Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-06-05
DIR. JOSH GORICAR:
"A. E. [. 0. u"
ali
THE Two-Woy Passage" Hobsburzonov
III.

Toda emo stvar sta ia diva vredna Habsburzana razu-
mela do perfektnosti: uvidevala sta MANFRED potrebo ba-
riere ali plotu profit prevratnim idejam Francoske revolu-
cije, izrazajocih sc V nesmrtnih besedah "liberte, egalite,
fraternite' katere ideje so bile enako nevarne vsem VIA
darskim glavam aristokraciji, cerkvi ter vsem p~riviligi-
ranim razredom. Ia bariera je bila predhodnica danas-
MENU Gordon Sanitaire, XII ga je postavil reakcionaIni
zapad proti vzhodni Cuski) revoluciji.
Mic ne ilustrira bolje brezuspesnosti vseh represiv-
nth odredb prOti vsemu, kar je dosegla Francoska revolu-
CHA, kot sl2deca z%godbica, XII Sc cello dandanes krozi V
nekdaj veselem in razgranem mestu Dunaju: Knee Met
ternich je nekega dine V letu 1913 has porocal cesarju
Ferdinandu 0 stanju stvari, ko so nenadoma ~pridrveli V
soho preplaSeni lakaji, XII so jaViIi, da je zunaj ljudska
dlhal, XII Sc pripravlja napasti sam sanctum sanctissimun
- Hofburg. Oh tel vesti je cesar Ferdinand siroko raz-
prl svoje trudne, zaspane oi, in vprasal V prstni dunaj-
scini: ia, duerfen s dem does?' GA, ampak Jim lie do
vOljenO, storiti toy. M, dOvOljeno ali nedovol jeno, knee
Mette1nich je bill prisiljen, ubrati jo skozi okno, "Nandl
der Trottel,' XII je trpel "a ~epiepsijo ali bozjastjo, pa je
bill odveden pc svojih slugah IL sobe. Nato pa je zasedel
2vstlO-OgrSki prestOl Hab5burzanOv niegOv necak, cesar
Franc Jozef.
V blagoslovljenih dneh revolucionarnega podviga
skolo vse Europe, Sc je zdelo, da prihaja il samega neba
0olg0 pliCakovana "Voeker-Frueling, pomlad narodov
AvstIije III Europe. TOda mladi Franc Jozef Sc nj nicesar
nauCil cd svOjim predhodniEov. Ko je bill enkrat ustoli-
cen, Sc je pricel smejati svojim upolnim podloznikom,
proti kate1im je poklical ma pomoc cello ruske cete. Ko Sc
Je SIkIJdlO pc peSku KAHN QVanaJSL glaV maQZalSkln 2-
nelaloy in plemicev, je bi!a V Avstrii zopet vzpostavlje-
ma reakcija ma svojem mestu, odkoder je tlacila in poko-
rila razne ~narodnosti monarhiie. Toda plislo je Sc hujse.
HabsbWzani, ki so Sc zveZali zdaj Z madza1skimi fevdal-
mimi lordj, SO pTicei "NiribuS Unitis' ali z zdruzenimi
mocmi tlaciti vse sOVanSke narode m~Onarhije. KonCno
so riskirali vojno s Srbijo in Rusijo, da resijo s krvavim
pokoljem notranjo sitUacijo habsbW ske monarhije. Tako
smO bill pOtisnjeni V prVo sVetOVnO vojno. Takrat je bio
ma Dunaju recenO, da starr cesar Franc Jozef, XII je bill te-
daj "a let star, nj vedel, da Je podpisal vojno napoved,
katero so mu dali V podpls Z Vecjim stevlom drugih do
kumentov vred. To je bio tudi vzrok, da je potem plakal
do svoje smrti, XII je n~astopila leta 1916. Tedaj je zopet
zasedel prestol Habsburzan stlanske linije, nadvojVoda
Karl, oce sedanjega pretendenta Otona. O Otonu je bolje,
da Sc ne govori. Poleg tega pa sta ga drzala ma verigi tudi
kajzer Viljem in njegova vojaska masina. On Sc nj nikoli
dovolj e~nergicno potrudil, ola bi resil ~probleme svojih ma
rodnosti, kar je imelo "a ~posedico, da Sc je koncno stare
in trhlo habsbursko cesarstvO razbilo ma pecinah zgodo-
vine. Duri habsburske jetnisnice SO Sc odprle.
Ali so Sc Habsburzani cesa naucili cd svoje stare
rodbine in drzavne zgodovine? Zdi Sc, da ne. Re marsh
kateri izgnan monarh je klical "a prico zenljo in nabo,
da DO dober in pravicen, demokraticen in lberalen Via
dar, &c Sc zopet vzpostavi njegova moe in oblast. Toda
danasnje ljudstvo gleda z veliko skepso ma vse take in
slicne obljube. To cello tedaj, ko dale diplomacija temu
ali onemu pretendentu kredit, da ina res taksne namane.
V vseh monarhijah je dvornim propagandistom dobro