RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-10
THURSDAY, JUNE 10, 1913.
Zadatak Radni6lze Junije
Daniel De Leon.

Daniel De Leon.
("Daily People, A. marta 1900
r0sevidno ie da tesko sve nerod-
nos,itv;ie stanie radnicke klase prlnora-
va sve vece delove njene da Sc pfahe pio-
tiv neprekidnih sve intenzlvnlhn napa-
d.ia noslodavaca. u poslednie vreme rad
n;sfi straikovi rastu po broju sire Sc
no obimu. Te strajkoye predvode 1uhlle
staroga kova, junije CHI SUI cilJevl srea-
stva davno prezivel svoje vreme. po-
red naibolje radnicke volle "a bofou pio-
tiv izrabljva6a radnicl CUBE bllku ia w.
lou Radnicima ne manjka hrol ne mani
ka i'm VOLTA, ne manjka i'm laklh razioga
"a borbu, ne manjka i'm strateskl roioza1
koii ie rezultat niihovog nahodjenJa
;ndpstriiama niihove sposobnosti da onl
samo oni mogu operisati industrlJe All
nored svega toga, radnici CUBE pltku "a
htkono II toga neminovno sledl Ga Sc sia-
host. nored takvih potencionalnostl, ma
laz; u strukturi. taktici cilju danasnjih
;n,i;a ca koiima radnici idu borbu.
zoo nriloo razumevanju te slabosti, dole
nrorustamo jedan cd De Leonovlh uvoo-
nika zadatku radnicke junije. MI veru.
iemo da kada bi bilo moguce upozha'i
radnicku klasu Amerlke sa sustihom wy
uyodnika do sutra jutro, ola bi Sc sutra
y nodne pevala drukcija pesma- ma iron
sasss~ -, kiasne borbe u America. Ali. blo SUI
ira iii prekosutra, iii "a mesec iii "a GO
dinu. radnicka klasa Amerike mora da
dodie do obavestenja zadatku radnlcke
junije pre- nego sto ce mocl Ga voai us
pesnu borbu protiv svojh izrablJlvaca
- Urednik.
Rasprava koja Sc sada vodi o pitanJu rad
nickih junija, izbacuje ma povrslnu Jeohu %
iednu tacku cd zivotne vaznosti "a soclJailstic-
XII pokret Otkrivanje tih raznih tacaka haca
svetlost ma dve cinjenice cd dubokoga ln1efe-
sa: prvo, da je radnieka junija osovlna, oko
koie Sc socijalisticki pokret mora okretatl' a
drugo, da je junionizam "jednostrane" bagre
zalutao u pustnju - daeko cd svoga praVog
zadatka. Dokle skoro sve tacke, koje dolaze ma
povrsinu poticale one IL prlJatelJshlh III ne
priiateljskih izvora, teze da potvrde potonJ'
cinjenicu, postoji jedna, koja JOS nlJe dodlrnu-
ia, a koja silnije no ma koja druga ooas]a'a
izopacivanje "jednostranastva" II isto vreme
stice zasluga "a pripomoc razumevanJu DO
padjaia, sto bacaju syoje senke pred nJlh
Zadaca radncke junije je da razvija cla-
novma radnieke klase naviku potclnJavanla
samonametnutoj disciplini. Socialist znade, da
ie zadaea kapitalizma, da razyije sredstva pro-
izvodnje do takvog stepena, ola Sc moze pro-
izvesti dovoljno bogatstva "a oslobodJenJe CO.
vecanstva cd nude straha cd nuzde cd gru-
be nuznosti teskoga rada IL svrhu proizvodje-
ME grubih potrebstina zivota. To je objasnila
sociialisticka filozofija. Ali americke prlllke
= prilike, koje su moguce samo gde je kap-
talizam bio stanju da Sc razvija nesmetano
dostgne svoj najvisi ekonomski j polltlckl IL
raz = americke prilke, dakle, otkrise jednu
uzgrednu zadaeu kapitalizma, to jest: da odr-
zava red dokle revoucionarna klasa radnic-
uprave mad proizvodnjom. Ova zadaca kapita-
lizma je takva zadaca, koju su i sve predjas-
ME vladajuce klase morale vrsiti prema poni-
zenoj klasi. No pod kapitalzmom je ia zadaca
dobila beskrajno vecu vaznost. Radnickoj kla-
81, neimucnoj klasi, nedostaje jedan eemenat,
koji je sam po sebi pripremajuea sila svo-
jina. Tai Sc nedostatak mora nadoknaditi il
jednog drugog izvora. Iscrpno obrazovanje
smislu vlastitih joj Rlasnih interesa je drago-
ceno, neophodno, ali nije sasma dovoljno Ma
vika ma samonametnutu disciplnu je bitni pra-
lilac klasne svesti Poslednja bez prve vodi
velicanstvenim, ali besplodnim herojstvima,
sto potvrdjuje Pariska Komuna; prva bez pos
lednje vodi dole uravanj potkupljivih masa,
sto potvrdjuju mase starog rimskog carstva.
Ali udruzene, te dve sile &c razoriti vladavinu
kapitalizma, rabbit okove ma udovima radnis-
tva uspostaviti Socijalisticku Republiku Da