davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Pise: N. Stanic.

Mnogo sc danas cuje rasprava
izmedju kapitalistickih politicara
jedne druge krupne kapitalistic-
Ike politicke partije pitanju ste
orije nemastine" "teorije izobi-
lja." Bez pitanja sta jedni dru-
gi politicari misle sa tim izrazi-
ma oni su vrlo znacajni, jer da-
mas imamo svet nemastine i svet
izobilja IL jednoj te istoj kapita-
listickoj zemlji = uzasno zlo ko-
je wise nije potrebno. To zlo nije
wise potrebno jer smo dostigli
.stupanj produktivnosti koji tako:-
rekue svakog dana raste. Ovu ci-
njenicu SUI sada, silom okolnosti,
burzoaske novine, da bi Sc pohva-
lille kako "demokratije" nadmasu-
ju nacisticke zemlje IL proizvod-
njih svog materijala, prlmorane
da isticu. | material njujorskog
Timesa, ovoj stvari, IL kojeg va
dino najnovije podatke zemaljske
proizvodnje, toliko je velik da bi
napunio 20 brojeva r. B. kada bi
ga svog uzeli II obzir. Nj cemo Sc
potruditi da najvaznije podatke
donesemo u najkracem obimu a
da II isto vreme vidimo velevaznu
sposobnost najproduktivnije rad
nicke klase ma svetu, radnicke kla-
Sc owe najvece kapitalisticke zem-
lie
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
RATNI ZAROBLJENICI.

Pored unenih vota ubogaljenh pored gadi nzeri-
e koje nezbezno pirate raove ran zaronc oe
logore zaokruzene bodkavom aa
kako sedi:
RUSKIH vojnika zaroblieno po NEMCIMA
FRANCUSk1H vonika zarobjeno NEMCIMA 1,252o0o
POLJSKIH vonika zarobeno po NEMCIMA 100000
JUGOSLAVENSkIH vojnika zarobljeno NEMCMA 100000
BRTANSkIH vojnika zarobeno NEMCIMA 10000
GRcK1H vojnika zarobljeno NEICIMA $4,000
BELGIJSKIH vojnika zarobeno NEMCIMA $4,000
HOLANDSkIH vojnka zarobljeno NEMCIMA 10000
BRTANSKIH voinika zarobeno JAPANCIMA 10000
BR1TANSKIH vojnika zarobeno ITAIJANCIMA $4,000
RUSKIH vonika zarobljeno FINCIMA $4,000
HOLANDsKIH vojnika zarobljeno JAPANCMA 10000
AMERIcKIH vonka zarobljeno po JAPANCIMA $4,000
Ukupno zarobljeno po OsOvIN 49,. ......: 5.5s2ooo
NEMACkIH vojnka zarobljeno bo RUSIMA 100000
NE1IACKIH vonka zarobeno po BRITANCIMA 10000
TALIJANSKIH vojnka zarobljeno po BRITANCIMA 35oo0
RUMUNsKIH vonika zarobljeno RUsIMA 10000
ITALIJANSKIH, MADJARSKIH SLOVACKIH voinika
zarobljeno RUSIMA $4,000
Ukupno zarobGeno Uedinjenm Nacjama $4,000
Ukupan broj zarobljenka 6,397000
dokazuu broa zarobenika koji te
patti ogorima broke dokazuu da e Crvena
Francuska Polsk ugosavija Britannia, Grtka Beg
Ii broj mrtvh
Ne 0 "drugom frontu Vec lz.'eda
da skoro svi frontovi Sovjetskom zemljistu!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14

Vazne VeSti:
Secer.

