davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1943-12-10

.TODAY'S NEIGHB(
Buy War Bonds and Staml
CAROLINA It'll N: G; Aye, Sc.
S.n wsIlScE berry in F!sR sH164G { tG T ro q THE
in "oUEEN OF BROADWAY. o
CIRCLE aro' Pa Ave NV Re ols4
sAkS sAkSo, H5 IoM fsz!Ho sEHI! sOs acAeRohh ci1h
CONGRESS- 1881 Yk Y;shs'. s.aS A,e. Sc.
Donald Donald Duck, Three stooses and Many
DUMBARTON 1919 wisconsin Ave
frsss1tnT snd HnSpR Ths'e great h Gharasss5s LgM
fsni ooob fss2,sie Hsks1sG S Hs!1y
rAIRLAWN 1912 c;sr e. j ass; ss. ''. Sc
AoHri HokY YwM9S9FkEy SSRAc1s FIELDS SIX ip
cREENBElT possls ssiss'fl.; fs.tst.. Ms:
u. KAtI 3. MARSHALL, BACKGROUND
9 D4HGHF 70 5nf TIE }1xf5 af.RT AtLES sES
HIGHLAND *S's r rsnn.; Ave- Sc.
BUD ARRsoTT: LOU cosTEiio' in HIT
THE ICE. - At $40. $40. $50
LIDO ss;: Mst. NV WHITE ONLY.
Th D2ne': %t ssssEs ETss
1ads AS 1SSs E15srs BRookIYT OK 1THE MeoUET-
LITTLE sGs g., ~ = sss ss;S;w.
. JEANNE"
PIX 18th Hsts, NV.
saaf!2fK 2fKAzHs zHs91nES 5Sr5ssas1D SzsEs DEATH"
APEX 's'h x..s;:, 4 sf:,. .SSo. AZ; NV
Direct to Door.
SohSEs = ::
cooK" E2K. Ex,rsl The Latest March
s" iSo HPf1 n ri f Kid. r'.'uEs E.tr. =. ssp cs9
toons at Matinee Only Tomorrow
ATLAS con,inuoa; cont 81; NJ / to AT Il tsSs sM
- VIII jimmy AYDN1cH EYDos' S"lNGs as IT.. "a
g sosEkT seaEAM Low1RY y IHE sHK R4sk .s15F S55e
"a Fashioned Amateur SHOW VI
FL PRINCESS '''s sE' Il s:o5. 8; NV
Contiguous to II PM
"a LIONEL BARRYMoRE. VAN JOHN |
son in DIR GILLEsPIE's NEW As
4 S1sT1NT sEn1 T., , AlSs .bs WILLIAM PoWEI:
SENATOR ". s;ar n. A,s. Il 4 1:2s,r. :sSs
BEHlNbbe be'1SH fHE rfTIi RIsiSG iSemsdy sGs Hits, sin
ssc3 AZ c3yAS6S rs Aa%y sa%xrF si's b TIl5lSS
- Doors Open at 4 nv '''o' .
THE VILLAGE I'LL. GI:, S::: e: II!
"W1NTERTIME"
SOMA HENIE. JACK oAkIE
NEWT0M 18th and Newton.
Phone Mich. SM 1ass g.
HIT THE ICE"
BUD ABBOTT and LOU COSTELLO
JESSE THEATER II. a:.s 81. !. \ y: !
r5one boasje DT; T..1%. essl.
ABOVE SUSPICION"
'PAE PAED DcFAWn9RR Masn1kR.sSn snd
E Captive Wild Woman
81 JOIN HHri4E c7SfARkKE ASKkEs and
Fl SYLVAN 1stst. 3R:L. Ave. NV
Double Feature.
= DESTROYER"
- EDW. G. ROBINSON. GLENN FORD |
- "SHANTYTOWN,"
MARY LEE. JOHN ARCHER.
"a GEE sHx VERNON Ave-. Ave- n;;x:'1:. '.,:... v:
One '''sf rssse ,ss. fi::afs.:: ni:1 st*4 Gardens
- Free Parking in Rear Of Theater.
Double Feature
g "BOMBER'S MOON"
GEORGE MONTGOMERY and
- ANNABELLA
"a Red River RObinhood,"I
TIM HOLT. CLIFF EDWARDS
u rALm Als1:. VI: Alex; o;s7.
81 DESTROYER"
= EDW. G. ROBINSON. GLENN FORD
ACADEMY ss' i; s'. .,;,t s;;sr.
Double Feature
"Du Barry Was a Lady,"
LUCILLE BALL, RED SHELTON.
"MEXICALI ROSE"
GENE AUTRY. SMILEY BURNETTE
ETANT0N 5I3 C st. NE.
y ASN VN Ii. 5341.
| Double Feature.
Salute to the Marines"
WALLACE berry. FAY BANTER.
Passport to SueZ,"
! WARREN WILLIAM, ANN SAVAGE
IsleFATr
kA46 Shows and .
IA-I"I DOOD IT" RED SHELTON and
ELEANOR POWELL.
H9l= - - = ---..-- -
-.IYYY A Treat for the Entire Family.
- A66 Shows : and
IL SII'HOOSIER HOLIDAY" WAGON
IDA TRACKS WEST
SEIARI.INcT0N Col: fite 4 $; FL,
4Cl"HIT THE ICE" With ABBOTT and
I1eICOSTELLO.
Evening star., 1943-12-10

