Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-12-17
VRELY OHLAS Is. VYROCf
C~ESKOSLOVENSKE
SVOBODY v CINE.
(Tiskova sluzba Csl. N. R.

V hlavnfm meste Cfnske re-
publiky v~ychazejfcf dennik
National Herald" prinesl k
ceskoslovenskemu narodnimu
svatku %. rfjna neobycejne
vTely clanek, re ktereho vyJi,
name:
"Ceskoslovensko, kde zije
lid uprfmnych srdcf, vstoupilo
do t6to valky jake Gina: S els
tyma rukama a cistym svedo-
min. We dnech kdy moralka
v jinych evropskych zemfch
klesla do nedohlednych propa-
stf, Ceskoslovensko prineslo
nejvetsi moznou obet pro spa
SUI sveta. V plnem vedomi
smutneho osudu, kteremu kra-
cello vstric, Sc podrobilo zrad-
menu mnichovskemu diktatu.
V tn chvfli 81 cfnsky lid jasne
uv6domil velikost ceskosloven-
skeho naroda. A v~zpomlnka
ma to Dude vodftkem pro dalsi
cfnske styky S demokratickou
Ceskoslovenskou republikou."
CitOvany ~poznamenava, re
Jest jen prirozeno, stoj1-li Ges-
koslovensko S ostatnlmi Spoje-
nymi narody pc boku C1ny We
valce S Japonskem, a pripomi-
ma slib zahranicn1ho ministra
Jana Masaryka, re osvobozene
Ceskoslovensko Dude Cine v te-
to valce a take pc nj vsemozne
pomahat, zejm6na svym vyspe-
lynn prGmyslem.
Ceskoslovensko pravem mo
hlo byti pTfkladem jinym sta
t1m, dokazuje National He
rald', kdyz p1se dale:
"Obklopeno zememi, ktere sc
mu politickou a hospodarskou
vyspelostf nemohly ami z dale.
ka rovnat, Ceskoslovensko, &C
maly stat dovedlo uchovat a
dale rozvfjet demokracii v du-
chu, ktery odpovfda idealdm
dir. Sun Yat-Sena, otce Clnske
republiky. Stupen svobody q
demokracie Sc media posuzovat
jen poole svobody, ktere Sc tie.
81 lid We SVEN vlastnfm state.
nybrz take poole toho, jak po-
hlizf ma pravo lidu vseho svets
Sc tesit pozehnani svobody
Svoboda must platit pro vsech.
ny, jinak by nebylo ma svete
svobody v1bec.."
"Sousede Ceskoslovenska ne.
dospeli ami z daleka takovehc
stupne demokracie, ktera je
nejspolehliv6jsi zarukou miru
V Polsku byl nastolen polodik.
tatorsky rezim plukovnika Be-
ka a marsala Ritz7Smiglyho. v
Madarsku Waldo feudalnf re
gesstvf, pfipravene slozit jed
nou moe do rukou c1sare nebC
krale. V zadne z techto zem
nebyla provedena pozemkov$
reforma v takovem mef1tku. a
by Sc prava demokracie mohls
opr1t o selsky stav, jehoz bla
hobyt je ~zajisten. Jedn1m Z
prvnfch cin1 velkych ceskoslo
venskych v1dc1, DIR. Tomase G
MaSarvka a DIR. Edvarda Bene
Sc, pc znovuzrozen1 ceskoslo
venskeho statu v roce 1918 by
10 uzakonenf pronikave poem
kove reformy. Ceskoslovensk'
bylo tax stastne, re "a habs
burskeho panstvf prislo o svol
domacf slechtu, ktera byla Wy
hubena nebo vyhnana re zeme
Proto pTevod pozemkG do ru
kou zemedelskeho lidu meme
"a nasledek prudc1 socialni O
tres. Poole zakona o pozem
kove reforme presto do ruko1
$4,000 uchazec1 pres 4,5O0,
900 akr1 velkostatkafske pG
dy.. A tim bylo docileno hos
podaTske vyrovnanosti, kter;
lie nutna pro zdravy wrist
vyvoj kazdeho naroda."
"Ackoli jest to zem6 mala
obyvatelstvo nadmfru schopn
a pilne, netouzf Ceskoslover
sko pc cizfm. Nikomu mic ne
zavidf, touzf jen pc svobode
d~ozaduje Sc spravedlnosti. &C
skoslovenske ideally jsou nase
dealy. A proto je nevyhnute
mo, abychom budoucnosti pr
covali ruku v ruce pro dObr
vseho lidstva."
: V temze elsie National HI
raud" je obsfrna zprava O OBJ
de, ktery v Cungkingu uspof;
: dial ma pocest petadvacateh
vHrOGf ceSkOSlOVenSk6 SVOhOd