RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-12-30
{Nastavak sa 1. straney.

sprVOg Ill glaVnO9 ODZlra, Vec 10 Je
pcsleratni svet, iii, kako neki ka-
III, rat posleratnog sveta, iii Svet-
ski Rat III, kao sto Sc generalno
naziva. Novine, casopisi. JAYNE go
vornice, radio svi odjekuju
ponovo odjekuju pitanje: Kakav
&c sc svet pojaviti IL plamena glo-
busnog rata? Kako &c biti orga-
nieovan, kako sastavljen? lzvan
MarksistiGkog pokreta postoji ma
10 razilazenja koliko Sc tice os-
novne baze posleratnog sveta, pos
to Sc svi slazu, sa tex malom raz-
likom misljenja, da &c to biti svet
"slobodnih preduzeca," svet trgo-
vine, trgujuei svet, sto znaci ra-
tujuci svet, iii, Il kratko, nadalje
kapitalistieki, iii super-kapitalis-
titki svet. Barren tt takvi podrza-
vaEi i saveznici kapitalizma (u-
hljucujuci Stalinisticku Rusiju
5ele da on bude takav svet oni
nastoje uspostaviti. svaka cd tri-
ju. velikih sila,. bile to Sjedinjene
Drzave,- Velika Britannia iii Stall
aistiGka Russia, sigurna je da ce
njeni specijalni interest biti pre-
texni posleratnom svetu, prem
.aa; one pisu i pridikuju beskraj-
no Q saradnji posleratnog sveta
loiu one obecaju jedna drugoj, i
svetu uopste, da &c staviti efe-
kat praksu. :,
Pretpostavljajuci da- radnici
sveta ne ucine kraj kapitalizmu
v>svim njegovim formama svugde,
svacije nagadjanje kakova ee biti
specijalna forma tog posleratnog
sveta, II. vezi sa detaljima; ali
uvo mi svakako znademo: Kapita-
}isam, kako mi razumemo tai ter
min, ne moze biti spasen. Ono sto
&c biti spaseno (na svetskom kan
taru) konsolidovace Sc kao inter
nacionalni ekonomski imperijali-
zam; ovo takodjer znademo: U
takvom svetu radnici &c produzi-
ii kao industrijski kmetovi, njihov
socijalni polozaj dalje degredi-
san, njihove pojedinacne slobode
dale ogranicene, i njihova ma
da "a rano oslobodjenje cd eko-
aomskog kmetstva, ispod najam-.
nog ropstva, odlozena do nesigur-
ne buducnosti - ciju udaHenost
niko ne bi bio stanju da sada
prorekne. To bi moglo znaciti, da
upotrebimo De Leonovu frazu, po-
novno odgadjanje, "a jedno neod-
redjeno vreme, predloga drastve-
nog pitanja, situaciju u kojoj &c
novi problemi suociti Marksistic-
Ike revolucionare, medju kojima &c
biti najozbiljnije pitanje ebicna a.
patija potcinjene klase koja je
izxubila svojuii priliku istorijs-
HI zrelom psiholoski pogodnom
momentu. Posto Sc moze zamisliti
tia ne kazem da je verovatno) da
bi radnici u posleratnom svetu
mogli, malo pc malo, da Sc nadJu
vzivajuei mako wise elementarne
podobnosti bica, mako wise osnov-
min sigurnosti protiv zivotinjskih
petreba. Ali, ako Sc nadju u TAX
vom stanju, mi cemo znati da su
oni "a to zamenili svoja prava. kao
slsbodni ljudi, iii, jos gore, da su
ani izgubili svoju ljubav "a slo-
bodu, svoju zelju da budu slobod-
nj ljudi i slobodne zene slobod-
nom drustvu koga su sami stvori-
Ii, slobodnom drustvu pogodnom
"a, i odgovarajucem njihovim 81
rim interesima i potrebama. De
Leon je predvideo mogutnost u
pravo takve situacije, i dive godi-
ne pre- nego sto je umro, dao Je
ixraza tome ovim znacajnim
recima:
tKapitalizam nema da Sc spa
se. Ako Socijalizam ne trijumfuJe
sada, tada Imperijalizam I'll. eko-
nomski imperijalizam] zgrabice
nase drustvo uspostaviti neke
vrste feudo-kapitalizam koji ce
povratiti kola progresa, j prisiliti
slobodu da poene iznova po nekoJ
novoj svezoj stazi."