Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-02-26
| KATOVE
Film O Heydrichovi S 1vodn1m
proslovem Jana Masaryka.

Filmova spolecnost United
Artists vyrobila film, jenz uka-
zuje udalosti kolem zavrazde-
nj Reinhardta Heydricha a
jenz Dude prom1tan v americ-
kych biografech patrne kolem
Is. bTezna, jenz Dude ctvrtym
vyrocim okupace Prahy. Film
Dude NIT nazev 81 katove uni
rajf" (Hangmen also die). o.
vodn1 slovo k tomuto filmu pro-
nesl zahranicnf ministr Jan Ma
saryk. Tento projev, tvoTfcf
soucast filmu, mi takto:
"Prihlfzel jsem s hlubokym
pohnutim filmu II katov6 uni
rajf'', jenz je pravdivou a rea-
listickou ukazkou, jak zije ces-
koslovensky lid pod nemeckou
nadvladou. Je to film PROM
KAYE pGsobfcf, ale pfi tom dra-
maticky nenadsazeny. UNA
YAM, re mas narod je povinnen
vdecnostf tvGrc1m tohoto do
kumentu, jenz projevuje tolik
pochopen1 pro zapas Ceskoslo-
venska a jenz jej tax nazorne
ukazuje. Byl bych rad, kdy-
bych mohl svou vlastni podpo-
ru pridat k skvelym vysledk6m
jichz bylo tn jiz dosazeno.
Ceskoslovensky lid, nejen z
nejstarS1ch a nejpokrOkoveji
smyslejfcfch v cele Europe, Wy
tvofil narod, jehoz slavna mi
nulost saba -daleko naZpet do
dejin.
Hlavn1 mesto Ceskosloven-
ska, krasna Praha, nasycena
stTedovekou tradicf, je libez-
nym pomnfkem minulosti. Zde
Sc ma bfez1ch Vltavy pc staletf
hromadily poklady lidskeho
ducha. Gas a cele veky boje
"a svobodu vtiskly Praze sv1j
raz a i dnes jest6 tycf Sc jake
n%eznicitelny symbol lidskych
nadej1.
Cesi jsou narod s nezkrotnou
odvahou a s tis1ciletou kulturni
tradicf. Kdo je vsak chce O.
pravdu poznat, must poznat sv.
Vaclava, jejich kTestanske kn1-
re, Jana Husa, reformatora
patnacteho stolet1, a Jana liz
ku, jenz porazel stTedov6k6 ne.
mecke majesty pred ctyrmi sta.
let1mi.
KIDD chce poznat ceskou kul.
turu, must poznat Smetanu
Dvofaka, Suka a jejich hudbu
j1z dnes nasloucha cely svet.
Asi pred dvacetipeti lety &c.
81 Sc zbavili CHI nadvlady. Mia.
da republika, jejfz 1stava by.
la zfizena poole vzoru velkt
sesterske republiky, Spojenyc1
StatG, zrodila sc symbolicky '
teto Zemi.
Pouhych dvacet let mohli Sc
Cesi tesit plod1m z pozehnan:
svobody. Ale tax kratkem Il.
dop1 zadny narod nepracova.
tax upf1mne a nepTipravova.
tax konstruktivn6 mirovy bla.
hobyt a st6stf svych obcand q
vseho lidstva jake to chill Ces:
pc dobu sve nezavislosti. Nj
kdy nebyl zadny narod upTim-
nejs1 We sve snaze vytvorit ko.
lektivnf a socialn1 bezpecnost
v srdci neklidne Evropy.
PAX nastala mnichovska ira
gedie, kdy CechIm bylo upTe.
no pravo bojovat "a svobodu
vlastn1 i "a svobodu ostatni E.
vropy. PAX pTisli Nemci Sc svou
surovou soldateskou a krutym
Gestapem a vstoupili do tohoto
pysneho kraIovskeho mesta,
jez do te dolby kypelo intelek-
tualn1m zivotem. Nyn1 vsak
nastala strasna zmena. Svobo-
da umlrala tislcerou smrti.
Hitler "dobyl" Ceskosloven-
SAX a CHI vetrelci zacali ovla-
dat tuto zemi zeleznou rukou,
Cesky narod nedobrovolne, ale
S prfsnou kazni naroda, jen2
INA svou vlastn1 minulost a vi,
re nem1ze nikdy zemfft, ODE
toval sebe a prijal strasny o.
sud. Trpf dnes strasne pod
krutou, nemilosrdnou nadvla-
dou silenc1, kteTf nazyvajf sa-
my sebe narodem panskym.
Ami ma chvili vsak nenechajt
Cesi sve utiskovatele a tryzni.
tel VERT, re Sc vzdali. Odpo.
vidajf ma nacisticky terror tero.
- - -. I-~