RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-20

legOSpOdarStva brltanske Vlada-
JUICE klase u ovoj zemlji.
Vecina te bujice irskog covecan-
stva dodje u Sjedinjene Drzave.
Owl doseljenici ne behu industrij-
ski radnici bar ne mnogo njih
- nego seljaci. Mnoge je progu-
tala prozdrljiva vilica zarada, a
mncgi su opet ostali II nastanje-
MIN delovima zemlje tn bill pro-
zderani cd Industrial. Sacinjava-
juci, kao pravilo, prilicno energi-
can agresivan elemenat radnicke
klase, oni naskoro ostavise svoj
upeeatak ma radnicki pokret -
kakav bese onim ranim dani-
ma - moze Sc re.i, da je mno-
ga radnicka organizacija ma eko-
nomskom polju podignuta odr-
zavana cd radnika irske narodno-
sti. Tokom ranih osamdesetih i
devedesetih godina vreme
kada su Vitezi Rada JOS bill ma
polju borbe predstaVljali vaznog
cinioca Il radnickom pokretu -
uticai irskih radnika bejase ne
pogresiv; a takodje su oni po-
mogli i kod osnivanja i gradjenja
Americke Federacije Rada. cak
! i danas, kada irski doseljenici sa-
cinjavaju mali broj, irski radnici
Sc mogu naci II mnogim Zanima-
NINA, njihov uticaj ma orga-
.nizaciju kakvu je radnistvo
Amerike bilo u staniu da osnule
-,lako ide njihovim brojem, q
cesto ga pretice.
Povratimo Sc sada drugcme va
lu imigracije onome IL Ne
macke. Preko one nemacke imi-
gracije, koja je sledovala revo-
lucionarnom periodu Cd 1848. go
dine, mozemo rreci kao preko re-
lativno bezna6ajnog einioca "a
! svrhu ovoga clanka. Elemenat, ko-
il dodje u ono vreme, sastojase
l'se tako velikoj meri cd clanova
srednje klase, da niie imao nj
kakva jaca ucinka Ma radnickl
pokret owe zemlje. Ali cd onoga
vremena pa unapred opazase Sc
sve VEGA i VEGA bujica Nemaca,
koii dolazahu Ovu zemlju po-
cinjahu da sc u6vrscuju Il nasenl
irdustrijskom zivotu. Nemacka
imigraciia razlikovase Sc Cd IL
ske u jednom pogledu: IL koliko
ja sadrzavaia seliacki elemenat
ovoga je vecim delom iskapio Ia
pad; koliko je bila neseljacka
radnicka, ona Sc sastoja pogla-
vito cd zanatlija, koji su, kada
SUI dosli ovamo, bill prozderani Cd
raznih zanata zanatskih organi.
zacija.
Ali owl ljudi donesose sa sa-
bonn i nesto ideja konacnom CT
lju radnickog pokreta obara.
ME kapitalizma i nastojavahu
da zadobiju svoje drugove radni.
ke "a owe ideje. Prvi poceci soci-
jalistickog politickog radnickop
pokreta, koji Sc pojavio u ovoj
zemlji, te osnivanje stare Soci'
ialisticke Radnicke Partije =
prethodnice Danasnje Socijali.
sticke Radnicke Partije - izvr-
seno kraiem sedamdesetih ute
rivano u odredjeni kalup osam.
desetih devedesetih godina, du
guiu Sc tim nanastojanjima. Ta
su nastojanja dobila jakog polets
II vreme, kada su takozvani "iz
uzetni zakoni" d Bizmarcko
vim rezimom u Nemackoj izgnal
i proterali Ameriku veliki bro
nemackih socijalista, vecinon
radnika. tt zakoni vladahu tokon
sedamdesetih i osamdesetih go
dina, i "a to vreme .bejase take
veliki priliv nemackih radnika
da SUI oni poceli da vladaju lives
MIN industrijama ostavljaju svo.
upeeatak ma radnicke organizaci
je u tim industrijama. Priliv ta-
ko velikcga broja ljudi, potpune
svesnih svoga mesta radnickon
pokretu, morade, fazume Sc, ina
ii "a rezultat upinjanje ma Mi
hovoi strani da uticu ma opstl
americki radnicki pokret, a "a IL.