Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-23

oUohClIl uoOhu IOuLy d VS0m1
moznymi dopravn1mi prostred-
ky Nemci Sc snaz1 presunout
sve divise z belgorodskeho Use
ku do ohrozeneho Orla. Ruska
1redn1 zprava oznamuje. re Sc
orelska ofensiva 1spesne vyv1-
j, re dalsl cetna mesta a YES
nice byly obsazeny ruskymi cd
Oily, ktere nyn1 ohrozujf Orel
re tf1 stran, z jihu, vychodu a
severn a postupujf k zeleznici
Brjansk-Orel, jedine dopravn1
tepne kterou tn Nemci mali k
disposici a cd ktere Rusove ny
nj jsou vzdaleny pouze nekolik
mil. Rusove postupujf nynf
dvema kolonami ma Orel, KITE
ry take jiz ostrelujf ruska della.
z Moskvy Sc oznamuje, re
tuto orelskou ofensivu organi-
soval sam Stain, ktery tento L.
SEX fronty navst1vil, jakmile Sc
ukazalo, re nemecka ofensiva
u Belgorodu ztroskotala. Po-
tvrzuje Sc, re Rusdm zde veil
Timosenko. Rusky fisk nepTe-
stava zddraznovat, jaky je roz
dill mezi nynejsf situacf a sta
VEN v roku 1941. Okolnost, re
nemecka letnf ofensiva poprve
v dejinach ztroskotala, a re
Rusove rovnez poprve byli S to
zahajit sami mohutnou letni O.
.fensivu ukazuje, jak velice Sc
zmenily ODE armady, nemecka
i ruska. Nemecke ztraty "a IL
dn6 cd zahajen1 jejich 1tok1
ma Kursk obnas1 $4,000 muzd
zabitych a zajatych, 1852 ztra
cenych tanku a 1866 sestrele-
nych letadel.
Utocne, pTedevsfm letecke O.
perace pokracuj1 v Tichomori.
Pres 100 americkych tezkych
"Liberators" provedlo prudky
nalet ma japonskou zakladnu
Mundu ma Move Georgii, obkli-
|cenou Americany. Zakladna
byla temeT celia znicena. AmeL
Ericka letadla pax bombardova-
la jine zakladny Japonc1 v
jizn1m TichomoTi.
BOMBARDOVANf RfMA.
Pc prve v teto valce bylo
bombardovano italske hlavni
mesto Rim.
Bombardovan1 R1ma az sc
davno zadalo v bitskem parla-
mente a anglickym veTejnym
m1nen1m. Slo pTedevsfm O vo-
jenske zajmy, nebot Rim je hla
WI zeleznicnf kTizovatkou spo
jujfcf severnf a JIM Italii.
Krone toho slo O d6vody psy-
chologicke: Italov6, presvedce-
nj, re Sc spojenci neodvaz1
bombardovat papezovo sfdlo,
hromadne utlkali do hlavnfho
mesta a cftili Sc tam bezpecf.
Hlavnfm d6vodem prot bonn
bardovan1 R1ma byla prftom-
most papeze v m6ste a velka
propagacn1 kampan, kterou by
Nemci zahajili prot spojen-
cum, kdyby nejaka bomba ma
hodou zasahla Vatikan nebo
nejaky jiny slavny hostel. Spo-
jenci musili pri tom dbat nalad
mas veTlc1ho katolickeho oby-
vatelstva v cetnych zemfch.
Proto bylo bombardovan1
Rfma provedeno velmi pecliv6.
Byly vybrany zvlastn1 posadky
letadel, ktere Rim znaj1 a letci
zvlast studovali topografii me-
sta, ably Sc mohli vyhnout Vati-
kanu a pamatnym kostel1m.
Bombardovanf bylo oznameno
obyvatelstvu Rfma zvlastnfmi
letaky rozhazovanymi jeste
pred bombami, v nemz sc pro-
hlasuje, re spojenci bombardu-
j pouze vojenske objekty, a va
rule sc re Nemci mohou schval
ne bombardovat Vatikan, ably
to potion svalil ma spojence.
Bombardovan1 bylo prove
demo 500 letadly v pondelf We
11:15 dopoledne, Ia bfleho
dine, ably letci dobre videli ma
terce a trvalo dive a pGl hodi-
ny. Byly bombardovany velke
zeleznicni seTadovac1 nadraz1,
ktere je v pomerne vzdalenosti
cd Vatikanu Gale nikoli cd bu-
dob fasistickych ministerstev)
st. Lorenzo a Littorio. ODE by
la temer 1plne znicena. 5 le-
tadel bylo ztraceno (1%). By
10 shozeno $50 tun vybusnin.
u. S. katolictf letci byly Wy
brani k tomutO naletu ma Rim,