Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-09-17
Valka.
ITALSKA FRONTA.

gen. Eisenhowerem po obdrze-
nj proklamace marsala a pre-
miera italske vlady Petra b.
doglia. Proklamace italskeho
premiera pravf:
"Italska vlada uznavajfc ne
moznost pokracovanf v nerov-
mem boji prot pfemahajfc1 ST.
lie nepf1tele a We snaze, vyhnout
Sc dals1m a vaznejsim nasled-
kun pro narod a stat, pozadala
vrchnlho velitele angla-americ-
kych vojsk generala Eisenho-
vera o pfimer1. Teto zadosti
bylo vyhoveno. z toho dIvodu
italske silly zastav1 vsechny ne
pfatelske akty prot anglo
americkym SLAM, necht Sc s
mimi setkaj1 kdekoliv. Postavf
Sc vsak ma odpor proti komu-
koliv jinemu."
Podminky prfmeff byly schva-
leny vladami Velke Britanie,
lSpojenych Stat1 a Ruska a re
ODE strany zavazaly sc T1diti Sc
znen1m dohodnut1.
Roosevelt a Churchill ucinili
APPEL ma italsky lid.
Prohlasivse, re spojenecka
voJska vstupuj1 ma italskou pc
vninu ma "mnohych mistech",
president Roosevelt a minister
sky pfedseda Churchill apelo-
vail ma italsky lid, ably vedl
valku proti Nemc1m.
Nemci, pravi Sc We spolecnem
prohlasen1, "vzdycky opustili
italske vijsko ma bojisti,,' a do
dava Sc tam, re Adolf Hitler
nynl Sc pfipravuje podrobiti
lid Italie "vsem krutostem, KITE
re pase v tax mnohych ze-
mich"
APPEL, dany ma vefejnost v
.fBflem Dome, jest adresovar
premieru Pietro Badogliovi a
italskemu lidu. Nenf v mem zad
ne zm1nky o italske vladnouci
dynastii, Domu Savojskem.
Italove jsou vyzyvani, ably u
defili ma nemecke 1tocnfky a u
derili ma ne S veskerou svoji
moc1 a silou.
Eminent diva v1dcove Spoie-
nych narod1- prav1, re "nynf je
cas-, ably kazdy Ital zasadil tuto
ranu. Osvobozenske armady
zapadn1ho sveta pTichazeji
VAN ma ponce"
Nsmci jeci, re byli "zrazeni.''
Nemecke radio vTE1skalo ezra
da", kdyz oznamilo nemecke-
mu lidu novinu o bezpodm1nec-
mem vzdanf sc Italie.
Nemecka 1Tedn1 tiskova kan
cellar D. N. B. ucinila to jas
nym, re Nemci nebyli watt ma
poradu kralem Viktorem Ema-
nuelem a marsalem Badoglio,
kdyz italska vlada sc rozhodla
vystoupiti z valky.
Berlin pravf, re americko-
britsky "komplot' svrhnul IA
sisticky rezim premiere Musso-
limbo, ktery byl loyalnfm Ne
mecku. Pc Is. cervenci, kdy
Mussolini padl, Berlin pravil,
re fasisticky rezim ukazal Sc
"sterilnfm" a re byl spravne
%vyhosten. Nemci patrne tehdy
doufali, re podaf1 sc Jim udr-
zeti Itafii We valce skrze vladu
Badogliovu.
Nemci sc zmocnili italskeho
kapitolu R1ma a ujali sc CO.
chrany" Vatikanu.
SALERNO OBSAZENO;
UTOK MA NEAPOL.
Americke a britske oddly bo-
juj1 v okoh Neapole S nemec-
kymi divisemi, zat1m CO britska
osma armada postupuje neu-
stale k severn v Calabrii.
Uredn1 zprava generala Eli
senhowera %oznamuje, re sc A
mericane zmocnili mesta a pri-
stavu Salerna, Is mil jizne Ne
apole. Tento pT1stav poskytu-
je spojencGm dobrou zakladnu
pro vylodovani tezkych zbrari.
Nemecka zprava tvrdf, re Sc
oddly britske a americke ar
mady vylodily ma Sorrento. So
rentO 10 nO1OOStrOv n6kO1ik mil
cd mesta Neapole.
Americana, kter1 sc vylodili
v okolf Salerna narazili ma
prudky nemecky odpor a must
Ii odrazit pet silnych nemec-
kych p~rotiutokd nez Sc zmocni-
Ii mesta. Zat1m britske oddly
vylodene ponekud severne Sa-
lerna S pocatku mohli prova-
det operace v klidu, ale pax
rovnez Sc brzy dostali do styku
lis n6meckVmi tankv. Rritsk6 q