Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-02-12
DARCI KRVE r
CERVENY KRfZ.
zivoty nasich bojovnfk1 "a
chranovany pc celem svete.

1925, 100000 ma valecny fond
Cerveneho krlze. K dosazeni
vytceneho Gle Dude treba 1silf
kazdeho jednotlivce i kazde
skupiny v zemi.
Nekterf z mas v6df pTesne,
JIM vsak jenom nejasne, co
Cerveny krfz representuje a co
podnika, ably zm1rnil utrpen1,
ktere je v dnesn1m svete tax
vsedn1m zjevem. Vine snad
vsichni, re tato organisace
slouz1 nasim ozbrojenym sbo-
rum a re pomaha vycviciti tisf-
ce civilistG V kursech prvni po-
moci pr 1razu, domacfho ose-
trent, vyzivy a jinych predme-
tn. Vine take, re dobrovolni-
ci Cerveneho KTfze pTipravujf
nescetne obvazG, JIM re Sill a
opravuj1 satstvo pro bezence
a jeste JIM re Sc ob6tave zaby-
vaj1 takovymi pracemi, jake je
flzen1 kantin a transportace,
pTisluhovan1 osetrovatelkam,
obstaravanf kancelarskych pra-
c1 a prihlizenf k tomu tisfc a
jednomu detailu, ma nichz yale
Ii hladky chod tteo obrovske
organisace.
Sc stanoviska tech, kteri
dnes bojuj1 ma odlehlych boil
stitch sveta, je nejd1lezitejsf
cinnost1 Cerveneho krize zfska-
van1 darcG krve. Krev statisf-
CT dobrovoln1kG zachranuje Ii
voty americkych vojak1 a ma
morn1kd, zabyvaj1cfch Sc krva-
wynn remeslem vakly r1znych
koutech sveta. Kontradmiral
Ross T. McIntire, vrchnf velitel
zdravotnf sluzby namornictva,
pred casem uznale prohlasil:
"Je az neuveTitelne, ale pri
tom zcela pravdive, re manor
nictvo ztrac1 ma Guadalcanalu
necele jedno procento rane-
nych. Ia prvnf svetove valky
podlehalo jich svemu zranen1
vice neil sedm procent. Tt,
kter1 padli v boil, v t6chto els
lech zahrnuti nejsou."
Poole hlaSeni kontradmirala
jsou ranenf dopravovani leta-
diem ma ostrov, vzdaleny neko-
lik set mil cd GuadaIcanaIu.
Jest6 pred pTevozem, a casio
jiz ma samem bojisti, dostane sc
Jim prvn1ho osetfeni k zastave-
nj krvacen1 a zmfrnen1 nervo-
veho otresu, vcetne transfuse
krevnfho plasma. Druhym Ii
voty zachranujf cinitelem .je
pouz1van1 drog skupiny sulfa-
nilamidG, ktere brani nebo "a
stavujf infekci.
Uprostred bojG je nesnadno
shaneti podrobnosti O prfpa-
dech, nichz krevnf plasma
pTispelo k zachrane lidskych
zivotd. Pres to vsak dochazeji
mas Sc svetovych bojist zpravy,
ktere dosvedcujf, jak ddlezita
je 1loha, kterou hraje krevn1
plasma pfi osetTovani ran6-
nych.
Je zde pT1pad Leonardo
Frontakowskeho, delmistra ma
palube torpedoborce Kearny,
torpedovaneho v noci re 16.
fijna 1941. Frontakowskemu,
takrka smrtelne ranenemu, do
stale Sc jeste ma palube posko--
zene lodi tf1 transfusf, ktere
byly pobrezn1 nemocnici mas
ledovany nekolika dals1mu. il
ny byl pf1pad Sauna Kurtze, vr-
hace torped ma teze lodi, ktery
ztratil ODE nohy, ale ktery vdec1
"a svGj zivot pantacti transfu-
sim krevn1ho plasma. Kurtz pri-
jel v zaT1 1912 z filadelfske ma
moTn1 nemocnice do Washing
tonu, ably tam vyvesil vojenske-
namoTn1 "E", venovane Anne
rickemu Cervenemu kT1zi "a
jeho neocenitelne sluzby pTi
z1skavan1 darc1 krve.
Dale zde name pT1pad
Wayne Fogelstroma, ktery pre-
I'll 1tok ma Pearl Harbor a vaz-
nymi popaleninami a zlomenou
nohou. Infekce a slime krvace-
nj neslibovaly mic dobreho, ale
sest transfus1 no zachranilo.
Mel Van Kuren, ktery Poole
vseho sestrelil prvnf letadlo u
Pearl Harbor, byl dalsfm rane-
nym, ktery niue S vdecnostf
mysleti ma ty, kdoz obetave
venujf vlastnf krev pro zachra-
nu zivotd bojju1cfch. Van
Kuren, utrpevsf vazn6 popale-
niny, take dostal sest transfusf
plasma, poslaneho ma Hawai-
ske ostrOvv AmerickVm Cerve-