Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-02-19
DOPIS.
Phoenix, II. 1nora 1913.

Phoenix, IL. 1nora 1913.
Ctena redakce: -
Ably 81 nekter1 z nasich CITE
nar1 mohli udelat jakysi po-
|jem jak ia Arizona vypada,
chci YAM zde trochu popsati
ten terrain" 81 polohu pudy
tohoto jihozapadnfho statu. A
rizona zauj1ma 100000 Give
recnich mil rozlohy, tedy asi
desetkrat tolik co zaujima stat
Maryland. Obyvatelstva v ro-
ce 1910 zde bylo napocftano
499, 900, tedy ami ne polovici CO
zije v meste Baltimore. Vetsi-
ma z teto rozlohy je p1da hor-
nata, neb Skalnate hory "Roc-
ky Mountains" probihajf celou
Arizonou cd severn k jihu. Ty-
to hory Sc deli ma mnoho r1z-
nych pasem, vice meme vyso-
kych, mezi nimiz jsou r1zna u
doll, misty S dosti dobrou p1-
dou. V JIM Arizone tyto no.
ry nedosahuj1 velke vyse, " ma
Sem okolf nejblizs1 bora je
"Chief Spuaw" asi 5000 stop
vysoka, ale dale ma sever pnou
Sc tyto hory vyse, az v severnf
cast dostoupf vysky 1860
stop. Ia t1mto nejvyssim pas
mem, jmenem "San Francisco
Packs" dale ma sever sc male
"a Crank Canyon, jez nekter1
nejprednejs1 cestovatele stav1
ma prvn1 m1sto re sedmi div1
sveta. Kdo ponejprv uzri ten
to Grand Canyon" z6stane O.
hromen, oslnen. mad t1mto o.
brovskym a krasnym d1lem pr
rody. A jak by ne? u jeho
nohou lei ohromna propast1,
5000 az 1000 stop hluboka,
217 mil dlouha a 10 az 20 mil
siroka. z teto propasti pnou sc
do vyse rdzne zemske 1tvary,
jake obrovske krasne vyfeza-
vane veze, income brady, kras-
ne chramy, jinde Ease jake o.
brovske bitevnl lode a jine L.
tvary. Tyto income brady,
chramy a veze &C jsou vice nez
jednu mill vysoke, pTece nedo-
sahuji vysky kde vase noha sto-
il. Ma dine teto propasti tece
mohutna reka Colorado River,
ktera Sc jew oku lidskemu ja-
ko tenka stT1brna nitka. Dluz-
no podotknouti, re jak strany
teto propasti, tax i tyto obrov-
ske zemske 1tvary jsou sloze-
ny z rGznych zemskych slozek,
kazda slozka jine barry, nej-
vice prevladaji barry modra,
oranzova, sediva a zluta. Po-
hled do teto propasti je caro-
krasny a menf Sc v kazde dobe
rocnf, ba i kazdou hodinu We
dine je ten pohled jinsf nasled-
KEN polohy slunce.
Ma okraji teto propasti jsou
zar1zeny RUNE rozhledny a mi
sta pro auta. Lide, kteTi videli
toto d1lo nekolikrat, vzdy to
videli jinak. Dale ma vychod
je videti tax zvany "Petrified
Forest" kde je videti tis1ce
zkamenelych strom1 a kmenI
re stromd V krasnych barvach.
z techto zkamenelin delaji v
okolf bydlici Indiani pekne pa
matne veci, jake prstynky, ma
ramky a podobne. Dale k jihu
prostlra sc velka painted De-
sert" ktera zvlaste pri zapadu
slunce je krasna a bohata ma
duhove barry.
We stredn1 Arizone je velky
Meteor Crater, o nemz koluj1
povesti mezi Indiany, ovsem
jen 1stni podanf cd pokoleni k
pokoleni, re najednou cele ne
be Sc rozohnilo, a tento ohen z
hroznym rachotem zaryl Sc do
Zeme, kde zustala velka kulata
dira 600 stop hluboka merfc1
vic nez jednu mill V prdmeru.
V predvalecne dobe zajima-
la Sc jista dolujfc1 spolecnost o
tento Crater, chtej1c dolovati z
tohoto hluboko zaryteho Mete-
oru jiste nerosty. Tento meteor
ma byt jeden z nejvetsich me-
teorn CO kdy ma zemekouli spa
dly.
Vychodne cd mesta Proenix
lei pohorf tax zvane Super
stition Mountains, okolo nichz
sc tahne krkolomna costa jme-
mem Apache Trail, kde v po-
slednich Indianskych valkach
Sc utkal tento krve z1znivy
Lnoon AnaHH G uniSknm Cnnin