davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1943-07-30
ENFERMO

Desde la tarrde del pasado Mier
coles guarda CANA en- su residen-
cia, 1416 de la trece avenida, nues-
tro pequeho amiguito Lionel Sar-
dinas, hijo de mi dilecto amigo
Amado S~ardinas, ~propietario de
la Estaci6n de Gasoline de su
nombre.
Ell NAL que lie aqueja nc es de
gran cuidadO, esperandose que en-
breves dfas este del TODD restable-
cido.
Salud para ell simpaticO Lionel.
La gaceta., 1943-07-30
"UNA LIMOSNA POR
Ell AMOR DE DIOS"

Tai es Ell titulo de la preciosa
obra melodramatica que ha escO-
gido el Sr. Gilberto DelfinO, para
ell Debut de la Compania de Arts
tas Cubanos que llegara a 6sta a
principles de AgostO.
Ell Sr. Delfino nos dijO que al
escoger este abra 10 ha hecho en-
la seguridad de que habra de gus
tar grandemente a los amantes
del teatro.
COntinuaremOs dando detalles.
La gaceta., 1943-07-30
IMPoRTANTE JUNTA

Hoy viernes celebrara su junta
reglamentaria correspondence al
pasado trimestre Ia Seccion de
Protection y Auxilio del Centre
Espanol.
Sera en- ell edificio de YbOr y
comenzara a las och doe Ia niche.
Ru6gase la a~sistencia de todos
los miembros que hayan percibido
dietas durante Ell trimestre.
La gaceta., 1943-07-30
REPONTENDOSE

Contin6a restableciendOse de la
operaci6n a que fuera sometida en-
pasadas semanas, la Sra. Frances
Waldo, del 9Ss de la Oncena ave-
nida.
En- ell dia de aver lie orden6 So
medico que abandOnase ell lecho.
Nuestros mejores deseos por 81
salud.
La gaceta., 1943-07-30
UNA POSTAL

Muy afectuosa nos la envfa des-
de la Habana ell apreciable amigo
DR.. Julio Gavilla, Ell que disfruta
de vacaciones en- union de su gem
til esposa Marta.
En- Ia postal nos pide saludemOs
a sus amigos y elientes.
Apreciamos la cortesia.
La gaceta., 1943-07-30
PARA LA PLAYA

Manana Sabado partiran para
una de nuestras playas los estima-
dos esposos Tomas Rodriguez, jr.
Les acompanara su primog6nita
Rossemarie.
Dos semanas pasaran tOmando
banos de mar.
Mucho Sc divertiran.
La gaceta., 1943-07-30
BALE EN- Ell
CIRCULO

RecOrdamos a nuestra juventud
allegro la fiesta bailable de pasado
mahana Domingo, en- Ell preciOso
P~atiO-Jardfn del Cfrculo Cubano.
La orquesta Don Francisco es-
trenara varias pleas.
Regiran los precios de costumbre.
La gaceta., 1943-07-30

mejorada de
be lie aquejaba la nj
| Cueto, hija de los
ano CuetO, residen-
Geneese.
pOder dar la noticia.
La gaceta., 1943-07-30
81. sENoR:

Para PintaF meior 81 casa.
cOmpFe Ia pintura B. L. p. ven.
dida sxclusivamente por KING
GRECO HARDWARE CO..
La gaceta., 1943-07-30
DE HOY


Ddra lugar la fun
~ducativo I~nfantil''
Centre AsturianO,
sfectuara lueva
csc Club sOlicitan
tOdas las sOcie-
s~sOciaciOnes, va
as, etc.
dsseo es educarse
ndsica Y la decla-
tOdas las cosas
,ee social v estar
pletO de la NAL
cOmienzo a las
unto de la no.
/ Ia p~rofesora
tren0 de IL 0Dra
ito y un cuadrO,
! Fernandez, til
rAuUIAO inter.
srge Salazar, jr,
rye PARA, Clari-
nilO Bello y Err
parte del pro-
n Revista
nandez y escri-
lion. Sera dirigi-
Johnnie MARTINEZ
eva Ell titulo de
divide en- cinco
Hawaii, M6jico,
Tampa. Tomaran
ninos Alicia Al
Silvia Del
srmeno, Erlinda
rnandez, Josefina
,rres, Marta Mar
Pa
Julio Ro-
ms, Ruben Gordi-
/, Alfredo ROnedo,
otros mas.
le la function ter
e las once de Ia
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Engels o 'Pravednoj Nadnicii"