The operation, however, is thor
Evening star., 1943-12-10

A66 Shows ! and .
,.HOOsIER HOLIDAY" WAGON
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

RI dobro. da oni uziyaju "slobodu demokra-
ciju"; da oni treba da budu zahvainl "a TO
svoie dobro i da saradjuju sa 'novlm domoVl-
nama' II svrhu "pomaganja starih domovlna.
Jasno ie da jugoslavenski Stalinisti JUNE
centralne Ameorike imaju mamie klcme nego
niihoya severno-americka braca ovl ne
mau nikakve! Tia godnama su papagaJskl po'
navljali nekoiko ma pamet naucenlh recenlca
il Komunistickog Manifesto (koje nisu nlkad
razumel) medju kojima bese markslsticko OBJ
jasnjenje da radniku Sc ne moze otetl domo-
vina, posto je on kao radnik, nema, te, prema
tome nemoze mu Sc oteti nesto sto nema. Ali Sta
linistieli puzavci, ne samo da su "pronasli'' da
radnik ina jednu- domovinu, vet oni "rrona-
djose" da radnici imadu po dive domovine -
staru novu!
u ostalom, sta da trosimo vreme. Dovoljno
je rekordovati da su agenti savenske burzoa-
zije, uz svesrdnu pomoc Stalinista, odrzali
kongres Il iuznoj -Americ ma kome su Sc izblju-
vail ma proleterski princip kasne borbe i izvr-
Sill jos iednu izdaiu mad stvari proletarijata
sa proglasom saradnje sa smrtnim neprijate-
lem radnicke kase - sa kapitalizmom
Jude Brankovicil
Ali neka Sc ii izdajnic ne vesele; mex ne
praye racun bez krcmara bez radnicke klase
tim zemljama Ma srecu ra1niGke lzlase JUNE
Amerike tamo Sc nalaze or nizacije De Leono-
viii sledbenka koie Sir efandjelje oslobodie-
MIA radnicke klase, samo ma jugoslavenskom
vet ma spanslon jeziku; koje Sire oslobodi-
lafku ideiu g. Ca.tialistiGkop Tndustriialn0g IN
nionizma haji pruza radniekoj klas tih zemalja
organz oni program ma osnovu kojeg oni mo-
gu anizovati svoje snage "a obaranje kapi-
talizma i "a uspostavu Socijalizma.
Drugarsko pozdravlje Organizacijama De
Leonovih Sledbenika juznoj America. Beg raz-
like njihoVog broja, njihova organzacija pro-
gram kojeg oni zagovaraju predstavlja jedi
nu nadu "a sretu buducnost radnicke kase
JUNE Amerike.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Sovjetsl<o-Poliski Spor

