davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
Grcbbea eai,,fe,t,
perSat,tf,,lmft{,

uns bie 3ablitnsen ser tSGuloner
auf Sppotbefen rnG Bombs lauicn
piinftlid Elm, nit Musnabmc bon ei,
ner 0ruppe gonbs, an Selen Sie
Sinlen Gin Sa6r int Niifltano lino.
Die @cianunteinnabmen beiOer slb.
teilungcn iparell in 1912 $193,,
$3.50 ooer $4753.42 mabr als i'm
&oriabr. Sic slusgabe, lraren IN.
1912 $S0,S45,99 pber $t2,59S. Sc
|tpeniger ais int Soriabr. Gas @c,
iulntpcrm0gen oes Gerbnnoes am !.
Sanrar 1913 ipar $t,354,S19.56,
Elm 3upads i'm letten Sabre bon
$1Ot, ,907.55.
ltnter neuen @eldditsn lnro gum
Wobl Ses Gerbanbes gab es cine ct.
reste Tebatte. 9ei6loHen ,paroe, Ser
tommenoen &onpention, tpenn sic
3iueigpereine cine iolcbe abbalten moi.
len, 81, einpiebien:
1. &ein Wtitglieo ion mebr uIs 20
Sabre bie 20 Gent lnonat!ihe
Sop iteuer 5ablen. Selbitper.
itdnolih iino iold)e MitslieOsr az
feiner freien 3eitltng bered)tigt.
3. MitglieOcr, sic IN ser he,poii.
iHten @ebrmadt ltnieres Gan,
bes lteben nno peridlmnen, lire
siieiimente SIT Sablcn scrtn
garreierpe je0o1 bod geGuJ lit.
INN Sas 3ertififut Dor oem Scr.
faa 5ll ifiiten, lollen gntitctens
aebalten iperocn iolangc MIS- bic
3eierpe rcidlt, ubne acsmnnacn
sn icin, bel @icoeramfnabmc IL.
rer 3ablmn9en Gin 9ofturn:tcit
5n liefern uno aQe riifitGHoiecn
8eitriige ioqen ais cine SditlN
gegen bas 3ertiiifat aei;ibrt
tueroeu nit 6 8rossnt 3;nIen,
bis sic Sfmlo obbe5ablt it
3. Witglieoer, bie $4,000 Ser
iif,srlmg lpaben, iaboh nift mebr
ais 100000, ioIlen Elm Ned)t
baben $4,000 3ertiiitate 5u
faufen.
lteber oie &onpentipnsiragc, Sic
Jon ser letten &oltDention scr 8rp6.
6eamten iibertragen iunros, lpursc
eingebcro beraten uuo oas Meiultn:
oieier geratrng 1T alien 3iucinen slt.
geldJift luoroen. 3u eripGhuen lci
bier nod, Oab Die Saueigoereine. ,eun
lie fir oie Abbaltlm9 ser Icnpention
eintreteit, iid, aiicb SmrtD Trt1gatth
pertreten laiien rliiilen, ocnH ipcnn
penigcr ais 3lpciorittel Ser Cclcga.
ten erid)eillen, fonnen feline
ACKNOWLEDGEMENTS erlaSlgt lptr,
Den, Oelml Irtitel 6, Sefiioa IL, lau.
tet: 3lpeibritiel ser Gclca,:eu nliiiicn
ahnpeieno iein, cantit oie &cnueutpn
cr6finet uno oie 8eidGit, antsiilti9
crlcoigt luerOen fDuncn
Gs fam nut llph beridt # iueroen.
oaB Ger 3elltraluerbano isk. $t15,,
100000 III II. 3. @ar Bombs ange-
legt bat. sluh bon oen 3ipci .5Dereillen
lal,Ien olesbe5iislid) gute9eridte Gin
gis bcllte baben ilniere 3!Deigucrcinr
5,Nalninen SCI 100000 Ii z. 9sar
Bombs gefauft, ipas alialnnlen Die
Snnme bon $176.OOO.OU erGitt.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
2iueia 10.

