davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1943-05-24

Dr. Andrew SantopietrO Is gem eral chairman of the annual ban quet of the Poker Pin League slated at the Copper Kettle on Meriden road Saturday evening of this week from 9 p. m. to l q. m. Patsy TravisanO Is chair man of the affair, assisted by Johnny Pace, Charley MaSon' Louie Gentle and Al Fusco. The guests of honor will be Joseph Manganaro, 8 former president of the league, and George T. Dillon of the Waterbury Democrat.
The Waterbury Democrat., 1943-05-24

Good NlGht..
Henderson daily dispatch., 1943-12-17

d....,-, r,.--.r .''"
.u,. ... ,,.,. ..
..... o.. .......- ...
...... ... .i.... " .".
...,
r.,.. ....s. .. ....:
a.,- . .....
g..Ia..,. ... r..
Gr.r5 IN ....' o.. "a ,,
y,..,- H.. No.
Cd. u.,
...r. . l........ .. ....
.,.. IN. -..-... ... .... ID, Ice.
ma ipu.d,u ..~. l.....
LII .1.n' .,.. o..
-.rfry &, H.. &c.
INV fr.rr ..... .,...a q.
Henderson daily dispatch., 1943-12-17
Special Church Program

a special program viii be con-
Quoted at Spring Street Baptist
church Monday evening. December
20. AT Q O'Clock. The public is cor
daily invited to DC present.
Henderson daily dispatch., 1943-12-17

Fifty-.hrCc plants i'm India are now
making prOducCr-gas equipment.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Izbori u FinskOi

Risto Ryti ponovo je "iZabran'
ia premijera Finske. Moskovski
radio, proslog petka, professional
ie protiv izbora i nazvao Finske
izbore "nelegalnim". Moskva da-
lie optuzuje da je "Ryti davno
poznat kao tvrdi sampion sovinis-
tickih planova "a takozvanu vecu
Finsku zagovarac tesne alliance
sa nacistima. Ryti ugrabi svaku
priliku da podvuce finsku goto-
vost da pomazu nacistima do kra-
ia. Vladajuca klika Finske napra-
villa je komediju cd izbora. Sve
uloge behu razdeljene i rezulta-
ii su Sc znali pre- izbora.'
Ali pored svega toga, vesti jaw
ljaju da Sc vec sada vode mirovnl
prigovori izmedju predstavnika
Finske Ujedinjenih Nacija. Ia
masna je ia burzoaska diplomati-
ia. Kamo srece da je Sovjetska
Rusiia ostavila burzoasku dlplo-
matiiu, burzoaskim diplomatima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Crvena Armiia

kroz proslu nedelju dana, cd
zauzimanja Harkova, Crvena Ar
mia je osvojila jos tri prili3no
vazna mesta ma putu "a Kiev,
glavnom gradu Ukraine. Osvoje-
no je mesto Sunny, 100 milja Sc
verozapadno cd Harkova; Akh-
tyrka, AZ mile JUNO cd Harkova
Lebedin koji Sc nalazi ma po pu-
ia izmedju Sunny Akbtyrka 90
milja dalje zapadno cd Harkova.
kada sc owl redovi pisu, vesti ka-
zu da Sc Crvena Armija nalazi
tex 100 milja daleko Cd Kieva.
l tako Crvena Armiia slavi svo-
ju 25-u godisnjicu ma ratnom from
tn. l u Londonu je 'proslavljena"
25-a godisnjica Crvene Armije.
Cudoviste te londonske proslave,
prema vestima, sastoji Sc Il tome
da je ista grupa pevala Interna
cionalu Boze Cuvaj kralja. vi
Sc 0 tome narednom broju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Papina desna ruka
kOnferiSe sa FrankOm.
ko Zna ?

