RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-22

tfoVatl kou UposlIvacke Siuzbe iii &c ga moZ
da registrovati njegov bivsi pcslodavac. kad
ga otpusti. Radnik &c mozda dobiti "platu "a
Iastanak =, ia mu "meksa udarac'. On &c
svaEako crpeti i potporu besposlenicke osigu-
faclle C.m birokratska masina uzlnogne funk
clonisati, cn &c nitro bit 1odeien vladinom
proiektu. Primoravanie mega da prim bee
nuznost moz1la &c, iii nece, biti poostrena
mlnovremen.m na rad prisilnim statutima.
l'u &c on raditi IA jnizu na ianlnicu, proizvo-
deci stvar, koje ne6e prctrpavati kantalistiG-
ko trziste, Go cnoga vremena lzad bude Dotre-
Ean opet industriji, KapitalistiGki spletkari
ne prenavliaiu Sc, ia znain, kad &c to hiti. Ali
iskustvo ie pokazalo, da kapializom ne moze
ia da radncima puno uposlenie industrii
osim Il ratu.
Mislec; radnik &c lako nazreti IL toj cd ma
clsta zasnoyanoj spletk iednu vrst 'sn1vel> nor
maine zitniee" rada. Razlilza ic 10, da &c viSak
agrikultulnih proizvoda pokupovati oizava
uklonlfi sa tlzlsta, da ne potisku:u ccnu. Suvi-
SAX fadnlka bee odstranien cd raelno@ tlzista
zbog posve drugog razloga = da Sc sproGi di-
zanJe rcVclncioname temperature. da sc umiri
iadncko nezadovolistyo, ia Sc ocuva preziveli
rastrojeni kapitalistGlli sistem Sto Sc tee
ueinka IA naiaml cu, iii na cenu robe raclne
snage, kontroe radnka mogu hiti upotroblie-
ne da ponizuju ovu 30 voli. Ovdc ie jasno la
oni ''sretnici', radnci koii ne budu otpustoni,
note izbet posledcana feudo kapitalistiGkih
1adnih kontlola. Gleelom ma ostalo. ekonomst
Zakoni svoistveni kapitalizmu = zakon koie IL
lahllivacka klasa namela po,lvest pod kon
trou = sklonie ieni su. da obara ia nolmalni ma
Gin zyoa trudbenka
Ustvrditi, ia kobni planov nash izrablii-
mogu "a iedno vreme. Ia spletka ie poelmukIa |
Mnogim klasnosvesnim radnicima ona &c sc do
padati, ler i'm obecava neku neodreGlienu ''za-
st.tu'. Stayise, prenlda &c kapita~tiGki-na-
strolene iuniie, kao sto su a. F. Of L.. G. l. O. /
| zelJeznicalska Bratstva imafi podogu izmak-
nutu spod sebe, mogutnost ie sigurna, da fe
one biti prdrzane da pomazu IL spuStavaniu
'slcbodnog' ma jamnog radnka IL industriial- I
no ropstvo To Sc vid po suroyalliu, ko:e Sc
sad splovodi radnitkim fekerima, : surova-
mem, = koje i'm daie ''iuniisku (ili clanarin-
sku) zastitu'', 'odlzavanie tlanstva' it'd. IL
zamenu "a njihove uslHge discipinovaniu"
radnika.
Ia &c spletka biti jos lukaviia jer &c vcro-
Fatno BIT pracena ograni6avaniem piaya pos
odavca, da otpusti radnike 20 volii iii bez
'ozvole uposlvackog upravitelistva Naizad.
Ia obuhvate jos vecu degradaciiu trullbenika
=, Il lstO vleme naruSe konstitucionalnu osu-
III 'nedobrovolmog rcpstya ~, mi1novreme-
le kontrole radnika bice veroyatno utelovIjene
neke vrste americkog Beveridge plana mo
I'll cak bit k1ivo pretstavliene ia "soc jali-
ann
Ne varalte Sc II tome, ako americki radni :,
j kane da Sc okorste nezapamtencm pri kom ,
-oju posleratne kr.ze pruzaiu, akto oni hote |
Ia poraze svoie ugnjetace da sagrade indus
ijalno-demekratsko drustvo mira zobilia "a
We, mnogo Sc mucnog rada mcra uradti. Ma
a Sc industriiska moe beskrajno rasruje Upo-
Iebivsi je Il provadianje "a uporebu (sl1rai- /
ia nemogucnost pod kapitalizmcm), mi bis y
10 mogli tako organizovati produkci ju da stva- :
q izcblje minimumom ljudskog rada. Z Indus i
eiialnci Repubici svaki hi radnik uzimao ak
vnog uceSca upravnom vecu, velikom il :
alom On bi sudeovao Il demokratskom IL J
ravl anju proizvodnje je ne samo u vreme izb0- :
|, nego syaki dan II godini. | on bi bio sloto- =
an, On bi bio oscbodjen od nemast me, ier bi !,
rlmao potpunu drstvenu vlednOst svo@a
roizvoda, poSto tn ne bi hilo nikakve klasc ;,
lrazita da ga crobi "a plod niegovog rada p
IL b bio slcbodan da radi. gde vol: svaka bi
IL industriia bila otvorena i sve hi GA dobro +
,cekale. kad Sc jednom nase divine proizvodne n
age oslobode okova kapitalis ckih obzira ma y
oft ia place, radnk &c sudelovati Il stva- y;
nju, ali cn &c sudelovati i uzivanju bogats- T.
a, koje &c teci nepresusnim tokom iz pravog 10
vora izobilia. i;
Da Sc postigne oval now beskrai ino bolii
ct, radnici moraju udruziti svoie sile kao nj
dna klasa Oni moraiu graditi jednu velku ne
dustrijalnu Juniju, koia ina da obuhvati m
radnike,- jednu jun;ju moGnu he samo da "a
dupre soci'al:sticku glasovnicu zaposedaniem
lustrije iskljucivaniem kapitalistcke kla ie