strasnom silom. A ipak burzoaski
ekonomi tvrde, da je to vrhunac
pravednosti.
To je medjutim jedna malen-
kost. Upotreba mehanicke sna2e
strojeva u novim poduzecima te
poboljsavanje i uvodjenje stroje-
va u starim poduzecima stvara
stalno besposlicu. To Sc dogadja
mnogo brze, nego sto Sc suvisak
radpe snage moze ponovno upo-
trijebiti IL industriji. Oval suvi-
SAX radne snage pruza kapitalu
irdustrijsku rezervnu armiju. Kad
je konjunktura ma trzistu rdjava
onda radnik moze gladovati, pro-
siti, krasti iii lei Il uboznicu. Ako
ie konjunktura povoljna, onda
mora raditi, da Sc produkcija pro-
siri. / dokle god posljednji CO.
vjek zena iii dijete te industrij-
ske rezervne armije ne nadju sebi
posla - sto opet obecava epohu
bijesne hiperprodukcije - medu-
sobna konkurencija obara nadni-
ce, a kapital bas radi te rezervne
armije izlazi il borbe sa radon
ojacan. U ovoj borbi sa kapita-
lom ne muci radnika samo glad,
nego su mu noge okovima spu-
tame. / to mi je jos pravednost
prema kapitalistickoj ekonomiji!
Deder sad da vidimo cine plaza
| kapital "pravedne" nadnice. Ma
ravno kapitalom. Da - ali kapi-
tai ne proizvodi nikakve vrijedno-
sti. Osim zemlje jedino je jos rad
izvor bogatstva. Kapital nije nista
drugo nego plod nagomilanog ra-
da. IL toga slijedi, da su radnicke
nadnice placene samim radon,
dakle radnik je placen plodovima
svoga vlastitog rada. Prema op-
Gem shvatanju pravednosti, mora
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

nacin?
Pravedna nadnica normalnim
prilikama je suma potrebna rad
niku, da prema zivotnom nivou
svoje okoline j zemlje nabavi do
voljno sredstava, k 0 j &c mu
dati mogucnosti da i dalje ra-
di da odrzi svoje potomstvo.
Usljed promjena industriji mo-
ze realna nadnica katkada porasti
a katkada pasti ispod svoje pro-
sjecne visine.
Pravedan dnevni rad je duzina
j trud onoga rada, koji dnevno
iscrpi punu radnu snagu radnika,
ali ga ipak ostavlja sposobnog da
i sutra obavi isti kvantum rada.
Tai cijeli tok, koji Sc nepresta-
no ponavlja, dade Sc predstaviti
ovako: Radnik prepusta kapitali-
stu svoju punu radnu snagu, to
je maksimum, sto on moze da da-
de a da ipak ostane sposoban, da
j dalje to isto cini. Ia to on
prina cd MEGA uDraWo toliko
sredstava "a zivot, koliko je po-
trebno, da Sc tai isti posao obavi
svaki dan. Cudna je ia praved-
most?
Ali promotrimo cijelu stvar
malo poblize. Posto prema ucenju
ekonomije konkurencija odreduje
rad nadnicu, zahtijevao bi prin-
Clip pravednosti, da su ODE stranke
kod sklapanja ugovora istom
polozaju pod istim okolnostima.
Medjutim to nije tako. Jer ako sc
! kapitalist ne moze pogoditi sa
radnikom, on moze cekati zivjet;
cd svoga kapitala. A to radnik ne
moze. On ina samo svoju nadni-
Gu, cd cega jedino moze zivjeti
stoga mora primiti rad pod mai.
gorim uvjetima. Mega goni glad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