Oie gfit9lieoer lpcroen oarulti
oufmerflain gcnradt, ha6 sic Ser.
iannmlnng am Sontag, Gen IL. 81
bruar, abgebolten miro. Sn oieier
Serfammlung Ioll cs beiprohen lper.
oen, oh iuir oieies Sabr eiu 8riirt.
oaingsfelt abbaltcn lollen pocr nidt
Us lolltc ieocs .giitalico es iid ,l,r
Efliht MAIDEN i'll oicier Gcriunln!.
lung anipe'eno 5u lein I'M in Ser
Mngelegenbeit Iih ausSuipreden.
Glisabetb Sitterlp, Sefr.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11

Ehifcn Grn.

Ser SaIleltluirt laoet alle lPitalie,
ser oes 3lpsie 26 intS 3lpeie 40 uno
alle oeutIhen ,sreunoe berslib Elm
Sllm Gbiden Srp am Samstag, ser
l3. 6ebrl,ar. 6iib 6rp ieoen 6rei
tag. Sn ser Sofilnmg reht pieIp
8alte begriiBen 5u biirfen
Gcter Selpig, Serlpalter.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
2l,ls Snlcnt. Utic
3iucie ~.

S1 Der letten &erinmmllmn tabcn
Scr 3pcig 70 ule ser ;3lpeig IS bc.
ld>loien, alldJ oieies SSahr lpieher eli.
nen @laiius iiir sic &inSer absubal,
ten uno slpar onl 30. Sebruor. Slu
8nmcu heioer &ercine lucroen ugt
.9tltglcoer crludt iih bieicu slbenE
III r. arpter,l, llnl Die &inScr in sic
SSalls 5ll brilgen, oenn oieier glaiius
iii mn cinmaI im Sabc. Ser Giutrit
iiir Mitglieoer lit frei. Gas &onlitee
miro lid sic bette Vtiibe ga5en lmb
rafiir iorgen, 0aB oia &inoer aut be.
o:ent lperscn. SIS miro and, cine quite
0tiliif sur SteGe iein, INN sum 5an5
n.f5ulpielen.
,Srso Srenb, Scfr.
sllen Mitglieoern Niene sllr &c.
idlligen Hatriht, oab Die Steae iiir
9allelnuart lmo 9ountrp Stub spie.
Ser frei miro lmo bieienigen Witalie.
Der, 0c lid iiir 'oieie Epiten interci,
liaren iino eriud)t ibre Sifenten einsu.
iellocn NIT ibren eieellen, @ebingul.
gen Gem GereinsbelhlnB nah lollcn
alle SIierten on Sen Erdiioenten Mn,
orcns StefeI oStr Sefratir ,Sreb Sreilo
einaeid,ift luerben lmo nitt ipiter ais
bis 5.nn 1 9HGr5. @ean iib @riioer
lntereiiiersu fir oieie Soften lrnb MI.
bere 9lustlulIt lNlben lpollell, io.nDaeE
lie lid on Den Yrdiioenten pber Gi5e.
Eriiiioenten lpenoen.
ssreo SrenO, Srfr.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
7lme Ghienee, yuineis
Gin 9artcnpartie

miro am 1S. 5ebruar nah Ser Ser
fammlltne oes 3ipeis 8 absebalten.
Te Ofit9lieoer iino erf.idt oaran
teilsurebmen, oenn obne bie slnlps-
ienbeit Der Mitelieoer fann fein
Grfolg iein. 0esbal5 ipllte iih ieoes
Nitglleo es 5ur sllt'gabe MAIDEN ga
au fein. Daniel Salmen, Yrot. 4Sefl
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
Gsie ,entistlsHe,,, !
Afitrtta ~ perftiektett

Sofic. Dor Dem Nlippet- -Nnrli,
lnent ertldrte Yreniier 1ojo, ooB inn
anfan9 oes &rieges eri oie &oiinuna
auf Sieg Derloren batte, als cine
Snpolionsflotte mad MaIupa be-
ititnmt entoeft ipuroe. 9lber mad
Tearl 8arbor babe er Damn tpieber
1lmt gefabt uno felt oelh Gaoe mare
Die 8offmun9 aalf einen enoeiiltisen
Sieg auf ieiner Seite.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11

z. =. 6cianepcrcin Gimtrad,t.

