Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-01-15
~PANAMERICKA AUTOSTRA.
DA TEMER

MilionGm Americana, kterf
loyalne setrf gumou pneuma-
Tx a gasolinem tim, re Sc VIDA
vaj1 pc dobu valky z~bytecneho
cestovanf automobilem, Dude
snad jakymsi zadostiucinenfm
vedoml, re pc skonceni valky
otevfou Sc Jim cele move kraje,
ktere budou moci pohodlne ma
vstiviti pc modernfch, move u
pravenych acknowledged sill
niclch.
.Jednou z nejlakavejsfch bu-
de nesporne Panamericka au-
tostrada, v jejimz budovanf sc
rychle pokracuje, a ktera utu-
III pc ukoncenf valky slibne sc
jiz nynf vyvfjejfcf pratelstvf
mezi narody Severnf, StTednf a
JIM Ameriky, pratelstvf, zalo-
zene dnes hlavne ma spolec-
mem zajmu O vftezn6 ukonceni
valky.
Plany ma uzsi spratelenf A
mericanG pc obou stranach row
niku vybudovanim takoveto
silnicnf spojky byly navrhnuty
liz roku 1923 pr Pate Pana-
mericke konferenci v Santiago
' Chile. Zeme latinske Anne
riky velmi rychle pochopily
znacne politicke, hospodaTske
a kulturnf vyhody, ktere by
Jim plynuly z takov6ho prem6-
ny zaprasenych nebo blati-
vych a hrbolatych cest a ste
EEK, datujfcfch Sc jeste z dolby
kolonialnf, v moderni silnice
automobilove.
Stavba autostrad " zemfch
latinske Ameriky narazela O.
vsem ma nemale pTekazky ter
rainu. Obrovska horska pas
ma, v nichz temena nekterych
nor strmf do vyse az 10000
stop, hustle tropicke pralesy a
sluncem vyprahle poust6 byly
zatezkavacf zkouSkou vynale-
zavosti a zdatnosti inzenyr1,
kterym pfipadl 1kol postarati
Sc o vybudovani silnicnf spoje
mezi dvema pevninami Ameri-
ky. Vsechny pTekazky, kter6
prfroda lidskemu d1myslu po-
stavila, nedokazaly vsak zasta-
viii rVchlV postum nTi StaVh9
Kdyz Amerika byla nevolky
z~atazena do valky a kdyz po-
norky Osy pocaly pronasledo-
vati americke lodi i v nedale-
kych vodach, tn strategicky w
IMAM takovehoto spojenf pc
sousi teprve radne vynikl. Hla-
vne Sc objevila potreba auto
strady, ktera by spojovala Spo-
jene Staty S Panamskym pr1-
plavem, a ktera by umoznila
snadnejsf a bezpecnejsi trans
p~ortaci zemedelskych produk-
tn a strategicky dGlezitych ko-
VII re zemf, ktere t6z do valky
at uz jakymkoli zp1sobem "a
sally. Vladam vsech techto
zemf dostalo Sc cd Spojenych
Stat1 rychle financnf a technic
Ike pomoci, take Sc stavbou
autostrady Sc dnes opravdu
horecne pokracuje. Vojenske
no vyznamu budocf autostra-
dy renf mono pTeceniti; iejf
cena pro americkou pevninu a
Panamsky pr1plav, jejichz O.
brana Dude usnadnena snad-
nejslm presunem vojska a vo-
jenskych zasob, je takTka ne
odhadnutelna.
Panamericka autostrada po-
Gina u Laredo v Texasu a tab
ne Sc ma vzdalenost 5000 mil
k Panamskemu pr1plavu. po-
kracujic pax dalsich 5000 mil
podel zapadniho pobTezf JIM
Ameriky do Buenos Aires v
Argentine, kde zahyba ma Sc
yer, ably koncila v Rio de ia
metro O 1900 mil dale. Silnice
a prfvozy, kter6 tvorf cast &C.
leho systemu, spojujf vsechny
americke republiky.
V p~r1tomnosti m1zete jeti re
lSpojenych Statd pc t6to auto
strade asi 80 mil "a mesto Me-
xiko, tedy asi $50 mil. Mezi
Mexikem a Panama je pc cely
rok sjlzdnych jen asi dvaase-
desat procent silnice, i kdyz
jednotlive jejf dseky nejsou
spojeny. Re zbyvajicich 80
procent je 16 procent sj1zd-
nych pouze Ia sucheho pocasi
a v pflpade 20 procent jedna
Sc pouze o cesty a stezky. Po-
die hlasenl Panamericke unie
SO VSak uvndnn8 zdo Eic1o to