RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-07

| "plateZnoJ" listl milione Tadnika
koji &c biti otpusteni iz ratnih
industrija vojske. A njih danas
ina oko 3O,00O.00O Zanissite sa-
mo takvo stanje. Kako &c dfzava
moci hraniti ne trideset miliona,
vec sesdeset wise miliona stanov-
nika jer ii radnici ii vojnici j.
maju svoje familije "a izdrzava-
ME. Tesko tome radniku, keji Sc
nadje da ga drzava hrani.. Ako je
mizerna bila porcija JAYNE milos-
TIME Is miliona radnika niiho-
viii familija "a vreme prosle de-
presije, jos mizernija &c ona biti
"a 80 miliona radnickih familija.
"Dobro" ie savetovati kapitaliste
da uposle radnike. Tako 1ie Hoo
yer pozvao najkrupnije haptaiis
te i savetovao in da ne OtpuStaiu
radnike. Ali sve to nije Vfedilo hi
20 lule duvana. Kapitalisti ne mo-
gu drzati radnu snagu apeslenu
ako i'm ona ne proizvodi "visak
vrednosti."! Kako tako, radnikova
buducnost je crnja buduenost i
pod Wallace-ovim posle-ratnim ka-
pitalizmom.
To goruce pitanje "punog upos-
lenja" ne ostavlja u nniru. zabri-
nutu glavu njudilaSa, WaHace-a.
On veil. "Ovaj problem vidi pro-
secni covek sa ulice i ovaho ga
sun1ira: Ako svako n2olo dobiti
posao ratnoj proizvodnji. sada,
zasto kasnije ne moze sva}o do
biti posla mirnog doba proiz-
vodnji? On &c zahtevati odpoVor'
veil Wallace. | Josie kaho &c mi
lioni otpustenih radnika zahteva-
ii odgovor na to pitanje gcspodi-
ne Wallace-u! Ali mu ga vi nece-
te mo6i dati, niti ikoji predstavnik
kapitalizma, jer da je nirnog-do-
ba Industrial mogla uposliti sve
radnike ne bi zemlia patila cd bo-
lesti nlilionite besposlice kae sto
je pre- ovog svetskog krvsproliea
patila. Vasa niudilaska istorija je
puma nesposobnosti kapitalistitke
industrije da uposli nilione bes
poslenih radnika.
Pri kraju svog govora Wallace
je izrazio zelju da Sc nadies sneko
zajednicko zemljiste "a sastanak
"protiv depresije protiv rata
Ali boriti Sc protiv depresije i ra-
ia jeste jednako borbi protiv ka-
pitalizma, jer onaj koji gosori
protiv depresije rata a. cstavija
nedirnutog roditelja derresiie i
rata tai iii je neozbiljan iffje ne
znalica, iii je slepo oruzie vlada-
vine privatne svojine kajas nu, he
da otvoriti oci.
Protiv rata, depresiie, a "a bo-
Iii svet, "a zaista novu aes,okra-
tiju, "a Industrijalnu Denoasati-
ju, vodi borbu Socijalisticka Rad
nicka Partija. Men program "a
govara unistenje postojeeeg naei-
ma proizvodnje, koji izfabljaje
radnicku klasu koje je kosem svog
postojeceg drustvenog zfa,~ aa~ BIZ
sc mogao uspostaviti nacin 4ereiz-
vodnie u kojem &c svaki rKsizuo-
dJat dobivati punu dNistvenu
vrednost svoga proizvoda. Tada
ne6e biti problema bespesape MI
Il ikahvih drugih problema naize-
rije radnog covecanstva. Tatlas pe-
&c biti nj ratnih problenna iere &c
njihov koren biti sa kapitaEzsseH,
unisten.
Neka strahuje burzoazija iersna
to ina pravo. Njenim strahes,. G.
ma potvrdjuje ono, sto su n,arAsi-
sti decenijama tumacili ia. ie Ea-,
pitalizam udario regres aa
napred ne moze. On Sc meze safno-
natraske kretati ali samo ma .veli-
ku nesrecu radnicke klase. / rad
nicka klasa nece trpeti "a navek
sve veci kapitalisticki regres, vee
&c Sc ona Josie kako pitati: -zasto
velika mizerija sredini mstlerne
proizvodnje kada je cna III staHju
proizvoditi sa NINA bogatstxe "a
uzivanje svih korisnih elapova
drustva. Odgovor ma ovo spitanje
ne mopu 6afi n piI1di1aSke refAr.no