Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-03-05
DOPIS.
Phoenix, "a. 1nora 1913

Phoenix, "a. 1nora 1913.
Ctena redakce!
V posledn1m mem dopise jsem
sc zmlnil O velkem meteoru kra
teru, ktery Sc nachazf v sever
nj cast stTednf lArizony. Nynl
mi pTislo do ruky jedno cfslo
"Arizona Highway Magazine.
ktere o tonic krateru obsfrneji
pojednava. Mezi jinym Mr..
Harry Locke pfse: "Vsichni u
cenci a geologove Sc srovnavajf
v jejich mfnen1, re nekdy pred
1000 az 5000 Lefty letel velky
meteor a S MIN mnoho mensfch
vesmfrem, a pTiblfzil sc ma sve
ceste velmi bl1zko k nasf zeme-
kouli, takze magneticka sfla te-
to no pritahla k sobe. Tim sc
stale, re tento meteor narazil
ma naSi zemi a hluboko sc do nj
zaryl. Poole velikosti a hloub-
ky soudi tito ucenci, re musel
letet nejmene 40 mil "a vteTi-
nu. T1mto hroznym narazem
vzedmula Sc zeme okolo tohoto
krateru do vyse 115 az $50
stop, a tato vlna zemska dosud
tam stoj1."
V roce 1886 nekolik mexic-
kych ovcakG nasbfralo v okoli
teto velke jamy vice mensfch
cernych kamen1 a donesli je L.
rednfkdm cd drahy, ktefi je
zaslali ma vychod, kde byly u
znany Ia meteory. 0 tom do
zvedel Sc Mr.. Barringer z Phi
ladelphie a hned sc vydal ma
cestu k vysetren1. S jeho prf-
: telem Tilghmanem obstarali k
ltomu potrebny kapital a v roce
: 1902 zapocali S pracf k vynajitf
: jak hluboko ten meteor lei. A
lie nepochodili, neb vrtali kol-
mo do krateru, az v roce 1920
dGlni spolecnost standard L
ron Co." navrtala dalsfch neko-
lik dir v okolf a nasli ten mete-
or We hloubce 1876 stop sme-
rem k jihu cd krateru. Toto
dokazuje, re ten meteor letel
As stupnG smernicf, totiz sikmo
a udelal $500 stop dlouhy tu-
mel. V roce 1928-1931 pokusi-
la Sc jina spolecnost jmenem
Meteor Crater Exploration &
Mining Co." vykopati 1900
stop hlubokou sachtu k tomu
1celu a lie We hloubce 670 stop
narazila ma velky podzemn1
proud vody re musela pokusu
toho zanechat.
Vaha toho meteoru Sc odha-
duje okolo 100000 tun.
Zvlastni je, re Indiani v okolf
tom zijlcf jsou velmi ~poverciv1
a "a zadnou cenu by nezvedli
kusy meteor1. ktere Sc az do
poslednf DOLBY hojne nalezaly v
okol1 krateru, a zvlaste ne Sc k
teto dire pTibl1ziti anebo do
konce do tohoto krateru Mailed
nouti. Kdyz pozorovali ty rGz-
ne vyzkumne prace, zacali Sc
zaflkavati a jisto jiste proroko-
vail re B1h Ohne ony vetrelce
ztresta.. Ovsem re prace byla
provadena dale, jake by Sc a.
nj nechumelilo. Cd tie dolby by
10 nalezeno v okoll toho krate-
ru velke mnozstvf meteorn cd
2 unc1 az do 1O4O ID. vaz1c1ch.
Zvlaste velky hospodaTsky
rozmach Sc ocekava v Arizone
v povalecne dobe. Posledni "a
sedan1 statnl zakonodarny Cd
hlasovalo proveden1 move stav-
by obrovske pfehrady ma fece
Colorado v severnl Arizone, a
noveho kanalu vic nez 200 mil
dlouheho. T1mto kanalem pTi-
vedli by vic nez 100000 akro
vych stop vody do stredni a jiz-
nj Arizony, a zavodnili by s nj
pres 100000 akrG pddy KITE
ra jak Sc necha ocekavati by
delala dizzy. V Is nebo 20 le-
tech az by Sc tyto 1dol1 zalid-
nily pfineslo by to jak Sc odha-
duje bohatstvf v podobe jedno-
no bilionu dollar1. PROT tomu-
to usneseni podalo protest Sdru
zenl majitelI nyn1 zavodne-
nych pozemkG, re pry by bylo
tech pozemk1 moe a re oni by
byli tim poskozeni nasledkem
opadnutf ceny jejich pozemk1.
Pozoruhodne je, re pred neko-
lika lety sc zaj1mala Japonska
vlada O svedenf vody z teto re-
ky, ovsem v jinem miste a Size:
chtela ~vystavet tuto pfehradu v.
mistech kde hranic1 Arizona S
Mexikem, a zavodnit velkou