Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-11-26
Russia ne bo trpela S'sanitarnega
kordona'' ma svojem pragu


roco il Moskve, katerem SO bill podani obsim cltatl
il sovetskega uradnega glasa Izvesa gede stalisca,
XII ga zavzema sovjeska vada ozirom propaganda,
katero pospesuje zas poska vlada izgnansVu "a Or
ganizranje centralno-evropske federacJe.
Kot razvidno iz pisanja "Izvestjih" Russia ne bo
plstala ma tako federacijo doer bo preprcana da
sta bo slzila oroze proti-sovetskh elementov
zapadnh evropskh drzavah, ozioma kot sanitarn kor
dom XII mai loci zapadno Evopo Cd Ruse ter eventual
no suzi kot baza vojask napad Sovjesko unijo.
Rusija ina tenn pogledu brdke sksnje il zadnje
tovne vone in tore nj misti da bo tenn pogedu tudi
"a las popusa Ruska revouca e moraa placati vlsok
lvni davek obki obrambe proti beogardistcnim ge-
neralom XII so bill financran Cd svetovne reakcije da
zomo to revolucijo in da zaklade Rusie od-
prejo eksploataciji svetovnega kapitala.
Nj dvoma, da je Russia pripravljena sodeovati
vsem mrolubnim narodi svea ustvaritev stabilnih
razmer Evrop in drugod, kaj sama bo po stras
nem uncenju in snih zvjenskih izgubah potrebovala
dogo dobo miu da rehabltira svoje gospodarstvo am
pax izave, kaere je glasom omenenega porocia az
vesth" poda moskovski konferenci zunanj minister
Mootov dopuscajo nobenega dVoma, da RusJa ne DO
velea zjaVe pijaeljstva cd srani zapadnih sill do
kler je deani pGADlicajO da je stara krlzarska
vojna" prot "boljseviski nevarnost" XII navzc vsem
zanikanem Cd stran predstavnikov zapadnh veles Sc
vedno stiaSi po svetu, defnitivno polozena grob.
Kakol razvidno il odmevov, ki sedaj prihajajo IL
Londona in Washngtona Sc ang]esk in ameriski vadn
krogi dobro zavedajo da Russia tel tock DO pri-
VOLTA noben komproms.
Moskva DO podpiraa, temvec cello zahte
vaa, da naceo samoodlocevana narodov spostuje
cell crt baS vsed tega pa DO raala da kadar pride
do federaci;e centrani Evopi, b to izraz vole
ludstva, katerem Rusija ve da j nj sovrazno pa
kako zmaso, XII bi blo mic dlugega kot baza nadalj
nih poiticnih mahinaci prot Sovjetszi uniji
Associated Press novinarska agencija je 22. no
vembra il Londona posala porocilo katerem raz-
noriva konferenca predsednika Rooseveta, premerja
Iospa Staina in minisrskega predsednka Churchlla,
kater sod da snide bznj bodocnosti. pripra-
yah to konferenco citamo porocilu nasednj zna-
cilni komentar:
"Princip samoodlocevanja narodov je bill jasno upo-
staven konferenc zunanh minsrov treh velesl, XII
e pripravia tia sejo velke trojice Ampak zadnjih
dneh sta dive sovjesk pubkaciji, Izvesa in Vona in
deavsk raz1ed,' obsrno razpravjali tenn predmetu.
"Izvajanja teh dveh pouradnlh olganov, XII sta po-
udara da Moskva nina nobene zelje, da b komurkoli
vsiljevaa sovetsko obiko Wade, tuka napavila
10 ugoden vtis Ampak istocasno e Russia asno poveda
la da je proti emu da hi ubezne Wade okupranih
deze vrnile brez dovoljenja ljudstva in tenn poge
du nj dvoma da Stain DO popusti Cd svojega STALL
sea zlasti ozrom ma ubezne Wade Poll ske, JUGOSLA-
VIE in Grcje." H.
Tisti element nas javnosti, XII nekaj dni po OBJ
jav moskovskih deklaracj zavrskali, da e Russia z
odcbrtWjo neodvsnosti Avsrjo odrekla svo besedi
centrani in uzni Evropi, in XII re sana podonav