davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-04

8erflapungsi0eologie Der gta5t per=
Ianeen oiele 8eltneuoroner, bab Die
golfer, oie tie ieoer relisioien nno
biirgerliden Sreibeit beraubt baben,
iib ,tngentein oanfbar be5eigen uno
ben Ra5iiflapentreibern ieglide Silfe
setpabren loaen. 8enn ii6 freie SOL
fer peigern, iid ins 9ea5iio6 ein-
ipannen 5u laiien, tperben lie als
uNa5ifeinoe' betrabtet unb ais Ser
rater" eebranomarft.
ssn Sollano baben Na5ibeon1te uno
gfa5iquislinge eine neue &agne
gegen bie fatbolilbe Stride nno ge>
gen bas gbriitentum iiberbanpt ent=
feiIelt. Stl Der Naaipreiie tuerben Die
sebdiiigiten Mrtifel eegen BEN fatbo=
Iiiden alerus berbreitet.
Die bon Der bolldnbilden Na5ipar-
tel beraussegebene 3eitl6rift Storm
te5ei6net Den bouanoilben &lerus als
sen ,9auptanltifter" eines General.
ftreifs, Der in 8roteit gegen Die oeltt-
1be MaBnabne. boHanoiiden Soloa-
Ten ernel1t ben 5tatns bon ariegsge-
fongenen au seben, i'm borisen Wao-
1iat4 ausbrah Gas 8latt nannte BEN
Gtreif BEN .beftiglten Der ie erlebt
ipuroe", uno iagte, Die Streifer ieien
borpiegeno Sbafe Ser r0n1iib-fatboli-
ihen Stride geipelen, Die ,,llnier Golf
fclnnge alfrei5te, bis cine an5abl Dor
oeutihen 6 ri d lie B llngsfommanoos
ftanoen''. u8arlrrn'', fragt es meiter,
,,baben Die 8iib0fe uns in allen SIR
tenbriefen gum 8ioerita11o gegen Die
neltibe 8eiabung aufgerei5t? gs Ddz
re l11erlid) 5a antporten: SIM Sn=
tereHe 9ollanos. Die ron1iid-fatboli-
fhe Stride nnb Die boudnoiiben Sl1ter=
eilen itao 10 u1oeriobnlide 5einoe mie
5euer u,lo 8afier. 9ie r0miiben
Sololinge iollten idtueigen glls Die
6obne bon 8lntofraten our 2eiitnng
1.iisli1er arbeit na6 Deutl6lano ge=
ianot tpuroen, ipuroe Die Stride bOs,
genalt 10 tpie tie NIT Der SaBlaat III
rer grolhiiren ltnrl1be au itiften ber=
fudte, als MaBnabmen gegen oie SUI
hett getroffen muroen. Dieie 8ii6ofe,
HrieIter lnb Gapldne, oie nit Suoen
1tno Sntelleftuellen 5ulannienarbeiten,
iino fir Sabotage nnb l1nrl1be ber-
anttportli6. Dieieniger, oie Soaan=
Der gegen oeutlde @eDebre treiben,
miiiien idarfer beitraft peroerL als
ibre Spfer."
Ser artifel forberte fir ben alerus
1,llr ,,eine Strafe: Die &ngel" SSl1
5ranfreib per0ffentli6te Die Bariier
3eitl,ng uGri ou Heuple" einen i6ar=
fen slrtifel gegen bic Saltnng Der
Stride biniihtlib Der Mobiliiierung
bon Sran8oien fir Sflabenarbeit in
9elttihlanb. Das 8latt tpanbte iib
belonoers gegen oie grabiibofe bon
2ille, 2Don llnb Eoulons ,,Sbmobl
&aroinal 2ienbart in 2ille gegen ben
oelltiden Mobilmndungs6efebl pros
teitierte, iagte oas 8latt, ufano er
fein @ort gegen bic alIiierte Mobil-
1no1nnll in Noronfrifa."
Sn goripegell erfIarte bas Naai-
blatt .fagnaroef raB Nationallo5ia--
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-04