llu 0le'e idlucran Setter, III ocnen
mir beute lebel,, !ucni9itens fiir ein
paar Stunoen 81 pergeiisn. peranita!.
tet Der 3. 2. 8eianguercin Gintrudd
an, Som,taa, Sen Z. Mdrs, Z 80 llbr
nbcnos, inter Ser 9eiilmg ieines Girl.
gentcn Erof. q. 9tifplaus, eineu
ySis- nno .6mmur-Nbemb
Is lp,rocn aQes hlnoriitid)e Num
n!crn alfaeIiihrt lperScn lno laoen
mir ole Irslno ilno 8onner OieieS
&crelns ictt Idnn iln &ornls Elm, llns
all biaIenl Nbclto nit ibrem geiud)c
b.cbrcn III uolen lIno mir periprcccn
ollcll 0eiltd'crn. onb iic Elm paar oIl.
5sn, bnc StlnlNe in unigrer Mittl
terl>tea Wsrocn. Golp1ro &iefsr's
Nrd5llter miro Sic Ntuiif lieiern. Gin
irlttsfnrten I'M Gprperfalf IL IGc &
Eerlon linb bai ullcn Sdn9crn uuo
SalBcrInlren ST l)aben, al Der &aiie
SOC 4 Gerion. slIio niht pergeiien.
am !. Diar5 AMI nnS i'll Die z. .
Salle sum Said)ingsfon5ert.
II. Sc. .iyr.g enbcnait, Yrot. .<Scfr
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11

Wid,acl Is. Senoer
9eltorbcn Sen is. ,Scbrlar 1912.
Seit eincm Sabre rllbit on nm
SSn tiibler Grpc Sd)pb.
Sod Die Grinncriluo on bidl
st bci ms nod INNER grpS.
Sr ipirit ms unpcroeblicb icin
.'iubc innit, oh ipir nut) trancrn
.tns hctriibt on bcinem @rnbc itcbcn
Sud- Nic Sooiinnn9 blcibt nns allcn
Snb ipir eirit hidl ipicocriebcn.
8eipiomet bon beinen sid nic per,
gcllenoan Gln6ern uno 8attir
Suanna @cnocr.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
Hus @1lartins Sorry, Otie
Siueia II.

9lllen Sctpsitern rno 9riioern ;ur
geIdlllgen 9.adrid)t, oab Samstaa
0cn 90. Eebrunr, cine
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1943-02-11
VI ltebepoller Grinner,

uft0
an lutIern geliebten Nattcn une
Hoter
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
SOv:ietska Rusija

Nema tome dugo cd kada Sc
mnogo pisalo izjavi ameriekog
ambasadora u Rusiji, William H.
Standley-a, II kojoj je on kazao
da Sovjetska Russia zadrzava cd
svojih gradjana cifre kolicini
pomoci koju saveznici salju Ru-
siji. Ali izgleda da je sve" u redu",
ma 4. maja Stain je poslao Stan
dley-u licnu zahvalu zamenu "a
kopiju LIFE nedeljnika kojeg je
Standley poslao Stalinu.
Vesti kazu da je ma s.. maja
otputovao Joseph E. Davies "a
Moskvu da sa sobom nosi Roo
seveltov poziv Stalinu ma skori
sastanak. Davies &c jamacno biti
primljen Rusiji sa velikom O.
vacijom, narcotic cd kada je ME
gova knjiga mission to Moscow"
postala predmet Hollywodske fill
NE koja Sc sada Frikazuje i koja
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Turska

Turska Sc jos nalazi izmedju
djavola i debelog mora. Premda
je Churchill nedavno rekao da:
"Turska je mas saveznik, Turska
je mas prijatelj" to ne znaci da
Hitlerova Nemacka he iskorisca-
va Tursku "a svoje svrhe, ako
u ogranicenom smislu. Do nedav-
no Turska je prodavala Nemackoj
nekoliko najkriticnijih materijala
"a nemacku ratnu masinu, ali su
ii izvozi smanjeni poslednje
vreme posto Nemacka nije wise II
stanju da Sale Turskoj obecano
oruzje. U martu je potpisan novi
trgovacki ugovor, ciji detalji nj
su objavljeni. Svi znaci pokazuju
da Nemacka nece dobiti wise ne
go Sto je dobila prosle godine.
Buduci da je sada prilicno 81
gurno 'da ce saveznici pokusati
invaziju evropskog kontinenta ma
kon pobede II Afrjci, Turska ina
jos "razloga" da Sc priblizuje
Engleskoj sa kojom ina militar-
nj pakt. Drugo te male zemlje
ne mogu; sve one postoje ma mi
lost iii nemilost vecih kapitalis-
tickih sila.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
TEL EIEFONSkI RADNICI
DOBILI "POVISICU'

