RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
Gradjanski Rat u Americii
Cd karla Marksa.

diva odlonka, kojeg je Marks pi-
sac kao londonski dopisnik "a
becku 'Pressu." To Marksovo de-
10 nije bilo mnogo poznato do
kratkog vremena pre- Prvog Svet-
skog Rata. Mega je otkrio prvi
stampao nauGni mesecnik "Der
! Kampf," uredjivan Cd Friedricha
Adlera u Becu. u RADNICKOJ
BORBI pojavio Sc je 20 prvi put
IL %. broju 1926. god. - Ur.
| Rat, CHA je scena od nazad
rroslih sest meseci velika Severe
Americka Republika, wee poeinie
da reagise ma Evropu, Francuska
| koja gubi svoje place kao posle-
dica ovog ustanka Engleska, ti-
| joj industriji grozi propast zbog
obustave izvoza pamuka IL Reps
| kin Drzava, prate sa groznicavim
uzbudlenjem razvitak Gradjans-
kog Rata Il Sjedinjenim Drzava-
ma. Dokle je Evropa - pa sa-
mi Amerikanci = ziveli do pos
lednieg caska Il veri, da ce pita-
ME biti reseno mrno, rat uze We
like obime, sada Sc siri preko We
likog della ogromne americke teri
torije preti, sto duze traje, o.
vom delu sveta propascu. Engles-
ka Francuska &c biti prve da
pate, a skretanje engleske fran
cuske place ce sa svoie strane
reagisati ma evropske place. Po-
red istoriiskih razloga, mi tako-
der imamo jedno pozitivno inte-
resovanje "a prekoatlanticke do
gadjale. Jedan ugledni nemacki
publicist. dobro zapoznat sa an
glo-americkim stanjem kroz du-
gogodisnju iscrpnu studiju, Sale
nam sledeci dopis Severo-Ame-
riekom Gradjanskom Ratu. Iatim
redom, kojim Sc dogadjaii ma dru-
!goj strani okeana razvijaju, mi
eemo biti stanju da stampamo
dale izvestaje situaciji liz istog
instruktivnog pera.
"Die Presse", Bee,
Br 293., 20. oktobra 1861.
London, 20. oktobra 1861.
Londonska stampa, dnevnici i
nedeljnici, ponavljaju vec meseci-
ma istu litaniju Americkom
Gradjanskom Ratu. | ako ona vre-
dja slobodne drzave Severa, ona
protestuje isto vrefne protiv
sumnje, da ona simpatise Rops-
kim Drzavama Juga. U stvari, no.
vine prcizvode uvek diva clanka:
jedan, kojim napadaju Sever i
drugi, kojim Sc izvinjavaiu "a tai
napad. Qui s'excuse s'accuse.
| Razlog "a ovo krecenje jeste Il
sledecem: rat izmedju Severa
Juga je carinski rat. Rat ie bez
nacela; on ne dodiruie pitanje
Ropstva i on Sc okrece Il stvari
oko suverenih pokusaja Severa
Napokon, cak da je Sever pra-
WI, nije Ii beskorisno pokusavati
zarobiti osam milijona Anglo-Sak-
sonaca silom? Ear ne bi odva JAMIE
Juga oslobodilc Sever cd svih ve-
"a sa Ropstvom zar ne bi Sever
sa svojih dvadeset milijona sta
novnika svojom ogromnom teri
torijom dobio do sada cak nj ne
sanjani razvitak? Ear ne bi onda
trebao Sever da pozdravi odvaja-
ME kao sretno resenje, umesto sto
pokusava da ga slomi krvavim i
razornim ratom?
Mi cemo ispitati cvu izvinu iii
odbranu engleske stampe tacku po
ltaSku.
| Rat izmedju Juga i Severa je,
prema prvom argumentu, presto
carinski rat, rat izmedju zastitnih
carina slobodne trgovine, En-
gleska, razume Sc, stoji ma strani
slobodne trgovine. Da Ii &c Was
mix rcbova uzivati pune plodove
Ropstva iii &c mu jedan deo odu-,
zimati zastitnik Severa? Ovo je
fjezgra ratnog pitanja. "Times" je
napravio ovo cudesno otkrice. "E-
konomist", Examiner, "Satur-
day Review" e tutti quaint IRA
dill su predmet dalje. Karakteris-
tika ovog otkrica je u tome, sto
nije ucinjeno Charlestonu, ne
&C u Londonu. Svako je u Ameri-