RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-18

MIN i'm klasnim obelezjem. Jugoslavenska Fe-
deracija Socijalisticke Radnicke Partije pos
toji ISKLJUCIVO da sluzi interesima jugosla-
yenskih radnika Il America, kao sastavnog de-
la americke radndke klase, i mi smo nepoko-
lebivo odlucni da Sc drzimo, kao sto Sc Marks
drzao, izreke velikog Florentinca: "Segui il
tue corso, e lascia dir lie genti
g. U pozivu Sc govori "narodnoj slobo-
di' "iednakopravnosti' 'demokraciji'
mnogo milo-zvuenih stvari. Ali poziv do
kazuie da teoretitari "Hrvatskog Kongresa'
cupai. ,toju teoriiu IL vazduha ne IL posto-
jecih materijalnih uslova Ii liudi zaboravlJa-
ju da ie SANTA jedno stvarnost sasma druga
stvar Ma jednom mestu IL pozivu, sazivaci We
le: "U teskoj mukotrpnoj borbi "a osobo-
dienje svoje rodne Crude, oni Juzni Slavenll
duboko shvacaju nase narodno geso: u slog1
je spas, u neslogi propast!'" (Masna slova Il
pozivu.) Ali ma jednom drugom mestu, u istom
pozivu, oni vele: "Upravo oni srpski sovinisti
hegemonisti, koii su nekad ugnjetavali mas
hrvatski narod upropastili zaiedni6ku domo
svijetom oblate mas slobodarsk hrvatsli ma
rod, da bi nakon rata mogli uspostaviti tako-
zvanu 'veliku' Srbiju Moi zarobiti mas hr-
vatski bratski srpski slovenski narod." Kad
smo to protital mi smo Sc cudu p .ali: Ako
je istina da Juzni Slaveni mogr bratski Il
vieti slobodnoj i ravnopravn" Zajednici Juz-
nih Slavena' kako to da b Cd uspostavom Eve
l. na
Ii su sazvaci "Hrvatskog Kongresa' toliko
naivni (da ne recemo nesto drugo) da oni We
ruju da je moguce usrostaviti ma kakvu poll
ticku drzavu ma osnovi privatne svojine koja
bi Sc razlikovala Cd politickih drzava koje da-
mas postoje? Da Ii ii ljudi namerno zatvaraju
oci istorij politicke drzave njene funkcije?
Da Ii oni zbilja ne znaju da je politicka drza-
va instrumental rukama vladajuce klase sa
kojim Sc drzi Il potcinj jenosti ropska kasa. A
ko to nisu znali razni Butkoviei, to su trebali
izneti "borbeni'' ljudi CHA Sc imena nalaze ma
tom pozivu. Zasto primer nsu lJudl koJl
Sc kupe oko Narodnog Glasnika skocil ma no.
ge uzviknuli da pre- nego sto sc moze govo-
rti bratskoj zajednici ravnopravnosti Il Ju-
goslaviji da treba unstti osnovu ma kojoj je
pOclVald Id koJoJ pOcNd udHdsAJd HePidNua
u Jugoslaviji; zasto nisu ii ljudi uzviknuli da
treba u Jugoslavij unistit privatno vlasnis-
two mad zemljom indistrijama te ma mesto
prvatnog vlasnistva podignuti slobodnu
jednicu slobodnih proizvodjaca Zasto? Zato
sto nj ii ''borbeni'' ljudi wise govore TAX
vim stvarma, cato sto su Sc pridruzili pokretu
koji predstavlja mentaitet devetnaestog veka.
1o%o X IN lid; Vic bod r1uri-
onarnom socijalizmu wise Cd nekoliko fraza!
Ako Sc usude branit da su znali, iii da znadu.
gore ga njih, posto &c to bit samoprznanje
izdajstva radnicke klase izdajstvo je ne
oprostivi greh!
Mi smo primorani da zakljucmo da ii
''borbeni" ljud znadu nesto klasnoi borbi.
Mas zakljucak zasnivamo ma sopstvenim i'm IL
javama Pre- Ia godina, kratko vreme nakon sto
je Aleksandar proglasio diktaturu Jugosla-
viii, tadasnji pseudokomunista L. Fiser (ne-
znamo gde je nj Sta je sada) pisao je pseu-
dokon1unistckom Radniku jedan clanak pod
nasovom "Diktatura demokracija", u kojem
Sc on sprdao liudima koji su tumacii da je
demokratija bolji nacin vladavine cd diktatu-
re. To je bilo vreme kada je RADNItkA BOR-
BA objasnjavala razliku izmedju burzoaske de-
mokratije burzoaske diktature; to je blo ono
vreme kada su pseudokomunisti tvrdili da ne
postoji burzoaska demokratija, vec da je sve
to burzoaska dktatura. Evo Sta su Fiser i ME-
govi pseudokomunisti mislili 0 denlokratiji pre-
IA godina:
"Demokracija je bolji nacin vladavine cd
diktature, vicu burzoaski purgari, i mi sc mo-
ramo borti "a demokraciju. tako Sc sa svih
strana postavlja jedno pitanje "a suprot dru-
cog: diktatura ill demokra"'A Tu Sc obicno
stane, bez da sc ispita = Asni karakter jedne
no dovikuje, da je d1gadjaj Jugoslaviji pot
vrdio MEN STAY O demokracij diktaturi, ci-