Arhibiskup Srellman, koji Sc
krenuo "a Rim II isto vreme kada
bese javljeno da Sc "a Rim krece
jedna Sovjetska diplomatska mi
sija, stigao je spaniju j odrzao
konferencije sa krvolokom Fran
kom i njegovim ministrom vain
skin posala. Spellman Sc sada ma
lazi Rimu gde ce, prema vesti-
ma, ostati 10 dana. Ma povratku
"a Sjedinjene Drzave, opet ce Sc
zaustaviti Madridu.
Interesantno &c biti kada do
die izvestaj sa rimske konferen-
cije ma kojoj ce biti zastupane
takve krajnosti kakve tesko da je
upamtila jedna druga konferen-
CHA u istoriji sveta!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Ocekuju sc nemiri u
1ndi.ji akO Gandhi
umrc.

Mohandas Gandhi zatyoren cd
proSlog augusta cd strane brita-
naca nakon proglasa neposlusno-
sti pre- nekoliko meseci. pcceo ie
jednog cd svojih poznatih postova
ma 10. februara. Gandhiov post
znaci mnogo IL Indiji
Ma dan objave posta, Indiiska
ie vlada izdala jedan proglas II
kojem Sc Gandhiu obecavalo da
stupi ma slobodu IA vreme svoga
posta koji ina da traje q dan.
Gandhi je odbio poSto vrli cilj
njegovog posta jeste da izvoiuje
svoju slobofu IL zasfo1-a.
Ma Ia. februara. dopisnik nju-
iorskog Timesa, Herbert l.. Mat
thews, javio je IL Indie da Gand-
hiev post odiekuje kroz celu IN
diju. Hinduista G. L. Mehta, pred
sednik federacije indijskih trgo-
vackih komora kazao ie da "ako
Sc Gandhieva odluka da poGne
post ne moze izmeniti tada treba
da ga Sc bezuslovno oslobodi.' A
Humavun Kabir, moslemski vodja,
rece da "najmanje sta indUska
vlada moze uciniti jeste da Gand-
hia bezuslovno osIobodi to beZ
oklevanja."
Politicka kriza 1ndiii raste
dnevno. Prosle nedelje nekoliko
clanova indijskog Sabora nlJe
htelo prisustvovati zasedanju, to
su chill u znak protesta protiv
vladine akcije Il hapsenju Gand-
hia. Dan docnije sest clanova Sa-
bora podnesose svoje ostavke.
Poslednje vesti javljaju da
Gandhi slabi sve wise i wise, i da
.e tesko ostati ziv. "Ako Gandhi
umre", javlja Matthews is New
Delhi 20. februara, India ce
prepatiti duboki dusevni prevrat
koii &c skoro sigurno da zauzme
nasilnu formu.
Tesko je "a sada kazati, ali We
rovatno je da prisustvo ogromnog
broia britanskih i americkih VOL
nika Indiji objasnjava drzan]e
britanskog predstavnika II Indiji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Nacisti SUI prebrZali
sa svojim hvalisaniem

Ured "a ratnu informaciju sa-
opstava sledecu vest vezi sa pa
dom Harkova:
"Vaznost koju su Nemci pripi-
sail posednucu Harkova, cijem
osvojenju obavestise mas Rusi,
ocrtana je skupu radosnih ma
govestenja Cd Berlinskog radija
nakon nacistickog zaposednuca
grada ma 25. oktobra 1941, kao
nakon neuspeha Crvene Armije
da bi opet dobili natrag grad
proslog proleca.
"Preko kratkotalasnih stanica
koje su javljale preko da su ma
cisti zauzeli Harkov, Berlinski
radio je istaknuo njegovu vaznost
kao jednog zeljeznickog centra sa
sedan pruga IL raznih pravaca,
te ie naglasio kako kroz tai grad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Madame Kai-shek.

