Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-12-24
NAPOLEONOVO EGYPTSKE
o
VANOCfCH ROKU
1898.

DNAAAoo NypIdVu
Je We svych Impressions de vo-
yage" tuto zajfmavou udalost
z Nepoleonova zivota:
Napoleon Bonaparte, tehdv
jeste nejvyss1 general, kdyz
dobyl Egypta, navstfvil ma Jed
ne re svych cest dine &c. pro-
since r. 1898 Suez a prohled-
nuv 81 mestO a pTfstav, rozhodl
Sc, re Sc odebere Rudym mo-
rem k pramenGm Mojzfsovym,
a to stejnou cestou, kter6 pou-
zili Eide ma SVEN 1teku z E.
gypta. Kolem 8. hod. rannf ma
stall obdiv a odkryl p1du NOR
ske 1ziny, kterou Napoleon
konmo projel. Usadiv sc u pra-
menu, pfijal navstevu nekolika
naceln1kG kmenG obyvajfcfch
poloostrov mezi ob6ma sever
mimi rameny Rudeho more. kite
RI mu podekovali "a rd6zna do
brodinf, jez jim prokazal tim,
re podporoval obchod S Egyp-
tenn. Pc tie navstivil rovn6z
konmo zrfceniny velikeho vo-
dopadu, ,postaveneho "a valky
PortugalcG S B~enatcany, jez
vypukla pc objevenf namofnf
cesty kolem Capu, cfmz, jak
znamo, obchod Benatcan1 byl
%znicen. Vodovod mel v6sti vo-
du z pramenG do velkych els
teren ma morskem brehu, Cd
kud Sc odvazela dale ma lodi.
Prohlednuv ten historicky po-
mink, nastoupil Napoleon zpa-
tecnl cestu do Suezu. KNOB
5kemu bTehu Sc vsak dostal t.
prve "a tmave noci. Ponevadz
hodina pTflivu Sc blfzila, chteli
vudcove postaviti ma brehu sta
ny a pfenocovati tam. Napo-
leon vSak tom nechtel ami sly
seti a pfivolal k sobe prvnfho
vGdce, rozkazal mu, ably sc s
MIN vydal ma cestu. Muz. "a
razen urcitosti rozkazu cd mu-
re, ktereho Arabove ctili jake
druh6ho proroka, usporadal
vse Poole rozkazu a jel ma
pred. Sotva byli v pull cesty,
prvni Why zacaly postTikovati
kopyta kon1. Je znamo, jak
rychle vzmaha Sc proud prfli-
WI. VGkol panovala prava e.
gyptska tina. General Caffa-
relli, jenz pro sve chodaky ne
mohl pevne sed6ti ma koni, jail
Sc volati o pomoc. To zavdalo
prlcinu k vSeobecnemu zmat-
ku; kazdy bodal sveho kon6 v
tn stranu, kde Sc domnfval ma
lett pevnou pGdu, jsa pametliv
toliko sve zachrany.
Mezitim vsak vody pfibyva-
10 stale vice. Napoleon6v kun
Sc plaSil a nechtel jiti ami krok
do pfedu. Byla to chv1le hrG1-
zy, kdy pFi nejmensfm otalenf
hrozila jista smrt. Jeden z vGd-
ca, muz obrovsk6 postavy, sko-
Gil do more, vsadil generala ma
sva ramona a drze Sc "a ocas
kone prvnfho vGdce, nesl Ma
poleona jake male d6cko. Vo-
da dosahovala MT jiz k rame-
Nun, jiz ztratil p1du pod svy-
ma nohama, more pribyvalo S
hrGznou r%ychlostf. Jeste pet
minut a smrt jednoho cloveka
byla by zmenila osud p1l sve-
ia. Najednou prvnf Arab ra-
dostne vykrikl-stal jiz ma bTe-
hu. VGdce bez dechu a vysf-
len klesl ma zem, nebot v okam
ziku, kdy zachranil sv6ho pa
ma, podlehly jeho silly. Mala
karavana dorazila do Suezu, a.
niz ma ceste ztratila jedineho
muze. Jen Napoleonova kone
pohltily Why ma onom nestast-
mem m1ste, kde nekdy pohTbi-
ly egyptske vojsko.
Jest6 pc dvaceti letech pa
matoval sc Napoleon dobTe ma
tento pT1beh. ziveji snad, nez
ma mnohe jine nemensf nebez-
pecenstvf. Ma Sv. Helene dix
toval tato slova:
"Pouziv obdivu, prosel jsem
ma suche pGde Rudeho more;
pTi navratu pfekvapila mne
noe a ia jsem zabloudil v pTfli-
WI stale Sc vzmahajfcfm. Byl
jsem v nejvetsfm nebezpecf.
Nechybelo mnoho a byl bych
zahynul tymz tragickym osu-
| dem iakn EaranN