RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-07
PIJACA RADA.

Nema tome dugo vremena Cd kada SIT ka-
pitalistGki apoogcari nastojavali. milom III
sIom, da dokazu da radna snaga i;e esnap
IT, da radnik niie primoran da ide ma pijacu
da proda syoju radnu snagu. da bi Sc odr-
gao IL zivotu. Ali sa cinjencom da ie radna
snapa espap deslo Sc kao sa drugim Gin jen-
cana = postane tolko ocigledna da iu je vi
Sc nemogute uspesno tajti. Tako smo videi
da Sc od nazad nekog yremena wise %nepo ie
dan put prizna da radna snaga jeste cspap
da Sc ona kupnje ma piaci kao druga roba.
Pre- diva meseca, Lawrence W. thinner.
direktor Diroa "a uposlenje koii je pod mad
zornistvom njujorskog sevucilista, ziavio je
svom eodisnjem iZvestaj ju sledece: "Mi sada
imademo II gradu New Yorku] situacilu IL ko-
lei ie potraznia "a radnike izvanredno niska.
te Il kojoi ponuda stvarno ne postoji''. To on
naziva "balansirana pijaca rada' On kaze da
je to stanje O kome sc sanialo ali koje je malo
ko ocekivao doziyeti Ali Zimmer priznaje da
to nje stanje koje je doslo da ostane. kazo
on: "Tendencia koja &c oboriti ovo stanit
stvar vec Sc razvija". Zatim obiasnjava kako
Sc sa mnogo strana otpuSta radnike i zavrsaya
sa ovim recima: ~ koiiko faza rata
razvia mi cemo vdeti poveGanu ponudu rada
pijaci'.
Marksista nie morao tekati gospodina
Zimmer-a ia takvo objasn jenje To je Marks
objasnio pre- wise cd sedamdeset Podina. Ali
kada istaknuti burzoask nautenjaci priznaju
ono sto svaki Marksista made, tada to svedo-
ci tacnost Marksistcke ekonomije.
Bilo je vreme kada su mnogi naivni rad
nici verovali da je Rooseveltov Novi Dill mai
sac ma resenje problema besposlice. Mi veruje
mo da mnogi cd njh sada znadu da su svi
pokusaji novodilasa bill decja igra, i da su
vrlo malo bill staniu da smanje ogromnu po-
nudu radnika Ma pijaci. kada nije bilo place.
ma kojoj da Sc proda roba koju bi ii radnici
prozveli. Mnogi su jamato naucili to, ola o.
no sto novodilas nisu bill u stanju postici "a
nekoliko godina,to ie Drugi Svetski Rat "re-
sio" "a nekolko meseci, Svakako da veliki bro1
radnika naivnih radnika mora da je dosao do
zakljucka, da kao sto je problem besposlce
"resen' sa ostvarenjem prozdrljive ratne pijace,
da &c Sc tai problem isto tako povratiti - sa
osvetom = kada Sc ratna pijaca zatvor
! A to trebalo bi da pomogne radnicima
da dodju do zakljucka da dok je radna snaga
espap, koia Sc kupuje prodaje kao ostala ro-
ba, da do toga vremena mi ne mozemo ocekiva-
ii ola &c Sc resiti problem gladi i mizerije II
sredini mogucnosti da Sc proizvede izobilje "a
sve clanove druStva A to b trebalo da uveri
radnika da je potrebno, kao sto je Marks re-
kao, da Sc unisti sistem najamnog ropstva.
Ako jedan broi radnika dodJe do takvce
zakljucka ta Sc organzuje politi6k ekonons
XII, kako to uci Socijalistika Radnicka Partija,
tada ce problem besposlice biti odstranjen jed
nom "a navek. Tada cemo mati drustveno
redjenje pod kojim radna snaga nece biti es-
pap, te, prema tome, nete radnik primati kao
sto danas prima, tex onoliko koliko je potrebno
da Sc odrzi zivotu, veG potpunu drustvenu
vrednost svoga proizvoda Tada cemo biti Il
stanju da iskoristimo sve sto proizvedemo, i
necemo morati cekati ma ratnu pijacu da bi
dobili posla.
Slus'o sam cd ljudi poslovicu ovu,
poSlovicu staru oil rvek novu.