Madame Chang Kai-shek, zena
kineskog generalisima, odrzala je
govor pred Kongresom Sjedinjenih
Drzava sa ciljem da pospesi ODE.
canu pomoc KIM. Madame Kai-
shek je uspela da podbaci dive W.
10 zgodne podvale. U svom govo-
ru kongresmanima ona rece da
Kinezi imaju jednu izreku koJa
glasi: "Potrebno je vrlo malo ma
pora "a gledanje drugoga kako
nosi breme." Docnije, kada je
Predsednik Roosevelt obecao da
&c Amerika pomoci KIM SA PO-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Cleveland, Ohio

Nj sve pretnje gradonacelnika
Lausche-a nisu do sada uspele da
uniste odlucni duh strajkasa u
Clevelandskom odelenju vode. U
ponedeljak 2l. februara pokvari-
lie Sc dive vodene cevi, radnici su
pristali da posalju nekoliko struc-
njaka da cevi poprave ali su is
tovremeno "pozdravili'' Lausche-a
da to ne znaci kraj strajka.
Razume Sc da su "karte' spa
kovane protiv strajkasa, to lie slu-
caj sa ostalim radnicima. Ali
pored svega toga, njihov odlucni
duh kurazi marksista i povecava-
mu nadu u radnicku klasu ME
nu sposobnost da Sc klasno pro-
sveti politieki industrijalno or
ganizuje "a nesto wise nego sto je
zahtev "a vecu najamnicu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Italijanski socialist
pOzivaju ma bunu.

Vesti javljaju da je II Italiji
izdan jos jedan APPEL "a revolt pro-
tiv fasistickog rezima. "Militarni
je poraz", kaze APPEL, "na vidoku,
So porazom stole milioni Italijana
koji zedno ocekuju kraj mrskom,
korumpiranom ugnjetavackom
fasistickom rezimu'
u narednom broju osvrnucemo
Sc ma tai APPEL.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Sa klasn0q Frontd

ia poslodavcima koji SUI primo
rail- zenske muske radnike da ra-
lomeru pala do izmedju 20 25 =
sto znaci smrzavanje, vest ne kaze
nista poslodavackom krsenju u
govora odnoseci Sc ma odbijanje
zahteva zenskih radnica "a istu
platu koju su primal muskarci ma
istim poslovima. Poslednje vesti
javljaju da Sc originalnom broju
strajkasa prikljucilo jos $50 rad
nika. Ali junija zapreti da Sc rad
nici moraju vratiti ma posao dok
War Labor Board resi- spor. vi
decemo!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Washington, d. c.

Republikanski Senator il Min
nesote, Ball, preporucio je zakon
sa kojim bi Sc formula poznata
kao Little Steel ucinila zakonom
na mesto da samo bude odluka
War Labor Board-a. A to znaci
da Sc hoce uciniti zakonom da
radnici ne dobiju preko Is posto
povisice Cd l. januara 1941. ma o.
vamo.
Senator Ball je jos iedan cd ka-
pitalistickih "gerilaca" koji puca
ma inferno stanje radnicke klase
da ga cini jos mizernijim, to Sc
sve radi korist kapitalistickog
boga profita!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Madiarski nationalist

| Madjari imaju svoi "narodnl
pokret". Jedna vest IL New Iorka
iavlja da je tamo primljen Jedan
letak koji Sc II Madjarskoj slrl te
koii. poziva Madjare da Sc spre-
maju "a pobunu ma koju &c bfN
skoro pozvani.
Neka pozivaju. Nije isklJuceno
da bi madjarski proletari]at mo-
gao naci put Socijalistieke ReVo-
luciie gazeci po blatu, kalluzi
i krvi nacionalne bune.
(Nastavak ma 4. stranl.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
IzbOri IL Paraguay-u

