RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-20

IPremda su noge dose1Je- |
nih radnika Ameriei, cinje |
Mica ie da su agent raznih
>burzoazija uspeli da prenesu
- glave mnogih doseljenih rad
nika IL Amerike zemlje gde
su sc prvi rodili. To je u
korist kapitalistickoj klasi
- Amerike posto to ina "a po-
sledicu da Sc klasno jedin-
stgo americke radnicke klase,
kojoj pripadaju dosejeni
radnici, otezava time Sc
otezava rad revolueionarne
klasne prosvete organizaeiJe
americke radniGke klase kao
celine. Donii tlanak je ma
Iisao pokojni drug Henry
Kuhn (rodjen 20. maja 1859.
umro S. julia 193ol, napisao
ga je "a prvo izdanje "De-
ieeHiSld pie ~ Soaiii'.
Drug Kuhn bese narcotic
spreman "a raspravu tog pi-
tanja. Ma prvom mestu on
bese jedan od najistaknutijih
marksista II Ameriei. Dosavsi
II Amcriku osamdesetih gedi
ma proSlog stoleca on Sc brzo
upozna sa soeiialist'eim po
kretom koii tada bese svom
povoju. Radeci rame uz ia
me sa Danielom De Leoaom,
zauzimajuci polozai nacional-
n0g SEX retara Socij ijalistick
Radnitke Partiie "a period od
Is godina, on Sc razvije u
prvoklasnog analizatora mno-
9Th problema revolucionarnog
pokreta America. Slobodno
Sc moze reel da ie Henry
Kuhn pisao donii Glanak ma
vrhuncu svoie intelektualno-
revolucionarne sposobnosti. y
eilj mu bese da pomogne cd
straniti one preprekc koie su
staiale ma pntu klasnog le-
dinstva amerieke radni6ke
kiase. / tako. nadi ia ce
donii Glanak pomoti da po-
yrati glave doselienih radni-
ka tamo gdc su i'm noge, mi
ga najiskrenije i naiozhili
niie preporucamo nasim ei-
taocima.-Ur.]
Da bi Sc uocila uloga, sto Je
,seljeni radnik igrao, sto je igra
sto je treba igrati americkom
pokretu, mora Sc stall
, imati vidu niz razlicitih CT
ioca. Potrebno je imati ma umn
J samo broj tih doseljenih radni-
/, industrije u kojima su onl
posleni, zemljopisnu i'm raspo-
.lu po zemlji, stepen do koga su
rozeti idejama sto prozimaju
.dnicki pokret, zemaljski j me-
iunarodni vec isto tako zemlje
kojih SD dosli, industrijsku raz-
ijenost iii nserazvijenost tih ze-
ALA, vreme kada su dosli ova-
o, kao stepen verskih i narod-
csnih predrasuda, koiima su nil
Dve :glave mogle biti ispunjene,
ida su prispeli ma ovu stranu
tlantika.
Kazem ma ovu stranu Atlantl-
n. kazem namerno, jer "a svr-
i ovoga clanka treba uzeti u OBJ
r samo radni6ku imigraciju, sto
dosla il evropskih zemalja; svi
rugi doseljenici, kao oni IL Juz-
= i Srednje Amerike, te drugih
elova sveta, nisu imali dosada,
jamacno nece imati nj u skoroj
lducnosti znatna ucinka ma ame-
cki radnicki pokret.
Promotrimo prvo ovo pitanje sa
torijske mu strane. Nije potreb-
. da Sc vracamo natrag periodu
mericke Revolucije uspostavi
jedinjenih Drzava, kao nezavis-
2 nacije, jer ono vreme niJe
,stojala nikakva radnicka klasa
modernom smislu reci, pa dakle
radnicki -pokret. Ali razvitak
.brickog sistema prvo u dr.
wanna New Englanda pribavi
maj magnet, koji je privakao
adnicke doseljenike preko At
lntika, - magnet, koji bese sill
0 pojacan mamcem sirokog ne
,vorenog zapada, gde je bez-
ranHna drzavna bastina, koja
udjase besplatno zemlje onome,
iii htede da sc naseli "a stalno,
rivukla hiljade hiljade prole-.
'ra i pretvorila iii u pijonere j
armere.