Wee davno Sc zna da odnos izmedju poll
ske Wade II Londonu Sovjetske Rusije ne be-
hu naibolji, sli6no odnosima izmediu Soviet
ske Rusiie jugoslavenske Wade Londonu
ProSle nedelje Sovjetska Rusiia prekinula ie
odncse sa poljskom vladom Sikorskog Prvi
znakovi zategnutih odnosa behu primeteni pro
sic godine kada je Molotov izrazio negodovanje
Il vezi sa Poljsko-ceskom federacinm. Docnije
Soviet jave vadi Sikorskog da ce svi Poljaci
u Rusiji, ukliucujuci one koii su bezali pred
na~;-tislr;r..
vietskim radianima. Zatim nacisticki propa-
gandista Goebbels izjavi da Sc kod Smolenska
naslo hiljade grobova poliskih oficira.
Mama izgleda da spor izmedju poljske VIA
de Il Londonu Sovjetske Rusije ide malo
dublje nego Sto vesti javliaju Kada je Hitler
provalio II Polisku 1889. godne sa jedne stra
ne, kada je Crvena Armija "posetila" Poljsku
isto vreme sa druge, einjenica je da su mnogi
poliski zemljoposednici izgubili svoja imam ia
nastalo je sovjetiziranje privatnh poseda,-
to POLISH zemljoposednici nikako da progutaju
Danasnja poljska vlada II Londonu, isto kao
jugoslavenska, predstaylja interese privatnih
vlasnika zemlje indusrija Poljskoj Nina
ne pomaze cinienica da Stainova birokratija
izvrce marksizam NINA je tesko progutati gu
bitak svoje privatne svojine Mi verujemo da Sc
u tome, wise nego icem drugom, sastoji spor
izmedju Poljske Sovjetske Rustic Toliko
priznaje njujorsh Times koj svom glav-
nom uvodniku Cd 27. aprila rece: "sama ruska
nota, isticuci pitanje granica, znaei da poza-
DIM spora postoje osnovnije razlike." Razume
Sc da postoje!
Ali sve to ne znaci nikakvo dobro "a stvar
radnicke klase sveta. Ma kako Sc resilo pitanje
granica, to resenie ne moze reSiti osnovni
problem koji je prouzrokovao OVAL Drug Svet-
ski Rat koji &c rrouzrokovati jos krvavije
ratove ako Sc re resi-. Grance su obelezje
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Brutalnost Japanskh Bandita

Izjava Prednika Roosevelta da su iapanske
vlasti ma smrt osudile americke avijaticare ko-
il behu uhapseni "a vreme amerGkog zratnog
napada ma Toxic, izazvala je opstu raspravu
stupcima svetske stampe
Nema dvoibe da su iapanski bandit pre-
krsli sve tacke internacionanog zakona, nenla
dvojbe sto Sc tice ocite brutanost takvog
rostupka. Ali to nije nj prvi nj jedini slucai
krsenia inernacionalnog zakona Cd strane wise
nego jedne kapitaisti6ke naciie Ia prosla ie
celia deceniia Cd kada slusamo "neobjavlje-
MIN ratovima' slicnim podmuklm napadima
jedne nacje ma drugu. Augusta 1889 Hitlero-
We horde navalise na Poljsku, bez formalnog
proglasa rata. U nedelju Z. decembra japanski
bandit izvrse brutalni i podmukl napad ma
Pearl Harbor, napad tipican najnizeg razboj-
a2istva bez ikakvog obzra ma prakse zakone
moderne civilizacje l sada ubijanje vojnika
koji su nlal svako pravo ma priznanje kao rat
nj zaroblienici sa kojima je trebalo rukovati
kao takovim. Verovati ie da toga ina wise nego
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
BROJ 18. - NO. 18.