NEW YORK, y. Y. - Proslog
juna radnici New York Telephone
kompanije podnesose syoje zahte-
We "a nedeljnu povisicu cd $3.50.
Nakcn skoro godinu dana, War
Labor Board donese odluku sa ko-
jom Sc plata 10000 radnika te
kompanije "povisuje" "a $500 ne
deljno. To je, kaze War Labor
Board, skladu sa formulom Lit
tie Steel koia predvidja da Sc
plate mogu povisiti samo ga l5
posto Cd januara 1911. na ovamo.
''Povisica" - to Je zvucna rec A
Il u oyim danima kada Gene zivot-
nih namirnica rastu, pored svih
takozvanih kontrola. rec ''poviSi-
ca" ne zna3i nj toliko koliko je
negda znacila. Danaf povisica
znaci samo to, kada je radnik do
hije. da je on delimicno nadokna-
dio raniji pad svoje najamnice a
nikako uspeo da doblje veci dec
svoga proizvoda. \ to znati da
nleaoyo stanje kao radni IA ias "a
zla na gore. 4 to, opet, Znaci a..
nema poboljsanja stanju radnic-
ke klase pod kapitalizmom. 4 to,
konacno, znaci da poboljSa sta
MIA radnicke klase ne moze doGi
dok Sc kapitalizam ne obori i Ma
njegovo mesto ne uspostavi sis
tenn pod koiim ce radnik primati
potpun drustveni plod svoga rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
CLIO. JUNIJA PRETI
STRAJkASIMA kOD FORDA

DETROIT, Mich. - kroz pros
Ie dve nedelje izbiIo ie nekoliko
"neovlastenih" strajkova Ford
ovoj River Rouge tyornici. L ne
delju vecer 2. maja stupilo je ma
strajk oko 300 radnika IL odelen-
ju izdrzavanja (maintenance). Kan
rezultat kompaniia je morala OF
pustiti 5000 radnika koji nisu mo-
gil raditi bez onih ma strajku.
Docnije stupiSe ma straik skoro
400 tesaca celika (chippers).
A sta je "a to vreme radila
'borbena juniia' CLIO? Prosle
srede l5 maia J. Percy LleWllyn.
rredsednik Fordovog lokala 600.
United Automobile Workers (CI.
o. zapreti radnicima da ce biti
otpusteni sa posla ako produze sa
strajkom; on i'm dale zapreti da
oni ne trebaju ocekivati da &c
protestirati ako kompaniia odlu-
ci da disciplinuje radnike zbog
krSenja ugovora.
Toliko tako je radnicima mo-
gla kazati vladina agencija War
Labor Board iii sama kompaniia.
Ia stvari nema razlike izme-
dJu junije kao sto je CLIO. i kom-
panije i njenih drzavnih agencija
- iZuZev II tome da radnici pla-
caju clanarinu da bi pomogla kom-
raniji da i'm ubija duh.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

plan americkih izrabljivaca kao sa smrzava-
MEM radnika, it'd, pijonerstvo owe faze regi
mentacije radnika pripada nacistickom kapi-
tion ("How Nazi Germany Has Modified and
Controlled Labor') L. Hamburger re6e:
'Pored zenskih, nacissi ,su mobilizovali
vrlo mlade. -. Sva mladez koja je napustila
skolu 1899. bese, skoro bez izuzetka, odredjena
Ia poslove do aprila maja kao segrt Anler
linge, iii drukce. Za ovu svrhu skolske admi-
nstracije skolsk ma jstori, behu ucinjeni "a
gentima uposivackih vlasti, pod zajednickom
naredbom Predsednika UposivaGkog Odbora
i Ministra Naobrazbe, koja bese zdana 13. de-
cembra 1888" (Crna slova nasa.)
Americki radnci ne treba da cekaju
ostale deove owe uzasne slike da bi pojmili
Ia radnu knjizicu (potpunu rekordom iskus
tva,sposobnosti, poslovne istorije it'd "a sva-
kog radnika iii "a konskripciju radnika Oni
treba samo da bace pogled stanje stvari
Il nacistickoj Nemackoj gde je slika potpunje
ma Suocen sa osnovno istim problemma kao
nacisticki kapitalizam, da Ii je stvarno cud
novato da americki kapitalizam trazi ista ere
senja"? Mi mislmo da nije, niti mi mislimo
ca je cudnovato da oni dolaze do tih takozva-
nth reSenia sa sustastveno istom serj JON
koraka, 0 postepeno snizavaju americ-
kog radnika ma niyo industrijalnog kmeta.
(WEEKLY PEOPLE May 3, l943)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
India

