Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-06-25
ARMADA A
POTREBUJf
OSETROVATELEK.

a namofnictvu Spojenych Statd
tis1ce osetrovatelek. Ma Sc
znamu tech, ktere slouzf vlasti
v tonic d6lezitem povolanf,
shledavame Sc Sc jm6ny Anne
ricanek nejen p6vodu nemec-
keno, ale i italskeho, ruskeho,
polskeho, francouzskeho, ma
darskeho, skandinavskeho, Spa
nelskeho, portugalskeho a vi
bee e~vropskeho, jakoz i zen re
zeml Latinske Ameriky.
Loni V lete prispela armada
tomuto kosmopolitn1mu zabar-
ven1 jeste tim, re pozmenila
sve regulace, takze dnes Sc MI
re staff poruc1kem We sboru vo-
jenskem osetTovatelek ia zkou-
sena osetfovatelka, ktera je OBJ
cankou zeme, bojujfcf pc boku
spojencu. Osetrovatelska sluz-
ba americkeho Cerveneho XII
re, ktera je 1redne pov6Tena
naborem osetTovatelek Ike sluz-
be v osetfovatelskem sboru ar
mady a namoTnictva, pine vyu-
lila techto pozmen6nych regu-
lac1 pri naj1manf osetrovatelek
pro vojsko, take dnes slouzf
zkousene osetrovatelky ciziho
pGvodu S vojenskymi jednotka-
mi jak donna, tax i zahranic1.
Prvni americka vojenska O.
setTovatelka, vylodivs1 sc v Au-
stralii, byla Floramund Fell
muthova, dcera nemeckych ro-
dic6. jake Glen armadn1ho sbo-
ru osetTovatelek cd roku 1910
slouzila nadporuc1k Fellmutho-
va We Fort Mckinley ma Filipi-
mach V dobe japonskeho 1toku.
jake ostatn1 armadnf osetTova-
telky i ona zamenila brZy be
lostnou unifoormu Ia khaki a
osetrovala ranene V improviso-
vanych nemocnic1ch. %. pro-
since stala sc hlavni osetrova-
telkou ma lodi S. S. Mactan, ma
jate Cervenym KT1zem, a s po-
moc1 des1ti oBetrovatelek fill
pinskeho Cerveneho Krfze STA
rala Sc pc ceste do Australia o
1900 ranenych. Pc pTedan1
svych sveTencd australasia ne
mocnici byla Lieut.. Fellmutho-
va pTidelena jake hl9vn1 osetro
vatelka Ike hlavn1mu stanu O.
z~brojenych sill Spojenych Stat6
V Australia.
Lieut.. Auslay H. Andersono-
va, rodila Norvezanka, nezna
lepsiho zpdsobu, jak Sc beast
niti teto valky, neil V unifor-
me armadn1 osetrovatelky. Sic
cha Andersonova prijela do
ISpojenych Stat6 We veku sest-
nacti let ma navstevu Ike sve Sc
stTenici, a tax Sc il zde lfbilo,
re sc pc case stala americkou
obcankou. OsetTovatelskemu
vycviku podrobila Sc v Massa-
chusetts zenske nemocnici, a
deset let pracovala v civilnfch
nemocnic1ch. Pc invasi Nor
ska prihlasila Sc do osetTovatel
ske sluzby Cerveneho Kr1ze, a
dnes je We Fort Adams v Rhode
Islande. Hlasila Sc Ike sluzbe v
zamoff, a doufa, re jej1 zadosti
Dude vyhoveno.
Ruskeho pGvodu je First Lieu
tenant Olga Konstantina Ben
derovova, ktera vedla Univer-
sitnf nemocnicn1 jednotku Gle
velandskou, jez pfistala V Au-
strait v 1noru 1912. Lieut..
Benderovova narodila Sc v Ru-
sku roku 1902, pTijela do Anne
riky S rodici a obcankou Sc sta
la roku 1881. OsetTovatelsky
kurs prosla We Western Reserve
University, a byla hlavn1 ose-
tTovatelkou a pomocnic1 redite-
lie Lakeside HOSpltalu.
Jinou osetTovatelkou ruske-
no pGvodu je Second Lieute-
nant KateTina Pavl1na Molcha-
nova, ktera je v pTftomnosti v
Camp Rucker v Alabama. jeff
rodice narodili sc v Charkove,
c1mz Sc vysvetluje, proc slecna
Molchanova cite zpravy z Rus
ka hned pc depesich cd gene
rala MacArthura a generala
Eisenhower. Poruc1k Molcha-
nova patti k Tecko-katolicke
c1rkvi a mluvf rusky, polsky a
jinymi slovanskymi jazy-
ky.
Rodilou ruskou je tez Ensign
Antonina Michajlovna Klimen-
ko McCulley, osetrovatelka v
Naval Medical Center v Bethes
.a v Marylande. Antonina Mi
n L. 1Iox,-o LII soI4<no - n14