Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-02-05
P~Odrobnosti Historicke
Schuize v Casablance.

nOdnutl, ktera uclnlll president
Roosevelt a premier Churchill
ma sve konferenci v Casablanca
pfirozene jsou tajemstv1m, ale
zdejS1 vojensk6 authority Sc wy
slowly, re jejich vysledky bu-
dou zjevnymi re spojeneckych
ofensiv, jez budou zahajeny ma
.jaTe.
Z techto kruh1 sc pravi, re
conference byly polozeny ma tn
dobu, ably byl poskytnut jejich
1castn1kGm cas- vratiti Sc do
svych zakladen a uvesti v zivot
"plany ma ofensivn1 kampane v
r. 1943", o nichz die oficielni
zpravy bylo rozhodnuto.
Tato oficieln1 zprava je po-
kladana "a nejvfce optimistic
kou, jaka kdy byla vydana z o.
ficielnfch pramenG. Myslf sc,
re vojenske i civilnf veden1 ne
jen rozhodlo, co ma byti vyko-
nano, nybrz i je jisto, re to NIL
re byti vykonano. -.
Ackoli tim budou nektere
kruhy v Cine a Australia skla-
many, V informovanych kru-
z1ch Sc pTedpoklada zakrociti
nejdTive prot Hitlerovi a re
bylo rozhodnuto O techto "a
kladnfch otazkach:
Pfedne, prvnf nejvetsf sna-
hou must byt, ably vojska osy
byla vyhnana re severni Afri-
ky a zasobnf cesty pc Stredo-
zemnfm mort uvolneny.
Druhe, Dude jmenovan nej-
vysS1 spojenecky velitel pro e.
vropske bojiste, jestlize nebyl
jiz ustanOven.
Tret1, valcenl proti ponor-
kan a letecka ofensiva prot E.
vrop6 budou ohromne zesfleny.
Ctvrt6, pc tom Dude provede-
ma invase Evropy bud pres Sire
dozemnf more, ably byla napa-
dena Italie, ktera je poklada-
ma "a slabinu osy nebo frontal
MIN dtokem pres Britsky prd-
liv nebo dobyvanfm Norska.
Pate, zatfm vsechna MONA
pomoc Dude davana Rusku a
spojenci budou hledati cesty,
jak mono dopraviti co nejv6tsf
zasoby do C1ny, pokud nyn6js1
obmezene ofensivy ma Tichem
Oceanu budou trvati.
Vitezstvf " Africe ocekavano.
Prvni rozhodnutf ovsem ne
vyzadovalo, ably Sc sesli presi-
dent Roosevelt a premier
Churchill ma konferenci. Spo-
jenci jsou zavazani k dobyt1 Sc
vernf Afriky jiz dlouho a acko-
Ii druha Ease jde pomaleji ku
pTedu, pfedpoklada Sc, re ne
pfftel Dude vyhnan z cele Sc
vern1 Afriky "a nekolik tydn6.
Pokud Sc tkne nejvyss1ho
~velitele, z n6tkerych pramenG
Sc soud1, re jim Dude general
George c.. Marshall, naceln1k
americk6ho generaln1ho stabu.
NekteTf pozorovatel6 projevuj1
m1nen1, re jmenovanf jeho jiz
je hotovou v6cf, ale, re to Dude
oznameno pozdeji.
K 1spesne offensive je nutno,
ably byla vyloucena hrozba po-
norek, nebo pTivedena aspon
pod kontrolu. Mysl1 sc, re stav-
ba eskortn1ch lodi We spojenec-
kych zemfch Dude u~sp1sena.
Letecka ofensiva spojencG,
jez ma byti zvysena, ma dvojf
1cel. Must niciti pT1stavy po-
norek a rozrusiti nepTatelskou
dopravu a pfipraviti vse pro
invasi.
Pokud Sc tkne ofesivy, mGze
byti zahajena pres Sicilii a TIA
lii, ktera je slabou strankou o.
sy, neb opTes Kretu a Recko. V
tonic pTfpade vsak musilo by
Turecko chime zasahnouti. Mi
re byti tez podniknuta ma po-
bFez1 Francie mezi Toulonem a
Marseille, ale v tom pT1pade
zasobnf LIME byly by pTflis dlou
he. Konecn6 NIUE byti prove
dena kdekoli ma Atlantickem
pObTezf Evropy, nebo NIUE BY
ii provedena soucasne ma neko-
lika m1stech.
Konference ~trvala deset dnf.
V oficielnim komunike sc pra
vi, re dosahli 1plne dohody o
"ofensivn1ch kampanfch r.
1943."
Hlavnfm cflem je otahnouti
pokud mono nejvets1 sflu ne
meckJch vojsk cd rude armady
"utkanfm Sc s neprftelem tax
t6zcn lax len mono " neileD-