Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-01-15
ZEME BOJUJE "a MAS.
Plse Petr Lfpa:

pozemky K hospodafen1, a tax ]
dostali prflezitost uniknouti ]
pfelidnen1 a chudobe svych {
zemi. Postup americkych hra-
mic ma zapad bylo jedno z vel
historickych stehovanf
privadejfcfch evropsky lid pres
ocean k osazenf a obdelanf O.
brovskych prostor nevyuziteho
kOntinentu.
Postupne Sc zeme zaplnila,
tam kde byly lesy a prerije wy
rostly fanny. Ucebnice dele
pisu zacaly mluviti O konci pi-
onyrskeho, hranicafskeho OBJ
dob1.
Nynf vsak poslednf zprava
federaln1ho 1stTedniho Poem
koveho 1radu prinasf dramatic
ky doklad, re hranicarske OBJ
dob1 Ameriky vlastne jeste tr-
va. A vefejne pozemky Anne
riky dnes, jake kazde valce
cd roku 1776, poskytujf cenny
pr1spevek k v1t6zstvi.
V teto valce predevsfm ma
13 milionG akr1 verejnych po-
zemk6 cd Alasky az pc Flori-
du bylo pouzito k vycviku ar
mady a k manevrGm, jake cvi-
ciste nebo zkusebnf oblasti pro
delostfelbu nebo leteckych W.
cvik bombarder6. Uvedena
oblast pfedstavuje prostoru vet
81 nezli je Dansko, a skoro tax
velkou jake jsou Belgie a Ho-
landsko dohromady. Reditel
Pozemkoveho 1radu Johnson
prohlasuje, re cenne pf1rodnf
zdroje rGznych surovin byly
pfidany k valecn6mu potenci-
alu Spojenych narodG.
Obrovske bohatstvf vladou
vlastnenych lozisek rnznych
minerald, nafty a jinych prf-
rodnich zdrojG, bylo nynf dano
pine do sluzeb valecneho 1silf.
Obrovske mnozstv1 surovin,
drive zarazene do narodnf pri-
rodn1 reservy, bylo dano k dis
posici. Ma vladn1ch pozem-
c1ch Sc provad6jf dolovanf
tungstenu, manganu a jinych
prvkG. Tenn 700 1000 akr1 We
fejnych pozemk1 bylo prona-
jato k produkci nafty a pTfrod-
mich plynG. Potasove reservy
" Novem Mexiku a K~alifornii
nyn1 dodavajf valecnemu pr1-
myslu tuto dGlezitou chemika-
lii "a sestinu ceny co stala po-
tas v prvnf svetove valce.
Vladn1 lesy v Oregonu a
Washingtonu dodaly vetsinu
dr1vf potrebneho k vystaveni
vojenskych taborG a pro po-
tfebu lodenic. 465 milion1
krychlovych stop dr1vf bylo
dodano z vladnich les1.
RHINE prfrodnf zdroje, kter6
Sc drive povazovaly "a bez-
cenne dodavajf move hodnoty
lGuma, terpentin, pryskyrice a
smdla jakoz i fada jinych Sc
dali vyrobiti z poustovych ke-
RI. Yucca kez rozsfrene ros-
touci ma americkem jihozapa-
de NIUE byti pouzita k vyrob6
tkaniv, Ian a pod, ktere pri-
chazely drive re zahranicf.
Velikost americke pevniny
pfisp1va jeste jinak valecnemu
1sil1. Kazda velka americka
reka ~poskytuje electricity
proud valecne vyrobe = Teky
columbia, Colorado, Tennessee
Missouri, Ohio, Sacramento,
Rio Grande. Ma t6chto a Get
nych dalsfch, obrovske vodni
prehrady sbfraji vodnf sflu -
Boulder Dam ma Colorado,
Grand Coulee, Fort Peck, Bon
neville, Shasta a Tetez tTiceti
prehrad v Tennessee Valley
MISUNDERSTANDING meni vodni
silu v electricity proud = mi
nuly rOk to bylo 1876 miliard
kilo wattovych hodin. To JIG
; tolik elektrickeho proudu, re
by stacil ma osvetlovani kazde-
no domova ma celem svete.
Mnozstvf elektriny o nez stou-
pla americka vyroba proudu
"a posledni dive l6ta by mohlo
osvetlovati kazdy dun "a
temnene Europe a Japonsku a
|jjeste dalsf miliardy kilowattG
by zGstaly v reserve.
Vetsina z move zfskane elek-
tricke energie jde. k pohonu
valecneho prdmyslu. Pohani
nejvetsi tovarnu ma vyrobu
magnesia ma sv6te, pohanf nej-
vetsi letadlove tovarny ma sve-
tie, pohanf nescetn6 zbrojovky,
tovarny ma munich, arsenaly,