9ie ct. Getersfir6e, bon ben
patifaniihen @arten aus geieben.
Hrdiioent &poiepelt batte Hapit
Bius Dem 3nolften oie 8erlibe=
RING gegeben, oaB menn militari-
f1e Nottpenbigfeit es erbeil6en
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-04
1tnpplitiicbe3 3eitldufte

lismus uno gbriI Itent,tm unoereillbar
leien. Die gibel, iagte oas 9latt, iei
lin ibrer @elamtbett eiue iiioiIhe
Gauldung".
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-04

Gin anoeres Serf fabren, Die fatbo-
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1943-08-04

Wittipod, ben 4. 9lnsuit 1913
The Waterbury Democrat., 1943-11-06
w o r L D w A r
A YEAR AGO
NOV. 6, 1912

Dispatches from the Egyptian
front indicate q successful march
by the British against Naxi troops
In the region Of Matruh, 1O4 miles
west Of I'll AIamein.
An Allied force Of warships and
merchantmen reported ut and
around Gibraltar.
Berlin radio infers that Marshal
Erwin Kommel has been captured
by the British.
In 26th anniversary speech. Pre-
niier Joseph Stain declares that a
second front will be open ''soone
or later"
British complete invasion Of
Madagascar; announce armistice
terms signed by the French and
the invasion successfully ended.
The Waterbury Democrat., 1943-11-06

Tires wear out as much as four
times as fast as 65 miles per hour
as at IS miles per hour. making
speed the most important factor
determining the rate OF tire WEIR.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Francuska.

Cd pada Mussolinijeve Wade u
Italiii. nacisti su stegli svoJe
kontrole Francuskoj. To je ra-
zumliivo, posto bi Sc isto moglo
desiti u Francuskoj. Rezultati no.
viii kontrola, koje Sc uspostavlaJu
DO dobro poznatom nacistlckom
planu ukljucuju: skoro potpuno
onemogucenu civilnu transporta-
ciiu, skoro apsolutnu cenzuru,
sve wise izvazanje hrane do ste
pena da preti opsta unistavajuca
glad po celoj Francuskoj.
Premda Saveznici dadose Fran
cnskom Odboru "a Nacionalno
Oslobodjenje delimicno priznanJe'
nema izgleda da &c to izmlr1tl I'll
randa i De Gaulle-a. Da su IL
cledi "a jedinstvo izmedju ia diva
nredstaynika francuskih burzo-
askih interesa vrlo slabi, svedo-
1l slucaj nedavne okupaciJe ostr-
va Corsica. Kada je Giraud dole
teo tamo, stanovnistvo ga doceka-
ze sa .Viva de Gaulles.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Japan

Poplasen ratnim uspesima Sa-
veznika, PREMIER Hideki TOTO, Il
svome govoru pred novo-imenova-
nih 24O drzavnih cinovnika. ape
lovao je ma iste, da koncentrisu
sva svoja nastojanja j odgovor-
host, uajmljivanjem svih japan
skin izvora "a celokupan rat.
Dale je rekao da uspeh rata
ce zavisiti cd koncentrisanja sve-
opsteg nacionalnog nastojanja
cd njihove pcduzetnosti odusev-
ljenja.
Dakle, japanski radnici morace
povuci jaram proizvodnje jace ne
90 kada, a ovih 24O (pa mnoge
wise niih) &c stati sa bicem iza
njihovih ledja sibati III, da b
mogli ste bolje hraniti tn neza.
sitljivu ratnu azdaju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
LOzinka "NaCiona|nih |ntereSa'