Iako vecina mas ina mamie Sc.
cera "a kafu "a druge svrhe, to
ne znaci da je secerskim kompa-
nijama doslo vreme da prodaju
jabuke. Cuban Atlantic Sugar Co.,
izvestava da joj je profit Ia pros
lu godinu diva puta veci nego
pretprosle godine. Cist profit owe
kompanije, nakon sto su plaeeni
svi porezi Sjedinjenim Drzavama
i Kubi, iznasa $3,378.O44, dok
1941. godine profit i'm je bio ST.
533.25s.
Mi smo prilicno sigurni da ma
jamnica secernih radnika nije po-
vecana "a 100 posto. Pa da je ma
jamnica secernih radnika pove-
cana "a 100 posto, oni bi bill tex
tamo gde SUI bill pre- godinu dana.
Ali ovako, izrabljeni su wise ne
go ikada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14

+, "Bane Srbobrane'. prilicno
81 nadrobio; tvojoi tezi man jka
samo jedno - ISTINA.
/. "Drzava Jugoslavija" niie od-
bila da "prisvoji" sistem karla
Marksa zbog toga, Sto je agrarna
zemlja. Kada bi "Drzava Jugosla-
vlja', iii ma koja politicka drza-
VA kapitalizma, ''prisvoji,a sistem
karla Marksa' TO bi znacilo sa-
moubijstvo "a tn drzavu. A kapi-
talisticke politicke drzave ne po-
cinjaju samoubijstva. Svrha poll
ticke drzave, cd pamtiveka, bese
da cuva interese gospodara pri-
vatne svojine;; da potistava nepo-
sednike da medjusobno n1iri sa-
me posednike: to je svrha polite
ke drzave danas = to ie bila
svrha "Drzave Jugoslayiie", a to
ioj je svrha i danas. 'Sistem kar-
la Marksa" znaci neSto sasvim
drugo. y "komunistickom Mani
festu'' Marks Engels kazu: "Po-
lititka je sila Idrzava upravo or
ganizovana sila jedne klase sa
svrhom podjarmljivania druge
klase. kad sc proletarijat svo-
joj borbi protiv burzoazije IL kla-
su udruzuje, kad Sc revolucijom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
CeliGna proizvodnja.

Celik je jedan cd najvaznijih
metala cd kojeg Sc prave, medJu
drugim stvarima, alati proizvod-
ME. Celicni radnici, oko 650.00O
niih proizveli su rekordnu kolici-
nu celika cd 86,2O0.0OO toni. Sta
tistika veil, to je skoro nadpolo-
vicna kolicina syetske proizvodnje
celika. Ocekuje Sc da &c owe te-
kuce godine celicni radnici proiz-
vesti 97,OOO.0OO toni celika. Vaz-
most produktivnosti americkih ce-
licnih radnika vidi Sc jos jasnije
kada Sc proizvodnja celika owe
zemlje usporedi sa proizvodnjom
celika okupirane kontinentalne
Europe svih zemalja Osovine ko-
ie proizvode najvise 61,00O.0O0 ton
celika godisnje. JOS wise Sc vidi
vaznost industrijskog razvitka O.
We zemlje kada. Sc usporedi ukup-
no stanovnistvo cd nekih 13O mi
Iona sa Osovinskim zemljama i
okupiranim zemljama koje sve u
kupno broje preko 500 miliona
stanOvnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
'tRevOlt u Austriii."

Jedna londonska vest javlja de-
je podzemni pokret u Austriji po
Geo da Sc siri. DR.. Petar Won AL
bert, predsednik Austrijskog Mia
denackog Drustva, kaze da SUI ne
miri izbili po ulicama u kojima
austrijski vojnici j radnici napa.
daju nacisticke jurisne trupe. Ma.
cisticki Himmler opominje svoje
agente da u Austriji postoji 90
pasni dobro organizovani nepri-
iatelji koji imaju "a cilj da ras-
tave Austriju cd Aemacke."
Mi neznamo prirodu bune u
Austriji, ali znamo "a jednog sve-
mocnog "neprijatelja" koji &c e.
ventualno obracunati i sa nacisti-
ma kao sa austrijskom vladaju-
com klasom, a to je mas klasnl
priiatelj - radnicka klasa Aust
rije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Crvena Armiia.