sto Sc opste zna.
Ali to nije nikakvo cudo. U Proglasu So
cijalsticke Radnicke Partije Svemirnom Ra-
tn, mi smo rekl: "Besnlo kojim japansk mi
ltarn bandit udarise ma Pearl Harbor T.
decembra 194l.], podmuklost kojoj japanska
razboinicka vlada pribeze, belezi novu niskost
stanom padanju internacionalnih kapitali-
stlckih standarda - koji nikad ne behu pre-
visok - dok isto vreme to meri stepen ocaja
jednog Cd tri iii cetiri najodvratniiih prime
raka razbojnGkog kapitalistickog mperijali-
znla'
To vazi "a oval najnoviji primer ban
ditske brutalnosti. OGa to je obelezje svetskog
kapitalzma. Stepen ocaja odredjuje strah
trepet dane grupe kapitalistiCkh bandita da
je NINA njihovoj svojini dosao krai, iii kao
rezultat prtenje jace kapitalisticke sile iii kao
rezultat pretnje jace kapitalstcke sile iii kao
ka kasa uzeti svoju sudbinu u svoie ruke
Bio jedno iii drugo, kapitalisticka klasa
danoj naciji postane otajna II svom oGaju
pribegava brutanosti koja je karaktersala sve
vladajuce klase danima kada Sc rribliziyao
kraj njihovom vadanju.
Brutalnost je uvek bila obeezie vIadaiuce
klase, ali nijedna vladajuca kasa niie rekor-
doyala stepen brutanost koji rekorduie VIA
dajuca klasa karitalizma Ali to ne znaci da
&c brutalnost kapitalsti6je bandita spasiti
kapitalistitki sistem Oc& yrutanost ne INA
ci da je kapitalizam jaE i noCan. ako iSta tai
ocaj i ia brutalnoa5 ythriva vrlu nemoc kapi-
talizma, nemo6 E,ju Sc pokusava pokriti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Ia "Socijalisticku Demokraciiu"

Po prvi put owe strane Drugog Svetskog
Rata cuje Sc glas "demokratskh socijalista
Europe" Sredinom proslog meseca odrzao Sc
iedan sastanak II Stockholmu, Svedskoi, kome
su prisustvovali delegati Ia koje Sc kaze da
predstavljaju "mlione radnika IL 8 evropskih
zemalja" ukljucujuti Nematku, Francusku,
Austriiu, Madzarsku, Cehoslovacku. Poljsku,
Norvesku svedsku. Ma tome sastanku, prema
jednoj vesti Associated Presse koja Sc pojavila
u New York Times Cd 49, aprila, usvojen je
program kom Sc, medju ostalim, kaze sledece:
"Nemacka revolucija, kao revolucije u
mnogim drugim evropskim zeml jana =. neee
biti ogranicene okvirom politike. Ako mi obo-
rimo nacizam. mi cemo time udariti gavne So
ciialne snage koje su ga podupirale: smrtnu
alijancu izmediu [vlasnkal teske industrije,
Junkera i generala.
"Radnicka klasa bice vazni faktor toj
reformi IT, Bez dvojbe~ ona &c pokusati usta-
noviti demokratiju po merama socijallstickog
karaktera Sli6no produzenie demokratske re-
voluciie po socijalistitkoj linij vrlo lako ee
bit stvarnost Il drugm zemlja
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
"Pitanje koje &c biti velevazno jeste: dali

