RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-08-05

JcUIilIca. j
legat, Mrs. Faas-IIardegger ucinila je ogrom-
III utisak ma De Leona. On ie niu smatrao kao
jednu od naj-' obetavaiutih novih figura ma
Stnttgartskom Kongresu'' komentalisao je
opslrno njenoj gotovoj spremi "a razumeva-
NE revolucionaIne uloge zanatskih juniia.
Premda od niih zahtevalo da povuku
lezouciju, De Leon i Heslewood odbse Oni
nIsu mogH primti ncmaGku "Omnibus' rezo-
luciiu posto ie bila nerazumlliva nie emilia
,azliku zmedju funkcije partiic i juniic. De
Leon je cltirao Marksov aforizam da "Samo
ckonomska organizaciia je u staniu da pokre-
ne jednu istinsku poitiGku partiiu rada tako
podigne tvrdiavu plotiv moci kapitaa.'' Ma
kon sto je sednca odbora svIsena, De Leon
plistupi Baer, nemaGki delegat kome Sc daIo
kredt ia sasav ''Omnibus'' rezouciie Baer
Sc osefao kao da je ukoren pokusao ie da o
pravda svoj proreSetani rad. On je poGeo sa
napadom taGnost Marksove iziave o zanats-
kim junijama niihovih odnosa prema polite
kim partiiama, "a ''dokaz'' da Marks niie to
kazao, nayadjao ie neke paragrafe svoie rezo-
lucije. Da je Marks ucino takvu iziavu, argu-
mentisao je Bacr, ii paragrafi ne hi bill ukl iu-
GenI! De Leon odstrani to dobroduSno calendar
juci Baera da dokaze da ie proGitao svc sto ie
Marks napisao. To Baer nije pokusao da IL
radi
Docniie autor 'Omnbus'' rezoluciie pov-
rati tvrdnji drzaniem da s. l.. P-l.
W. W. rezoluci ia ina tn slabost Sto je stvorena
suvise po americkom kalupu. e. isl zu sehr
auf Amerikanischen zugespitzt." Ma ta pos
letlnii argumenat De Leon odgovor:
''To niie slabost, to ie wilma. ia sam Gi-
tao komisiiama, imenovanih IL Nemacke IL
Francuske i cak iz takve kapitalistGke zemlie
kao Sto ie Engleska, da idu Amerku i da
nauce kako americka kapitalisticka klasa zna
ia iscedi toiko bogatstva liz radnika ia nj
sam nikada tuo i jednoj komisii il Amerike
koja je b:la posata Francusku, Engleshu iii
Nematku da tamo u6i umetnost izrabjivanj ia.
Je Ii Ii iasno!'
Baer je izgledao zamislien.
Reel Gu ti,'' produzi De Leon 'sSta Sc
des u kapitalistickom svetu Amerike cd in
ternacionalne je vaznosti; Sta Sc desi NemaG-
koj niie.''
Nemocan da odgovori na to, Baer Sc pow
lati "a treci okrSai, ovog puta sa izjavom da
1e pronasaO smrtu konradikciiu IL rezoluciii
S. l.. P.-I. W. w. "kontradikcia'' je bila
u recenici koia proglasuie da ie juniia "sadas-
Mi embrio zaiednice Rada'' i u drugoj recent
ci da neutralnost prema zanatskim juni jana
''leste ravna neutralnosti prema mahinacia-
ma kapitalstcke klase.' s'To znaci da su ill-
nije mahinacije kapitalistiGke klase Kako mo-
gu bit embrio buduceg drustva?' Baer
capita pobedonosno.
''Dragi Baer [Lieber Baer], odgovori De
Leon, ''kazi Kauckome@ "a meme da ako ia od-
bijem biti neutralan Il borbama izmedju moga
brata i spetkaskog lopova, ia proglasm ak
ciie poslednieg 'mahinacijama,' IL toga ne sle-
d da ia "a to protvrecm sebi tome sto ia
zbog toga proglasnjem moga brata 'lopovom,
i moran ia MEGA gledati kao takvog. Sasma
obratno. Mozes dodati da eovek ie opravdan
tome da ocekuje od delegate characterization
kcngresu da imadu izvesan minimum mterna-
cionalne informaciie. America - i tako &c
biti u swim drugm zemliama II sravnieniu ka-
ko Sc one razviju = mi imademo dive grupe
junila - IWW, i, siroko govoreci, AFR, pos
lednja je mahinaciia' kapitalisticke klase Os-
tati neutraan u borbi izmedju te dve iuniic
znaci ostati neutralan prema mahinacijama ka-
ptalizma.'
Cd 1885, kada je po prvi put prisustvovao
na characterization Kongresu u Znriehu. De
Leon lie dobio utisak obradjenog neznania ev-
ropskih istaknutih ljudi koliko sc ticalo poz-
navanja Amerike. Ali njegovo strplienie bilo
je beskrajno. 'Gusto ko najgusca mo6vara,' -
on je trezveno komentarisao nakon okrsaia sd
Baerom, "jeste mocvara krivog obavestenj ia,
predrasuda laznog rezonovanja kroz koji So
ciJalizam mora da probija Ali svakako, nema
mesta "a ocajavanje Kapitalizam razviia tre-
Mira vojnike koii &c ga oboriti. On sam sluzi
kao antidota greskama koje radia''