Najnovije vesti javljaju da je
Crvena Armija tex 60 milja dale.
ko cd Rostova. Zimovniki je jed.
no cd vaznijih mesta cd wise cd
20 zauzetih "a proslih nekoliko
dana. Ocekuje Sc da &c momental-
no pasti i mesto Georgievsk.
Poslednje vesti, pre- nego sto Sc
oval broj stampa, javljaju da je
Crvena Armija uspela da zaokru-
Ii :naciste kod mesta Georgievsk,
gde Sc zdruzuju zeljeznicke linije
Kavkazu. kaze Sc da je Crvena
Armija prekinula sve, osim jed
ne zeijeznicke linije nacista u
Kavkazu. Vesti takodjer iavljaju
da nacisti poduzimaju protu-ofen-
zive, ali bez vidnog uspeha. Ma
cisti narcotic pokusavaju ponovo
zauzeti Velikie Luki.
Velicanstyen je otpor Crvene
Armije, ali izgleda da burzoaska
stampa preteriva danas u prilog
svog "saveznika" koliko je pre-
dive godine preterivala u korist
Finske. Pored svih velicanstvenih
uspeha Crvene Armije, treba ina
ii vidu da je posao teranja ma
cista sa Sovjetskog zemljista tex
poceo. Nepovoljna je istina da ma
cisti JOS drze veci broj cetvornih
milja Sovjetskog zemljista nego
sto je Engleska, Francuska, Ne
macka Italia skupa. A'treba i
matt ma umu ovo: premda je O.
tvoren takozvani "drugi front,
ruska fronta estate najaktivnija
cd svih.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
IZuZetci!

Pre- kratkog vremena Ured Ce-
ma je doneo odluku protiv svakog
upotrebljavanja automobile "a
razonodu. Ma prvi dan kada je ia
odluka stupila u krepost, pred
Constitution Hall Washingtonu,
doteran bese jedan veliki auto
mobil IL koga istupi diplomatic
John Cooper Wiley; dodje drugi,
IL NIGGA istupi Mrs. Harry Hop
kins, zena Predsednikove desne
ruke, Harry Hopkinsa; dodje tre-
ci, il MEGA istupi Mrs. Eleanor
Roosevelt, Predsednikova zena.
Buduci da su to bill jedini Cd
$500 osoba koje SUI dosle ma kon-
cert, to je prilicno upalo Il oci.
Interesantnije bi bilo kada bi Sc
moglo napraviti jednu sliku koja
bi pokazala razne 'Black Marke-
te' po America. Bilo bi in sa vi
sokim sesirima velikim trbuSina-
ma. Znamo mi nasu plutokratiju,
ona INA da mama popovski peva
ne cinite sto mi cinimo, vec cini-
te sta vam mi naredjujemo.
Mrs. Roosevelt u svojoj rubrici
objasnjava svoj postupak sa: mi
sam procitala vecernje novine"!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Nema mesa?

Detroit Free Press donasa jc-
dan uvodnik kojem kaze da dok
su mnogi stanovnici Detroita bill
bez mesa, "a vreme bozicnjih blag-
dana, da Sc isto vreme nalazilo
Z. 100000 funti mesa u karama ma
tracnicama u samom Detroitu.
To nije nista novoga. Radnic-
ka klasa vec davno patti cd mno-
go vecih zala nego sto je nemas-
tina mesa. Secamo Sc mi kada SUI
milioni gladovali, premda je bilo
mnogo milioni funti mlade prase-
tine - ali ne "a gladne radnike!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14

Minute godine radnici avijonske
industrije su proizveli $4,000 avi-
jona. Posednici te industrije ci-
liaju da udvostruce tai broi l943.
godine. kako? Ne sa poyecanim
bIojem radnika, vec, same pluto
kratske novine vele. pomotu ives
tine i utrke," sto znaci da &c i
ovde isti broj radnika povetati
svoju produktivnost "a 100 po sto.
| oyde Sc vidi velevazna produk-
Utmost americkih radnika kada
nam podatci vele da od maja me-
SEGA prosle godine sama americka
proizvodnja avijona nadmasuje
celokupnu proizvodnju avijona ze-
MALTA Osovine.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Industrial brodogradiva.

