
uposlivanja zenskih "a upravlja-
ME sa teskim elektricnim podizi-
ma (bridge cranes). Junija Sc
hvali da je opsti strajk sprecen
jedno zbog juijskog nastojanja da
radnici ostanu na poslu.
Mama nekako izgleda da tn mo-
IA biti wise nego spor oko uposli-
vanja zenskih kao takvlh. TIE o.
gromne sprave "a dizanje ma sto-
tine tona zeljeza. i naiboljim
rukama. direktno SUI odgovorne "a
iedan veliki broj zrtava Il indus
triii. Imaiuci IA .umu da vellSl
broj radnika mora da radi pod tim
spravama koje nose te ogromne
terete preko radnickih glava. ma
ma izgleda da ii radnici protest
vuiu protiv neiskustva upravlja-
nju sa tim spravama a ne protlV
zenskog pola.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01

DETROIT, Mich. - $500 rad
nika Fordove Rouge tvornice stu
pise ma strajk koii je trajao 5 sati.
Kaze Sc da je strajk rezultat spo-
ra koji je poceo ma 3. marta kada
su Sc ID tvornickih odbornika u
hvatili kostac sa Fordovom tvor-
nickom policijom. Kompanija je
otpustila jednog svog policajca, ali
odmah zatim otpusti tri tvornicka
odbornika. Premda je lokalna jul
Mia CIO izjavila da je strajk pro-
vociran cd strane kompanije, glav-
nj ured CLIO. CU.A.W.) kaze da je
strajk "neovlasten.
Istovremeno Sc desi strajk For
dovoj tvornici aluminijuma gde ra-
de 1000 radnika. Radnici strajkuju
protiv otpustanja jednog Cd svo-
iih drugova koji bese otpusten, ka-
re iunija, zbog toga sto je protes-
tvovao protiv uvadjanja jednog no.
vog metoda koji Cd radnika izis-
kuje mnogo wise napora.
Nema dvojbe da sve industrije
redom uvadjaju move metode koji
radnike primoravaju da rade sve
teze teze. sto znaci da proizva-
diaiu sve wise n wise, sto Znaci
da primaju sve manji deo svoga
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01

M1ASA SREDS TV A:
~ Prosvecivanje radnickc
klase u duhu MarksiZma;
da su rad kapital nepo-
mirljivi neprijatelj; Orga-
nizovanje radnicke klase u!
jednu RevoluciOnarnu Po-
liticku Partiju "a osvaja-
ME razaranje POlitickc
Drzave kapitalizma; orga-;
niZOvanje radnika i u jed
nu rev0luciOnarnu Indus
trijalnu Juniju "a uzima-
ME, drzahje i kre4anje !
svih zemaljskih industrija.
The messenger., 1943-10-01
LOCAL RECISTRANT IS
 PROMOTED TO CAPTAINCY

Among the commissioned of ficers of the State receiving tenn oorary promotions, as announced by the War Department, October 2, is 1st It. Marshall P. Hoke who IS now elevated to a Captaincy in the Air Forces.
 Captain Hoke was residing at the "Guppy" Club, 16 Duncaster Road when he registered for ser vice and at the time of his in duction, September 15, 1942. He is now at Matagorda Peninsula, Foster Field, Victoria, Texas.
The messenger., 1943-10-01

Auxiliary Marian s. Jackson has left the WACS training center at Fort Devens, Massachusetts and is now located with post headquart- CTS company at the Army Air Force at Walla Walla, Wash.
 Robert w. Hubbard of the Air Forces is at Maxwell Field, Ala.
 Angelo Gillie of the Naval Forces is now serving aboard the U.S.S. Frankfort.
 Fred c. Garneau of the Medical Detachment has been transferred from Staten Island to the 176th Station Hospital, Fort Hancock, New Jersey.
 John E. Crotty is in training with the Air Forces at Gulfport Field, Mississippi.
 Arthur Coutu, the last here to join the Marines, is getting his boot training at Paris Island, sc.
 Martin F. Cosker of the Air Forces has been transferred from Miami, Florida to Greensboro, NC.
 John H. Clark of the Naval Medical Corps has been moved from Bainbridge, Maryland to Clinton, Oklahoma.
 Peter Earl Boysen, US. Coast Guard, was a recent visitor at home.
 Harry N. Bergstrom is at the Naval Air Technical Center, Mem phis, Tennessee.
 Walter N. Bavier has been made a Corporal. He is at Camp White side Fort Riley, Kansas. Raymond c. Bavier has been moved from Camp Croft, sc. to Fort Meade, Maryland.
 Bill Lagan of the US. Marine Corps, in training at Paris Isl and, was among the recent visit ors at home on furlough.