/. Pravedna nadnica "a pravedan
rad!
To je bilo zadnjih SO god. paro-
la engleskog radnickog pokreta.
Mnogo je dobrih usluga ucinila
ona, kada su sc nakon ukidanja
sramotnih zakona protiv prava or
ganizovanja razvili trade-unioni
(sindikatD. JOS boljih usluga IL
vrsila je ona u vrijeme slavnog
pokreta Chartista, kada su engle-
ski radnici bill ma celu radnicke
klase Evropi. Ali vrijeme pro-
lazi. | mnoge stvari, koje su prize
SO ia prize 80. god. bile korisne
i pozeljne, sad su Sc izmijenile
postale suvisne. Da Ii to spada
i oval start bojni poklik?
Pravedna nadnica "a pravedan
rad? Ali Sta je to pravedna mad
MICA, Sta je pravedan rad? Z
kakvom je to odnosaju sa zako.
nina, po kojima Sc drustvo raz-
via. Ako hocemo ma to da odgo.
vorimo, ne smijemo Sc pozivati ma
nauku moralu iii ma pravednost
niti ma kakve sentimentalne osje.
caje humanosti, pravice iii do
brocinstva. sto je moralno odnos.
no pravedno po zakonu nije zatc
| odmah drustveno pravedno. Ste
je socijalno pravedno iii nepra
| vedno odreduje nauka o narodno,
ekonomiji, dakle nauka, koja uzi
ma u obzir materijalne tinjenice
same produkcije.
Sta je dakle prema nacijonalno.
ekonomiji pravedna nadnica pra
vedan rad? Jednostavno visins
nadnice, duzina j intenzitet rads
u jednom danu, sto su ma slo
bodnom trzistu medusobno pogod
bonn ugovorili poslodavac rad
mix. A Sta je to ugovoreno ma tai
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

Konvencija bese odrzana. Tu be-
Sc udaren temelj sadasnjoj orga-
nizaciji." Dale Generalni Sekre-
tar rece: "Preporuceno bese da
Sc prikupi istorija SIP. u Kama
di. Zbog pritiska drugih poslova,
do sada Sc nije nista uradilo po
toj stvari, ali Sc je nadati da &c
Sc naci sredstva "a poduzimanje
odlucnog koraka u ovom pravcu.
Takva istorija, rekordujuci iskus-
tva onih starijih clanova Partije,
bila bi putovodja nadahnuce ko-
il bi pomogli da mas podboee ka-
de- Sc nadjemo neprilikama.
"Gledajuci nazad preko prosle
! decenije, mi nalazimo da Sc prin-
cipi ma kojima smo mi organizova-
nj manifestiraju sa sve vecim a.
utoritetom. Istorija opravdava ma
Sc drzanje sa tragicnom osvetom
i. koliko drustveno pitanje, sa
sve vecim nastojanjem, trait re-
senje, resenje koje preporuca S.
LIP, politicko ekonomsko orga-
nizovanje radnicke klase, postaje
sve lakse razumeti sve napor-
nije traziti da ga Sc usvoji. U
svetlosti te cinjenice, potpuno je
logieno da branitelji kapitalizma
pristupaju ma kojoj meri da spre-
&c napore "a sirenje naseg pro.
grama i, dale, radeci tako, on
mas ne napadaju direktno vec pri-
begavaju usvajanju propagira.
nju takozvanih 'radikalnih ideja.
zagovaraju svakovrsne reforme
| Primer istaknutih politickih Il.
glednika, ,kao sto je Hon. Mr.. Hep
burn, nedavni Premier [rrovin-
cije] Ontario, vodja Liberalne
| partije u Ontario, i Hon. Leopold
McGauley, istaknuti konservati.
vac, oglaseni ma istoj politiskoj
PLATFORM sa Tim Bfck (jos Gene
rani Sekretar obezakonjene Ko'
munisteke Partije) jesse dokaz
kako daleko mogu lei ii trgovci
"a politickim jaslima, k ! a.
ma u kapitalistickoj stampi do.
kazuje odobravanje te taktike dok
celia igra zabasuruje stvarno pi-
tanje."
Generalni Sekretar je dao Kon-
venciji opsirnu sliku partijskih
aktivnosti kroz minulu godinu, IL
vestavajuei bitan progres u radu
sirenja naseg programa medju ma
jamnim radnicima owe zemlje. On
je podvukao Ginjenicu da SIP.
ne Galendzuje jednog narocitog
pdliticara iii politicku partiju,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

lie bi radnieke nadnice biti jedna-
ke cjelokupnom iznosu njihovog
rada. Medjutim to opet nije pra-
vedno prema shyatanju nacijonal-
ne ekonomije. Naprotiv, plodove
rada radnika uzimaju kapitalisti,
a radnik ne dobiva wise nego sto
mu je potrebno "a zivot. l konac
te osobito "pravedne" konkurent-
ske borbe jest, da produkti rada
onih, koji in styaraju dolaze II
ruke onih, koji nista ne rade.
tako nagomilani u njihovim ru-
kama postaju najjacim sredstvom,
da Sc drze u ropstvu oni, koji su
stvorili to nagomilano bogatstvo.
Pravedna nadnica "a pravedan
rad!'
IL svega ovoga sto je receno
iasno je kao dan, da je ova stara
parola u svoje vrijeme imala svoj
cilj, ali danas nema wise sta da
izvrsi. Neka bi radnici odbacili
oval start bojni poklik zamije-
Mill ga sa ovim boljim: Sva sred-
stva "a produkciju, sirovlne, fab
rike strojevi radnom narodu.
Izasao u engleskim radnickim
novinama 80-tih godina, a god
1887. prevedeno cd samog Engel-
sa u "Zuriskom Socijaldemokra.
tu.')
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

