Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-05-13
ITALIA Pc MUSSOLINIJU

DR.. Ivan M. COX, tudi nam V Ameriki dobro znan vo-
ditelj %primorskih SlovenceV, je napisal V mesecniku "Yu-
goslavia' izredno vazen clanek, il katerega posnemamo
sledece ugotovitve:
G.. Luigi Sturzo, ustanovitelj krscanske demokratske
ljudske stranke V Itaiji (leta 1919, je objavil V Foreign
Affairs cd meseca aprila 1913 pod gornjim naslovom
svoj clanek. Mr.. Sturzo je %antifasist kakor tudi k1istjan,
cato so njegovi nazori z ozirom ma povojno RECONSTRUCTED
jo Italije in z ozirom njenih stikov z njenimi sosedi vred-
nj pozornOsti.
C. Sturzo pravi: 'tMnogo Italijanov Sc lie z nevoljo
bo1i V sedanji vojni, in to samo cato, ker ne morejo dru-
GAGE. Oni so globoko zaskrbljeni glede svoje narodne bo-
docnosti. Zato nj cudno, &c Sc vprasujejo, dali bodO "a
veznki respektirali pc svoii zmagi teritorijaino integri-
teto %njihove dezee."
Gospel StUrzo je z%askrbljen zaradi '%nekaterih suge-
stij angleskih publicistoV, kakor ma primer Wickhama
Steeda in Stephena King Halla. King-Hall je sugeriral
V nekem sVojem nedavnem clanku, maj bi Zedinjeni naro-
di zajamcili Italiji, ko bi slednja izstopila il vojne, meme
meje il 1eta 1914. To i ponenilo, da bi bila Julijska Kra-
jina S TEstom in Reko7 Zadrom in dalmatinskimi otoki,
kar vse je Italia a]neFtirala 20 prvi svetovni Vojni, izgub-
LENA zanjo, cetudi bi re pred kOncnim porazom izstopila
IL voine.
Gospel Stu1zo pa cut potreoo poja&niJve "politicnih
ciljeT Zedinjenih nalodov" Sc predno Nth armada vdro V
Italijo, ako zele Zedinjeni narodi pridobiti prijatelstvo
in kooperacijo omega della italijanskega naroda, XII sovra-
Ii faSizem -. Ako Sc ne naredi nobenega poizkusa, da Sc
LCt4CS NC w At+illH tt1iIOi1 jA1lO NiI1JN1 NG w
izgubila svcje ko:onije, da DO "a Vecno razo1ozena in da
Sc DO mOrala pOdVreCi tn lemu prOcesu 'ZOp2tne VzgOje,
tedaj DO strah pred bodoco usodo paraliziral Italijane, Xxi
so dobre we're in volje."
Ia toCEa zasluzi skr5tn preInislek. kakSne hi bile,
NJ primer, S stalsca Zaveznlskih voiaSkih oparacij, posle-
dice te paralize "Italijanov, XII 50 dobre volje"? Ali hi
italijansko ljudstvo revoltralo, ako bi Sc mu dalo deflnl-
tivna jamstva, da ne DO izgubilo nobenega teritorija ko
DO osi&ce enkrat p~orazeno? Ne, Italiiani ne bi revoltirali.
G. StuWZo S~pecifiCno nagaSa, da Sc 'sedaj ne more zah-
tevati Cd italjanskega ljudstva, da bi levoltiralo, ker bi
bio to preuranjeno in brez koristi.'
Toda ypra5ajmo Sc dale, komu maj Sc dado te ga
1ancije, kdo maj Jill da in kako? Italia nina V zamejstvu
nobene Wade. Dale nj nobenega IJaliianskega narodne-
ga odbora, Xxi bi BIZ prznan po Zedinjenih narodih kot
pred>taynik italjanSEeg2 ljuIslva. Torei kako mai dado
Zedinjeni narodi tazo lar1stvo glode italijanske tel tori
jaime integTitete? Zedinjeni narodi ne delujejo kot sku-
pima. Kakor vemo, nj nObene Wade Zedinjenih narodov.
Atlantsko poslanico sta zasnovala in objavila predsednik
Zedinjenih drzav in premier Volike Britanije. Meme 81
roke principe 50 sprejele vse za~yezniSke d1zave. &c bi Sc
Atlantska poslanica dotaknila povojnih meja Ukraji-
ne, Trsta, Gdanska, italijans1e Severne Afrika ne bi
bila sprejeta. Mesto da hi bila zedinjajoca sila, hi prived-
la do razkola meG zavezniki.
Pa recimo, da hi Zedin;eni narodi, vkljucno iugo-
slovanska vlada v zamejstvu, izdali skupno zjavo, V ka-
teri hi obvestili italijansko ljudstvo, da bodo pc vojni
kaznovani samo Mussolini in nekateIi njegovi ~prijatelji
ter tesni sodelavci in da bodo ostale meje italijanskega
imperija nedotaknjene. Kaksen bi bill ucinek taksne de-
klaracije ma milijone zatiranih Judi V okupiranih drza-
yah Europe, in ma nadaljne miijone 20 vsen svetu, XII
zahtevajo svobodo pred imperialisticnim izkoriscanjem?