RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-04-01

policija) napala je pomenuti mi
ting sa batinama, po svome obi
caju; toj tuci Iadnim oruziem
povredjeno je mnogo ljudi, cd ko-
jih su petorica umrli, iii zbog to-
ga sto su na nestu bill opasno
zgazeni, iii zbog posledica bati-
mania: miting je bio raziuren, a
nekoliko stotina pohvatanih bace-
no Il tamnicu. Ma isti nacin zlo-
stavljan je / jedan slican hitting
koji sc ne malo dana pre- toga
skuplo Il mestu Mencesteru, cd
koga sad nema nj traga. Tako su
gospodari po6eli 'citati lekciiu.'
U celoj zemlji nastalo je vrenje;
odrzani su zborovi koii su pokusa-
Ii neku grubu organizaciiu da Sc
odrzi drugi mitinp koii 6e Sc odu-
preti vlastinna Ogromna masa
skupila sc ma Skveru Trafalgaru
okolini (tada mesto sa izukrsta-
MIN u licama), ia masa bila ie
odvise velika da bi Sc mogla ogle-
dati samo sa policiiom naoruzanom
batinama; borba ie bila prilicno
bez krvoproli6a: ubijeno ie tri iii
cetiri coveka. oko deset polica-
jaca poginulo je guzvi, ostali
su umakli kako 81 mocli. Cim Sc
ovo desilo znacilo ie pobedu ga
narod. Sutra saw London (zamis-
lite sta je to moelo znaciti ono
doba) bio ie nemirnom staniu.
Mnogi Cd bogatasa pobegli su ma
imanja: izvrsna vlast skupila ie
yoisku. ali niie Sc usudila da ie
upotrebi; a policija nije Sc mogla
okupiti nj ma kome mestu, zato
sto Sc svuda diZaIa pobuna III
pretnje pobunom. Ali Mencest-
ru, gde narod niie bio tako hra-
bar. iii ne toliko ocaianiu kao
Londonu, zatvoreno ie mnogo ma
rodnih vodja. L Londonu IL Fede-
racije Uiedinjenih Radnika izdvo-
jio Sc savet vodia. konstituisao
Sc pod starim revolucionarnim !
menom Komitet JAYNE Bezbedno-
sti: ali kako niie imao izvezban j
naoruzan korpus liudi koji &c lei
napred, save. nije preduzeo agre
sivne mere. nego je samo oblepio
zidove nesto zavijenim proglasi-
ma ma narod da ne dopusta da bu-
de gazen. Mediutim, ma Skveru
Trafalgaru Komitet zakaze miting
"a cetrnaesti dan posle one dru-
ge carke.
Ia to medjuvreme varos Sc nj
kako nije smirivala. rad lie sa-
swim obustavljen. Novine - onda,
kao uvek dotle, gotovo sasvim Il
rukama gospodara - zapomagale |
81 kcd Wade da preduzme repre-
sivne mere; bogati gradjani for
mirali su narocito telo policije, ii
bill su naoruzani batinama kao il
redovna policija; mnogi Cd ovih
bill su snazni, uhranieni, krvani |
jedva su cekali da stu
pc u borbu; ali Vlada nije Sc u
da iii upotrebi. j zadovo-
Lila Sc da dobiie cd Parlamenta
potpuno ovlascenje da. moze ugu-
siti svaku pobunu da dovlaci u
London sve wise wise vojske. Ia
ko je protekla ottawa nedelia da-
ma posle velikog mitinga: gotovo
isto tako velihi miting odrzao Sc
u nedeliu, koji ie protekao vrlo
mirno. pojto ga niko nije uznemi-
rio. narod ie opet kliknuo .po-
beda'. Ali ponedeljak narod Sc
nrobudio osetio da ie nastala
glad. Ia posledniih nekoliko da-
ma grupe liudi isle su ulicana
nroseci (ili. ako hocete trazecD |
novac da kupe hranu: nesto IL
nesto IL straha, boga-
Til svet davao i'm ie prilieno mno-
60. Parohialne vlasti (nemam vre-
mena da vam obiasnjavam sada
tai izraz) takodje su davale svetu
htele ne htele onoliko hrane koli-
kc su mogle: Vlada, svoiim sla-
bim narodnim radionicama,. Ia
kodie ie hranila dobar hroi polu-
mrtvog sveta cd gladi. Ali uz to, |
rnoga stovarista sa hlebom i dru-