RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Predsednikou gouor *tStanju NacUie''.

Proslog cetvrtka G.. januara) Pred
sednik Roosevelt odrzao je svoj godisnji
govor "Stanju Nacije", novom 78-om
kongresu Sjedinjenih Drzava.
Prvi dec govora odnosi Sc ma ratno
stanje i rekorduje poznatu cinjenicu da
su Saveznici poduzeli ofenzivu protiv O.
sovine.
Drugi deo govora odnosi Sc ma ratnu
proizvodnju. Predsednikove cifre rekor-
duju ogromnu prozvodnju ratnog mate
rijala. Kroz proslu godinu proizvedeno
je: $4,000 avijona, $4,000 tenkova to-
povnih trokova, $4,000 masinskih pusa-
ka, $1,000 protu-tenkovnih topova, 181,-
100000 komada municije "a artileriju, 10,-
250,000.000 metaka "a puske revolvere.
nekim slucajevima proizvodnja pred
stavlja 1000 posto vecu proizvodnju Ia
proslu godinu nego Ii "a cello vreme ame-
rickog nalazenja II Prvom Svetskom Ratu
Pored toga, ia ogromna proizvodnja je
postignuta, prema samom Predsedniku,
iako je isto vreme oduzeto 100000
mladih radnika Il vojsku. Predsednik nije
nista kazao relativnom odnosu radnic
ke najamnice prema ogromno povecanoj
proizvodnji. Ali, bez Predsednikovih elf
ra, mi mozemo, sa prilicno sigurnosti, kon-
lu godinu predstavlja manji deo radniko-
vog proizvoda nego prosle godine, to
potvrdjuju izvestaji raznih korporacija
kojima Sc rekorduje, nekim slucajevi-
ma, po 200 do 400 posto povisice profita
mad 1941. godinom.
Treci dec govora odnosi Sc ma "posle-
ratno uposlivanje." Predsednik rece: "Na-
rod kod kuce narod ma 'front.' - ljudi
zene - cude Sc malo o trecoj slobodi -
oslobodjenje cd nemastine ona NINA
znaci da kada dodju IL vojske, kada Sc
ratna proizvodnja pretvori ekonomiju
mira, da &c oni imati pravo ocekivati pot
puno uposiivanje "a sebe "a sve telesno
sposobne ljude i zene America koji ho-
&c raditi. -. kada Sc razgovaras sa ma
Sim mladim ljudima mladim zenama, ma
cices da oni hoce raditi "a sebe "a svo-
je familije; oni osecaju da imaju prayo
ma rad; oni znadu da njihovi ocevi nisu
dobili to pravo nakon proslog rata.
Uvek imajmo vidu da je ekonouska 81
gurnost Amerike d opasnosti ako ne do
die VEGA ekonomska stabilizacija osta-
1ox. cvo&,. NJ; II r;E
praviti jedno ostrvo, niti u militarnom nj
ii u ekonontskom smislu. Hitlerizam, kao
ma koja druga forma zlocina iii zaraze,
moze rasti cd zlog semena, ekonomskog
kao militaristickog feudalizma.'
Ocevidno je da Predsednik preporu-
cuje produzenje kapitalistickog nacina
proizvodnje raspodele; ocevidno je, ta-
kodjer, da Predsednik preporucuje da
radnici dalje ostanu najamni robovi -
t. j., uposfeni najamni robovi. Pred mama
je govor kojeg je Predsednik odrzao Kon-
gresu 3. januara 1910. godine. U tom go
voru Predsednik je objasnjavao trgovinu
sa drzavama JUNE Amerike te podvukao
tinjenicu da mi NINA prodajemo jedan
deo viska americke proizvodnje, "visak',
rece Predsednik 1940., "od kojeg Sc mora
prodavati svetskim izvoznim pijacama a
ko cemo mi produziti visoki nivo proiz-
vodnje uposlivanja." Dakle, "visoki nj
vo proizvodnje' "potpuno uposlivanje"
tesno je vezano sa prodajom viska ma
"svetskim izvoznim pijacama" Sada, ako
Amerika sa najvecim delom svetske IL
vozne place nije bila u stanju da proda
visak cd radnika ukradenog bogatstva,
odmah nakon svrsetka Prvog Svetskog
Rata; ako Amerika nije bila II stanju da
proda sve veei visak 1882. godine vec je
konacno doslo do blizu 100000 bespos-
lenih u Americi zbog toga sto Sc radnici