"Pitanje koje &c biti velevazno jeste: dali
&c Sc moe pobedonosnih nacija vojnistvo koje
&c one drzati ma kontnentu upotrebiti po-
moe takvom razvitku iii &c Sc upotrebiti da cine
tai razvtak tezjim."
Razume Sc da je to daleko cd sociialisti:-
kog programa kakvog bi izradili ljudi koji ra-.
zumeju i usvajaju revolucionarni socijaizam
Karla Marksa, postupaju o sagasnosti sa
stupnjem drustvenog razvitka ma kojem Sc ma
lazi ova iii ona zemlja kapitalizma. Ali sva-
kako, ako su vesti tacne, na tome Sc sastanku
priznald da je krupni kaptal zaledje nacizma
Il Nemackoj da treba udariti ma tn glavpu
"socijalnu Ii ekonomskul moe" nacizma. Pri-
znalo Sc takodjer da e potrebno "prosriti So
cialnu kontrolu ekonomije da bi Sc sprecile
krize' da bi "revizija drzavne kontrole mad
ekonomijom, koja Sc prosirila vreme rata,
natrag ka takozvanim prilikama slobodnog ka-
pitalizma bla presto vracanje II natrag.' To
je dQbro. to je tacno to je mnogo bolje
poznavanje zakona drustvenog razvitka nego
sto ga imaju ljud koj Sc kite menom komu-
nizma.
U vezi sa pitaniem da Ii &c :'pobedonosne
nacje" pomoci dolazecoj revoluciji II Evrop
mi verujemo da je sastanak suvi5e naigan ako
ma kraj misli ina neku pomoc revoluciji cd
strane "pobedonosnih nacija." Ne menja stvar
da ratujute sila pokusavaiu potpiriti bune u
zeml jana svoiih sadasnjih neprij jatela, cinje-
MICA je da su kaptalisticke zemlje uvek sprenl-
ne da stvore alijancu protiy revolucije, speci
jalno protiv Proleterske Revolucije. To mai
bolie dokazuje iskustvo "a nakon Prvog Svet
skog Rata.
Slabost csnovna slabost programa
nalazi Sc u tome sto program ne izrazava ja-
san pojam klasne borbe, premda Sc Il progra-
mu govori radni6koj kasi Zbog te osnovne
slabosti. organizacja "demokratskih sociiali-
sta" sa sedistem IL Stockholmu, ne pruza rad
nitkoj klas onh zemalia koje oni Zastupaju
kao sto ne pruza nj radnickoj klasi ostalih ze-
malta nkakvu nadu da ia organizaciia pred
stavlja revouconarni stozer da &c bti II
stanju klasno prosvetti, revolucionarno orga-
nizovati valiano predvodti pokret radnitke
klase tih zemalia. Ali to ne znaci da to nece
biti sutra ako je Stockholmski sastanak bio
skup liudi postenja, karaktera skrene zeje
koji ozbilino traze put oslobodjenja radnicke
klase. Oni &c ga naci ako zasnuiu svoj pokret
ma klasnim interesima radnicke klase, sto zna-
ci usvajanje marksistickog principa nepomir-
live klasne borbe A to znaci da njihov cilj
mora biti obaranie kapitalistickog sistema pri-
vatnog vla-nstva mad sredstvin,a proizvod-
niu podizanje drustva zajedni6kog vIasnistva
zemlje alata pod kojm &c radnici primati pot
pun drustveni pod svoga rada
Svaki njihov korak Il tom pravcu bice po-
zdravljen cd strane Socijalisticke Radnicke
Partije Amerike.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