Vesti IL JUNE Anerike jaVlja-
ju da ie Higinio Morinigo iza-
bran "a predsednika Paraguaya.
On ie bio iedini kandidat.
Kaze Sc da ie izbor izyrSen kao
rezultat zahteva oruzanih slla
Paraguay-a.
Paraguay je jedina cd "repu-
blikanskih sestara" kojoj Sc ne
obavliaiu redovni izbori, nesto
slicno ranijoj Jugoslaviji.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25

prolazi najveci deo uglja i osta-
lih industrijalnih proizvoda cita-
vog Donets Bazina.'
"'Sa Harkovskim tipicnim tvor-
nicama, tvornicama "a oruzle i
sa seternom industrijom, kako
Sc je to Culo preko jedne krat-
kotalasne stranice, 'Boljsevici gu
be jedan nenadoknadivi dec svoje
ratne ekonomije. Ia rekonstrukci-
ju Ukrainskog gospodarstva, Har-
kov Il nemackim rukama jest cd
odlucne vaznosti.
"Na 26. maia 1912, posle nego
Ii ie ruska proletna kampanja da
osvoii natrag Harkov promasila
cilj, americki renegat Robert Best
ovako je kazao preko radia il
Berlina:
'kako ode Harkov, tako &c da
podje i sve ostalo ratu sa Sta
linovom Sovjetskom zemljom.'
Sada je jasno da su nacisti
prebrzali sa brojenjem ocenji-
vanjem svojih postignuca ma So
vjetskom zemljistu. IZgleda da su
nacisti promasili uzeti obzlr
iedno "tajno oruzje' Sovjeta u
krvi dust Ii telu ijeni~frse-
caj da svaki col Sovjetskog zem-
ljista pripada ogromnoj vecinl
stanovnika Rusije. To je ''oruzje'
mad 'oruzjima'.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
STAMINA JE GOLOTINJA KLASNIH
SARADJIVACA

ledbenc reforme popravka bti varan cd
stelja uredenia Lenn dok ssaha
suhtua
sill iii vadajuGe Alase da b >omo opor
Eostoii edan nadju e
drustvu da i'll vezba organizue borbu) Eoe
zbog ocanog roIozaa prmoane da oboe stare
uspOstave novo.'
lekcia kGju NISU nauGi oozn sledbenici Lenna
dugo ii jud da
Marks Enges, De Leon Ienin davno osud
= oni saradjuu hasnim neprijateljem.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25

neko drugi zavadja radnike ka-
pitaliste. Radnicku kapitalistiG-
ku klasu ne treba zavadjati - o.
ne Su davno zavadjene: one su "a
vadiene na osnovu svojih respek-
tivnih ekonomskih polozaia. ka-
pitalisticka klasa poseduie sve Sto
ie vredno poseda, radnicka klasa
ne poseduje niSta drugo osim sFo-
ie radne snage koju je primorana
prodavati kapitaliStickoj klasi e
da bi Sc odrzala Il zivotu; kaplta-
listiCka klasa zahteya sve veci deo
radnikovog proizvoda, radnitSa
Hasa p5Eassava dobiti veci deo
svoga proizvoda ceznji da ro-
boliSa Svoie zivotno stanje; inte-
resi- radnicke klase nalazu da Sc
postojeti sistem pljacke obOri /
da Sc zameni novim. boljim, sret-
nijim drustvenim uredjenjem. O.
cevidno ie da ne moze biti jedno
drugo - iii kapitalizam estate
radniGka klasa produzi svoj rop-
ski zivot pod jos tezniim jarmom.
iii kapitalizam Sc mora odstraniti
korist sretnije budutnosti O.
gromne vecine liudskog rodal
Povratimo Sc sada iziavl Sto-
bodne Reel da klasna borba ide Il
prilog Hitlera. To bi znacilo da
klasna borba, koju Marks nazlVa
gonecom Silom progresa, sluzl m
teresima naireakcionarnijeg IRA
- moderne kapitalisti6ke klase;
to bi znaCilo da &c klasna borba
pomoci reakciii Ma dodje Ma vlast:
to bi znacilo da klasna borba Vo-
di vecem ropstvu a da klasna sa-
radnia. ala Stalinisti, vodi slobo-
di.? To ie nista mamie cd klasic-
nog ludila. kada bi to bila istl-
ma, to bi znacilo da je slavna Pa
riska komuna cd 1871. bila Il prl-
log Tiiera njegove gangsterske
bande: to bi znacilo da ie klasna
borba koia je nasla svoj izraz II
Ruskoi Revoluciji cd 1905. blla Il
korist Carizma; to bi znacilo da
ie Proleterska Revoluciia IL Rusl-
ii 1917. sluzila reakcili belom
teroru Kornilova! Ia logika, to
rezonovanie, to miSllenje, takNo
pisanie, to ie neSto wise cd ludila
= to je naiopasniia otrov koja Sc
moze siriti mediu radnicima kole
ekonomski uslovi teraju da Sc or
ganizuiu da danas sutra uzmu
svoiu sudbinu svoje vlastite
radnicke ruke. To ie izdala rad
nicke klase cd strane nlenlh to-
bozniih prijatelja - to je Judln
poljubac!
Marks i Engels mas uce da 90
ruzia Eklasna borbal kojima Je
burzoaziia unistila feudalizam o.
.krecu Sc sad protiv ME same.
Slobodna Rec trazi da radnici po-
loze to oruzje!
Marks i Engels mas uce da
"Burzoazija nije samo skovala o.
ruzia koja &c ioi smrt naneti, o.
ma ie ljude stvorila koji ce nil
(Nastavak ma 1. strani.l
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Ode lie TimOSenko?

