RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-11

kreima 1aznih zemala Europe velikoj strlj
duha Rusije 0 kretaniu nemackh misli, akcii
Flanc11ske nekretanju Engeske. On ie govorio o
R,lsiji sa nadom, Nemadkoi filozcfsk, o Fran
cnskoj veselo. o Engleskoj sumorno govorio le
prezirno ''atomistiGkim -rcforrnama povrh kojh
Liberali Britanskog Parlamenta troSe svoje vreme
Pregedavaiuci evropski svet. zemliu zemllom
ukazuiuc na obcia razvitke na litnosti ma povr-
sini pod povrsinom. on ie dokazao da stvar teku
ciIiu kci &c sgurno bti ostvaren Gospodin
Marks iestc posmatraoc americkc akciic, nlegovI
komentari 30 nekim formatvnim bltnlm sllama
amerGkog zvota behu puni preporuka.''
John Sw.non sa svoim kratkim opscm veli-
kog mslioca llspeva da stvarnog Marksa prikaZe
stva,nom zivotu. Ali Swinton nje mao neke
ciiane inerese la brani iii narala nie bio
pod plitiskom da krvo prkazue Marksa korist
pIutokraSkih interesa; niti ie bilo potrebno da
sluzi obranbenim oruzjem zbog odmetnistva,
iii zhog razoga radikane iii revolucionarne pros
lcsti IL koie ie doSao dole da zvrSava prezine pos
love podog puzavskog renegata. kao sto ie slueai
sa Max Easmanom niegovih blizanaca. Swinto-
nova ocena hesc postena, ob;cktivna IL nabcljoi
tladici neplutok1atskog posmatrackog reporera.
Swntonov osvrt IA Marksov nteres duboko
poznavanie amerGkih uslova licnosti podseta
na pismo koieg ie Marks piSao Predsednku An
drew .Jacksonu Ii ime InternaconanCg Radnckog
ltfHZenH u FeZl Sa HnOfStNom iDFalalia l4Hco-
ma. Soci ialist vredni mena uvek lrzase svetm
voluc:onalne tra,licie Siedinienh Drzava. veil
XIII iudi koie su one proizvele, narcotic Benjamin
Franklina (kcga Marks stovase kao ieenog od svet-
skin gen ia). Thomas .JeffersCna. James Madsona
i Abrahama Lincolna. Zao ie veko zadovoljstvo
amerckom Marksisu ctati epu ocenu Lncona
Cd strane Marksa. koja Sc naazi reGenom pismu,
narcotic oval pasaz:
''Nie mas leo sla izaziv iemo reel tuge i grozo-
/ l.
dainci koii Sc. godinu "a godnom, dan damon,
dlzase svog ssifuskog [ukavog pchlepnog.. op.
pr.l ra,la moralnog usmrtvanja Abrahama Lincol-
na velike repubke koi,f ;er T,revodo,- stole
sada zapanieni pred ovim univerzalnim izbuhom
pcpulanog osetania. nadmecu Sc iedan drugim
s.panju retorickog cveta na niegov otvoreni grob
Oni sn sada, konacro, pronasli da ie on bio covek
koga nesrece nisu strase koga postizi nisu Opt
ia nepokolebivo terajuci napred pram svome We
likom ciliu, nikada he cinec komprom.se IL slepoi
zurbi. polako sazrevaiuci svoic korake. nikada Sc
povlaciti od njh, ne zaneSen navalom popular
nog priznan;a. gubeci kuraz sa usporavaniem
popularnog pulsa: meSaiuci svoiim strogm ak
TINA sjai svoga dobrodusnog srca. osvetlavajuci
od strast. mracne prizore sa osmehom humora o.
bavllalnci svoi titanski posao skronno jednosav-
no kao sto nebom-rodjeni vadari obavlia iu male
stvari nadutoscu siaa drzavnosti jetnom re-
:iu. iedan cd retkh judi koii lie uspeo da postane
velik bez da prestane biti dobar Takva doista.
bese skromnost ovog veikog dobrog coveka. da
ga le svet pronasao heroiom nakon Ste ie pao kao
nluccnik''
Owe inspirisane dirive reci otkrva iu velici-
nu / plemenitos una i srca samog karla Marksa
l mogle bi pravom prmenti ma MEGA. IL
me srameci klevetnike i ponizvate coveka ciie te
lme Ia navek bti sa nCym drustvom koie
Sc sada radla, kolem ce najpemenitiie zelie Lin
cGlna svih vremena konacno postati stvarnost II
naipotpuniioi meri pobedonosnog postza
kada ie Marks un1ro. na II. marta 1888 tuga
zalost behu univerzalne. NJ iedna krunisana glava
III ledna druea istaknuta li6nost 19. stoeta ne be-
Sc predmet takv h slava komentara "a vrerne svo-
ie smrti. Frederik Engels koi ie cdrzao nadgrobno
slovo. kao sto ie pristoalo sumirao e II kratko
karakter, postze Il kvalitet genia koii bese Karl
Marks Tugom-udaren potresen. Encels ie faktc-
No i izrazito progovorio reel mad grohom svog
zivotnag pr.iatela i saradnika:
''Na a. marta. Il cetvrt do tr pose polne mai
veci od zvih misioca presta da msli. Jedva da
ie bio ostavljen nasamo diva mnuta ali kad udios-
mo niegovu sobu iosmo da ie. sedeci ma
.oj stolici. spokoino zaspao "a uvek.
''Gubitak. koii ie n;egova smrt zadala borbe
nom proetariiatu Evrop; America. te istoriiskoj
nauci, neizme,na ie. Praznina, koiu &c napravti
smrt ovog titana, brzo &c osetiti.
'Bas kao sto ie Darwin otkrio zakon razvitka
crganskoi plirod tako ie Marx otkrio zakon
vitka ! ! u d K O istoriii.. On ie Ctkri0 iedno-