RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-28

resi- medjunarodnog kapitalizna,
! posto su suprotni jedni druginla.
! Ali ia oruzana sila bi imala jos
jednu misiju da obavlja, misiju ko-
| ju medjunarodni kapitalisti sma-
traju najvaznijom cd svih, ii. da
spreci razyitak izvrsenje Prole-
| terske Revclucije. RaAnmevajucl
] potpuno ola &c svrsetak rata zate-
ci svet u haosu ekonomskim ru-
sevinama, socijalno politicki dis
organizovana, skapavanje cd gla-
di &c produziti dalje, mozda ce
Sc .poveGati. U takvo stanje vra-
CAGE Sc vojnici kuci sa frontova
(kolikc in ostane zivihD, ispacenl
Ii razocarani, pa kad jos nadia i
ono kucice Sto su imai raZoreno,
porodice poubijane rasterane, pa
DO vrh svega ne bude mogaO III
posla dobiti, jer besposlica je vee
| tn, finansijska kriza iii infla-
ella &c doprineti svoie kad je
takvc stanje stvari, onda ie sas-
vim jasno Sta &c IL toga da sledi
Tada &c ispaceno stanovnistvo,
/ svih ration ostecenih zemalja, tra-
ziti izlaza IL toga stanja.
! najobicniji radnici &c nesto IL
ratu nauciti. Saznaee bar toliko,
da kapitalisticki nacin vladavine
znaci stradanje i neizmerne pat
ME "a njih biee in lako nagovo-
riti da sc krenu pravcu Prole-
terske Revolucije. A burzoazija bi
radje Geo svet pretvorila II pepeo,
Inego sto bi dozvolila da Sc tako
| sta dogodi Radi te "opasnosti'
cna sc priprema, ona strogo vodI
racuna tome. Ovo je sljun IL
cipeli medjunarodne plutokratije,
pa nazivala Sc ona "demokrats-
ka", fasisticka, hriscanska iii je-
reticka.
| Najvaznija misija njene oruza-
ne sile i medjunarodne "Vlastw
bila bi, gusenje Proleterske Re-
|volucije po svetu, gde god bi ona
lizbila. Znajuci dalje, da politieke
ii militarne masine pobunjenih ze-
malta - buduci ration oslobo-
djene - ne bi mcgla da savlada-
iu tn revolucionarnu situaciju,
mediunarodne "Vlasti'', sa svo-
| jom oruzanom silom, odmah bi
priskocile u pomoc svojoj burzo
askoj braci da ugusi revolucija u
krvi rusevinama. Tako bi ia oru-
zana sila igrala ulogu medjuna-
rodne kontra-revolucije. A radnie-
ka klasa bi morala biti zrtva i
owe medjunarodne plutokratske
azdaje.
Ali nekase radnici Evrope kao
kl podignu i, tako da re-
cemo, ga jednim udarcem istrgnu
industriie IL ruku burzoazije ma
sve strane, tada bi ona bila pre-
velika i "a samu tn oruzanu silu
da je ugusi. Da bi bilo malo ma
de "a takvu revoluciju, koja bl
jedino bila uspesna, radnici Ev-
rope bi morali odbaciti sve refor-
me i kompromise koje su dosad
| sledili, ma politickom polju i "a
natski junionizam i sitnicarske
! zahteve ma ekonomskom poliu, a
prihvatiti revolucionarni Industri-
ialni Junionizam. Posto vremena
stabilnosti kapitalizma wise ne pos
tote: reforme kompromisi, "a
natski junionizam i njegovo sitni-
sarstvo, takodier treba da su stvar
proslosti cak najnazadnlJlm
zemljama. Danasnje doba, jeste
doba revolucije nista mamie cd
toga.
Evropski radnici &c morati, kao
i americki pa svi ostali radnici
sveta, organizovati svoju ekonoms-
ku moe - industrijalne juniie -
sa ciljem preuzimanja sredstava
"a proizvodnju operisuci in II
korist samih sebe. Taktika mora
biti poglavito ekonomska, polite
ka, kako gde prilike nalazu. Ovo
ukljucuje osvaianje politicke drza-
We, te uspostavu move radnicke u
prave, koja bi bila vec kako gde
uslovi odredjuju, negde iskljuci-
l ~o~Io ,oo1,,