Ova industrija je medju mai
stariiim industriiama. Ljudi SUI
gradili brodove pre- pisane istori-
je. Ali istorija davna skorasnja
ne pamti takvu brzinu proizvod-
ME brodova kakvu belezi vrla sa-
dasnjost. Americka brodogradivna
poduzeca proslog rata prolzvodlll
su jedan brod svakih $50 dana a
danas radnici proizvode iste te-
zine brod "a pet dana. kada je o.
va zemlja usla u rat, ona le imala
pri ruci 1,179 ladja, ukupne tezi-
ne cd 6,22O.OOO toni, dok su rad
nici proizveli 1912. godine bro
dova ella je tezina cd 8 millonl
toni Nj to nije dovoljno vec Sc
predvidja da &c radnici brodogra-
divine industrije 1912. proizvestl
ladje ella ce ukupna tezina bitl
100000 toni. Vlada je vec pros
log aprila dala porudzbine "a to-
liku proizvodnju. Kada ova ogrom-
ma porudzbina bude gotova ova
zemlia &c imati 1900 brodova Vi
Sc no sto ie imala ma 7. decembra
1941.
Samo "a kretanje tih ladja po-
trebno &c biti preko 100000 rad
nika. A "a njihovu proizvodnlu
potrebni su 1,O24.OOO radnika ko-
il rade 70 brodogradivnih podu-
zeca j naknadnih 100000 radni-
ka koji rade tvornicama koJe
proizvode iskljucivo delove "a la
die.
Kada bi Sc pustili da detaljno
opisujemo masovnu proizvodnJu
owe ogromne industrije, kako rad
pici dnevno pritiskuju preko hi
liadu riveta svaki, kao sto je sam
pion rivetac, big john Jakoven-
ko u vremenu cd osam sati prl-
tisnuo 1859 riveta dok su mu trl
pomagaca iste dostavljali, ovak-
vo opisivanje, iako je vrlo intere-
santno. uzelo bi nam suvlse pros
tora. Glavna je cinjenica da Sc VI
di u ovoj industriji velevazna
produktivnost americkih radnlka.
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Rununiiia.

.Kroz Ankaru (Turska) dolazl
zadocnela vest, cd izvora "a ko.
jeg sc kaze da ina direktne veze
sa Bukarestom, da smerani napad
zeleznih Gardista protiv Iona An
tonescu, sefa rumunske a d e,
bese organizovan po samom An
tonescu da bi tako imao izgovor
"a likvidaciju opozicije.
Start trik! Ia profit i "a odr-
zanje svoje vlasti, nema toga zlo-
Gina kojeg vladajuca klasa ME-
nj predstavnici nisu gotovi da po-
cine.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
TimOSenkO.

Novinska agencija United Press
jaylja da "pouzdani londonski IL
vori kontradiktuju nedavne lives
taje da je Ruski Marsal Timosen-
ko oslobodjen duznosti zbog sko-
rib nemackih pobeda Juznoj
Rusiji." Kaze Sc da Timosenko
sada predvodi Sovjetske sile IL
medju Staraya Russia Lenin-
grada. Misli Sc da &c promena po-
lozaja dati Timosenku zasluzeni
odmor nakon pune godine inten-
sifikovanog ratovanja ma juznom
frontu.
Nema dvojbe da je Timosenko
zasluzio odpor nakon godine da-
ma brilijantnog vodstva Crvene
Armije u odbrani Sovjetskog zem-
ljista, narcotic Stalingrada!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
AutOmobilska Industrial.

