Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-12
CENERAL-MAJOR
DOOLITTLE.

We Spojenych Statech nenf
snad druheho muze, jehoz Ii
vot by byl tax plny dobrodruz-
stvl a pozoruhodnych vykond,
jake je zivot Jamese H. Doc
llttla, general-majora letectva
Spojenych Stat1, operujfcfho V
prltomnosti v Africe. Americka
verejnost, u ktere sc test neo-
bycejne oblibe, nejmenuje no
v mysli jinak neil Jimmy"
Ma rozdfl cd mnoha dustoj-
nlk6, jejichz jmeno ocitlo Sc v
opred1 teprve poslednf dobou,
lie Doolittle dobre IMAM liz cd
roku 1920, kdy podnikl prvnf
let cd pobfez1 k pobrezf. Pc
prvnim ne1spesnem startu uci-
NIL druhy, a preletel pax z Flo
r1dy do San Diego v Kalifornii
s Jedinou zastavkou V Texasu,
kde musel doplniti benzinove
nadrze: Costa trvala jednadva-
Get hodln a devatenact minut, a
jejl odmenou, vedle osobnfho
zadostiucinenl, byl "Distin-
gulshed Flying Cross" V CT
tact, ktere Sc mu dostalo, Sc
pfavy: svou dovednostf,
vytrvalost1 a vynalezavostf de-
m%onstroval moznost pTesun1 lie
teckych jednotek do kter6koli
posice We Spojenych Statech We
ctyfiadvac1ti hodinach, c1mz
ziskal velikou zasluhu pro sebe
i pro Spojen6 Staty."
0 tfi roxy pozdeji prridruzil
Sc k jeho prvn1mu vyznamena-
mi Coax Leaf Cluster, kterJ
ziskal "a ~zjistenf, jak6ho vyko-
nu je schopno letadlo "a ex-
tremn1ch bojovych podmfnek,
kdyz je nutno rychle prechaze-
ii z pf1mocareho letu do loop
ingu, do zatacek bez nakloneni
i s naklonem, do spiral a vyvr-
tex. K meTen1 vykonu, kterym
letadlo "a techto manevr1 pro
chaz1, zdokonalil Doolittle t.
Nv. accelerometr.
Dalsf Doolittl1v triumf bylo
ziskanf Schneiderovy trofeje v
zavodech hydroplan1 mezi Spo
jenymi Staty. Anglif a Italif.
Ma 1seku 3O5ti mil letel prG-
mernou rychlostf 232 mil "a he
dinu. Jeho pratele prevail ho
ma "jedineho admirala We vol
sku". Roku 1881 zfskal Doc
little trofej Bendix "a trans
kontinentalnf let prGmernou ry
chlost1 225 mil "a hodinu, a
hned nasledujfc1ho roku trofej
Thompsonovu Ia dosazenf sve-
toveho rekordu pro pozemnf
letadla dosazenfm pr1merne
rychlosti 252 mil Ia hodinu.
Kdyz Guggenheimdv fond
hledal "zkuseneho aeronautic-
keno vedatora a vyborneho pi-
lota V jedne osobe", padla jeho
volba ma Doolittla, ktery Sc v
d1stledku toho ujal vyzkumG
v letanf "a MILKY. Vysledkem
jeho studio bylo znacne zlep-
SEMI bezpecnosti We vzduchu.
Harry Guggenheim pc zasluze
uznal, re Jimmy Doolittle wy
konal zdanlive nemozne." Doc
littel podnikl tez prvn1 let ma
slepo, ride Sc vyhradn6 prfstro-
il ma palubni desce.
Jimmyho predkove byli jed
nj z prvn1ch osadn1kG We Spo-
jenych Statech. Sve dobrodruz-
ne sklony zdedil pravdepodob-
ne pc bou rodicfch. Jeho mat
ka, narozena ma americkem "a
pade, byla vybornym strelcem
a jezdcem ma koni. Jeho otec,
tesaT, pfestehoval Sc jednou Sc
zenou a synem z Alameda V
Kalifornii az ma Alasku, kde
doufal nalezti zlato. Kdyz sc
vysneny poklad z dtrob zeme
neobjevil, vratil Sc i S rodinou
do Kalifornie, kde Jimmy po-
cal choditi v Los Angeles do
skoly. We vyssf skole projevil
zajem O pestn1 zapasy, a neja-
kou dobu sc vazne zabyval my
slenkou uciniti z boxovan1 III
votnf karieru. Matce Sc mladf-
xiv zamer nijak nezamlouval,
a ably uvedla jeho pozornost ma
jine koleje, koupila mt motor
cykl. Syn vsak pokracoval v
pestnich zapasech pod pTija-
tym jmenem jest6 delsf cas- a
vyhral ma zapadnfm pobfezf
nejeden professionally zapas
pro zapasniky lehke vahy.
We v6ku jednadvacfti let sc
Doolittle ozenil Sc spoluzackou
z vyssf skoly a pocal Sc venova-