RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-04

vldeo Hltlaru spas "a svoju industr;jsku i'm
perlJu Thyssen Sc odmah dao ma posao da u
verl svoJe kolege ola Hitler predstavlja njiho-
WI jednu nadu. Thyssen je brzo uvideo da
Hitler sano upotrebliava socijaisticke fraze
Thyssen brzo zakluci da Hitler trail isto
sto traze Thyssen i njegovi drugovi: nemacki
naclonallzam, privatno vlasnistvo, nemacki i'm
perlJallzam, teutonsku rasnu domnaciju it'd
Thyssen otvori svoj noveanik pruzi Hitleru
ma milione maraka Ne samo to veG Thyssen
postane kolektor finansija "a Hitlerov pokret.
Ali nije bllo tako lako uverti mnoge nemac-
ke kapItallste, oni su Sc plasii one stavke
HltleroVom programu kojem sc govorlo 0
"konfiskaciji bez napate" Jedan cd tih skep-
ticnih industrijalaca bese Fritsche il Weimara
kojemu bese potrebno poslati jedno pismo sa
nuznim objasnj en- jem. Medju ostalim, IL tome
pismu je kazano:
''Nemoj da dozyolis da tie tekst nash pla
kata baca Il konfuziju... Razume da mi IL
potrebI iavamo fraze kao dole kapitaliz-
MONT it'd; frazc syakako potrebne
posto pod zastavom 'Nemackog nacionalizma.
iii samo 'nacionaliuna ii znades. mi bi
nkada mosli doti do n,seg ella, mi ne bi ina
il bndu6nost. Nj moramo govoriti iezikom
eortcnih socijaistitkih radnika -. iii oni
nete osetati odonateni nasoi srelini. Mi
zlazlno drektnim programom zbog diplo-
matskih razloga.' (Mowrcr, Germany Puts
the Clock Back. str 1907
tako ma 80. januara 1888. uz svedusnu
pomoe velikog della krupnog kaptalizma Ne
mackoj, sa pristankom dobrog della kapitalis-
tickih sla sveta, Ma vlast Il Nemackoj dolazi
Adolf Hitler.
Da Ii jos neko dvoj da SUI nacisti dosl ma
vlast u Nemackoj kao spasitelji nemackog ka-
pitalizma; da Ii jos neko dvoji da nacizam, iii
fasizam, nije nista drugo nego zeljezni obruc
oko trule bacve kapitalizma? Nisu to samo
volucionarni socialist kojima je jasna uloga
fasizma. Samo osam meseci nakon sto Hitler
dodje ma vlast, englesN Lloyd George, oprav-
davajuci britansko miganje ma dolazak Hitle-
IA, rece:
'Da sile uspele Ia obore nacizam IL
Nsmackoi, Sta bi sledilo, Ne konservatiyn
cialisitki ~ iii lberani rezim, wee kraini
komnnizam Komunisttka Nemacka ba hi hes
kralno VEGA smetnja nceo sto je Komunsticka
Rusiia. Ncmci b znali da efektivne upravlja-
iu svoim komunizmom Zato svaki ko-
munist svetu molio cd Rusi do Amerke,
da Zapadne naeiie nateraiu Nematku komu-
nistcku Revoluci ju' (Londonski Times %.
septembra 1a33)
Deset godina nacizma IL Nemackoj nije IL
menulo svrhu nacizma. Danas, kao i pre- deset
godina, nacizam sluzi dve specijalne svrhe:
on je brutalna, do zubi naoruzana drzavna 81
la sa kojom drzi u potcinjenosti radnicka
klasa; on je gangsterska, do zubi naoruzana
sila pomocu koje dana kapitalisticka klasa
di svoju konkurentsku borbu sa drugim kapi-
talistickim silama.
Nema te organizacije ma ovom zemal jskom
saru koja je doslednije vodila borbu protiv ma
cizma, i svih njegovih varijacija, cd Socijalis-
ticke Radnicke Partije Amerike Mi smo odbi-
Ii, odbijamo, odbijacemo svaku formula ko-
JON Sc pokusava uveriti radnicku klasu da ona
ina zbor izmedju kapitalizma iii nacizma. Ne
ma takvog izbora. Kapitalizam je roditelj i au-
tor nacizma. Nacizam je isto toliko "prirodan"
kapitalizmu kao sto su gadne rane "prirodne"
zarazenom teu
Nacizam je uspeo da dozive svoju deseto
godisnjicu zbog toga sto je radnieka klasa pro-
masila da Sc do sada marksisticki prosveti i
poiticki ekonomski organizuje "a obaranje
kaptalizma.
Nasa zelja, mas cilj - kojima je posveeen
mas rad, ina "a svrhu da sprem radnicku ka-
su ma takav naein da nacizam ma kako on
zvao, ne bude stanju proslaviti jos jednu
svoju godisnjicu.
Proslava nacistickih godisnjca prestatite
tada kada radnicka klasa proslavi prvi nome
nat svoje ekonomske slobode
Dole naciZam njegov altor kapitalzam.
Da zivi crvena zora belog dana radnickog
oslobod jenia!