RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-11-11

zemalja pod fasistickim jarmom, moraju po-
vratiti puma prava slobode nezavsnosti.'
U OWN recima Staina vidimo da ii narod,
"moraju povratiH puma prava slobode neza-
visnOsti.' Razume Sc, on moraju povratiti ono
sto su prvo imali, mace rec, "povratiti' nebi
innala nikakva smisla. Pored toga Russia ce
''pomoci ustanoviti nacionane drzave koje su
rastrgane," dakle opet emo sto su pre- inlali.
Mi vrlo dobro znamo sto su ii narod pre- imall
1mali su, manje-vise, isto to, sto je imala i ma
cisticka Nemacka fasisticka Italija Pored ne
milosrdnog izrabljivanja radnicke klase, imali
su svi prih!;&no jednaku polticku tiraniju.
Jugoslavija Grtka su imale dktature, to je
swim pogedima potpuno fasisticka uprava
U Jugoslaviji su obcni stra jkovi bill zabranii-
vani, a stra jkas su morali raditi pred puskom,
koju je drzao vojnik liza njhovih ledja. Radnit-
ka stampa je neprekidno bila gusena i subj
jana, urednici tih novina su bacan zatvor
Sastanci i javn govori su isto tako bill "a
bran njiyani. Komunisticka paEtija je nekoliko
puta bila raspustana konaGno sasvim zabra-
niena. Njeni istaknut Glanov bill su hapseni,
mucen osudiivani ma robiju, samo zato sto su
vrsili agitaciju "a socijaizam iii komunzam.
lsto to Sc desavalo i Grckoj manie-vise,
ostalim pomenutim drzavama iii drzavcama.
Ovakye "nacionalne drzave," ovakva "slo-
bodu nezavsnost" Sovjetska Russia &c po-
moci da Sc povrat. Radnci seiac ovih ze-
MALTA imadu cemu da Sc vesele, beogradska
"glavniaGa' &c opet biti povracena. Zatvori
Francuske, Poljske Grcke i t. d., opet &c biti
napunjeni sa radnckim prvacima i agitator-
ma. strajkovi, sloboda govora, sastajanja
stampe &c to opet bti spre6eno, i to sa
potpunim blagoslovon direknim pomaganjem,
"radnickih' drzavnika Sovjetske Rusije.
Ma drugom mestu svome govoru, Stain
izgleda da pada protireenost ali to samo
tako izgleda, evo tih reel: "Oslobodjene zem-
lie Evrope moraju dobiti puno pravo i slobo-
-du da odluce sam "a sebe njihov oblik drzave."
Revolucionar ovako govori. Revolucionar
traz proletersku formu "drzave' iii vladavine.
Poznavajuci propagandisticku moe kapitaistic-
ke klase, koja ina dosta novaca sva sredstva
"a brblanJe ma raspoozenju, ona ce vrlo lako
uspeti da obmani vecinu stanovnstva IL svoju
korist. Ear Sc to ne desava u swim kapitalstic-
mar zagovara revoluciju, osIobodjenje radnieke
klase, uvek ma svakom mestu. Kako izgleda
on nje pao protvrecnost sa gornjim reGima,
vec je presto potpomogao ono sto je pre- kazao
da &c dobiti opet ono sto su izgubii.
Da bi potpuno ubedo svet da Sc poburzo-
azio, on (Stalin), produzuje sa svojom burzo-
askom epopejom: "Ekonomsko, polititko kul-
turno saradjiyanje naroda Europe mora biti
stvoreno bazirano ma uza ajamnom poverenju
pomoci, sa svrhom da obnovi ono sto je ra-
pored obnavljanja razorene ekonomije, obno-
vi &c Sc nacionalne granice politicke- uprave.
Zato Sc gore kaze "Ekonomsko politicko
kuturno saradjivanje,...'
On dalje pripisuje neku "slobodoljubi-
vost' saveznickim kapitalistickim siIama, sto
najneobavestenji radnik INA da nje istina, sa
sledecim recima: "Stvar hiterovackih fasista
je izgubljena, drugu ruku, front slobodo-
ljubecih velikh sila je konstitusan." Mi vro
dobro znamo do kojeg stepena su velike kapi-
talisticke sile "slobodoljubive." Ova "slobodo-
ljubivost" Sc meri samo sa kapitalistickm eko-
nomskim, domacim i stranim interesma ovih
sila. Kad god owl interest diktuju da Sc suzbi-
jaju radnicki strajkovi, skupStine, stampa 60
vori, drzavama velikih, kao malih sia, to
Sc sve cini. A kad ii interest diktuju rat, onda
je tn rat Burzoaska "slobodoljubivost" i "mi-
roljubvost' samo stize dotle, dok je moguce
nesmetano izrabljivati drzati II pokornosti