RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-01-28
Idealna India.

Idealna India.
Mr.. Matthews je u pred jasniim
izvestajima Timesu, ukazivao ka-
ko su vladaoci Indie, Il pojedi-
MIN slueajevima, spfetsyaIi iz-
rabljenoj mast da "a seke mis-
Ii. Cilj njegovog izvestaja iako
ne nameran, bese da ecrta otinsko
drzanje vladaoca, posIUsne drza-
ME onih mad kejima Sc ylada,
potpuno odsustvo interesa obeiu
strana pitanju nezavissesti, vi
sokog ziyotnog standards, vece
zastite naroda koji nikada ne pre-
stale znati sta je glad i~dHpoti-
zam. Gosteci Sc kao gost h>d prin-
ceva Indie, koji ga vode IA tur-
njeju urodjenih sredista, Mr. Mat
thewsov najcesci home ntaY ~jeste
da izrabljeni Indijanci vsse, 'Mi
smo zadovoljni sa posto5eein stva-
rima; zasto nam je petrebaa pro-
mena?" On priznaje da sa unu-
trasnjosti zemlje slaba ke4aunika-
CHA i cenzura britanshih nadrih
lordova i indijskih printeva uti-
Mill da masa iii nj malo re =xna "a
Kongresnu partiju njens-sedje
iii da ih ona poznaie MAO p4,ka
imena beg ikakve vazBestA DOH o.
brazovaniji avanturEi slsSaoci
sleduju sve politieke rasvitse
interesu svojeg seRstvenos saos-
ka da &c Britannia garaatsvati
njihovu vladu i bogatsesc. On
priznaje da vekovnu~ prazsovera,
oslan jivanje na -astre}csilu it'd,
goje cine in postonanim vladaeei-
ma Indie, cd kojih po nehe5i MOI
da sam iste uzimlje 'kao ,zaRneHu
"a misljenje drustvenu~-apAeija.
On priznaje takodjer, psesssinaa
Indie gde Sc cdirra}e dsuReno
vrenje j gde lokalni brisaaeAi /
indijski vladaoci nisa psk<ss.,i l1a
smrye svaki znak Hemira Afvi
.da su tamo demonstrscijeesitds, zs
nezavisnost bile mirne:ausetsne j
cisto politieke.
u Indiji je mozda ccnznea SIRE
zije nametnuta nege~sto~je- u iko-
joj drugoj zemlji. Ma 1G. esaoera
ciklon je jurnuo preko Bengal
Provincije udario je ~oErsnani
grad kalkutu, ubio ie ff:ooo. o.
soba. Ova '.ratna tajna" 'otasisena
je mace ign gnorantnen svctn o.
voj stvari dive nedelje kasnije, j
tako Sc ova cenzurska nlasspa O.
probala tako efektivno da le~Me-
ze upotrebiti postoieta issad1ea
vladajuca klasa.
Gandhi priznaje "a &c p,nsza-
visnoj Indiii "usuprot ,neJiA o.
sobnih gledista biti centralaa ad-
ministracija." On priznaje ssu-
prot njegove protivnosti nrema
modernoj transportaciji da &c pa
dalje biti zeljeznice u Ir.aili On
dalje priznaje da ce ta4s1jer u
suprot njegove protivnosti prena
masinama nadalje biti u THdiji
Industrial. Moderne -ekonesasl.e
drustvene potrebe zahtevaj,ts isko-
riscavanje moderne tehnike.
MaterijaIne i drustvene 7eotrebe
krGe put.
Slicno. ekononske srestvene
potrebe domacih kapitalista aCi-
je zahtepaju odvajanie etkbritan-
skog kapitalizma. Niihope +fetre-
be takodjer iziskuju da sni kon-
trolisu Kongres, da preu2ese ne
zavisnu Indiju u skladu ga tim
zahtevima. Seljacka j eraanHha
klasa takodjer in1aju potrete- ko-
je zahtevaju klasnu selucipa .Zbeg
toga sto stvarno britanski -kapita-
listi kontrolisu politicki i ehonom-
ski zivot zemlje postoji tendenci-
ia da sc misli da &c puka razase-
ma britanske vladavine "a aema6u
vladavinu Indie resiti sve steble-
me. Indijski kapitalisti znaju bo-
| lie cd toga i nadaju Sc da &c, cdr
| zati kontrolu buduGnosti Maije
pomocu sile nacionalizma. Nehru
zna bolie, ali je ma nesreea pfisi-
lien da njegov APPEL prema naeis-
| n ali7n1u Sini nro4a aSn iiiv, as,,As MIC.