drustva privatne svojine one Sc meniaju u
skiadu sa promenom srece privatnh vasnika.
Ako bl sc pocelo vraGati ono sto 10 nekome ne
kada pripadalo svet bj 60 novratio ma nrincip
urust'ehlh oahosa gde nije postojalo "moje"
tVoJe' ali to druStvo prvatnog vlasnistva
nece nltl moze uciniti toga Sc oni pozvlju
ma one periodic istorije koje sluze njihovim in
tereslma. to znaci da ma koliko Sc nacije
svadJale oko granica da one ne ciljaiu odstra-
njivanju tih granica, ye6 da svaka pokusava
Ga prosiri svoie sadaSnie grance Takva je
lstorlJa celog druStva privatne svojine. A to
ne koristi radniGkoi klas sveta ciji interest
zahteyaJu ola Sc odstran obelezje privatne
sToJlne Il skladu sa modernim principom soci-
jaime proizvodnje hoji zahteva socijalno vlas
nistvo zemlie alata "a proizvodnju.
zalosno je i nesreGa e "a radnicku klasu
sveta da Sovjetska Rusija koja Sc rodila va
tri Proleterske Revolucije 1917 godine re-
vouciia koja je imala bti negacija granca
privatne svojne koia je imala sluzti kao
inspiracija radnitkoj klasi ceoga sveta svr
hu odstranjivanja svih graniea privatne svo-
jine zalosno ie da sadasnja politika tie So
vjetske Rusije negra prncip koji joj je dao
zivota Da je tako, jasno Sc vidi IL uyodnika
Pravde organa KomunistiGke Partije Sovjetske
Rusije. Pravda (28. arrila) napada imperija-
listicke tendencije poliske Wade, ali III ne ma
pada sa tacke gledsta interesa radnicke kase
yec III napada poSto, prema Pravdi. te i'm
perijalisticke tendencije "odnose pravo ukrain-
skim belo-ruskim narodma da Sc opet ujedne
sa svoiom krvnom bratom" Geo uvodnik disc
duhom sovinizma koj dostize svoj vrhunac Il
sledecem: "Takvi proglasi poljskog imperija-
LIMA sluze stvari nepriiateja slavenskih ma
roda, cepajuGi ujedinjeni front p slavenskih
naroda II njhovoi borbi protiv nematke in
vazie''
zaosno ie i tragitno je. Ali to ne znadi
da ie Stalinizam uspeo da unisti internacio-
nalnost radnGke klase sveta. Ali to svakako
znaci da politika Sovjetske Rusje ne suzi
kasnim interesima radni6ke klase sveta, vec da
ia politika razvija slavenski nacionalizam i
svoiu sopstvenu vrstu imperijalizma | prem
da to sada steti nteresma radniGke kase sve-
to, ia politika nece, nesme uspeti. Interest rad
nicke klase sveta zahtevaju odstraniivanie ka-
pitalistickog sistema prozvodnje i raspodele
sa niegovim granicama privatnog vlasniStva
ii interest zahtevaju reorganizaciju druStvenih
odnosa ma osnovi zajednickog vlasnistva sveta
bogatstva sto MENU na njemu nalaz
ii interest ne priznaju slavenstvo. nj ameri
kanstyo. n; brit.a-.~~--~i.;~-- l-j.- arusu
rodnost, ii interest zahtevaiu ono sto danas-
Mi stupanj drustvenog razvitka omogucava =
SLOBODNU ZAJEDNICJ SLOBODNIH PRO
IZVADJACA!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

ne u zgnanstvu zenevi
Odelin Lebrenn moi otac, posveti sebe, kao mlados
ii mu, oruzarskom zanatu. On b zaposlen preduzecu
Mastora Raimbauda koji takodjer nastani La Ro-
chele godne 1885 Start oruzar terase bericenu trgo-
vinu krasnim mu oruzjem Engleskom Zahvaljujuci
svojo energiji opstinskm i'm pravma, Roseljer, pri-
yrzenci Reformacije preteznom vecnom zastieen sko
70 nepobedivm poozajem svoga grada tex malo trpa-
hu jenja sto boadisahu druge provnce Ga
lie dok Protestant uzese oruzje prov svojh ugnje
aca Posto cas- bune bese kucnuo Rosejeri moradjahu
da budu prvi borbi Ozenvsi 1916 godine Marciennu,
sestru Kapetana Miranta jednog cd najsposobinijh
naismeih brodara il La Rochela, moi otac imadjase
troe dece il toga braka Tereziju rodenu 1551 meme,
Antoncqa rodenog 1549, i Margaretu, rodjenu 1851
ia prigh profesiju svoga kohl nakon smrti Majs-
tora Raimbauda koji premium bez nasednika, nasledi
zanat posednjeg.
Pre- kakve cetiri godine, nevoje vremena donesose
La Rochelle Lula Reneponta neeaka Brata Sv Ernesta-
Mucenika verenika Hene, koj zajedno njom bi spa
en gde skupa drugm Protestantima potrazi utoesta
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06