Proslog meseca odrzana je 60
disnja konvencija Sve-Indijske Mo-
slemanske Lige. Poslednje zaseda-
ME je zatvoreno oko 3 sata u ju-
tro q. aprila nakon sto je usvo-
jena, prema dopisniku Herbert L.
Mattews-u, najjaca najvaznija
rezolucija trdeset tri godine
istorije te lige. Moslemanska Ii
ga Sc protivi federativnoj Indiji
kojoj ciljaju Velika Britannia i
Hinduisti koje predvodi Mahat-
ma Gandhi Kongresna Partija.
Usvojena rezolucija opominje
Britaniju da ako Sc pokusa ma
metnuti federalni ustav Indiii
da &c tai pokusaj naici ma "otpor
Moslemanske Indie sa svojom sna-
gom, a to &c konacno imati "a re-
zultat borbu, krvoprlice mizeri-
ju." Rezolucija poziva mosliman-
ce da budu spremni "a sva k e
zrtve borbi "a ostvarenje "Pa-
kistana', posebnih drzava "a Mos
lemance Hinduiste. Rezolucija
je ostro napala Kongresnu par
tiju Gandhia taktiku pasivnosti
1 dobrovoljnog punjenja indijskih
zatvora. Druga jedna rezolucija
zvuei kao da je napisana Berli-
nu. U Moi Sc napada "zionisticka
propaganda, narcotic II Sjedinje-
MIN Drzavama koja, prema rezo-
luciji, ella podizanju restrikcija
protiv jevrejske imigracije II Pa
lestini. U rezoluciji Sc kaze da je
to "namerni pokusaj da Sc oveko-
veei zloein mad arapskim islam
skim svetom u vremenu kada A
rapski Nacionalni Odbor Palesti-
ne stoji raspusten i arapski naci-
onalisti stole bez obrane prema
organizovanim jevrejima i finan-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Jedna Karika Ropskog Lanca

Skovana je JOS jedna karika "a lance in
dustrijalncg feuadaizma koj Sc sada prikiva-
ju udove americkog radnistva. To je nared-
MIN skolama Il ovoj zemji sa cijem da Sc
snabde drzavu i roslodavacku. klasu sa pot
punm rekordom studentovog akademskog sta
MIA, zanatskog treniranja, najamno-radnog is
25. aprila bese objavljeno da ce naskoro bit
razdeljeno skolskim vastma 100000 karata
sa instrukcijama. kada te karte ispune, stu
denti &c primiti kopije koje &c oni predati mi
: ltarnim vlastima kada budu induktovan iii
privatnim uposlivacima kada budu trazili pos
Ia Sve je to dec plana "a mobilizaciju mia
dosti "a doba industrijalnog feudalizma kome
Sc kapitalizam krece
Sama po sebi ia akcija mozda ne izgleda
narcotic kobna Samo kada Sc ona posmatra
nJen znacaj postaje jasan zajedno sa
dernim sstemom treniranja "a rat industri-
]u koj je sada redovan tecaj u skolama, zajed
no sa smrzavanjem radnika preporuka
konskripciju radnika, zajedno sa takovm pos
leratnim planovima "a indoktrinaciiu mladezi
sa "pravilnim navikama "a rad," itd kao oni
koje je izneo National Resources Planning
Board.
Upregnuti skolske vlasti da> pomognu Il
delenju mladezi medju izrabljivacima sa svr-
hom da madi Amerikanci lepo upadnu svoja
kao feudalno-rorska mesta, nije originalni
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Prihod Jednog |uabvaCa Ravan Prhodu 200 Fami|ja!!
PregLed Stranih Vesti
sijkoj sill sveta."

