Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-02
USA SVETO.
Wy REKORD We. STAVBE
LODI.

V nedavno uveTejnene rocni
zprave Namorn1 komise Spoje-
nych StatG Sc pravi, re We sna-
re v~ybudovati obchodni LODI
stvo, ktere by napomohlo po-
race Osy, pfekonal prGmysl
teto zeme vsechny predchozf
svetove rekordy. Nejen re tim
dosahl Gle, vytceneho ma rok
1912, ale jeste no ~pTekonal. A
to nota bene nenf do statistiky
zahrnuto vice neil 600 ma
lych lodi, dodanych vojsku.
Svedectvfm, jak ohromnych
rozmerG dosahla stavba lodi v
Americe, jsou cfsla, uverejne-
ma "a bfezen t. r., kdy bylo W.
budovano 1874 velkych lodi, te-
dy asi pet "a den. z toho byly
1O3 10, 50O-tunove lodi typu
"Liberty''. Celkova nosnost To-
d1, vystavenych "a mesfc =
1,488,0OO tun lodn1ho prostoru
= naznacuje, re Gle 18,OOO,-
600 tun lodn1ho prostoru rocne
bylo skoro dosazeno.
Pozoruhodny rekord americ-
Ike lodn1 produkce dunno pri-
c1sti k dobru nekolika cinite-
linn. Jednfm z Mich byl zjed-
noduseny zpGsob produkce ,pri
nemz Sc uz1va pTedem vyrobe-
nych castf, jez Sc pax smontu-
il. Hromadna stavba stava Sc
tax moznou. Druhym cinite-
lem byla 1zka spoluprace del
nlkG sc spravou podnikG. Ouch
v americkych lodenic1ch je O.
pravdu vyborny.
JeSte jinym dGlezitym cinite-
lem bylo rychle opravovan1 OBJ
chodnfch lodi, instalace del a
.jine obranne vyzbroje a opra-
vovanf lodi, poskozenych nepfi
telem.
V jedinem poslednim roce
bylo americkych docfch, "a
mestnavaj1c1ch tis1ce delnikd,
opraveno vice nezli $4,000 lodi
%Spojenych StatG a statG spoje-
neckych. Nektere lodi, kter6
byly p%otopeny, byly vyzdvize-
ny, opraveny a vraceny do sluz
by. Kazdy vrak, ktery bylo
MONO opraviti, je opet ma vo-
de.
Co cinf ohromny rozmach
lodnfho prdmyslu jeste pozoru-
hodnejs1m je fakt, re skoro 80
procent deln1kG, pracuj1c1ch v
lodenic1ch, kde Sc stav1 obcho-
dni lodi, bylo nutno k teto pra-
ci teprve vycviciti. z muzG a
zen, kterf pred prvn1m dnem
prace nikdy nespatrili lodenici
z blfzka, stall Sc v pomerne
kratk6m case vybornf delnlci.
Ones name lodenice We "a
statech,na pobrezf atlantickem
tichomorskem i zalivu Mexic-
KEN, jakoz i kolem Velikych
jezer. 1900 tovaren, r%oztrou-
senych pc 80 statech, vyrabf
krone toho lodn1 casti.
We zprave NamoTn1 komise
Sc zdGraznuje, re dnes uz to
nen1 rozsah lodenic a vykon-
most deln1kG, ktere omezuji
produkci. Hlavn1 brzdou pfi
stavbe lodi Dude nadale nedo-
stacuj1cf mnozstv1 stavebn1ho
materialu a zar1zen1.
Celkove optimisticka zprava
nezdraha sc realisticky pouka-
zovati ma to, re pri posuzovani
lodn1ch problemG dopravn1ch
nesmime povazovati pTekona-
vanf producn1ho rekordu "a je-
dineho rozhoduj1c1ho cinitele.
Americke lodenice must dnes
dodavati lodi nejen pro manor
nictvo ma obou oceanech, ale
must sc i postarati o dodavku
potrebnych zbran1 a materialu
nasim hochdm pc peti mof1ch.
Jedn1m z nejvaznejs1ch 1kol6
dnesn1ch je postarati Sc o do
statecnou ozbrojenou ochranu
nakladnlch lodi a drahocenne-
no nakladu, ktery vezou. Pro
dukce lodi bez pozdejsf ochra-
ny ma mort vedla by k destruk-
ci lodi i nakladu.
We zprave mluvi Sc strucne
O otazce letecke dopravy. Tate
Size hraje take d1lezitou 1lohu
v problemu valecnych doda-
vek, ale jisto je, re hlavnl do
pravu vojska i materialG ma va
lecne pronty stale jeste obsta.
ravaji obchodnf lodi. Bee vel.
kych konvoj1 obchodn1ch lodi
byla by stavba tankd, letadel 9
del pOuhVm prOdukcnlm rekOr.