RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-25
"Vesti nj cd kuda"

Dole pfOpuStamO deO knJlGe
koja nosi. gornji naslov. Mate
rial Sc originalno pojavio O.
samdesetih godina proslog sto-
leca u noyini Commonweal
Knjiga Sc pojavila 1891. "Vesti
nj cd kuda" predstavljaju jed
nu velicanstvenu premda umis-
ljenu sliku budueeg drustva, te
nuke i patnje koje su prethodi-
lie uspostavi istog. Autor joi je
William Morris, socijalisticki
pesnik agitator. Morris Sc ro-
dio u Engleskoj "a. marta 1926,
umro je 3. oktobra 1896.
Mi verujemo da "Vesti nj cd
kuda" nadmasuju Bellamy-ov
Looking Backward" IL tome
sto je Morris bio u stanju da
predvidi pojavu fasistickih ko-
suljasa. Morrisova nepokolebi-
va NADIA Il sposobnost radnieke
klase da izvrsi svoiu istorijsku
misiju, najbolje je izrazena sa
recima samog autora. Pri kra-
ju jednog poglavlja Morris re-
ce: "Najzad ie postalo ocevid-
no swim liudima da stvar koja
je nekad bila bez made ma os-
tvarenje, sada triumfuje, da
je stvar bez made bila stvar
ropstva povlastice." Ur.
Kako ;e dosla promena.
Dix najzad prekide tisinu, re-
kavsi: "Goste, oprostite nam sto
smo posle rucka malo tromiji. Sta
biste vi radili? Hocemo Ii izvesti
Sivoga odvesti Sc natrag He
mersmit? iii zelite poci mama
da slusamo neke Jude IL Velsa
koji pevaju u jednoj obliznioj
dvornici? iii biste zeleli da odmah
podjete samnom u Grad da vidi-
te nekoliko zbilja lepih gradjevi-
ma? iii - sta biste drugo?"
"Ali', rekoh ia, ia sam stra-
nae, ia moran ostaviti da vi bira-
te "a meme"
U stvari, ia niposto nisam zeleo
da Sc zanimam sad bas; ia sam
pre- osecao kao da je start covek,
sa svojim poznavanjem proslog
doba, upravo sa nekom vrstom
obrnute simpatije prema MENU,
koja je proizlazila IL njegove ak
tivne mrznje prema MENU, bio "a
meme ogrtac protiv hladnote ovog
sasvim novog sveta, gde sam ia
bio, tako da kazem, svucen go od
svakog obicnog nacina misljenja i
delanja: ia nisam zeleo da ga
ostavim tako brzo. On mi odmah
pride u pomoe, i reee -
"Cekaj malo, Dice; ovde ina i
nekog treceg ciju rec treba cuti
sem tebe costa, to sam ia. ia
nisam rad da izgubim zadovoljst-
,vo cd njegovog drustva tako od-
nah, narcotic kad znam da on ina
i neSem drugom da me capita.
Zato ii idi svojim pevacima IL
Velsa, ma svaki naein; ali pre- sve-
ga donesi nam jos jednu bocu Vi
ma oval ugao, i onda idi kad ii
je VOLTA; dodji opet i odvezi ma
Seq prijatelja ma zapad, ali ne, sa-
swim bro"
Dix klimnu glavom nasmenuto,
Ii starac ia brzo ostasmo sami u
dvornici, dok je popodnevno sun
&c sijalo ma crveno vino nasim
visokim, lepo ukrasenim easama.
Onda Hemond reee:
."Da Ii vas nesto narcotic buni
u nasem nacinu zivota, sada kad
ste tome mnogo culi nesto sa-
mi videli?"
ia rekoh: "Ja mislim ono sto
me najvise buni jeste kako je to
sve doslo.'
"Vrlo mogucno," rece on, "pos-
to je promena tako velika. Bilo bi
odista tesko ispricati vam celu is
toriiu, mozda nemoguce: zna-
ME, nezadovolistvo, izdajstvo, ra-
zocarenje, rusenie, beda, ocajanje
- kroz sve te faze patnje prosli
su oni koji su radili "a promenu
cato sto SUI mogli videti dale cd
ostalog- sveta; nesumnjivo "a
sve to vreme gledali su gotovo
svi ljudi, ne znajuci sta Sc desa-
va. misleci da sve tako mora BIZ
ii, kao radianje zalazenje sun
ca = u stvari ie bilo tako.' .
! "Recite mi neSto. ako mozete,' y