Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1943-06-07
DIR. JOsIP GORICAR:
"A. E. ]. @. T."
THE Two-Woy Passage" Hobsburzo
".

Oton Sc je prezgodaj tidal, ko je niegova propa-
gandna masina imenovala Dolfussa in Schuschnigga. re
samo to je dovolj dokaza, kaj caka avstrijski narod, ako
pridejo HabsbUzani zopet ma krmilo. Kdo je bill Doll
fuss? Ali nj bill on a~vstrijski kancelar, XII je ma Mussoli-
nijevo povelje podvzel nekak "pohod ma Dunaj' in XII je,
pc starem habsburSkem obicaju, leta 1888 S kroglami in
srapneli ~upropastil avstrijsko r~epubliko, $ cemer je dial
sijajen dokaz svojih drzavniSkih zmoznosti svOjemu vrad-
MENU spanskemu tovarlsu, mesarju Francu? Da, Dollfuss
je bill iniciator tistega usodnega klerofasizn1a, sponsori-
ranega in propagiranega pc politicnih mozganih rimsko-
katoliSke cerkve in drzanega V velkih casteh pc Vatika-
nu kot edna antidota marksisticnega komunizma. Ljud-
ska modrost Dunajcanov, XII nikoli ne odpove, je knalu
nade.a Dolfussu primeren vzdevek "Milli-M ette1nich"
(milimeterski Metternfch), %nanasajoc Sc IA njegovo ma
10 in Sibko postavco. Ia Milli-MetteInich je ubiral iste
Ieakcionarne strune kakor so jih ubirali vsi Habsbulzani
celia stcletja pred MIN. In natancnO tako je vodil tudi
sVOJO dezelO V nesIecO AnSlusa.
In kdo je bill Schuschnigg? Ali nj bill on kancelar, XII
je pOdpirai rOjalisticno gibanje V Avsriji in XII je pripo-
mogel Habsburzanom, da so dobili nazaj svoj, IL narodov
izstisnj2n denar?
Rojalsticno gibanje V Avstriji je leta 1885 podpiral
Adolf Hitler pc Franzu Won Papenu, svojem tedanjem po-
slaniku ma Dunaju. Roja1UtOm je uspelo, potisniti skozi
dunaEki parliament zakon, S katerim ie bila restorirana
HabsbulzanOm njihova imOyina V Znesku 100 milijonov
d0la1jeV. Habsbm zani so potem transferirali velik del to-
ga denaTj@ V inozemstVo, Vkljucno V Anglijo in Ameriko.
Same V New YOrllu imajo najOZenih okoli 10 milijonov
doIarjev. Hitler je zogal Z avstrijskimi rojalisti do mese-
ca marca 1893, to je do Anslusa, nakar Jill je vrgel preko
krova.
Ko so postala Otonu V Evopi tia prevroca, .je prispel
V Ameriko $ ponarejenim potnim listom, pod imenom o.
to de Bal. Tega Otto de Bala je predstavil V Bell Hist
francoski ambassador Vichyja Y Wa&hingtonu.
Ko Sc je vnil MWon Taylor, mas posebni odposlanec
"a Vatikan, svoje misije IL Rima in Londona, SO Sc pri-
cee stvari magic razvijat. Najplej so zelo prominentni
ameriski knezoskofi in $kofi objavili deklaracijo ali izja-
70 S katero so podprli vOjne ellie na$e administracije is
tocasno pa je dobila katoiSka duhovsCina in~strukcije, mai
~pridiguje in moli "a zmago zaveznskoga orozja. Istocas-
no Sc je pojavilo vc rojaIisticnih gibanj katolskih pre-
tendentov pokret Dona Jaime, pr etendenta "a Spanish
prestol; grofa Pariskega, pletendenta "a francoski pre-
stol, docim je bill HabsbWzan Oton poverjen S sestavo
svojega avstrijskega bataljon2. Use te rOja-sticne pokre-
tie je podprla katoliska ntelnacionala, kel ina Vatikan
ogromne interese ma vzpostavitvi monarhij V Spaniji,
FranciJ, Avstriji in sploh povsod V EWopi, Otonovo pi-
znanje V Ameriki je bilo samo del naCrta, da Sc sprawl
nazaj ma prestole vse ubezne kralje. Med temi je bill tudi
neki ruski veliki knee, pretendent "a prestol Romanov-
cev, XII je cakal ma klic V Londonu, docim 81 je PariSki
grof re u1l svojo pot v Severno Afrko. Use ~evropske di-
n~astije, XII SO ali MISC ma prestolih, SO trdno odaocene, da
uresnicijo gori omenjene nacrte, ko napoci Nth cas-, pri
cemer bodo druga drugo vzajemno ~ppdpirale.
VISA ia kupcija je bila najbrze sklenjena in zapeca-
tena med Myronom Taylorjem in papezem v Rimu. To DO