Junionizma, Socijalistieke Radnic-
Ike Partije, ina made "a ljudsko
.oslobodjenje d najamnog ropstua-
Drug Pirincin je govorio ap-
solutnoj zbunjenosti naroda, nil
hovog oeaia pod kapitalizmom ma
seq doba. Rece on: "Sta je uzrok
ovoj univerzalnoj mizeriji? Da Ii
mas Sc jos kaznjava "a 'originalni
greh' Adama Eve? Ia ako ie
krv cena oslobodjenja, mi sno je
platili po stotinu puta. Sve sto
vidimo oko sebe, nase ogromne
zgrade, nasu velicanstvenu masi-
neriju, nase mocne industrije, pa
same stolice ma kojima sedimo
veceras, sve je to ma cast radu.
Sta je to sto oni cd mas traze,
da moramo tako patti? Kapitalisti
govore visku ma pijacama. Rad
nici ne znadu "a rec 'visak' njiho-
va je rec 'manjkavost,' manjka-
vost owe plate, manjkavost prosle
plate sigurnost da &c biti mani
kavosti sutra." Rece govornik, "a
Ii mas ne posticavaju misli otpla-
te iii osvete. Sa dolaskom Prole-
terske Revolucije koja &c doneti
mir izobilje, mi cemo uraditi
wise "a Cd svojine rastayljene ka-
pitaliste nego Ii su oni ikad ura-
dill "a mas"
Pirincinova skupstina bese jed
ra cd najboljih odrzanih To-
roto "a prilicno vremena. Kolek-
CHA ie iznosila S50.28, to .bez i
kakvog narocitog apela. Literatu-
re je prodano "a S4.05.
Premda &c zvuciti kao opetova-
ME .obisnog izraza kada kazemo
da &c SIP. konvencija 1943. biti
dugo pamcena, ipak, tako je, to
zbog razloga koji nisu vezani "a
materijalna postignuea. Vrlo pri-
metljiv bese duh optimizma, tihog
pouzdanja, neodoljive odluenosti,
koji su prozimali konvenciju cd
pocetka do svrsetka. Jos primet-
l;ivija bese cinjenica da Sc clano-
vi simpaticari Partije priblizuju
sve blize blize. Izmedju cekica j
nakovanja mi Sc kujemo II celieno-
tvrdu, disciplinovanu organizaci-
ju j sprema mas sc "a monumen-
talni posao koga smo poduzeli.
Protivne sile mogu izgledati stra-
hovite, ali sta time? Mi, kaO rad
nici, .nemamo Sta da izgubim0 o
sim svoje lance, a imamo syet
da dobijemo.
Is engelskog IL Socialist Press
crgana Kanadske S.L.P)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