Rasprava 0 posleratnoj stranoi
politici izgleda da je ma dnevnom
redu. Vazduh je pun govora 60
ecanjima', "internacionalnoj ma
sineriji "a sacuvanje MIRA" Ell
votnim interesima," "svetskoj ko-
cperaciji," "posleratnim savezi-
ma Walter Lippman napisac ie
kniigu posleratnoj politici.
Ladies Home Journal Tugledni
burzoaski casopis. pr slikovi-
to je izneo njegov argumenat "a
obavestenje masa. Skoro svaka ka-
pitalisticka novina dnevno posve-
cuje po koji uvodnik tome pred
metu. Drzavni Sekretar Hull u
cinio je junacki pokusaj da OBJ
jasni zemaljskim radio slusaocima
politiku Administracije. (Jamacno
je million bica slusalo, zevalo "a
tim otislo spavati. Podpredsednik,
CHI SUI govori mamie dosadni, ne
umorno laje ma "izolacioniste" il
pclitickog "dog-house"-a, Il kojem
Sc nalazi cd kada sc posvadio sa
Jesse Jones-om. Sam gospodin
Roosevelt posvetio je veci deo svo-
ie poslanice Kongresu tom ogrom-
nom, mracnom spornom predme
tn.
Sada je Predstavnicka Kuta IL
svojila rezoluciju (sada Sc nalazi
pred Senatom "a odobrenje) koja
Sc moze tumaciti ma mnogo naci-
ma. Ona ella da osigura ostali
svet .da Ge~Sjedinjene Drzave u
cestvovati u jednoi International
noj organizaciji koja bi imala
moe da iznudjava mir. Glasovanje
20 rezoluciji 1850 "a 90 protiv)
otkriva popularnost "internacio-
maine kooperacije.' Dabome, ovih
dana skoro je svak Ii prilog "in-
ternacionalne kooperacije." Pita-
ME je: "internacionalna koopera-
ella" "a ciju korist?
Pitanje nije tako neozbiljno ka-
ko ma prvi pogled izgleda. Svaki,
koii je najmanje obmislio o zna-
caju "strane politike," znade, kao
sto je gospodin Hull rekao, da
"strana politika ma koje zemlje
mora biti izraz osnovnih materi-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Standard Oil "Opravda-
va" veze sa |. G.. Far
benindUstrie.

Ina tome nekoliko eodina oi
kada je ma povrsinu izneSeno da
je Standard Oil korporacija imala
tesne veze sa nemackim gorosta-
som hemijske industrije, pozna-
tom pod imenom l. G.. Farbenin-
dustrie. Z vezi sa tim otkricima
bilo je prilicno optuzivanja da su
te veze pomogle Hitlerovoj Ne
mackcj da proSiri syoje ekonoms-
ke kandze sve do Amcrike. Ali IL
gleda da cudotvorne kontradikci-
ie kapitalizma omogucise Stan
dard Oil korporaciji da Sc sada
hvali sa onim zasto je bila ranije
osudjivana.
Ma 6. oktobra, prema njujors-
kom Times-u, Robert T. Haslam,
direktor Standard Oil korporacije
II New Jersey, izjavio je da su ve-
ze njegove korporacije sa |. G.
Farbenindustrije donele mnogo
"blagoslova." Gospodin Haslam
ponosno izjavljuje da je patent
koji je omogucio proizvodnju 100
octane" gasolina "a ratne aviione
produkat tih veza; pored toga, te
veZe su snabdele americku indus
triiu sa formulom ia sinteticku
Buna gumu. 4 sve to. hvali Sc
gcspodin Haslam, ZnaGi da ono
sto smo dobili IL Nematke, mi da-
mas vracamo Il bombama koje pa
daiu ma nematke gradove, mozda
i ma same zgrade I. G. Farbenin-
dustrie.
Sve to ie jos iedan od mno-
gcbroinih ranijih dokaZa, da ie
kapitalizam uvek gotov da poGini
ma kakav zlocin samo ako to INA
ci profit. Sporedna je stvar da su
nemacki industrijalisti placali "a
sirenje nemackog sovinizma. oni
su istovremeno trgovali sa sreds-
tvima koia danas unistavaju one
koiima su ranije velicali vrline
arijanstva. A to radi kapitalistit-
ka klasa svake zemlje, "a istu svr-
hu - PROFIT.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14

