RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-08-12

Zava burzoaSkl ZlvOt. - Marks.
Mnoge pouke mogu Sc povuci IL sramnog
pada Benta Mussonija, ali ona koja mama IL
On [padl dokazuje netacnost drzanja ola su
Fasisti bill postal gospodari svojih gospoda-
"a. To je bila tvrdnja, ne samo takozvanih Ii
berala, vec onih plutokratskih elemenata ko-
il, hvalise "postignuca" Fasizma ma jednoi
strani dok ma drugoj nastojavahu da lise kri-
vice ekonomsku oligarhiju, kojoj je Fasizam
sluzo, svih odgovornosti "a "preteranosti' Fa-
sizma.
U prvim godinama Fasistickog rezima,
prema iseljenom italijanskom istoricaru, Gae-
tano Salvemini, Ii njegovoj knjizi, pod seki-
rom Fasizma,', Mussolni je bio finansiran j
potpomagan cd strane bankra i industrijalis-
ia Ali nakon 1926. godine, tvrdjeno je da Sc
Mussolni oslobodio te zavisnosti "Fassticka
partija" zakljucuje istorcar. "nije wise orga-
nizacija pohlepnika II sluzbi kapitaizma. We:
ie ona postala neodvsna sila."
Uzimajuci uski neistorijski pogled fa-
sisticke moti, zaKljueak je prirodan. Pojedini
italijanski kapitalisti, cak mocni, wise puta
zlovoljno klanjahu pred Mussolinijevim nared-
bama. jamacno bilo in je mnogo koji su sa-
zaljevali svoje prloge njegovom dostizanju
moci sta wise, odsustvu krze sa pretnjom
drustvene pobune kao i invazije, Fassticka
partija bi jamacno prebrodila ma koju oluju
koju bi nezadovoljni kapitalisti mogli podig-
mutt. tako je izgledalo da su Mussolin ME
gova partiia bill svemocn i da su drzali sve
klase IL apsolutnoj potcinjenosti drzavi.
Da je to bila istina, Mussolini ne bi pao,
barem ne dok saveznicke vojske ne bi okupira-
Ii Italiju Posto IL tom slucaju on bi bio lisen
svoje moci po vajnskoj sill. Kao sto je bilo, on
je pao pred unutrasnjom silor pred silom ko-
ia je svakako mctnija cd puke zapovedi kra-
liza, iii pdluke njegovog fasistickog VEGA Kakva
je bila ia sla?
Prvenstveni izvor drustvene moci jeste e.
konomski u modernom svetu to je kontrola
mad industrijama. U Italiji, kao swim kapi-
talstiekim zemljama bile totalitarijanske
iii "demokratske'', ia je kontrola II rukama ka-
pitalisticke klase. / to je bla kapitalisticka
cligarhija Italije koja je podigla Mussoinija
do vlasti da bi spasla svoj sistem cd unutras-
meg pfOpaQa, OllgarHlJa kOJa Sc polCIiliid w.
talitarijanskim regulacijama kao ceni svog
opstanka = to je bila ia oligarhja koja ie
trazila dobila Mussolinijevu ostavku.
To je prva pouka koja Sc ina povuci IL
Mussolinijevog pada, ali to nije celia pouka.
Fasisticka partija propada, ali glavna social
ma i ekonomska moe ostaje nedirnuta. Daleko
cd pruzanja pretnje toj sill, saveznieke vojske
su sigurne "a memo podrzavanje menu od-
branu protv ma kakvog pokusaja koji bi joj
mogao pretiti cd socijalne revolucije To znaci
da ma koja vlada bila podignuta Italiji da
&c ona biti kaptalistieka vlada
Ina nekih koji iskreno veruju da. prem
da kapitalisticka, da &c vlada koja bude konac-
no uspostavljena Italiji prigrliti politieku de-
mokratiju, i da &c podupirati takozvana slo-
bodna poduzeca leila je otac toj veri. "Logika
stvari progovorice,' rece Marks, i italjanska
oligarhija koja je, davno, osetila da politicka
demokratija napada memo kasno vladanje,
osetila takodjer da je potcinjavanje ekonoms-
kim regulacijama Drzave cena njenog opstan-