progresu ukazao da je novina,
koja bese pokrenuta kao pokusaj
II tami, vec je postala centralni to-
cak partiiske masinerije, "glav-
ma goneca sila" da sc tako izrazi-
mo. SOCIALIST PRESS, "produzi-
je urednik, "ulazi svoju tre-
Gu godinu izlazenja vreme kada
ogromni problemi sazrevaju. tt
&C problemi doci ma dnevni red "a
resenje mnogo ranije nego sto o.
hican covek sumnja. Da Ii mi hte-
|; iii ne, mi, kao clanovi radnieke
klase, igracemo vaznu ulogu kada
dodie vreme obracuna. Zato dru-
govi, upregnimo sve svoje sile u
dolazecim mesecima krcimo ma
pred da povetamo cirkulaciiu |
upliv SOCIALIST PRESS, te jed
re publikacije II ovoj zemlji kola
baca svetlost da bi up.utila kora-
ke buntovne radnicke klase."
Konvencija je usvojila broj re-
zolucija formulisuei planove "a
buduci partijski rad. Pribilezice-
mo ovdje nekoliko odnoseci Sc ma
spremanje stampanje novih bro
sura pMbor savremenih letaka
i sistematske kampanje sirom zem-
lie "a pretplate ma SOCIALIST
PRES, sluzbenog organa Partije,
koja Sc ina odmah pokrenutij.
Ia vreme poldnevnog odmors,
serviran bese ukusan zagrizak Cd
strane zenskih clanica Socialist
Press Club of Toronto. Kolektova-
no bese $15.24 znak priznanja
neumornog rada usluge Partiji
cd strane press Club Posle
rodne delegat Sekcije York Coun-
ty (Toronto) govorio je pohvalno
i zahvalno radu naseg Socialist
Press Club. naglasivajuci kon-
venciji vaznost organizovanja TAX
viii "Press Clubs" u swim subdi-
vizijama Partije. "Kada jednom
innate Press Club" rece on, ma
ci cete da ne mozete biti bez ME
ga"
Ma javnoj skupst,ni Il Labor Tenn
pie veeer, predsedavao je drug
P. Debragh. Prvi govornik je bio
drug H. Rowbottom koji je govorio
temi: "Diktatura, "a koga"
dokazao je da oni koji Sc koriste
sa kapitalizmom uspostavljaju dix
tature "a odbranu kapitalizma.
Glavni govornik, drug Pirinein'
govorio je temi: "Jedini plan "a
ljudsku slobodu," dokazivajuci, vr-
10 efektiyno, da samo u progra-
mu Socijalistickog Industrijalnog
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
RADNICI STRAJKUJU
u KORIST FEKERA

EAST ORANGE, N. J. - Sre.
dom aprila meseca stupilo je ma
Strajk vecina radnika uposlenik
ked Bendix Aviation korporacije
u koliko smo mi bill stanju US
tanoviti, prema vestima u burzo-
askoj stampi, strajk Sc ne vodi u
yezi sa traznjom "a povisicu ma
jamnice.s Izgleda da je strajk izaz-
van kao rezultat fekerske berbe
povrh clanarine radnika. Aircraft
Workers of New Jersey, "a koju
Sc kaze da je nezavisna junija,
priznata 5e kao ogranizacija sa
kojom sc kompanija ina kolektiv-
no pogadjati. United Automobile
crkers 4C.I.O.) junija calandzu-
ie pravo te junije. Do sada je dos
10 do sakanja drugih okrsaja IL
nnedju predstavnika prIvrzenlka
dreju junije. Prosle nedelje izgle-
dalo je kao da &c doci do prilie-
no ozbiljne tucnjave. Glanovi Air
craft Workers junije rade, dol'
Slanovi United Automobile Wor-
kers (C.LO.) junije piketuju. Po-
licija je ma lieu mesta j, kao O.
bitno, probija piketasku liniju
omogutava privrzenicima Aircraft
Workers junije da ulaze tvorni-
Gu.
Ako u tom strajku nema nesto
o Eemu vesti ne pisu, tada je pri-
litno jasno da je to borba izme-
dju fekerskih konkurenata koji Sc
Jayne "a formalno priznanje kom-
panije, jedni da produ5e ubira-
MEM tlanarine, drugi da uniste
prvima pravo tako da bi oni mog-
Il xiniti isto. Nevini klasnones-
vesni radnici igraju ulogu zrtaya
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