Kapitalisticka klasa vrlo dobro
znade, kao sto znadu i njeni pro-
fesori, prosvecivaci, radnicki pre-
varanti, i ostale njihove sluge, da
je obmanjivanje i zaglupliivauie
radnicke klase, poglavito ma poliu
politicke ekonomiie, najglavniji
preduslov "a cdrzavanie izrabl il
vackog sistema kapitalizma.
Gde god Sc pitanje politicke e.
konomije pojavi, bilo to ma skols-
kim klupama, javnim sastancima,
konvencijama, iii ma gde, MEGA
Sc nastoji ignorisati, omalovaziti
i skinuti s dnevnog reda. A, ako
je sve to nemoguce, onda Sc mas
toji izvrnuti sasvim lazno pro-
tumaciti.
u nizim u visim Skolama, po-
liticka ekonomiia Sc ne smatra
vaznom. U koliko Sc uci, uce Sc
samo delovi koji ne isticu suko5
izmedju rada kapitala, t. j. spo-
redne stvari. A ono sto je cd mai
vece vaznosti, ma primer, izrab-
ljivanje radnika, nagomilavanje
kapitala, "visak vrednosti'', zako-
nj koji odrediuju vrednost Gene,
espapski karakter proizvodnje it'd.
Tai temelj socijalisticke filozofi-
je, otkud proistice pravilno To-
gicno shvacanje vodjenje klasne
borbe, pravcu Proleterske Revo-
lucije, ignorise sc iii Sc izvrce. u
zimaju Sc lazni autoriteti koji sva
ia pitanja tumace interesu ka-
pitalistitke klase. Rezultat svega
toga jeste da niko nista ne INA o
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Oval sc zrtvuje "a
S9S.757 ma gotEinu.

Gamevell kompanija nije veli-
ka. Tesko da ko "a nju znade IL
van neposredne blizine kojoi Sc
nalazi. Ali ona je toliko velika da
ie njen predsednik, Benedict !.
Baker, PRIMO ma ime plate "a
proslu godinu S98.757.
To su cifre koie nam pomazu
da bolje razumemo izrabljivatku
propaganda koja neprestano svi-
IA da Sc radnici trebaju zrtvovati.
Nekoliko drugih objavljenih cifa-
ra koje prilepljuiu oznaku lazi ma
kapitalisticku propaganda zrtvo-
vania slede: William B. Stokely
Jr.. predsednik i direktor Stckely
Brothers and Co.. PRIMO je "a
proslu godinu s92.519; Ernest c.
Geier, predsednik i direktor Du-
plan Silk korporacije, PRIMO je
s67.1Oo; Logan C. Thompson,
predsednik Champion Paper and
Fiber kompanije, PRIMO je S74.-
7O1: r. 3. Robertson S739O1. Ina
takvih citav copor, svaki je pri-
mio toliko, kcliko primi po so iii
wise radnika.
Tako to ide pod sistemom pod
koiim radnik prima tex jednu ses-
tinu svoga proizvoda. Takav sis
tenn ne valia, NIGGA treba obori-
ii zameniti ga sa sistemom pod
koiim &c radnici primati potpun
drustven plod svoga rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14

skoi organizaciji, udesena je da
nabavi kapitalistickoj klasi dane
zemlie te iZvore te koncesije.
To je ono sto je Sekretar Hull l.
mao ma umu kada je rekao: "Stra-
ma politika ma koje zemlje mora
biti izraz osnovnih materijalnih
interesa te zemlie." To je emo sto
je imao ma umu Sir John Fischer
Williams, besednik britanske oil
garhije, kada je pisao u pismu
lCndonskom Times-u da ''istlna je
sada koliko je ikad bila da je u
zalud ocekivati da &c Wade stall
no postupati mace, sem ma osno-
vi svojih nacionalnih interesa. +"
To je ono sto su autori rezolucije
stranoj politici, koju je usvojila
Americka Legija, imali ma umu
kada su pisali: "Nasi sopstvenl
nacionalni interest moraju uvek
biti nasa prva briga.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Oruzana DOlitika u
Louisiana.

Nedavno Sc razVlo polltlck spor
lzmedJu goVefnora Louisiana Sam
Jones-a, odvetnlka Plaquemmes
okruga, Leander II. Pereza. Spof
Sc razVlo do stupnJa da le okruz-
III odVetnlk ornzao sEole pfiVrze-
nike. Governor Jones oogoForio
1e Sc drzaVnom mlilcilom. IA ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Nenacka.