Vec nekoliko puta dolaze vesti
da je Marsal Timosenko krenuo
put Amerike. Kazano je da je
vec stigao. Ali poslednie vesti IL
Moskve javljaju da Timosenko ne
&c doci nj Il Severnu nj Il Juznu
Ameriku, niti da Sc Sale neka
militarna misiia.
Ko zna?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Detroit, Mich.

Kada su radnici Chryslerove
tvornice Dodge trokova stupili ma
strajk, C. l. O. je brze bolje pris-
kocila u pomoc - poslodavcima !!
Strajk je proglasen "nezakonit'
junija je obecala da ce "odgovor-
nj biti kaznjeni."
Sada treba da SlObOdna Rec i
NarOdni Glasnik donesu po jedan
uvodnik j da pohvale svoju ulogu
u promicanju ustanove koja gust
pokusaje radnika da poboljsaju
svoje inferno stanje. Kredit uvek
treba da ide onima koji ga "a
sluze!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Klasna Saradnja = Sluskinja Reakcye
PregLed Vaznih Vesti:

NocI BozJoM, Madame Kai-
shek odvrati: bog pomaze one
koji pomazu sami sebe.'
Kina je slucajni saveznik Uje-
dinjenih Nacija. Kako koliko &c
pomoci doci KIM, to te ma kraiu
krajeva odluciti interest samih
pomagaca.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
New York, N. Y.

Rickenbacker produzuie sa svo-
JON hajkom protiv radnika; on ie
protiv toga da radnici budu max
nadno placeni "a "overtime":: on
je "a skoro neogranicenu radnu
sedmicu; on je = jednom recju -
"a sve wise izrabljivanje radnicke
klase.
Tako pristoji jednome koji je
ma prvom mestu sam jedan Cd IL
rabljivaca radnicke klase, naro-
tito kada tai izrabljivac govori
pred 1000 izrabljivaca j njihovih
agenata ma godisnjem sastanku
Commerce and Industry Associa-
tion Of New York Il hotelu Wal
dorf- Astoria!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25