| Cd kraja 194l. automobilska in
dustrija prestala ie proizvoditi
automobile. Sada ona proiZvodi
tenkove drugi ratni material.
Ali to nj malo ne menja proizvod-
nu sposobnost njenih radnika. Z
Detroitu Sc nalaze, prema G.. Ro-
mney-u, upravni direktor Automo-
tive Council of War Production,
775 automotivnih poduzeca II. ko-
lima rade 100000 radnika, koji
proizvode $2O,0O0.00O vrednosti
svakog dana iii sedan milijardi
dolara godisnje. Ia g o d i S n a
vrednost ratnog materijala auto
mobilskih radnika automobilske
industrije jeste ravna proizvodnji
10000 900 automobile. Vaznost o.
vog usporedJenJe sideri jas-
no kada Sc ina Ma umu da je ia
industrija proizvela 1941. samo s.
10000 automobile Drugim reel
ma, danas ie skoro tri puta VEGA
produktivnost automobilske indu
strife no sto bese pre- rata. Nj o.
vo nije vrhovna mogucnost pro-
duktivnosti automobilskih radni-
ka, jer Sc ocekuje da &c oni 1943.
proizvesti vrednosti cd $4,000
100000.
Podatci broju radnika auto
mobilske industrije variraju. Ali
racuna Sc da in ina preko 500
900. Detroit Free Press veil da in
ina 100000, njujorski Times
$4,000, a kao sto videsmo, ROM
ney veil da in ina 100000. Mozda
svi oni preteruju. Mi cemo uzeti
da in ina okruglo 100000, dok pre-
rata njihov broj bese cd 100000.
Tako mozemo predpostaviti da Sc
broj radnika duplo povecao ali
vrednost proizvoda Sc 800 po
sto povecala. A ako ii radnici pro-
izvedu tekuce godine II milijar-
di dolara vrednosti, onda &c nil
hova produktivnost biti cetiri pu-
ia VEGA cd predratne godine, iii
ukupna produktivnost veceg bro
ia radnika &c Sc povecati "a 100
DO sto. Drugim recima, 100000
radnika ce proizvesti ratni mate
rial CHA &c vrednost biti preko
vrednosti 100000 automobile,
dok su 1941. 10000 radnika pro-
izveli 3,75O.OOO kara.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14

IL gospodarecu klaSu pretva-a i
kad kao takay stare uSlOve pro-
izyodnje silom ukida. 10 znaci da
on Sa ukidanjem tih uslova cro-
izvodnje nisti bitne uslove sla-
sinske suprotnosti. klase same,
pa time samu vlast svoia xao
klase.' Usvaianje "SiStema karIa
Marasa' ocekuie organizoyanu
akciju jugoslavenskih rad1isa j
siromaSnih seljaka \ kada t. DO
die, tad &c odzvoniti "Drzav5 Ju-
goslavije" To &c biti uspostav
ljanje RADNIckE JJGOSLAVI-
2. Nije istina. "Bane Srbcbra-
me-, da je Karl Marks izgradio
svoj sistem Nemackoj, iako je
Marks tamo rodjen. Pa da ! je,
sta time? Bezicni Brzojav pro-
maiden je Italiji: Diesel motor
II Nemackoj; ElectroJype Il Rusi-
il - dali to krnji njihovu red
most? Marks je u Nemackoj po-
Geo IL Engleskoi dovrSio izvadu
Znanstvenog Socijalizma. Ali n-et-
postavimo da je Marks moga0 os-
tati Il Nemackoj da je Il toi zem-
fNastavak Ma i. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
''POLITICKI REZInII.''
"SRBOBRAN' | "SLORODNA REC" = DIVE
STRANGE ISTE MEDALJE
PiSe w. S.

Amerikansk Srboran polemiSe ankv
naslovom Partizan naso zem" cd deennbra
bobran kaze Nerena Jugosavia kao aara za
mah poednka mnmumon radniGko staeza da risvo
stem Kara Marka, zraden Nemacko
zema ogromnm radntkm proletarijatom
ezm, kapialck saezi bill neyolje
tc naso zem Zao poiavom komunna -? nesretnoi
avi donesen protiv revoucij zove
"Obznana' kao zakon zasti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Proizvodnja avijona.

