Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-01-13
,JUGOSLAVIJA IN INVAZIJA
ZAVEZNIkOV

V nasem prvem clanku smo rekl, da je sedanji
politicni process V Jugoslaviji kompliciran. Kompliciran
pa je lie ma povrsini oziroma "a one, XII Sc ne morejo
~poglobiti van. lnteligentnemu Amerikancu Sc zdi stvar
zmedena in zavozlana. Toda temeljno je situacija pre-
prosta:
V Jugoslaviji sta Sc spopadla diva politicna motiVa.
Eden gre "a TEN, da unici edinstvo in obete "a %bodocnost,
katere so 81 stekli in priborili Srbi, Hrvatje in Slovenci
V prvih dvelr desetletjih med prvo in drugo svetovno
vojno; drugi pa hoce kljub vsenu, kar Sc je zgodilo,
ohraniti to edinstvo ter izgraditi ma MEM svojo bodoc-
most.
Prvi motiv dobiva svojo dinamiko cd Hitlerja in
njegovih gauleite1jev in kvizlingov, cd donacih sovini-
stow V Srbiji in Hrvatski, Cd notranje klike V jugoslovan-
ski zanejni vladi (Jovanovc, Nincic, XII je bill med tenn
odstavljen cd Wade, Gavrilovic in Trifunovic), cd kama
rie avantuIistov in ambicioznih mladih ar1nadnih cast
nikov, XII Sc sukajo okoli kralja, in koncno cd nekaterih
ljudi V jugoslovanskem diplomatcnem zboru.
Drugi motiv pa dobiva svojo dinamiko cd najaktiv-
nejSega in najbolj zdraVega elemental jugoslovanskega
ljudstva, cd mnogih ~njegovih voditeljev V domovini ter
cd nekaterlh clanoV jugoslovanske zalnejne Wade (kosa-
movie, Grol, Budisavljevic, l. dr. kakor tudi cd DIR.
Ivana Subasica, hrvatskega bana, XII Sc nahaja zdaj V
New Yorku.
To pa nikakor ne pomeni, da je V prvi skupini
vSakdo lopov, in pray tako ne, da SO V drugi skupini
samo worm ljudje. Mi govorimo 0 temeljnem razmerju,
ma katerem temelji jugoslovanska situacija. Tu lahko
IeceIn0, da so Russia in ~partizani vsteti V drugem motVu,
docin 50 inspirirane o~koliScine nanesle, ola je bill ubogi
MihajIovic potsnjen proti sovinstvom in proti Nedicevim
kyizingom.
Da-je lahko recemo, da je prva skupina, in scer
blez izjene, totalitarna, centralisticna in anti-federali-
stiCna, dOcim Sc druga skupina z vso silo zavzerna "a
federalzem k0t centralni princip, okoli katerega Sc mo
lajO 20 yOini organizirati Jugoslavija, Balkan in visa
yzhodna Europa.
ze dale casa Sc nam zdi, da je ameriska vlada
siIn0 nezad0voljna Z jugoslovansko zamejno Waldo, kate
10 pa kljub temu Sc nadalje priznava kot legalno Waldo
Jugoslavije. In dale Sc zdi, da noce ameriska vlada,
sIedeca sToji tradicionalni poitiki nevmesavanja, storiti
nlcesar V prid rekonstitucije jugoslovanske Wade V svrho,
da bl p1icela slednja izVajati politko, XII bi bila vsaj
delclna spreJe y iva skupini drugega motiva, XII operira
zdaj ' Jug0slaViji, kar bi utegnio dovesti do koncanja
ciVIIne VOjne. Mi sc ZaVedamo kompliciranosti tradicii,
ki leze na dnu te neaktiynosti ameri5ke vlade,-toda isto-
caSnO Sc in0lamo Vsi skupaj zavedati, da zivimo V svetu,
ki ina haj rahe Vezi S tradicijami in legalizmi, kadar Sc
Ia Syet pomika proti revoluciji.
S TEN Sc dotikamo stVari, XII bi yzele ure in dneve in
ceIotne knjiye, ako bi jim hoteIi prodreti do dina. Toda
kar hOcomo ma omejenem prostoru posebno naglasiti, je
to: O5Tobodilna fronta JugoslaVije, XII vsebuje in je
de-czna podpore ogromnih mas jugoslovanskega ljudstva,
DO p0stala anti-ameriska, ako DO vlada Zedinienih drZav
Sc nadate nudia JugoslaViji reakcionarno Waldo kralia
Petra H., kakor je slednja sedaj konstituirana in kon-
troIjrana pc neodgovoIni in naraVnost skodljiyi vojaski
kiki, XII Sc suce okoli mladega kralja.
Dale zelimo n~aglasiti, da Zedinjene dlzave ne do.
~plinaSajo k ~ojacenju svojih Vojaskih nacrtov Z ozirom ma
JugosIaVjo, ako uradnlki tie Wade prepovedujejo vsako
imenovanje Balkanske zveze ali balkanske federacije
potion kratkovalnih radio-oddaj. Tozadevna prepoved