SlJkoJ Slll SFeld.
Izgleda da India predstavlja
polje trougle borbe. Ma jednoj
strani Velika Britannia pokusava
da prosiri svoju ekonomsku i po-
liticku nadmoc mad Indijom; Sd
druge strane SjediAjene Drzave j.
graju sve vecu ulogu Il zivotu
Indie, narcotic cd kada Il Indiju
dolazi sve veci broj americkih VOL
nika sve VEGA kolicina americ-
kog kapitala koiim Sc podize e.
konomsko carstvo Amerike In
diji; sa trece strane domaci kapi-
tai Indie tezi "a iskoriscavanjem
prirodnih bogatstava te zemlje i
"a prilikom da izrabljuje radni-
ke j siromasne seljake Indie ma
mesto britanskih iii americkih ka-
pitalista. U koliko Sc tice radnika
i siromasnih seljaka Indie, oni ne
trebaju ocekivati dobro nj sa jed
ne nj sa druge nj sa trece stra
ne; "a njih ce biti dobro samo
jedno, ako uZmu upravu Indie u
svoje ruke sa svrhom da ie razvi-
ju materijalno do stepena koji bi
omogucio uspostavljanje sociializ-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Finska

Premda je Amerika povukla
svoie predstavnike il Finske, jos
postoji neka NADIA da ce Sc Fins
ku "uyeriti" da prekine veze sa
Nemackom, premda Sc kaze da Sic
dinjene Drzave nece pokusati da
udese neki mir izmedju Finske
Sovjetske Rusije.
Moguce je da bi Finska napus-
tia Hitlera kada bi Moi zaveznici
dali neke vrste garanciju da &c ona
dobiti zemljste koje je izgubila 49,
80. j 1910. u ratu sa Sovjetskom
Rusijom. Ali nema znaka da je
Sovjetska Rusija voljna da pov-
rati cd Finske osvojeno zemljiste.
To je prilicno jasno IL note koju
je Molotov dao Polsjskoj ma 26.
aprila koja je bila opetovanje o.
noga sto je Stain izjavio na %.
februara. Sadasnje drzanje Sow
jetske Rusije ella odrzanju onih
granica koje su postojale kada su
Hitlerove horde navalile ma Rusi-
ju, to ukljucuje zemlju koju bi
Finci zeleli povratiti. Sovjetski
dszaynici baziraiu svoie. argnmen-
te ma osnovi "krvne brace" "stra-
teski potrebne teritorije."
A sve to je logieno produzava-
ME nelogicne sa proleterske tac-
ke gledista politike Sovjetske Ru-
isle kroz dugi niz godina. Ali to
ne znaci da Finska iii ma koja
druga zemlja imaju neko moralno
prayo da Sc srde ma Sovjetsku po-
litiku. Tu politiku imadu pravo
da osudjuju sanfo masksisticki So
cijalisti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
STRAJk RADNIkA
POULICNIH KARA

CLEVELAND, Ohio Kroz
poslednjih nekoliko meseci mi smo
rekcrdovali spor izmediu radnika
poulicnih kara gradske uprave
Clevelanda u vezi sa trazniom "a
povisicu najamnice. kroz to vre-
me nekoliko puta je izgledalo da
&c izbiti strajk, ali svakog puta
dodje do nekog "sporazuma." Il
eleda da "sporazumi" nisu ispali
ma zadovoljstvo radnika poSto oni
behu primorani da zakazu straik
20. yaprila.
Sa strajkom radnika ma poulic-
inn karama u Clevelandu bese is
to tako kao sa strajkom rudara
It. j. sve agencije poslodavacle
klase navalise ma Straikase, nazi-
vaiuci in izdajicama, nelojalnim
it'd. Najvecu dreku podigose bur-
zoaski dnevnici IL Clevelandu.
strajI je trajao II sati. Solidar-
most radnika i radnica Ma poulic-
MIN karama najbolje Sc da videtl
II cinjenice IA "a cello vreme straj-
ka nijedna rouli6na kara {niti
gradski "bus') ne kretase Sc po
ulicama.
Ne samo da su Sc radnici mora
Ii boriti protiv poslodavaca, oni su
takodjer nasli otpora kcd vodia
internacionalne iunije, koja je cd
samog pocetka bila protiv strajka.
Nakon II sati straikovanja i
pod pritiskom raznih agencija, u
kljucuiuci vodje junije, radnici su
"pristali' da Sc povrate ma posao
uz obecanje da &c Sc njihova traz-
MIA "a povisicu predati vladimir
agencijama "a daljnje ispitivanje
i konacno resenje.
Strajk radnika radnica pou-
licnih kara Clevelandu sluzi kao
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
PREDSEDNIk CLIO.
PROTIV STRAJkONA

