RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-20
uloga Dosejenog Radnika AmeTGkom Radnickom Podeu

| ljani kako cd strane stanovni-
/ stva opste, tako i cd strane
postojecih radnickih organizaci-
ia. Ali nije bilo tako $ ovim
mnogobrojnim nemaGkim radnici-
ma. Bio in je vrlo mnogo, da bi
sc mogli brzo probavljati; a re-
zultat ovoga bese tai, da su oni
obrazovali nemacke kvartove po
raznim gradovima, osnivali iuni-
je nemackoga jezika radiii u
nemackim radionicama, cesto
su puta j industrije, kao pivar-
ska, glasovirska, stolarska dru-
ge, bile skoro potpuno pod njiho-
vom prevlascu - smislu, sto su
skoro svi uposlenici tih industrial
bill nemacke narodnosti.
Naporedo sa tim nemaakim do
selienicima jatomice su dolazili
radnici i il drugih evropskih ze-
malta. Isprva sl veeinom dolazili
IL Zapadne Europe, britanskih
ostrva, skandinavskih zemalia,
Italiie, Holandiie it'd, ali nakon
spansko-americkog rata, kada ie
americki industriiski trgovacki
| imrerii riializam po6eo da odvija
| svoia krila, brza ekspamZija Isl
renie) naiglavnijih americkih in
dustrija donese move bujice ev-
ropskih doseljenika. Owl veGinom
dolazahu IL istoene jugoistocne
Europe, te bejahu, obratno pre-
1 ovladiuiutem radnickom karak-
teru doseljenika il zapadne Evro-
pc, poglavito seljacki sloj - sa
seliaGkom dusom - koga je tre-
balo usuti Il flasu. muGkati tako
preobrazavati II fabricke druge
radnike Amerike. Ogromni dec
ovih dcseljenika bese usisan Cd
najglavniiih industrial owe zem-
lie, kao sto su: ugljokopacka, ce-
LENA, tkacka, zeljezni:ka, mesar-
ska automobilna: a drugi su do
pali farmama. Dosli su Il tako
velikom broju, da su morali osta-
viii svoga traga ma stanju pro-
izvodnje. Buduci vecinom seljac-
koga porekla i, zhog toga, beZ
srreme "a industrijske poslove,
NINA behu namenjeni teski
!; slabo-placeni radovi u tim indus
riiama. Ina ajuei ma umu masu,
: ne izuzetke, neraZumevanje je-
zika. nacin mislienja, starokrai- j.
! ske tradicije i druge slicne styari
stajahu ma puta da Sc njihov brol
oseti i ucini in cd takvog upliva
II radnickom pokretu owe zemlje,
kakav dopusta njihov broj.
Ma politickoj strani pokreta,
oni su sledovali pomagali tako-
zvanu Socijalistieku Partiju, po-
sto ona bese jedina partija, "a
koiu su oni cuE; samo izuzeci
uspevahu doci u dodir sa Soci-
: jalistickom Radnickom Partition,
: - jednim politickim radnickim
pokretom sa jasnim revolucionar-
| MIN nacelima taktikom, koia je
dostojna tih nasela. Kada je IL
: bila Ruska Revolucija, njena ma
|, pla bura pomete owe radnike. Po-
sto Sc Jos nisu ukorenili ame-
: rickom zemljistu, pcsto nisu razu.
: mevali prilike zenllie, posto nisu
znali koiim putem da krenu pod
tim prilikama, oni postadose la
: kim plenom brbljavog demagoga
i zatim zrtvama zamke, ma koiu
in je on naveo. Iskocivsi IL pleha
. Socijalisticke Partije - skorc
razbivsi to zariste kompromisa pr
, tom skoku - oni uskocise Il psefl-
: dokomunstiSku vatru tako Sc CAD
no opekcse II karnivalu progona
koji su zatim nastupili, da i'm je
l danas broj sweden, ukoliko Sc po
/ liticke organizacije tiSe, skoro ns
nisticu.
Ma ekonomskoj strani stvar
, moze Sc reel, da su ii stranojeZic.
nj radnici, kao masa, neorganizo
j vani. U nekim industrijama, kae
: celicnoj, tkaekoj mesarskoj, ei
n;eni 81 sroradicni pokusaji d.
sc organizuju, kada bi pod tere
tom nepodnosljivih prilika 20 ma
gonu izbili revolti, koji cesto uzi.