1zVesten Cd oca mu si@soj smrti avgustinskog ka-
ludJera Luz Renrer zamsli jednu grozotu "a rimsku
veru u clje me zVrsivahu takva svirepstva a napon
oceVe mu saE8 upi evandjelsku crkvu Advokat II
parliament Fa,iza optuzen "a jeres on unnace svom
begstTon La Rochelle. Jednog DANA setauc duz keja
ispred nase kuce uhvati oko firma mopa oca code
lin Lebrenn oruzar" Udje unura da raspita nasem
sTodstvu Henom Lebrenn. Cd mas dobi obayestenie
ca Hena bese supruga negova ujaka kou venca "a ME
ga edan reformaorsh pastor Cd toga vremena gotovo
mas rodjak, Luz Rennepont nasav da posecuje
GU Zamalo kao da b smozden gracijom vrlinama mole
sestre Terezije Lubav b vracena Bese mlad covek
plemenita srca skromna vredna duha Lisen oeevne
mu osudom jeres zasuzivase svoe zvljenje La Ro-
chelle advokatskim zanimanjem. Moi otac cenase
vrne Lula Renneponta dade mu moju sestru Tereziiu
brak stupe 1868. Njihova sreca opravdava made mo-
ga
Najmladja mi sestra Margarta nesta il ocinskog
doba dobu cd godna pod nekako taistvenm o.
kolnostima, koje Gu ovde da staknem.
(Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
JOS iedan Kongres

U Montevideo, Uruguay, odrzan je "Sla
venski Kongres" koji predstavlja juzno-amer
cko izdanje "Slavenskog kongresa" odrzanog
Severnoj America (Detroitu) prosle godne.
Njuiorski Times je doneo jednu vest dati-
ranu 25 aprila Montevideo kojoj Sc kaze
da je kongres glasao "a preporuku, koju je
podnela jugoslavenska delegacia, da Sc trazi
cd .jugoslavenske Wade Il Londonu da otpusti
generala Drazu Mihajovica zbog razloga da je
on izdajnik. Ista preporuka trazila je da sc
Tito (vodja Partizana) prizna "a yrhovnog Ia
povednika "oslobodilacke vojske" posto da je
on [Titol "istinski vodja jugoslavenskih geri-
laca.''
Kanadsk Hrvatski Glas CT. aprila) kaze
da je kongresu prisustvovalo 800 Delegate "ko-
j predstayljaiu wise cd 100000 Slavena u
Juznoj America njihovih 500 raznih organi-
zacija."
Ali jedna druga vest Cd &C. aprla il
Buenos Aires, Argentina kaze da Centraln Ju-
goslave.Iski Odbor (slican onom New Yorku)
izjavljuje da je na kongresu predstavljana tex
mala manjina Jugoslavena koji live Juznoj
j Centralnoj America. Istog dana dodje treca
vest IL Montevidea u kojoi Sc kaze da Tomas
Dadivou, predsednik Kongresa slavena Latin
ske-Amerike, izjavljuje da kongres NILE usvo-
jio preporuku Il kojoj Sc osudjuie Mihajovie
kao izdajnik eDaurvou. je priznao da je "kon-
gres samo aplaudirao predlog kojeg je podnela
jugoslavenska delegacija" II vezi sa Mihajlo-
vicem.
Da Ii je jedno iii drugo, ne uenja mnogo
1BHduci da sc to zvase kongres "slave-
ma JUNE i centralne Amerike, ptanje lie: da
Ii je tai kongres poduzeo neke mere kojim bi
mogli veseliti slavenski radnici juzne cen
tralne Amerike. Odgovor ma to pitanje dolazi liz
pregleda samih "glavnih tocaka" kongresnog
programa. Evo ill., kako in je doneo kanadski
Hrvatski Glas:
l. - Ujedinjenje slavenskih naseobina u
luznoj America "a zajednieko dobro svrhu po-
maganja starih domovna
2. - Spojiti povecati materijalnu pomoc
Slavenima. koji Sc bore protiv nazisa [?1
3. = Promicati saradnju sa novim domo-
vinama brane6i slobodu demokracju.
a. = Unistavati petokolonaske agente II
redovima Slavena
5. - Organizirati stalni Sveslavenski od-
Dor "a Juznu Amerku
Ako SUI to bile "glavne tocke' ma progra-
mu slavenskog kongresa mi nemamo razloga
da to dvojimo, tada su tai kongres njegovi
sazivaci uspeli da padu ma novu nskost mai
nizjih petolizca burzoazije. Ne menja Sc stvar
time sto su ma tom kongresu saradjivali iuz-
no-americk Stalinisti to stvari jos bolje OBJ
jasnjava tn novu i najrodliju niskost.
Prevarantska dusa tih "glavnh tocaka" sa-
stoji sc tome sto Sc polazi sa prevarantsko-
lame pretpostavke da je ogromnoj vecini sla-
vena (radnicima) juznoj centralnoi Ameri-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
Sve sto pokrete Jude, mora pro6i kroz nil
hovu glavu; a kakav &c oblik Moi uzeti, "a
visi Cd okolnosti. - Engels.