U Nemackoj je nedavno proslav-
LENA treca godisnjica Trojnog
Saveza. Sudeci 20 izvestaj lima ko-
il dolaze preko Londona, to je
morale biti narcotic slaylje. Ali
pored svega toga, sluzbeni pred
stavnici Nemacke, Italije Japa-
ma, naglasivahu svoje namere da
vode rat "do pobede."
Interesantno je pribeleziti da
su svi govornici podvhcili rat
protiv boljsevizma." Takodjer je
interesantno pribeleziti da jedan
cd govornika nazove italijanskog
kralia Viktoria Emanuela "dege-
nerisanim vladarom,' naziv koji
je mnogo slican onom koji je upo-
trebio americki Ured "a Ratne
Informacije odmah nakon Musso-
linijevog pada, kada nazove Ba-
doglia fasistom, a Viktora Ema-
nuela "malim budalastim kra-
LEM. Jedan brodkast, vezi sa
siavljem, izrazio je prilicno isti-
ne kada rece: "Ona nacija koJa
danas veruje da je Il stanju uprav-
ljati sa svojim malim nacional-
MIN iii privatnim brodom kroz
valove svetske oluje, moraee zato
jednog dana skupo platiti.' Da.
tc je istina. Ali nije to argumenat
da bi takvim nacijama bilo bolje
pod kontrolom Nemaeke, nego pod
kontrolom Engleske iii Amerike.
To bi bilo isto kao skociti IL tiga-
MIA vatru. Ekonomski raZvitak
onemogucuje opstanak malih dr.
zava, on preti prilicno velikim
drzavama. To ie neizbezna ten
dencija kapitalisticke koncentra-
cije kapitalistickog imperijaliz-
ma. U ostalom, bile male, bile ve-
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Kroz kapitalisticku Ameriku.

ne sme misliti da ona moze pobes-
niti sa brutalnoscu kod kuce sa
razaranjem ma strani bez da ne
izazove Sjedinjene Drzave Ameri-
ke."
Mama to zvuCi kao najtacniji
izraz posleratne politike ameriCke
kapitalisticke klase. To je zbilja
realizam - realizam koii otvOre-
no priznaje da su interest ameriG-
kog kapitalizma raSireni po cello
me svetu, te da Sc nece doZvoliti
nj jednoj naciji da te interese IL
grozi, bilo Ma koji nacin. U osta-
lom, neka citaoc pomno procita
cIanak pod naslovom 'Lozinka
'Nacionalnih Interesa'" koji Sc
pojavljuje ma drugon mestu IL o-
vom broiu. Nj verujemo da &c Ci-
taoc primetiti da Erie Johnson. sa
narocitim zavijenim iezikom ka-
pitalistickog besednika, priznaje
ono sto clanak. preveden IL
WEEKLY PEOPLE-a, obiasnjava
sa Marksisticke tacke glediSta, t.
i. sa tacke gledista radnickih in
teresa.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
lzvrtanje politicke ekonomije.

ialistima. Vodje jedne drugt
partije, podupiru -sve svakt
dcba, reakcionarne junije pot
porne organizacije, i demokrate
republikance, iii bar neke njihovt
kandidate u izborima. To ie pod
upiranje tako svestrano, da sam
djavo ne bi mogao Znati "a koga
Sc bore danas, a protiv koga su-
ira. Programa uopste i nemaJu
Ono sto oni nazivaju programcm
menia Sc wise puta nego mesec
Nista Sc tn ne zna, niti cilj, nit
taktika, niti partijska nauka (u
koliko je ima) uopste. Sve to pri-
lici jevrej jskom sinagogu, gde sva-
XII peva pc svom kljueu. Tako.
oni, svaki tumaci partijsko sta
noviste ma svoj nacin. Drukcije,
razume Sc, ne moze nj biti posto
partiia nema nesto, sto bi Sc mo-
glo nazvati stanovistem.
u iuniiama nalazimo isto. Luta-
ME, buncanje, pogresno tumace-
ME svega sto Sc odnosi ma radnlc-
ko pitanje, narcotic pcliticke eko-
nomije. C. I. O. Sc kocoperi da je
ona najliberalnija i najnaprednija
radnicka juniia. Ali kada pogle-
damo srz njenog programa
njencg postupanja, saznajemo da
ie ona isto tako konzervativna
reakcionarna kao Americka Fe-
deraciia Rada. C. |. 0. ne prelazl
granice kapitalizma, niti ona tra-
Ii oslobodjenje radnicke klase is
pod najamnog ropstva. c. l. o.
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Kina.