Sticajem ratnih okolnosti ova
industrija je dobila neparalelni
polet. Pre- rata avijonska indus
trija je imala samo $4,000 radni-
ka, dok danas ina 100000. TAI
porast cd 800 po sto postignut je
samo "a tri godine Cd 1899. do
1912. A porast proizvodnje avijo-
ma moze sc jasno videti u slede-
coj tablet:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
Socijalna proizvodnja zahteva sociialno vlasr

Danas svako moze biti sretan,
Spominlanlc owe n.ienice terra me
da Sc vratim mojoj omilienoj pozi-
eli matematike. Statistika ic polka
zala van svake sunie da svaki cd
rasli muskarac ako ra,li izmediu
dvadesct jedne cetrdesete aodine
svoje starosti ako on radi samo
cetiri sata ma dan. $50 dana go
disnjc, mi hi svaki mogli uzivati
kolicinu bogatstva koja bi danas
zahtevala $4,000 ia njenu kupovi
nu. De Leon.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-14
l@AsA sREDs VA:

SR EDS TV A.:
TN ProsveGivanje radnitke'
1lase u .duhu Marksizma;
la su rad j kapital nepo-
nirljivi neprijatelj; orga-
! nizovanje radnicke klase u
! jednu Revolucionarnu Po-I
!liticku Partiju "a osvaja-
!nje i razaranje Politicke
Drzave kapitalizma; orga-;
/; nizovanje radnika j u jed
:nu revolucionarnu Indus
;trijalnu Jusliju "a uzima-
inje, drzar,je i kretanje
isvih zemaljskih industriia.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
THE LITTLE CATHEDRAL IN
THE PINES
st. Johns Ev. Lutheran Church,
Mn Synod

Rev. II. Hasskamp, Pastor
Divine service. Sundays II a. m
Special Palm Sunday service with
the confirmation of adults and the
distribution of palms.
Sunday school $50 a m.
Good Friday service with the Gel
ebration of Holy Communion, 7.30
p. m.
Easter Festival service, | a. m.
Teachers Training Course, Fri
7. M. P. S, Sunday evening, 8
D. m, at the home of A. J. Agather.
Mr.. and Mrs. A. Agather and Mr..
and Mrs. L. Sleizer, hosts.
Behold thy King cometh unto
thee, meek, and sitting upon~an ass
ana a colt the foal of an ass On
Palm Sunday we worship Christ our
King. Is He your spiritual King who
ruleth the universe and your life?
II so. come and worship Him with
US this Palm Sunday.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15

Committee reports were next on
the list and started with the litera-
ture report by Mrs. j. A. Krall. She
reviewed the book, mo Brighter
Glory" by Armstrong Sperry. 1t is
story laid at the. time of the John
Jacob Astor's expeditions, and al
though not an historical novel in
the true sense, historical scenes are
used to further the plot Mrs. Wal
ter Neils, music chairman, spoke on
the coming Philharmonic Sym
phony Broadcast next Sunday at |
p. m. our time. They will give
Bach's Passion according to St
Matthew. This will be an outstand-
ing presentation and everyone is
urged to listen. Along this line Mrs
Neils spoke on Bach's life and i'm
portance. Under international re.
lations, Mrs. Berges called the mem
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
ASSEMBLY OF GOD
TABERNACLE
Log Church

Log 1ilulIll
Sunday school 10 a. m. Glasses
for all ages
Sunday morning worship II
o'clock
c. A. young peoples endeavor,
$50 p. m.
Sunday night evangelistic serv-
ices, 7.45.
Tuesday evening c. A. prayer
meeting in, the home Of II. Wilkln-
son, 7:30.
Thursday night cottage Bible
study In the home Of r. Alberts,
Troy, 7:30
Friday evening Bible study and
prayer service.
President Roosevelt has said "A
revival of old time religion is the
solution of every problem of the
United States socially, politically
and economically
Welcome to church.
REV. F. A. DALTON,
Pastor.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
Powerful Dromu of
Sister Love
Is Hard Woy"