Polemisuci sa "Odbranasima"
SlOb0dna Rec cd Is. oktobra pros
le godine uvodnicki pita: "kakaV
je nalog Hitlera svojoj Petoj ko-
loni? On veil: rascepi americki
narod zavadi radnike sa kapi-
talistima. =" Ma prvi pogled to
prva recenica izgleda dvomislje-
ma. Ona moze da znaci: prvo, na
jednoi strani dec kapitalista rad
nika ma drugoi strani deo kapi-
talista radnika: drugo. ona moze
da znati da Sc podeli 'narod' na
radnicku klasu na kapitalistic-
ku Aiasu. Posleanje je t;sGsro. sI>ss
je to poslednje ta6no, potyrdjuie
druga citirana reCenica koia pod
vukuje klasnu borbu izmedju rad
nicke klase kapitalistiGke klase.
Slobodna Rec polazi cd dive laz-
ne pretpostavke. Ona pretpostaV-
liza da postoii izbor izmedju "uje-
dinjenog naroda" "svaije izme-
diu radnika kapitalista": da
Srbobran zagovara ''klasnu bor-
bu'.
sta ie to klasna horba?
Klasna borba izmedju radni3ke
klase kapitalisticke je jedna, od
triju, osnovnih tacaka marksizma.
Karl Marks nije izumeo klasnu
borbu; Marks je ma osnovu nauc-
nog ispitivanja ljudske istoriie OF
krio, kao sto Sc Komunistickom
Manifesto kaze, da je "lstorlja
sviiu dosadasnjih drustaya sva
pisana istorija istoriia klasnih
boraba." Marks je dokazao ola
klasna borba izmedju posednika
i neposednika zemlje i sredstava
ia proizvodnju, bese motorna sila
koja je gonila drustveni progress
napred. Marksovo podvrgavanje
istoriie materij jalistickom isp!ti-
vaniu otkrilo ie da "U ranijim is
toriiskim epohama nalazimo goto-
vo redovno potpunu deobu drustva
IL razne klase, raZnostruko redla-
ME drustvenih polozaja. I starome
Rimu nalazimo patriotic, konjani-
ke, plebeje, robove; II srednjem
veku veliku vlastelu, vazale, "a
natlije, zanatlijske pomocnike, me-
ropse Jos II svakoi cd ovih kla-
sa move grupe i podklase.' Da Ii
Sc to izmenulo sa dolaskom bur
zoaziie ma vlast? Marks odgova-
ra: "Moderno burzoasko drustvo
niie unistilo klasne suprotnosti.
Ono je samo ma mesto starih kla-
sa, starih uslova potcinjenosti,
starih oblika borbe, sad istaklo
move. Cello Sc drustvo deli sve
wise wise u diva neprijateljska
tabora, dive velike i suprotne
klase; burzoaziju proletarijat."
Ako ie to bila istina Il danima
Marksa kada kapitalisticki sistem
JOS nije bio potpuno razviJen, to
je danas jos istinitije zbog toga
sto klasna borba postaje sve os-
trija koliko Sc jedan drustveni
sistem primiGe kraju svoje spo-
sobnosti da vlada. Mama zvuei
suvise glupo kada neko tvrdi da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Cleveland, Ohio.

Cleveland, Ohio.
DR.. George W. Taylor, podpred-
sednik War Labor Board, u jed
nom govoru (18. february Gle
velandu rece da formula Little
Steel" nije uspostavljena kao ne
ka garancija da zivotni standard
radnika nece patti. zivotni stan
dardi &c padati produziti sa pa
danjem."
,Premda nam gospodin Taylor nj
je kazao nesto Sto neznamo, ipak
lepo je cuti il usta kapitalistic-
XIII predstavnika da je NINA ma
10 $4,000, sto predstavlja prilic-
no visoki standard, a da ia mama
premnogo sta primamo posto
sudbina naseg zivotnog standar-
da, pod kapitalizmom, je da pada
i opet da pada. Svaka "a vreme,
momci!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Philadelphia. Pa.


Isti onaj Rickenbacker koji Sc
protivi vecoj plati radnicima "a
prekomerni rad koji trazi skoro
neogranicenu radnu sedmicu odr-
zao je jedan govor Il Philadefphi-
il kojem Sc protivio Roosevelt
tovom minimum "a $4,000 go
disnjeg dohodka.
To je kapitalisticka doslednost.
Sami nam kazu da &c biti TEX
$500 vrednosti zivotnih namirnica
po osobi, sta trazu wise cd $25.-
600? E, ko nezna te kapitalisticke
cucula ajkane, skupo bi in proda,
ali ko in zna L..
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Washington. D. c.