vec da ona calendzdje Geo kapi-
talisticki sistem klasne vladavine.
Izvestaj Generalnog Sekretara svr-
81 sa: "Nema apsolutno nikakve
dvojbe da koliko smo mi aktiv-
niji, koliko mi wise apeliramo
"a pomoc, da &c IL toliko veci BIZ
ii cdziv. Logika naseg programa.
koliko Sc on bolje razume, mora
da stece postovanje nase klase.
Svrsavaiuci, dozvolite mi da ci-
tram IL jednog pisma kanadskoj
IS. L. P. pisanog nazad nekoliko
godina; obmislimo ovim recima,
one su znacajnije danas nego sto
su bile kada in je A n o ! d
Petersen pisao: Mi Cd SIP. ne
dozvoljavamo nikakvu pomisao o
malenkosti naseg broja da mas
plasi iii obezkurazava. Mi znamo,
kao sto je veliki abolicionista VIM.
Lloyd Garrison kazao da: POBE-
DA JEDNOG VELIKOG MO-
RALNOG PREDUZECA NE Owl
ST O BROJU. Ne, to u glavnom o.
visi cistoci vizije, potpunog razu-
mevanja problema kojeg Sc ina
resiti, jasnoei metoda j ella, i
ne najmanje, to ovisi jakim sr-
Gina, bistrim umovima, eistoj TAX
tici, nepokolebivoj lojalnosti i ne
kompromitovanoj poslusnosti prin-
cipima plemenitosti misljenja
kojeg je mas amerieki pesnik i
mao ma umu kada je rekao:
Be noble and the noblenes that
lies
In other men, sleeping bat ne
YER dead,
Will rise in majesty to meet
thine own.
"Socijalistieka Radnieka Par
tia poseduje jedini program koji
moze sluziti radnicima u njihovoj
borbi "a ekonomsku socijalnu
slobodu. Socijalistieka Radnicka
Partija poseduje organizaciju
plemenite Jude zene koji mogu
i koji hoce uciniti i nadahnuti, sa
svojim primerom, radnike koji u
glavonm stole smeteni. Mi cemo
biti verni nasem poverenju, IL
istinskom SIP. ljudstvu tako po-
stupati da bi radnici, kao jedan
covek, pohrli pod mas barjak, si-
gurni da svakako tamo. samo ta-
mo, lezi spas sloboda oslobo-
djenje "a cello eoveeanstvo."
Drug E. Kitchin, urednik par
t i j k g organa, SOCIALIST
PRESS, izvestio mas je o dobrorn
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
sTRAJKUJU PROTIv W.L.B.
A NE PRoTIv KoMPANIJE


NEWARK, N. J. - Ma 3. maja
izveden je wildcat" strajk u pre-
duzeGu Air Reduction Sales kom-
panije u kojem ucestvoyase 1000
radnika. strajk je proglasem u
znak protesta protiv oklevanja
War Labor Board u vezi sa zahte-
vima radnika "a povisicu cd Is
cent? ma sat. Svi pokusaji junijs-
kin vodja i predstavnika W.L.B.
nisu uspeli da sprece strajk. Pred
stavnici radnika rekdse da oni
strajkuju protiv War Labor Bo.
ard-a ne protiv kompanije.
Sama cinjenica da radnici ira
ze Is cent? ma sat povisice, dovolj-
ma je da objasni da je strajk re-
zultat borbe povrh radnikova pro-
izvoda cd koga radnici traze yeci
deo. Buduci da je War Labor Bo-
ard, u wise nego jednom slucaju
dokazao da je on ma strani poslo-
davaca, razumljivo je da radnici
gledaju ma tn agenciju kao direk,
tho odgovornu "a njihovu mizer.
nu platu, ali to ne znaci da je kom.
panija uvek voljna dati ono Ste
War Labor Board nije voljan da o
dobri. Cinjenica je da Sc kompani
je, kao pravilo, kriju liza skuts
vladimir agencija t. j. kada te a
gencije donasaju odluke koje kom
ranijama cmogucavaju da zadrze
sve veci deo radnikovog proizvo
da.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
JOS JEDAN STRAJK
PROTIV OKLEVANJA W.L.B.

BOGOTA, N. j. - $50 radnika,
clanovi International Brotherhood
of Pllp Sulphite and Paper Mill
Workers (A.F.L.) napustili su po-
sao kod Gair Bogota Corrugated
and Fiber Box korporacije u o.
vom mestu. Pre- nekoliko mesecl
kompaniia je pristala ma povisi-
Gu. Stvar bese predana ruke w.
LIB. ma odobrenje. Proslo je ne
koliko meseci, ali odobrenja ne
MA. Radnici stupise ma strajk.
Bio je nekada vreme kada su
radnici bill stanju da ovde on
de izvojuju neke vrste privreme-
ne pobede, ali sadasnja iskustva
potvrdjuju davno drzanje mark
sista da uslova "a poboljsanje rad
nitkog stanja nema. Takodjer bio
je nekad vreme kada je politicka
drzava stupala u spor izmedju rad
Yfika poslodavaca tex ma lives
ncm stepenu toga spora, ali, pros
la su ia vremena. Sada, i maj
manjem sporu, vlada (kolektivni
kapitalista) igra odlucujuGu ulo-
gu. Kapitalizam organize svoje
'kolektivne snage, to znaci da ne
ma uspesne borbe "a radnicku kla-
su pre- nego sto radnici kao klasa
podignu svoje klasne Organizacije
ma politickom i ekoncmskom po-
lju "a uspesnu borbu protiv izrab-
ljivaCa i nijhove drzave.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Deseta Konvencija Kanadske SIP.

