Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-10-08
LlETUVIAI IR LENKAI

w AIlIllltCs lOfU NtCGdlSs NdI
Nepriklausomoje Lietuvoje, siaip
kalbejo apie Lietuviu Istorinius
Santikius SUI Lenkais:
.RUVUSIOS Lenkijos sluogsniu ir spau-
- dos balsai skelbia iprastine iskreipta
nuomone apie seniau buvusia Lietuvos IL
Lenkijos unija. Pirma karta ia sudare
Lietuvos valdovas Jogaila 14-to amziaus
pabaigoje il jis tuomet, vienas valdovas
valde dvi skirtingas valstybes. Pagal tos
unijos tiksla il turini jai geriau tiktu ka-
ro sajungos vardas. Lietuva prizes kry-
ziuociu ordena tuomet jieskojo pagalbos,
lr jos padedama savo priesa ilgiems lai-
kams nugalejo.
Taciau sia daugiau isorine sajunga
'Lenkai stengesi dirbtinemis ziauriomis
priemonemis paversti tikraja ir nuolati-
ne unija. Smurtu buvo sulaikytas kara
liaus vainikas, kuri garsiam Lietuvos val
dovui Vytautui siunte Romos Imperato-
rius Zigmantas. Paskui nuo sosto, per
versmo keliu, buvo pasalintas svitrigaila
Vytauto ipedinis, jo pusbrolis Zygiman-
dytas. PanaSiu budu zuvo ne vienas Lie
del persamos unijos Lietuviai prizes Len
kus net vede formally kara C431-1432)
Lenku balsai paprastai skelbia jog
kai Lietuva SUI Lenkija buvo sujungta va
dinama Liublino Unija 1850, tai Lietu
vos valstybe visiskai il tobulai isijunge
Lenkija If joje sutirpo. Tuo tarpu pat
ia unija buvo ivykdyta ivairiQ konbina
cijQ deka, Lietuviams nenorint II priest
nantis. Taciau svarbiausia kad ir 20 tos
| formalines unijos, kaip istyre Lietuvos il
kai kuriu kitu kraStu istorikai, Lietuve
kaip valstybe ir toliau gyvavo. il turejc
atskira sava valstybes aparata, ida, pini
gus, kariuomene il teismus. Lietuva vi
sa laika, Xxi pat 18-tame amziuje padali
nimo, turejo skirtinga savo teise gar
sui 'Lietuvos Statuta" Lietuviai paty<
vieni Saukdavo savO seimus, vadinamu!
'konvokacijomis If konfederacij ijomis. Lie
tuvos kancleris (atitinka minister pirmi
ninka) turejo savo antspauda, kuria zy
medavo Lietuva lieciancius rastus. Buv(
ir saw mokesciu sistema.
Beveik Xxi pat Tito amziaus pabaigo'
tarp Lietuvos il Lenkijos iSbuvo multi
siena. Pagaliau, Lietuva visuomet turejt
savo kariuomene SUI karo vadu, vadinaml
Etmonu. Vadinasi, dvilype Lietuvos-Len
kijos valstybe niekuomet neturejo bend
ros kariuomenes. Kad vienos valstybe
kariuomene galetu izengti antra valsty
be, reikejo ypatingo nutarimo.
Suminetieji ir daugybe kitty smulkes
niu reiskiniu buvo ivykdyti nepaisan
Liublino Unijos, kuri buvo paskelbus able
ju valstybip suliejima. Taigi negincija
mai irodyta jog Lietuvos valdantieji sluo
gsniai ir visuomene prieSinosi Lenkiio
itakai Ypaciai ryskus to irodymas ia
jau 16-to amziaus viduryje buves teisini
nuostatas kad jokis svetimsalis {Lenka
irgi buvo laikomi svetimsaliais) negal
gauti valstybines tarnybos. Prizes kick
viena toki meginima Lietuviai griezta
protestuodavo IL versdavo kad karaliu
atsauktu paskyrima, jei kartais toki bu
davo padares Tiesa, nuo 1S-to amziau
pradzios ivairiais keliais Lenkai pradej
gauti Lietuvoje valstybiniu tarnybu, be
tai daugiausia zemesnieji valdininkai,
aukstuju valdininkQ tarpe LenkQ buvo "
sal retail, gi auksciausiuju tarp niekuome
nebuvo nei vieno Lenko.
Vadinasi .apje bent kuria Lenkisku
mo pretenzija Lietuva negali butt kalbos
Lenkinimas atlkta Tikejimo pagalba
Tiesa buvo viena sritis pro kur Ley
kiSkumas suktu budu rado kelia LietuviE
|klmui nustelbti - tai katalikiska eikybs
Nors l3-tame amziuje Lietuvos Karaliu
Mindaugas huvo pasikrikstijes If paskl
13-me amziuie jau buvo Lietuvoje nem;
Ia krikscioniu, Wis delto oficialiai Lietuv
prieme kataliku tikejima drauge su unij
Tuomet Lenkai paskelbe kad naujasis
kejimas yra LenkiSkas (mat, daugum;