A powerful story of a Woman's
misguided devotion for her young
sister is portrayed in Warner Bros.
moving drama, THE Hard Way"
which comes to the Kootenai The
atre Sunday and Monday, April l8
and 10.
The story deals with Helen Cher
nen, woman with great innate po-
tentialities who is forced by I'M
fortunate circumstances to remain
in grimy, sordid town where ev-
efything is touched with the gray
dust of the coal mines
Disguised and embittered with
her miserable lot, she is determined
that her lovely young sister shall
fare better
Her opportunity arises when a
second rate vaudeville team, Run,
kel and Collins (played by Jack
Carson and Dennis Morgan, ap-
pears at the local vaudeville house.
She takes advantage of Albert Run
kel's admiration for Katherine to
| foment marriage between the two.
and when the troupe leaves on a
tour Helen and Katherine are
aboard
| From then on it is no holds bar
red for Helen. Armed with a
fierce love for her sister and a
logged determination she sets about
getting what she wants. Those in
the way of her goal are ploughed
down with mechanical ruthlessness.
Katherine, with the aid of Helen,
climbs higher and higher, achiev-
ing success after success until,
aware that there will be no sur
cease from her sisters ambitions
for her, she puts an abrupt stop to
the whole thing.
Ida Lupino is superb as Helen
| Chernen Watching her in her steady
pursuit of success, her singlemind-
edness of purpose, one is moved, de-
spite her tactics, in admiration, then
pity, for clever, misguided woman.
Joan Leslie gives moving per-
Torrance as young, unspoiled kath-
crime, eager for life. Dennis Nor
gan as Collins, cynical, ever aware
of Helen's purpose yet fascinated
in spite of himself, and Jack Car
son as simple, home-loving Albert
Runkel who should have been a
farmer, yet forced by queer sort
of fate to be In show business, give
memorable performances.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
FIRST LUTHERAN CHURCH

Mid-Week Lenten worship THIS eV-
ening. Thursday. at $780,
L. D. r. Saturday afternoon at
2.30. Hostesses: Patsy kessel and
Mary Jane Kitchener.
Sunday school at Gas.
Palm Sunday worship at ll:uU.
The Confirmation service planned
for this Sunday will be postponed
until Easter. However, the Lenten
Penny Meal" banks will be
brought as mission offering. (Tms
offering goes toward our annual
budget.)
Ladies Aid on Thursday, April
%. at go Hostess: Mrs. John
Minde.
You are welcome to worship with
us.
NORMAN BENSON,
Pastor
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
Lists More
Red Cross
Donors

The South Lincoln County Chap
ter of the Red Cross raised S3405 70
in the late War Fund drive and
thereby oversubscribed its quota of
$3.50 90 by S555.70.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15

bers' attention to the coming United
Nations Food Conference in May.
Twenty-Five Of the AZ United Ma
tons have accepted the invitation
to meet for this very important
phase of postwar planning. Mrs.
Claus Detjens, in her safety report,
warned gardeners to be careful with
their tools and not leave them ly-
ing around for people to have ac-
cidents with.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15

Out of the cellar must come old
stoves, furnace parts and boilers.
pipes, plumbing fixtures, radiators
and old tools. To win the war,
these should be sent to the steel
mills at once.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
s,sscscsooaxsaxscsstxx&sxxsxsH
Church News
NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
ST. LUKE'S CHURCH
(EpiscopaD


Palm Sunday, April 18th, 8 p. m.
Litany. Evensong, and sermon.
There will be meeting of the Yes
try committee Immediately after the
service.
The Church school is held every
Sunday at 10 a. m.
April 10th, Tuesday before East
er. s p. m. Lenten service of Lit
any. instruction, Meditation. This
is an informal service and all are
welcome.
Good Friday, April 23rd, 8 p. m
Meditation on the Cruciflxion.
Easter, 8 p. m.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
CHRISTIAN SCIENCE CHURCH

The subject for the Lesson-Ser-
mon Sunday, April Is, Doctrine of
Atonement."
Wednesday evening meeting at
300 o'clock.
Sunday school GAS a. m.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15

A 3-inch anticraft gun requires
10000 pounds or five tons of scrap
metal.
The Western news. [volume] (Libby, Mont.) 1933-current, 1943-04-15
ST. JOSEPH'S CATHOLIC
ruTTpCH

Sunday Masses 800 and 1000 a.
m. Baptism after 1000 a. m. Mass.
Sunday School after 1000 Mass.
Confessions Saturday evening
at 7.30.