RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-21
NAJAMNICA ICENE.

Cd kada je ratni "prosperitet" podigao
traznju "a radnu snagu cd kada Sc radni-
kovoj najamnici nalazi veci broj dolara,
go govori tome, kako su radnic sa Eve
COM najamnicom odgovorni "a "porast cena"
i kako &c ia "velika' najamnica biti veliko
odgovorna "a dolazak inflacije
Da Ii je to tako?
Radnici su tvorci svega bogatstva
Po radnku proizvedeno bogatstvo deli Sc
ma diva della - ma najamnicu koju radnik pri
mi ma visak vrednosti kojeg prisvaja kapita-
listicki poslodavac
Interest kapitalstickog posodavca zahte-
vaju da visak vrednosti bude sto veci.
Interest najamnog radnika zahtevaju da
najamnica bude sto VEGA.
Interest obojce ne mogu bit suzeni je-
dan te isti nah, posto SUI najamnica i visak
vrednosti sastavni delov jedne celine - cello
kupnog po radniku proizvedenog bogatstva.
Najamni radnik prima svoju najamnicu u
obliku novca, ali on ne moze jesti novac, ne
moze obuci novac, ne moze sa novcem pokriti
glavu on mora da novcanu najamnicu pref
vori hranu, odelo i STAN Dakle, nije pitanje
koliko radnik prima Il novcu, pitanje je koliko
tim novcem moze kupiti Cd onoga sto je
proizveo
Uzmmo, "a primer, ratni "prosperitet". Da
| Ii je radnik IL stanju kupti veei deo proizve-
denog bogatstva nego sto je mogao kupit ra-
| nije?
| Ako bi gledali samo ma najamnicu cinje-
| nicu da radnkova najamnica sadrzi wise dola-
| ra nego ranije, morali bi zakljuciti da je rad
| mix stanju da kupi veei deo svoga proizvoda
Gu da najamni radnik proizvadja veeu kolici-.
| nu bogatstva "a isto vreme nego sto je bio slu-
| cal pre- pocetka Drugog Svetskog Rata, kada
| pogledamo ma drugu cinjencu da potrebuje
mnogo wise dolara "a stu kolicinu heba, ODE
| la stana, tada povisica radnikove plate do
larima gubi svoju vrednost.
Da dokazemo.
U proslom broju RADNICKE BORBE po-
| ceto je II ovom broju Sc svrsava rekord po-
vecane proizvodnje. Nema dakle, dvojbe da
najamni radnik stvara wise bogatstva nego j.
kada ranije.
A sto Sc tice cena, najbolju nam sliku pru-
Ia izvestaj Sekretarke Rada, Frances Perkins,
re povisici cena zivotnih namirnica Mrs
Perkins javlja da cd pocetka Drugog Svetskog
Rata do 15 decembra 1912, Gene zivotnih ma
mi1nica poskoeile su az posto.
TIE einjenice pruzaju namaovu sliku:
Recimo da 100 predstavlja celokupan pro-
izvod pre- pocetka Drugog Svetskog Rata. Re-
elmo, dalje, da 20 predstavlja radnikovu ma
jamnicu pre- Drugog Svetskog Rata Sada, ma
osnovu cifra povecanoj profzvodnji, neeemo
preterati ako kazemo da je proizvodnja po rad
| niku poveeana "a najmanje 20 posto. Dakle, a.
ko bi procentaza izrabljivanja ostala ista, (sto
nije), ako b zivotne namirnice poskocile sa-
mo tolko kolko je poskoeila radnkova ma
jamnica radnk bi bio tamo gde ie bio pre- po-
cetka Drugog Svetskog Rata.
/ Ali nije tako.
Radnik proizvadja sve wise wise, prma
sve manji manji deo svoga proizvoda; veci
broj dolara u radnikovoj najamnici brzo nes--
tanu kao rezultat povisice cena.
l tako, nj sam ratni "prosperitet" niie u
| stanju da poboljsa stanje radnicke klase Ne
| ma niti moze biti poboljsanja stanju radnicke
klase pod kapitalizmom. Zato mi radimo ma
| prosvecivanju organizovanju radncke klase
"a obaranje kapitaizma "a uspostavu socija-
| LIMA.
SluS'o sam cd ljuai poslovicu ovu,
Poslovicu staru, ali uvek novu: !
''Ko istinu ljubi, mora celog dana