Odnosi izmedju Chang Kai-
Shek-ove Wade kineskih Komu-
nista postaju sve zategnutiji. jed
na vest cd q. septembra, IL
Chungkinga, javlja da je spor
raspiren kada je Parlamenat Ma
cionalisticke partije optuzio Ko-
muniste zbog ''neposlusnog dr.
Eanja prevratnih aktivnosti.' .
Komunisti vracaju milo "a drago
oni optuzuju Kai-Shek-ove nacio-
|naliste da ruse "nacionalno je-
|dinstvo." Izgleda da je Kai-Shek
|ojacao svoj polozaj, mace teskc
|da bi njegova grupa zahtevala
|da Komunisti raspuste svoju sa-
|dasnju "Sovjetsku organizaciJu'
il da Sc pridruze sa svojom "Crve'
nom Armijom" Nacionalnoj Ar
|mlJl kal-Sheka.
Buduci da II KIM postoje dive
|armije cd samog pocetka Japan
ske navale, interesantno bi bile
znati da Ii Saveznici ukljucuju Il
svoioj vrlo ogranicenoj pomoci
pomoc "a "Crvenu Armiju," iii
mozda poslednja mora cekati ma
ono sto dodje il Moskve. U osta-
lom, situacija VI KIM predstavlJa
jos jednu gadnu kontradikciju
Stalinisticke politike. Kai-Shek je
saveznik Stalina, ali Kai-Shek ma.
ziya Stalinove pitomce Il KIM "ne-
poslusnim" i optuzuje in da prak'
tikuiu "prevratnu aktivnost." Tc
ie zaista pravi "chop-suey".
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
KOngresman Zahteva
istragu propagandIs-
tiCkih Slika.

Ovih dana prikazuje sc Il kline
matografima jedna kratica koja
ie postala predmet opsirne ras-
praye Il republikanskim krugov;-
ma. Slika prikazuje gospodju Roo
sevelt. zenu Predsednika, gde pri-
ca jednom zlovolinom vo5nlku
koji je zeleo da ubije jednog Ja-
panca. Naredieno nu je da Sc Sd
kriie pa da vice: ~ pakao Hiro-
hitom.' Docnije Sc voiniN povrati,
ioste zlovoljan. Oficir ga upita ia
Il ie sledio naredbu. "Da,' odgo-
vori vojnik, cali Japanac skoci i
vikne, u pakao sa Rooseveltom,
ia nisam mogao pucati ma drug1
republikanca, da Ii sam?''
kongresman Ploesser kaze da
ina gotovu rezoluciju "a pokre-
nuce istrage da ce ju skoro pred
loziti. On spominje neke druge
slike. mediu NINA EMISSION to
Moscow "a koiu kaze da ie mai
velitanstvenija laz ikad prikaza-
ma: "This is the Army ia koiu
kaze da ona dava kredit Predsed-
niku "a povisenje vojnicke plate
dok svak znade, nastavlja on, da
ie Administracija pokusala da
spreci povisicu: "The Century Of
the Common Man." (Wallace-ov
govor) "a koju kaze da je prosta
politicka propaganda. Imenuie i
neke druge koje ne smatramo od
(Nastavak ma 3. stranD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Italia.

Vesti stizu da su Nemci prosi
rili svoje progone protiv Jevrej;
ma Italiju. Veil sc da je nadjent
26 leseva sa izgorelim licima ,
sunni severnoj Italiji, blizu je
zera Maggiore.
Dale vesti tvrde da nacisti kon
fiskuju imanja italijanskih stra
nih Jevreja, koji su ranije izbeg
Ii Italiju.
Izgleda da nacisticke sile, Il ko
liko wise CUBE rat, u toliko syt
wise lude izvode svoju inkvizici
ju, ma neduzno pucanstvo, a naro
cito na Jevreje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
ialnih interesa te zemlje."
Znacaj ''nacionalnih interesa.'