Rubrikas, Paul Mallon, dolazi
Il pomoc Richenbackeru kaze da
ono sto je Rickenbacker kazao
pre- nekoliko nedelja (napad ma
radnike, narcotic u industriji avi-
jona) da to nije nista wise nego
sto danas kaze sam Philip Muir
ray druge glavonje ostalih juni-
ia.
Mi ne dvojimo tacnost Mallono-
We odbrane Rickenbackera. Ali
Mallonova odbrana Rickenbacke-
ia istovremeno sluzi kao optuzba
Drotiv radnickih fekera - to Su
ptice istog perja!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Elizabeth, N. J.

Preko $50 radnika Phelps
dodge Copper Producta Corpora
ton stupilo je ma strajk. Mr.. Mrs.
Thomas F. Sullivan, koji su izgu-
hill svojih pet sinova ma ratnom
|hrodu Juneau, govorili SUI pred
|istim radnicima tex 4 dana RAM
lie apelovali "a vecu prolzvod-
|nju.
Izgleda da je stanje tih radnl-
|ka ma tome stupnju da osecaJu da
|pored svega oni imaju pravu ma
|nesto bolje nego sto prlmaJu.
|straik ie proglasen u sukobu sa
t.ugovorom", ali vest ne kaze MIS-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
Bee, Austria.

Bee, Austria.
Novinska agencija ONA javla
da je britanski radio saznao da
su u jednoj beckoj tvornici avio-
ma radnici stupili ma strajk. Ma
cisti su i'm zapretili da &C. straj-
kase streljati jill pohapsiti. kaze
Sc da je nacisticka uprava odblla
|radnicki zahtev "a smanjenje rad
nih sati povecanje najamnice.
Docnije, kaze jedna holandska
west, nacisticka uprava je morala
udovoljiti traznjama radnika.
Nj sama brutalnost krvavog ma
cizma niie stanju da odoli rad
nicima kada jednom tt radnici od-
luce da nesto traze. Valjano orga-
nizovani II industriji, nj sam naci-
zam nece moei spreciti izvrsenje
proleterske revolucije u tim zem-
llama. Organizovana radnicka kla-
sa, to je sila mad silama!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-02-25
N1AsA SRE DS TV A:

~ kO6$C(B$dHlE kaoA>nSs..
klase u duhu Marksizma;
da su rad kapital nepe-!!
mirljivi neprijatelj; orga-!
nizovanje radnicke klase U!
iednu ReyoluciOnarnu Po-
litiGku Partiju "a osvaja-
ME razaranje POliticke
Drzave kapitalizma; orga-
nizovanje radnika j u jed
nu revOlucionarnu Indus
trijalnu Juniju "a uzimu-
ME, drzanje i hre4anjc
svih zemaljskih Industrial.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1943-10-15
Sunku Dirbti LOndOne

Lietuvos Atstovas Londone,
p. Balutis, pakvituoja caves
DR.. DrangeHo iniciatyva su-
rinktu is Chicagieciu $3.50 ir
sako:
"Mano nelabai lengvoj dar-
buotej, kuri ne tik finansiniu
bet ir politiniu aplinkybiu is
dava, Site paramos ir prita-
rimo pavyzdziai ne tik malonus
bet moraliai sustiprina ir pri-
duoda daugiau jiegu kantriai
ir istvermingai toliau nesti
sunkia ir likimo netiketa mano
peciams uzversta nasta."
Londono Lietuvos Atstovybe
jau gausiai parene p. Baciu
mas, Detroito Lietuviai, Lietu-
viu Tautinis Selpimo Fondas
Lietuvai Vaduoti S-ga, burelis
Chicagieciu, TMD, ir kit. Ne
pareme tik "tautinis" Susivie-
nijimas, kuris turf items tiks-
lams dviejQ SLA seimu pa
skirtu Tautisku Centu fondo
pinigu per $4,000, ir. is 'visV
stamhiausiu" susidarius Anne
rikos Lietuviu Taryba, turin
ii apie $4,000 visuomenes SUI
detu auku Lietuvos reikalams
gelbeti.