Neka Sc poiticka temperature podgne do
tacke opasnosti mas &c kapitalist, usuprot sve-
kolikom mu majmunisanju sa toplomeron1, drh-
tati u lopovskim mu cizmama; ne6e Sc usudi
ii da primi bitlSu bezace. Ali on to sigurno ne
te uciniti, ako Sc liza glasovnice, koja je podig
la polticku temperature do groznitave zapare,
ne nalazi Sila industrijalne organizacije, pu-
nom posedu industrijskih poduzeca zenlje, ce-
lishodno organizovana i, sledstveno, sposobna
da preuzme upravu zemaijske proizv odnjc
Ali neka kapitalist pokusa, pod pritiskom
polititke temperature, koju je podigla glasov-
MICA, da zastrajkuje. ImajuGi IL svojim rukama
silu, koju joj dale njena industrijalna organi-
zacija, radnicka kasa b smesta izvrsila lok-
aut mad kapitalistickom klasom. Bee polticke
organizacije, radnieki pokret ne moze trijun,-
fovati; bez ekonomske organizacije, dan niego-
We politicke pobede bio bi dan njegova poraza.
- Daniel De Leon
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-06
NASE PARTIJSKO STANOVISTE.

socijalistiGka EadniGka Partiia nikada ne
cistupa cd istine, da bi stvorila prijatelja nj
kada ne pro1nasuje udariti zabludu, da ne bi
stvoTila neprijatelja.
Sa GvTstom verom konaGnu pobedu ona
ide svojim putem, nepokolebana slabcskom tel
njom Ia privremenom korisGu Ona uvek radi
otvoreno posteno verujuti, da &c, neustrasi-
vol nezavisnosti, iedinstvo njene svrhe, kojsm
je nadahnuta, osvojiti, ma kraju hajeva posto-
vanje poverenje onih, koje ella skoptau u
iedno klasnosvesno, navalno telo
Njena propaganda Sc ne sastoji samo u pro-
svetivanju ve6 Il organizovanju radnieke kla-
Sc "a osvajanje vlasti, "a potpuno obaranje ka-
p:talizma Dok Sc ia zadafa ne izvrN, ona &c
stajati kao stena, budna pazljiva ne ustupa-
jufi nista