Ali sta su "osnoyni materijalni
interest,"? To je fraza sa koiom
Sc igra govorima drzavnika kroz
cele generacije. Svakako, moglo
bi sc reci da nj jedan pomno sa-
stavljen govor stranoj politici
riie potpun bez te fraze. Ali upr-
kos opetovanog upotrebljivanja te
fraze, vrlo mali broj drzavnika
rokusase da definisu znacaj "os-
novnih materijalnih interesa.
Radnicima ia fraza ina da znaci
nesto veoma dobro, ali sto kak-
70 dobro, mncgi ne mogu da kazu.
Pitajte skoro ma kog radnika, ako
ie on "a, iii protiv, nasih nacio-
nalnih interesa, on &c vam hitro
odgovoriti da Sc razume da je on
"a nase nacionalne interese. Ko
je ikada cuo da Sc neko protivi
nacionalnim interesima? On misli
da su nacionalni interest nesto
sveto.
Drzavnici su vesti upotrebi
te fraze bez da je objasne. Oni
znadu da kapitalisti dobro razu-
meju sto oni time misle. Oni
znadu da radnici, kao pravilo, to
ne razumeju A tako oni hoce da
stvari stole. Posto "nacionalni IL
teresi'' jesu kapitalistieki intere-
81. To su interest kapitalisticke
klases dane zemlie. Specifieno. u
interest znace strane place I'd
viske ukradene cd radnika-p -prolZ-
vadiaca, sfere ekonomskog utica
ia II drugim zemlj jana, strane i
loske "a viSak kapitala. kontrolu
izvora sirovog materijala, kon-
cesije "a vazdusne puteve, izrab-
liivanje radnika prirodnog bo-
gatstva drugih zemalja.
Strana politika. bila to politika
"izolacicnizma' (gde sc svak os-
lanja ma sebe, a vrag neka nosl
ostale.l sile saveza (kao sto je
preporuceni posleratni savez Sd
Velikom Britanijom) saradnja Il
svetskoj organizaciji, iii kombina-
ella Saveza ucestvovanje u svet-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14
Vazne medjunarodne vesti.

Spor izmedju Giraud-a De
Gaulle ina mnogo dublji znacaj
cd onog 0 kome stampa govori.
Mama izgleda da je uskrsnuce
Francuske, kao sto je bila pre- po-
cetka Drugog Svetskog Rata, is
kljuceno. Svi znaci pokaZuju da
Sc Saveznici jayne koji &c cd njih
(Amerika i Engleska, Stain
nekako namiguje) kontrolisati us
postavu posleratne Francuske- ko-
ia &c tesko biti nesto wise cd va
zala jedne cd velikih drzava.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-14

politickoj ekonomiji. Vulgarni e.
konomisti tumace politicku ekono-
miiu tako da bi stvorili upecatak
da su kapitalisti nagomilali kapi-
tai sa svojom mudroscu oko u
pravljania sa tvornicama da pro-
fit dolazi IL visokih cena robe ma
pijacama: da radna snaga nije
espap: da je ''visak vrednosti'
glu7ost. da takvog sta ne posto-
il: da su svi radnici kapitalisti,
svi kapitalisti, radnici; ola klase
/ i ne postoje drustvu it'd.
Mi ne zameramo burzcaskim e.
konomistima sto izvrcu to pitanje
politicke ekonomije, to je u skla-
du sa njihovom rabotom da brane
interese kapitalisticke klase. Ali
kada takozvane radnicke vodje II
politickim partijama i ekonomskim
organizaciiama cine to isto, onda
lie to neSto drugo, premda, ma kra-
iu krajeva, isto zlo sa istim posle-
dicama. A da oni to cine, to ne
ma sumnje. "Socijalisticka" "Ko-
munisticka" partiia ignorisu ma
uku O znanstvenoj politickoj eko-
nomiji. u NINA Sc kaze radnici-
ma da i'm to ne treba, da Sc sa-
mo bore, a da ostalo ostave vodja-
ma: Kao rezultat te ignorancije
clanstva ma polju politicke eko-
nomiie Socijalisticke znanosti u
opste, oni (vodje) su Astanju da
odvode partije reformizam, kom-
nromise "ujedinjene narodne
frontove'' sa burzoaskim demo-
kratima, republikancima, pa i ro-