Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-01-12
JUGOSLAVIJA IN INVAZIJA
ZAVEZNIKOV

AT1 IA4V1IAOV
Kakor smo javii re V clanku O Amerikancih S
'tujimi imeni," Sc z%avedamo, da so vsi vaznejSi uvodniki
tujejezicnega c~asopisja prevedeni ma anglescino ter pred
lozeni vojnemu departmentu, inteligencnemu uradu in
uradu "a vojne informacie, XII delajo ma podlagi tega
gradiva svoje zakljucke. Use zdrave in konstruktvne
ideje, XII jh iznasa tujejezicno c%asopisje, so tenn madom
dobrodosle, ker doprinasajo svoj del k izciscenju in
izkristaliziranju ~polozaja.
Jugoslovansko ljudstvo Sc nahaja danes V strahotnem
in kompliciranem politicnem procesU, XII je %integralen z
~njegovim presenetljivim in svet zaprepascujocim odporom
zadnjih osemnajstih mesecev.
V Zedinjenih drzavah smo Gull re mnogo sluzbene-
Ga in nesluzbenega laskavega priznanja temu odporu.
Toda zadnje case Sc pojavljajo tudi izrazi nestrpnosti,
nadlege in cinizma V zvezi S politicnim razvojem V Jugo-
slaviji, XII pa nj nov, temvec je bill sele pozno odkrit. Zdi
sc, da je tenu Krvo pomanjkanje razumevanja tega, kar
Sc V Jugoslaviji dogaja, in vzrokov, XII ti6e "a TEN raz-
vojem. Upati pa je, da ne delijo tega n~esrpnega in
~cinicnega ~zadrzanja oni, V katerih podrocje spadajo
priprave "a i~nvazijo Balkana.
Nase globOko prepricanje je, da bodo moral til vsi
vOjaSki nacrti zaveznikov z ozirom ma Jugoslavijo roko V
Joki s prizadevanji "a ugodno resitev politicnih profile
NOV V tel dezeli (JugosavijD. Ako ne DO temu tako, je
mono, da velik del jugoslovanskega ljudstva, XII izvaja
pod imenom Osvobodilne fronte ali partizanske armada
tako slen odpor proti zavojeValcem, ne DO videl V ameri-
Ski invazijski lnadi-osvobodiln armada.
VojaSki nacrti, ki ne bodo vsebovali resitve sedanje-
ga zapletenega politicnega ~polozaja Y Jugoslaviji, bodo
i1CNI Oh OL1lOS va DOuO l1dltLtlt dIlSI1 cGLC V cuSO-
slaviji ma globoko utemeljen in lazsirjen odpor proti
sebi. To pa bi bila silna in strahotna ~tragedija. Vsako
moznost take ~tragedije je treba cato odpraviti re pred
invazijo.
Civlna vojna V Jugoslaviji je manifestacija pomanj-
kanja skupnlh poVOjnih ciljev in sn10tr0v cd strani treh
vodilnih ~zdruzenih narodov, XII so zainteresirani V Evropi
-Anglezev, Rusov in AmeyiEancev. Tragedija V Jugo-
Slaviji ie srrahotna demonstracija temel jnih tezkoc ned
AnglijO in Ameriko (zlasti Anglijo) ma eni, in Sovjetsko
RUSTIC ma dIugi strani. To je porazno dejstvo. Ma BAH
nasega ~intimnega obcutja Z ozirom ma Jugoslavijo, smo
mnenja, da bi postala lahko Jugoslavija S pomocjo ACRE
sivnega dgzavnistva Zednjenih drzav, drzavnistva, XII We,
kaj hoce-ideoloski most med Sovjetsko RUSTIC in "a
padnimi drzayami.
SlOvensk0 c~asopisje je V zadnjem casu re ponovno
objavilo sugestije, maj Zedinjene drzave zavzamejo inici-
atlVo ' smeli preresetanja in preoblicenja jugoslovanske
zameJne Wade in maj p%oSljejo V Jugoslavijo komisijo
ameli&kih, ruskih in angleSkih uradnikov in castnikov, XII
maj bi preVzeli Vodstvo in p~oveljstvo odpora V Jugoslaviii,
s cemer bi naredili IL Jugoslavije 1.-Two demonstracijo
pozltiVnih in zedinjevalnih, ne pa negativnih in nasprotu-
Jcclh 81 tendenc med Zdruzenimi narodi.
ClVlInO Vojno V JugOslaviji sc more smatrati "a re-
volucijo in kontra-revolucijo ali "a prcetek tretje svetov-
ne VOjne, -kakor pac kdo gleda ma stvar. Soviet stole
"a partzani, Anglezi pa "a Mihajlovicem-in sicer ne
samo, da je Anglia "a Mihajlovica (kakor so-kot Sc zdi
-Eluzbeno tudi Zedinjene drzaVe), te1nvec stoji Anglia
"a MihajloVicem tudi v antipartizanskem smislu.
Ako Sc dovoi, da Sc tendence in sle, XII Sc zdai spo-
~prlJemljejo V JUgoslaviji, razvijejo, ali ne grozi V tenn
slucaju resnicn2 nevarnost tretje s~Vetovne voine? In &c lie
temu tako, ali bo tudi America V tel vojni? In ma kateri
strani? Ali ne DO rnorda il tega. nastala svetovna civilna
yojna?... Teh ~vprasanj ne stayimo cato, da DO dobili
mania odgovor, marvec Jill samo poudarjamo, ker nam