RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-29

upn ietenih ukazao ma mogucnost proleterskog
oslobodjenja? U koliko mi znamo, dosle su
nam do ruku skoro sve te novine, nj Jedna, lzu-
zey ponosnop izuzetka RADNICKE BORBE.
U martu je bila jos jedna velevazna pro-
leterska godisnjica sedamdeset druga go
disnjica Pariske Komune, godisnjica prvog po-
kusaja radnicke klase da uzme svoju sudblnu
IL svoje ruke, da Sc otfese syoJlh lzrablJlvaca
ugnjetaca. tn drugu vaznu proletersku go
disnjicu jugoslavenska stampa America tu
koiko smo mi stanju ustanovitD, sa ponos-
mir, izuzetFom RADNItKE BORBE predje
cutke - nj reti herojskoj borbi pariskh rad
nika koja nakon 72 godine uiva nadu sva-
kog borca "a oslobodjenje radnicke klase.
ako Sc jugoslavenska stampa kapitalistit-
Ike reakcije Il America usudi da spomene Prvi
Mai, ona &c tim JOS potpunije dokazati svolu
prevarantsku licemernost Posto revolucionar-
nj prank rada Prvi Maj simbolse Proletersku
Revouciju, jugosavenska stampa kaptalistlc-
Ike reakcije ne moze nati srodnosti sa tim pro-
leterskim praznikom kao sto ona. samoprizna-
to, niie nasla srodnosti sa sezdesetom gods
njicom smrti Karla Marksa niti sa sedamde-
set drugom godisnjicom Parske Konune. Re-
voucija reakcija nemaju nista zajednckog, o.
ne su smrtne neprijateljice!
Ali proslavice Sc Prvi Maj medju jugo-
slavenskm radnicima Il America, Pryi Maj sa
svojm revolucionarnim znacajem bice proslav-
lien medju jugoslayenskim radnicima posto Sc
"a to zauzima Jugoslavenska Federacija Socl-
jalisticke Radncke Partie j ien organ RAD
oh 1eda
stranicu ovog broia RADNIcKE BORBE, ne
ka vidi niz Prvomajskih proslava koje ce Sc
odrzati pod inicijativom naSe organizacije. Ia
tim neka pregleda oglase ostale jugoslavenske
stampe, neka trazi oglase Pryomajskih prosla-
va t. j. proslava ma kojima ce Sc eovoriti in
ternacionalnoj solidarnosti radnicke klase,
potrebi klasnog prosvetivanja revouconar-
nog organizovanja radnicke klase "a obaranje
kaptalizma "a uspostavu Socijalizma. Mi ne
verujemo da &c naei takvog oglasa izvan RAD
N1cKE BORBE.
Ali tako mora biti posto je RADN1cKA
BORBA jedina ma jugoslavenskom ieziku A
merici koja svesno pozrtvovano radi Ma ostva-
renju ideja koje Prvi Maj smbolise; tako mo-
IA biti posto poslednji dan kapitalizma zaos
trise klasnu borbu do stepena da je wise ne
moguce reakciji da sc igra revolucije iii reak-
conarcima da igraju uloge revoucionaraca,
klasna podela postaje sve ostrija. sve Il jaw
nom zivotu je primorano da bira stranu re-
volucije iii stranu reakcije. Nece proe dugo
poiednci &c morati birati.
U koiko Sc mas tice. mi smo davno izabra-
Ii postavili svoj pokret i svoiu stampu ma
stranu radnicke klase sa svrhom vodjenja klas-
ne borbe protv kasnog nam neprijatelja. Mi
ostajemo nepokolebani nepokoleblivi Mas
cilj odredjuje cinjenica da je Besklasno Drus-
two mogucnost, da je radniGka klasa sposob-
ma da uzme upravu drustva u svoje ruke Ma
sa sredstva odredjuju prilike zemlje koioj
Sc oslobodjenje radnieke klase mora izvrsti
9Sva nasa energija, sve nase sie, saw mas rad
mora sluziti nasem cilju pomoci izgradnji
sredstava "a postignuce naseg ella.
Mi smo potpuno uvereni da je politicko po-
lie edino na kojem je moguce okupltl radnic-
ku kasu Amerike sa svrhom da ma civilzova-
nj naein progasi kraj kaptalistickom privat-
nom vlasnistvu mad drustveno potrebnim sred-
stvima "a proizvodnju. Mi znamo da Sc radnie-
ka klasa mora organizovati ma bolitickom po-
lju ne samo sa svrhom da proglasi kraj kapi-
talistickom privatnom vlasnistvu. vec da osvo-
]: razori politi6ku drzavu kapitalizma.
Ali mi znamo da politcki izrazen zahtev
radnika niie dovoljan "a izvrsenje oslobodje-
MIA radnieke klase, "a to mi dosledno neu-
morno zagovaramo organizovanje radnicke kla-
Sc IL Socijaisticke Industrijalne JuniJe sa svr-
hom da bi radnici mali nuznu moe da podup-
ru svoje politicki izrazeno pravo da bi imall
administrative aparat sa kojim da Sc upravlja
sa proizvodnjom kada Sc jednom proglasi Ia
jednicko vasnistvo zemaljskih industrial. So
cijalisticka Industrijalna Junija kakovu zago-
vara S. L. P, danas ne postoj Nju treba gra-
diti, ali Sc ona ne moze sagradlti pre- nego
sto su radnici zejni voljni da je sagrade,
radnici neee biti zeljni i voljni da grade tako-
VII juniju dok ne budu imali nuzan minimum
klasne svesti koji, skopean sa potpunim razo-
Soro,;o,o :, l,or;+o1izann onoopucirp i'm da no.