Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-02

ma ma smolenske fronte pablo
sest set NemcG pri trech mar
nych pokusech o utok ma ruske
LIME. Prave tax doslo k lokal-
MIN srazkam u Sevska. Ma Sc
vern1 fronte v Karelii Rusove
zabili 200 Flint pTi 1toku ma
finske posice. Osm nemeckych
letadel bylo sestreleno We vzdu
chu a znacne mnozstvf zniceno
ma letistfch pTi naletech SOVIET
skeho letectva ma cetna nemec-
ka letiste "a frontou. Pr ne
meckem pokusu o nalet ma Lee
ningrad ztratili Nemci dvanact
letadel. Rusove bombardovali
zeleznicnf ugly Orsa a Kara
cev "a nemeckou frontou.
V TichomoTf provedli letci z
MarArthurova letectva prud-
ky nalet ma Rabaul, hlavn1 ja-
ponskou zakladnu ma Novobrit
skych ostrovech. Japonci tyr
df, re b6hem ctyf dnG americ-
kych naletG ma Salamounovy O.
strovy s~estTelili dvacet devet a.
merickych letadel.
Americti letci napadli Celebes.
Americke bombovacf aero
plany Liberators podnikly "a.
cervna prvnf nalet ma Macas-
sar a holandsky Celebes a bonn
bovaly japonsky kTiznfk. Anne
rictf letci vykonali okruznf ces-
tn ash 1000 mil a spustili asi 80
tun bomb. KTizn1k pc bombo-
vanf Sc vznal a rovnez jedna
zasobovacf LODI, nachazejfcf Sc
V prfstavu, byla zasazena. Pou-
re jeden nepTatelsky aeroplan
pokusil Sc prekaziti bombovanf
"a to vsak rychlopalna profile
tecka della zahajila prudkou
stfelbu prot Liberators. Letci
bombovali prfstavy, mesta a
lod'stvo nepratelske.
V Juliana a Wilhemina byly
bombami zanfceny velike po-
zary a plameny bylo lie POGO
rovati ma vzdalenost 70 mil.
AMERICKE LODSTVO
"
OPET POVESTI o
BEZPROSTREDNf INVASI.
Vzpoura posadek nemeckych
ponorek. - SO nsmeckych di-
visi z Ruska do zapadni Evro.
Ply. - Nalety ma letiste " Rec.
ku. - Srazky a letecke boje
ma ruske fronte.
Nacisticky rozhlas tvrdi, re
velka eskadra americkych va
lecnych lodi priplula do Sire
domorf a spojila Sc s britskym
valecnym lodstvem. Tato zpra-
va = je-li pravdiva = potvr-
zuje pf1pravu ddlezitych vylo,
dovaclch a invasn1ch operaci
ma jihu Evropy.
V Londyne Sc tvrdi, re Mem
ci re strachu pred zTfzenfm
druhe fronty odvolali z Ruska
padesat divisi ma zapad a ma
Jill Evropy.
DGlezita je zprava, ktera
pfichaz1 re Svedska. V nor
skem Trondheimu Sc pry vzou-
fily posadky sesti nemeckych
ponorek a spolecne s dGstojnf-
ky pry odmftly vyplout do mo-
re. Vsichni muzi byli pry Cd
vezeni do vojenske venice po-
biz Osla. Jestlize Sc tato zpra-
va potvrdf, niue NIT nejdale-
kosahlejs1 nasledky. V minu-
lie valce byly to rovnez posad-
ky nemeckych ponorek, a "a
mimi posadky valecneho LODI
silva, ktere sc prvnf vzbourily a
odmitly odplout prot neprite-
Ii. Nekolik tydnG pc teto vzpou
re, ktera byla ovsem krvave pc
tlacena, sc NemeckO ZhrOutllO,
Zat1m v ocekavan1 velkych
bojG a operac1, ktere mali val
ku rozhodnout, vsechno Sc O.
mezuje pouze ma leteckou val
ku.V pondelf byl bombovan CO
logne a Hamburg
Britske letectvo opet pfepa.
do nemecky konvoj u holland.
skych brehG a potopilo til lodi
Nemci a Italove tvrd1, re je.
jich letectvo prepadlo a bonn
bardovalo spojenecke konvoje
We Stredomorf, pTi cemz prJ
bylo nekolik vojenskych trans
portG potopeno. Re spojenec.
kych pramen1 nebyla tate
zprava potvrzena.
Americke a britske letectvt
pokracovalo v prudkem bonn
bardovan1 sicilskych. sardin