Deseta konvencija Socijalisticke
Radnicke Partije Kanade, odrza-
ma je Toronto "a. 25. aprila.
Svi oni koji su prisustvovali sla-
zu Sc da konvencija 1943. nadma-
sila onu cd 1912. koja je sama
razbila ranije rekorde. Posve je
ma svome mestu da proslava par
tijske desetogodisnjice belezi mai
uspesniju konvenciju u istoriji.
Konvencijski sastanci odrzani
su u Wychwood Oddfellow's Hall,
94 Vaughan Rd., Toronto, u nede-
lju 25. aprila. Predkonvencijski
banket zabava odrzani su u Nal
loney Art Gallery, 66 Grenville
ST., Toronto. u nedelju ( r,
nakon konvencije, drug Joseph
Pirincin, bratski delegat Socijalis-
ticke Radnicke Partije Amerike,
odrzao je govor Labor Temple,
1877 Church St., Toronto.
Banket u subotu vecer bese po-
secen cd preko 100 partijskih cla-
nova i prijatelja. Kolekcija ma
banketu, oko $1,000, bese u CLAW
nom rezultat impresivnog apela
druga Pirincina, zajednici sa
lepim primerom drugova IL Van
couver, British Columbia, koji te-
legrafski poslase $130. Plesanje
uz dobru muziku privede kraju
veselu i bogatu veeer.
Konvencija otpocne rano u ne
delju IL jutro, sa delegatima cd
svih partijskih subdivizija izuzev
Sekcije Vancouver CHA daljina cd
mesta konvencije cinjase prisustvo
izvanredno teskim i skupim.
Generalni Sekretar, drug H.
Risley, u uvodu svome godisnjem
izvestaju iznese da premda Sc
kaze da je konvencija 1943. "Dese-
ta Konvencija Kanadske SIP"
stvarno, Partijska istorija u Ka-
nadi odlazi mnogo godina nazad.
Pre- proslog rata, izyrsno telo u
Kanadi obavljalo je prilicno ak
tivnosti. Zbog postojecih prilika,
j, bez dvojbe vecim delom, mani
kavosti dovoljnog razumevanja ma
strani nekih clanova, organizaci-
ia Sc postepeno rastopi. Ali bilo
je njih koji su bill ma cisto sa
programom SIP. koji su produ-
Eli sa partijskim radon. -. Oni
su rasturivali letake, prodavali
brosure, tak priredjivali skups-
tine. Eventualno, organizuje Sc
sekcija Toronto. -. u svoje
vrene druge sekcije behu organi-
zovane j, krajem 1888, Kanadska
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

lNastayak 81 !. strane)
Njujorsh Times Cd 2. maja kaze
da je Murray rekao da mi jedna
CLIO. junija neee stupiti ma strajk
dok on Murray bude predsed--
mix te organizacije." U istom go
veru Murray je priznao da su ce-
ne zivotnih namirnica (narocito
hrane) poskocile "a 40 iii As pos
to cd Is. septembra 1912. ma ova-
mo.
To je onako po fekerski. Priz-
natl da su Gene zivotnih namirni-
ca poskocile "a 40 iii As posto
cd Is. septembra 1912. ma ovamo,
xnaci priznati da radnici moraju
Il to mirne duse) primiti pad svo-
je najamnice "a toliko, iii najma-
ME 20 iii IS posto ako slucajno do
blu povisicu po milcsti War La
bor Board koji usvaja formula
Little Steel' "a "povisicu" cd Is
posto cd ianuara 1941. ma ovamo.
JOS nesto. Murray Sc lupa po
prsima kako je on veliki demo-
krata, kako je on protiv fasizma.
Kakya je to demokratija kada je
jedan feker u stanju da kaze da
nj jedan deo cd preko 100000
radnika nece stupiti ma strajk dok
je on predsednik?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
III. Zakon O nadnici

U proslom clanku ispitali smo
parolu: Pravedna nadnica "a
pravedan rad. Rezultat je toga
bio, da u danasnjim prilikama
najpravednija nadnica znaci isto
sto najnepravednija podjela
radnickih produkata. Najveci dio
tih produkata ode dep kapita-
lista, dok radnik mora biti "a
dovoljan upravo onim, sto mu