RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-07
Nikslai Lenin:
Nikslaj Lenn:
Nacionalno Pitanje.
(Svrsetak)

Mi Sc oberucke potpisujemo pod
tim Meringovim zakljuckom. Pri-
neticemo samo da to shvatanJe
ostaje potpuno tacno u tom slu-
Eaiu, ako mi u argumentaclI ne
cdemo tako daleko, kao Mering.
Nema sumnje da je sadasnje sta
ME poljskog pitanja IL temelJa
drukcije, nego sto je bilo pre- 5O
godina. Ali oval sadasn]i polozaJ
He treba smatrati kao veean. Ne
ma sumnje, da je klasni antagc-
nizam danas daleko potisnuo ma
cionalno pitanje, ali ne moze Sc
Eategoricki tvrditi, bez opasnos-
ii da Sc padne u doktrinarstvo,
da nije moguce da Sc avansece-
nj, i,politicke drame privremeno po-
iavi ovo iii ono nacionalno pita-
ME. Nema sumnje da je uspos-
tava Poljske pre- pada kapitaliz-
ma vrlo neverovatna. ali Sc ne
moze reel da je ona apsolutno ne
moglca, da poljska burzoazija ne
bi mogla u izvesnim kombinacija-
ma stati ma stranu neEavisnos-
ii it. d. | ruska socijalna demo-
kratija nj ukoliko ne vezuje sebi
ruke. Isticuci svom programu
priznanje prava ma samooprede-
lienje nacija, ona racuna sa swim
mogucim kombinacijama, eak sa
swim kombinacijama, koje Sc mo-
gu uopste zamisliti. Tai program
nj malo ne iskljucuje moguenost
da spoljski proletarijat istakne
kao svoju parolu slobodnu ne
zavisnu poljsku republiku, pa ma
kar verovatnost ostvarenja te pa
role pre- socijalizma bila sasvim
ristavna. Oval program trazi sa-
mo to da prava socijalisticka parti-
Ia ne denoraliSe proletersku svest
da ne pomracuje klasnu borbu.
da ne sablaznjava radnicku klasI
burzoasko-demckr frazama,
da ne krsi jedinstvo savremene
poIiticke borbe proletarijata. Bas
u tom uslovu, pod kojim mi jedino
priznajemo samoopredeljenje, i
lezi suStina stvari. Uzalud PPS
hoee da stvar predstavi tako kao
da nju cd ruskih iii nemaekih So
ciialdemokrata deli njihovo odri-
canie prava ma samoopredeljenje,
prava ma teznju "a siobodom me-
zavisnom Republican. Ne to, ne
60 zaboravljanje klasnog stanovis-
ia, pomracavanje tog stanovista
sovinizmom, krsenje jedinstva sa-
DAME pol;ticke bcrbe, - to je ono,
Ste nam ne dopusta da PPS sma-
tramo "a pravu radnieku social
demokratsku partiju. Evo, ma pr,
kako obicno postavlja pitanje PPS:
".-..mi mozemo Same oslabiti carl
zam, otrgnuvsi cd MEGA Poljsku,
zbaciti ga moraju ruski drugo-
VIZ. Iii Jos: "...posle pada apsolu-
tizma, mi bismo resili svoju sud-
binu pcsto tako sto bismo Sc od-
vojili cd Rusije". Vidite, do kak-
viii neverovatnih zakljueaka do
vodi ova neverovatna logika, cak
sa gledista programtskog zahteva
cspostave Poljske. Posto jedna cd
n.nogih (ali pod gospodstvom bur-
xeazije, nikako ne osiguranih pot
runo) posledica demokratske e.
volucije jeste uspostava Poljske,
stoga poljski proletarijat ne treba
da sc bori zajedno "a svrgavanje
.carizma, nego "samo" "a njegovo
slabljenje pomocu odvajanja Poll
ske. Post0 ruski carizam zaklju-
Suje sve tesnji savez sa burzoa-
zijom yladama nemackom, aus
trijcm t. d., stOga poljski prole-
tarijat mora oslabiti svoj savez
ga ruskim, nemackim i drugim
sproletarijatom, sa kojim Sc on sa-
da bori protiv jednog te' istog jar
ma. To ne znaci nista drugo ne
60 zrtvovanje najbitnijih interesa
proletarijata korist burzoasko-
<lemokraskog shvatanja nacional-
ne nezavisnosti. Raspad Rusije, za
kojim hoce da tezi PPS "a razli-
ku cd naseg ella svrgavanja ap-
sOIutizma, estate ostace suplja
fraza sve dok ekonomski razvitaK
bude sve tesnje ujedinjavao raz-
I, :oa ol;A;Sko oo1;no