RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-15
(Nastavak sa /. strane.)

Nemacki .slobodni'' naj jamni radnlk nlJe
Acstao industriiski rob automatsk, kad le
Hitler osvoiio vlast. Trebalo je sest godina i
vadesetak naloga, ola ga sv'lku njegovo no.
q podloznistvo To bese postepeni process, ell
|loslutni smer bese prekrit prividno ''progre-
3iynim'' stepenicama vodecim nJemu. Jer IN
lust L. .ialni feudalizam he otkriva svoje okrut-
.lo lice II poceku. On nosi masku dobrotvorne
feforme On lie objavljnje svoju nameru, ola &c
|legredirati ratlnike. On zeli ola poboljsa polo
! Eai radnika, da ukine bcsposlicu, da da radnl-
lima 'zastitn' A bas i'm idaje "zastitu' =
BRENDA cd sumnjive vrste u. isto vrcmc, kad
tec mentira radnikc, On "regimentira" j po-
klodavce On zabraniuie poslodavcima, da 30
Eol;i otpustai i'll svoie namestenkc, iii pax PR
.norava poslodavce da izna lmljuJn toliko / to-
ike ratlnika IL besposcnrkh redova. Klasno-
kvesnm radnicma koii stradahu kroz bolne
god ne bede i besposIice, takovi postupci izgle-
iu pozeljn Ono sto on ne primecujn, daka-
ko, ieste ovc: Ogranicavanje necbuzdane Was
il poiedinacncg kapitalista jesu sjgurna zas-
tita interesa ce]okupne kapitalisticke klase.
Reakciia pod maskom reforme.
Vcliki ncmaak in,ustrijalisti znadialu
I-rIo dobro, kad su ga uzdigli ma vlast, Sta &c
Hitler ciniti Oni su takod;er znali, da, ust,l-
|sajuci nekoie svoje povlastice on ucvrsculn
kvoj polozai kao vadajufa klasa. Oni behu sa-
k1seno privoln imati IItlera, da i'll "susteg-
|le'' Ali radnici to nsu znali. Ma nekoji nafin
|pni tumaGisc iafikovanic. koje podize oval iii
tnai kapital st. kao rezultat neGcga, sto je Hit
Ter utnio "a niih. Zato ogromne skupinc klas-
[1osvesnih nematl1ih radnika ne samo da pro-
|nasise la Sc opru regimentaciji, nego ie aktu-
flno gostoprlmise.
Plve nacisti6ke naredbe Il vezi sa radn:c
ma, izgletlale su namen ene da nisani IA pro-
| iv pr,bema lutte besposlice, koja tada suoca-
Vase naciiu Stvarno one behu stepenice ka
kontrolraniu rasnika. Cd samoga pocetka ma
eisti su nastoiali. da uvuku mlade ljude vol
Eku, te II martu 1885. oni zakonom naredu vol
hu sluzbu pris .lnom. Drugi korak bese prisil-
na radna sluzha Tu sl1 oni iskoristili masine-
EEiiu, koiu je bila podignuta kao velika '.pro-
gresivna'' reforma weimarske Republike, us
tanova nerazlicna od nasih G. c. c. tabora.
kao sto beSe sluca; sa nasm c. G. G. tabor.ma,
fadna suzba he bese prisilna pod weimarskom
Nacisti su je ucinlli prisllnom
Tome SUI sledovale razne mere, kole su clllae
|la snanie suvisak radnika na radnom trzistu
putem programa rasirenh vladimir radova.
Jedna naredba (avgusta %. 1934.) zabrani
upeslivanje csoblia (muskog iii zenskog) ispod
25 godina starosti, ako nije odobreno cd upos-
livaekog ureda. Naoko to bese pctstrek "a u
poslivanje stari;ih radnika. Gospodn L. Ham
burger, psac ietlne studije 0 nac.stiGkoj kon-
troliD ukazuje ma sakriveni motiv. -. tic
bese namenjenc i to bese upotrebl;eno" on pi-
Sc ssda sc premcstaju zgodni radnici. dokle su
JOS u svojoj mladosti, ma onaj posao, koji je od
speciialnog intercsa "a Drzavu".
Kao pcsledica naredaba atakujucih ma pro-
blem bespisl:ce mnoge hiljade poliodelskil
radnika behu namaljene Il gradove, stvorvsi
radnih sila polioprivredi, rame III
rame sa gradskom besposlicom. Da Sc izad;e
u suprot toj situaciji, izdana SUI diva naloga
y "How Nazi Germany Has Modified and Controlled
Labor, by L. Hamburger, the Brookngs Institution Wa
shington, d. c.