SAN FRANCISCO, Calf. = Phi
lip Murray, predsednik CLIO. o.
drzao je jedan govor pred 100
predstavnika United Steel Wor-
kers IL jedanaest zapanih drzava.
(Nastavak ma 3. strani.)'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13
Sa Fronta Klasne Borbe

jos jedan dokaz krniavosti Zanats-
kog iunionizma njegove nespos-
obnosti da sluzi interesima rad
nicke klase. A to je istovremeno
II prilog Sociialistitkog Industri-
jalnog Junionizma koii bi ujedini-
o radnicku klasu kao klasu i til
me je ,ucinio svemotnom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-13

Grace ie naslednik Charles Sch
wab-a. 1929. godine Grace je PR
mio redovnu "platI' cd $4,000,
ali ia plata skupa sa "bonusom'
dostigla ie "skromnu' svotu od
$1,623.O0O Owe godine, kada Sc
"svi zrtvuiu" "a ratne napore,
Grace &c primiti redovnu "platu
uuniii 1 / = ~ - i - n llals
nego sto ie bila 1929. godIne.
godine bice neSto ''bcnusa" - OF
prilike $4,000. tako da &c Grace
ov 'ukupan prihod biti oko 1920
600. To je prilicno ''zrtvovanie"!
Ali to je "zrtvovanje" Jos impre-
sivnlie kada Sc upotrebi procen-
taxa ma mesto cifra dolarima
plata" bonus gospodina Gra-
ce-a, usporedjivajuci III Sa pros.
lom godinom, snizeni su "a SO po-
sto. Etc, ne treba daljneg argume-
ia da bi Sc ustanovilo da ie Cos
podin Grace "lojalan', "patriota". g.
"pozrtvovan" i sve drugo sto ie
potrebno "a ratni napor "borbi
"a demokratiiu'! A sve to znaci
da &c "bedni" Grace morati da
pokusa da venue krai kraiem
j da Sc odrzi owe godine sa ogrom-
no smanjenom "platom' i "bonu-
som" koji &c ukupno biti tick"
s221,645.
Ta to bi mogao biti predmet
smeha kada to ne bi bila jedna
grozno podla podvala ogromnoj
vecini stanovnika Amerike -
radnickoj klasi. Dan pre- nego sto
su objavljene cifre u vezi sa "pla-
TOM "bonusom" gospodina
Crace-a, mi smo slucaino nabasa-
Ii Ma cifre koje je nedavno obja-
VIC United States Census Bureau.
~ifre nam pruzaju priliku da US
'oredimo "zrtvovanje' predsednika
Bethlehem Steel korporacije, i
ljegovih kolega, sa staniem onih
koji proiavadiaju svo drustveno
1ogatstvo. Generalna cifra toy VIA
linog izvestaja kaze nam da ina
,snovu statistike "a 1910. godinu)
e prosecan godisnji dohodak "a
ednu familiju u America iznasao
81 .231. A to znaci da &c owe go
line sa "snizenom" platom, Cos
)odin Grace primiti isto toliko ko-
iko 200 americkih familija. VI
'tvari Grace &c primiti wise ne
20 sto &c primiti 200 americkih !
amilija posto prosecna cifra cd ,
i ,231 godisnje ukljucuje Grace
wa 'platu.' Ma koliko te cifre
,redstavljale jednostranost kada
c uzmu kao celina, one predstav-
iaju jos vecu jednostranost ka-
IA Sc prelome ma razne drzave.