RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-08-12
POGLAVI1JE III.

Druga Internacionala nije bila Internaci
onala II Marksstickom smislu te reci Ona ie
bila utlruzenje naconalnih partiia cd kojih su
vecina (ukljucujuci sve veike istaknute par
tiie) bile "internaconalne samo do ovog ste
pena one SUI verovale da ce rezutat njho-
viii nastoiania bti "medjunarodno bratimlje-
ME naroda.'' Ia fraza, pisao je Marks Il svojoj
kritici Gotskog Programa, bila je 'tpozajmie-
Ma cd burzoaske lige "a mir slobodu, koja Sc
toboze smatra [po nemaekoj Radni6koj parti
il da prolazi "a ekvivalent med djunarodnog
bratimljenja radniGkih klasa njhovoj zajed-
nickoi borbi protiv vladajuch klasa nihovih
vlada.''
Postoji ogromna razlika izmedju naconal-
he paltije koja ocekuie rezultat svoie aktiv-
nosti medjunarodno brat.mljenje naroda'
paltije koja, premda organizovana saglas-
nost sa nacionalnim fcrmama bratimi Sc sa
radnicima svugde i, do granica svo5ih sposob-
nost pomaze i'm II borbi protiv njihovih IL
rabljvaea. Ma kako da prve papagajski po-
navliale lozinke internacionalne solidarnosti
ratlnicke klase, njihove paznje uperene su na
nacionaInu borbu, cak do stepena ola namigu-
iu ma zlocine svog klasnog nepriiatelja kada
Sc Il zlocini vrse mad radnicima druge zemlje
Istinska partija radnicke klase, drugu ru-
ku, praktikuje internacionaizam i ona ne ig-
ncrise zIo6ine svog nacionalnog klasnog nepri-
iatelia kada Sc ii vrse protv radnika drug.h
zemalja kao sto ne ignorise zlocine vladajucc
klase kod kuce.
Takav nternacionalzam kakav je posto-
iao II Drugoi International bio je ogranicen
ma protu-ratnu aktivnost. De Leon je to prime
ito vrIo rano. 1900. on je opsao internacional-
ne kongrese kao "mirovne manifestacile bit
nosti. -. manifestaciie koie su imale "a cili
Ja opemenu kapitalisticke Wade Europe, koje
su uvek na rubu rata, ola njihove almije, ma
kako dobro dsciplinovane upravljane, moge
bi Sc neodazvati naredbama, u slueaju rata, sa
odusevljenjem kao sto su to cnile kada nije
bio Socijalista medju NINA
Basl-sd Kongres 1912 godine ina koga S.
L. P nije poslala deegata) izdao je manifest
koji ie bio namenjen kao direktna opomena
vladama Europe da &c radnici svih zemalja
stajati cvrsto ujedinjeni ako tie Wade otpocnu
ration. Nepogresiv ie bio znacai ocevidnih
kao ratnih priprema- na swim stranama. 'Ma
koga casa velike evropske nacije mogle bi da
sc bace iedna na drugu, tai zlocin protiv Co
vecanstva i razuma ne moze biti opraydan sa
ikakvim izgovorom da Sc on vrsi interesu
naroda, receno ie u manifestu. Manifest je
razgolicio kap.talisticko suparnistvo i klasnu
diplomatiju koja je izazivala oruzanu borbu
proglasio je ola je scela Socijalisticka 1nterna-
cionala jednodusna" opoziciji prot.v namera
yladara. Konacno, manifest je pozivao radni-
ke svugde ola "nastoje ola Wade uvek imaiu
pred ocima stalnu opreznost strastvenu zelju
celog proletarijata "a mir!' Manifest je bio
daleko od zadovolj javajuceg, ali njegovo nagla-
s.vanie internacionalne solidarnosti radnicke
klase probudilo je nadu da, ma Sta Sc desilo,
Socialist &c biti nepQpustljiv.
Ma zalost, manifest je imao da ostane Ia
lostna j nevoljna stvar liza koje nije bilo z..vu-
&c we're. On je istovremeno bio optuzba i,
svojim neoducnim frazama, ponavljanjem
formuli, objasnjenje veikog odmetnistva 1914.
godine.
Decembra 1913. godine Internacionaln;
Socijalisticki Bro sastao Sc da panra Ia jos
jedan Kongres ma kome Sc ocekivalo da ce Bas-
le-ski manifest bit ponovo potvrdien. Vaznost
tog Kongresa, koji Sc imao odrzati Becu, av-
gusta 1914. (sudbonosni mesec!), poGivala ie
ne samo u kriticnoi internacionalnoj situaci-