Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-07-09

E[ARAS bus If pasbaigs, partjos turi gyvuoti To-
n kia bent isvada isena temiiant Americas Repubh-
konu egesius Repubikonu partijos vada ruosias jau
sa vasara suSaukt susrnkima kuriame viduriniu
valsu mieste pradeti pasruosamus darbus 1914 metQ
partijos plaformos. Juk ateina prezdento rink
nai reika paruosti stiprius przadus k1re If pasaul
isgelbetu, ir Amerikai isetQ nauda, ir Republkonu
pa1a uzvaldytu sail Jie kalba apie paruosima "rea-
listirio karo meto programo Amerikos progresui, il
ia programa pateks kapo vadova sekanciai Republko
nu nacionainei konvencija, kuri nomnuos kandldata
! prezidentus.
Taip Republikonai pakartoja ia patti ka dare 1889
metals visu metu isanksto ruosasi prezdento nonli-
nacai: Kit SALES darbai egul palaukia arba tegul
prsitaiko ju partijos reikaui.
RAIGIAMA supaisint Italia asisako taikytis su ali
- jantas IL pamesti Hteri o pates likimui. Musso-
nio ryzimas testi kara gal but, dar remiamas Wilt
mis- kad iis su Hiteriu pajiegs atsaikyt prizes aan
tus il istengs isgelbet sukurta mperija.
Kaip dabar dalykai stov Italai sumusti If Afrikoje
prarado visas mizinskas zees, iskatant ir Eto
pja lra prizes kelis metus prijunge ltaljos karuna
Aliiantu kalhnimas Italijos zmoniu atskratyti ka-
riaujanciuju vadu Mussoniu priesakyje national,
is venos puses reikstu baigma karo, is ktos res
kia Italjos vsska prakisima, ir national, dals ju
nori to pasizemnimo, kita dais netur galimybu pra
Saint karnius vadus ir siuyt alijantams paliaubas
Mussoinio zentas, grafas Cano, uzseno reikalu
mniseris sakoma vyko pas Hteri prasyti jo daugiau
pagabos Ialiia amusimui alijantu orc ataku r sula
kymu grasiancio aantu isiverzmo Italijon. Nors tai
bevtes pastangos, Amerikos didejanti karo ektu
skaicai da1ys dar daugiau il didesniu nuostou TIA
b nori testi kara toiau If dar labiau panes isnai
knima.
CUV Vastijos pradejo fiskali 1914 meta Liepos
- diena SUI valstybnemis skolomis siekanciomis 14O
blijonQ dola1.u. Americas stojimas kara ir pastry
zmas kara lamet valstybes skolas iskee tokas pasi
baisetnai auktas skatnes kad paprastas zmogus net
neskesna ivaizduot kick tai butu pngu ir kada sails
IS tQ skolp gales iseiti.
CTALINAS, pasirodo, pasiryzes yra vsskai suardyti
y Ienku pastangas atsteigt neprklausoma Lenkiia.
Kaip t pereita Balandzio menesi suro santkai tarp
Rusijos il Lenkijos vyriausybes in exile, Stanas pra
dejo ruoSt pa6oje Rusijoje esancu Lenku komunistu
neva Lenkijos yyriausybe kuriai eido aaikyt suva-
zavima po vardu "Lenku Patriotu Unjos'. Lenku wy
l%ausybe in exile nepripazysta tu Sovietu kvisngu,
tie is puses nepipazysa Londone esancios Lenku
vy1iausybes in exile.
Stanas tuomi parodo kad iie tesioginiai dirba
prizes AEjantu p1Ograma il Atlantic Carteri.
Su Stalno "palaiminimu', tie Rusjoje esanti Len
kai qasiruo Lenkj@ prijungt prie soyietq r ei ko-
butQ iSmesta is United Nations naru tarpo. Tai bus
atslygnimas Lenkams kurie passkubno istiesti boil
sevikams ranka kaip tk itlers uzpuole Rusija
sitardami Maskva iokiais rimtais pagrindais.
Sovetijoje juk sedi gauja Lietuvos kvislingu, ku-
Tie lau5ia savo lako kap sarancai Salino varomi
klrtai, vel grazinti Letuvon "saule"....
DESIMTYS tukstancu vyru ir motelu zus symet so-
- ie sayje r kaip skebia Macdonald Saugos Taryba
niekas jiems karzygisku kapu nesups neapdovanos u
medalias uz joki na1suma. Neapdainuoti nepagarbn-
kap kit karzygai sic asmenys mfrs - $1,000 Q zus
kaip darbninkai II je zus bereikaingai, galimu
iSvengti nelaimu.
Pereita meta, kaip ia Taryba skebia, daugiau zl-
vo darbinnk4 darbuose il liuoslakiu negu zuvo
kareivu frontuose Darbuose r uoslaikiu perna sll-
tk staiga mirt $1,000 asmenu; 100000 kitu suzei-
sta. Del tu nelamiu prarasta 48000OO0O darbo valan-
dQ
Pravedant ivairias apsisaugojimo p1iemones begy-
je ees pastarQ metu darhuose nelames ir uzmusimai
pie dabu iau sunazinti 90 nuosimcias tam tikruose
darbnOSe Ia cali atsekti ir inOnes kl1Iios