Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-04-02

AGOOC d1111duX OO1 a.
tlly zraky celeho sveta k tie ca
SIT Evropy, kde cd Leningradu
az pc vrcholky Kavkazu jsou
pc dlouhou Tadu mesicI kona-
ny ciny statecnosti, vytrvalosti,
silly ducha a bezmerneho sebe-
obetovanf jedontlivc1 i celych
utvaru vojenskych i partyzan-
skych, ably byla ochranena svo-
boda narodG Sov6tskeho Svazu
a vedle nj i svoboda ostatnich
narodG evropskych, ktere by
dnesnimi svymi silami, nasilim
spoutanymi, nebyly dlouho
schopny vyhnati nepritele re
svych zemf a z1ti zivotem. iaky
jim nalezf.
Sympatie po~citovane dnes k
Rude armada vsemi svobody
milovnymi narody, je jiste slime
predstizena bratrskymi city ma
roda ceskoslovensk6ho, teto
nejzapadnejsf slovanske basty,
hled1cf vzdy k slovanskemu w
chodu jake k s1le, o nfz je mo-
zno Sc opf1ti We chvflich nej-
tezsfch. Ma sovetskou Rudou
armada myslime vsak dnes s
pOcity pratelstvf i proto, re to
byli Cechoslovaci, kteri NELL
veliky vliv navybudovanf SOVIET
ske branne moci a re to byli ia
Ike oni, kteTf bojovali pc prve
spolu s Rudou armadou proti
NemcGm V bojfch u Bachmace,
prOvincialnim to meste ukrajin
skem, jez v historic nasich rus
kych legi1 z minute svetove val
ky hralo tax vyznamnou 1lohu.
Jeho okol1 bylo svedkem nejen
statecnosti a vytrvalosti cesko-
slovenskych dobrovolcG, prihla
sivsfch Sc ma Rusi pod prapory
Masarykovy, ale i zkouskou
bratrskeho ducha armada, je-
jfz jedna cast, majfcf moznost
vyhnouti Sc boji S Nemci a Cd
jeti k volnemu tehdy vychodu,
zavrhla tuto moznost a posta-
villa Sc N6mcGm do cesty, ably
zajistila volny odchod jine sve
divise, jez byla zdrzena ma nu-
cenem 1stupu z Ukrajiny pro-
to, re byla nucena jfti pesky te-
m6F 500 KIN.
zeleznicnf uzel Bachmac, le-
zfcf ma severovychod cd Kieva,
zdal sc byt NemcGm nejprfhod
n6jSfm mfstem k tomu, ably "a
skocili ceskos. ovenske cast a
zbavili sc tax nejen nenavide-
nych "velezradcG", nybrz i je-
dine dobTe organisovane vojen-
ske jednotky ma Ukraine. Rus
ka armada tedy jiz neexistova-
la, vojaci Sc rozesli domG v ma
deli, re opravdu jiz nadesel ko-
nee valky, kterou z duse nena-
vid6li. Take casti ceskosloven-
ske m6ly byt rozpraseny Poole
nGmeck6ho rozkazu daneho
Sov6t1m V Brestu Litevskem, a.
lie ma 1zemf Ruska nebylo teh-
dy nikoho, KIDD by ten rozkaz
mohl splnit. Proto Sc no Mem
CT chopili sami a NELL veru dos
ii sill k tomu, ably svGj plan u
skutecnili.
Bylo to pocatkem brezna
1918, kdyz Sc Sc tTf stran pc
drahach a silnicfch hnali k
Bachmaci a kdy Sc jiz vid6li
byt vft6zi mad slabs1mi a nepo-
m6rne hdTe vyzbrojenymi Cd
Oily ceskoslovenskymi, z nichz
dobra polovina byla jest6 dale
ko pred Bachmacem a utyrana
nekonecnou chGzf pc bahni-
tych ruskych cestach nebo il
pollen tam, kde nepr1tel cesty
zahrazoval. Nemecke divise
dostaly rozkaz, re must "a kaz-
dou cenu zabranit odchodu csl.
casti z Ukrajiny a N6mci chteli
tento rozkaz splnit nejen pres
IIS, lily VIZ L OC11OC11C, hOyA O1O "
Cechoslovaky, ktere nikdy ne
nell radi pro vytrvalost S jakou
zahrazujf pc staletf cesty ne
mecke rozpinavosti ma vychod i
ma Jill.
Postaven1 ceskoslovenskych
dobrovolc6 bylo nesmfrne tez-
Ike, ale rvali Sc S Nemci O kaz-
dou stopu pGdy, krvf zbrocene
a vydrzeli Sc branit az do IA.
bTezna, kdy Sc v Bachmaci ma
stehovali do vlakG posledni vo-
jaci prve divise a nastoupili ce-
stu ma vychod, poole pokynu
Masarykovych. Ztraty nasich
legif byly znacne, n6kolik set
mrtvych zGstalo ma polich oko-
10 Bachmace, nebot jiz tehdy
byli pouze mrtv1. Nemci niko-