RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-18
"a REVOLUCIJU
IPROTIV PORETKA
VATNE SVOJINE
Karl Marks

| AANAA AvAN1 hS
tDoic rr"pustamo Marksov clanak
koji je pisan %. iuna 1913 nakon H.
i gusenja Junske Pobune II Parizu. u.
rednistvo veruje' da je canak od spe-
ciialne yaznosti danas kada dneyne
vesti rekorduju mamie iii veee bune DO
Evropi, poslednjih dana samoi
FrancuskoJ kola Sc nalazi pod nacis-
tickom kopitonl. Ne mcnia mnogo stvar
da Ii Sc te hune pojavljivale IL Fran
euskoj, Jnsoslaviji, iii ma kojoj dru-
| go.i zemlii, Marksova analiza pono6i
ce nam da razumemo karakter tin bu-
M ako ih stavimo Ma istu probu Nh
| koju je Marks stavio razne bune |,
! francuskoj t. j., da ispitamo da Ii
tc bune diraiu II klasnu yladavinu. II
| radnitko ropstyo II burZoaski poredak.
/ Ako dirau, to su reyolucionarnc bune !:
| ako ne diraiu, to su manevrisan.ia
! burzoaskih klika "a poltiGku kontro-
In danih teritorija. Donji Sc clanak
naiiskrenije preporucuje nasim citao-
cima sa napomenom da ga pomno pro-
studirajiu i la ga upotrebe kao kljuG
IN razumevanjc danasniih buna Ev
ropi, poziva ma bunu koie salju raz-
nj burzoaski clement. Nj veru emo ia
&c citaoc hiti wise nego naaradien "a
/ @.,,, TTrodrisfvo
Poslednji zvanicni ostatak Fe-
bruarske Revolucije, Izvrsna ko-
misija, pred ozbiljnoscu dogadja-
ia rasplinula Sc kao nagla. La
martinovi vatrometi pretvorili su
Sc Kavenjakove fiseke. Frater-
mite, bratstvo izmedju suprotnih
klasa koje jedna drugu eksploa-
tisu, to fraternite proklamovano
Il februaru, ispisano k rupn m
| slovima ma celu Pariza, ma sVa-
koj tamnici, ma svakoj kasarni -
njegov pravi nepatvoreni, proza-
iCni izraz, to je gradjanski rat,
gradjanski rat u njegovoj mai
strasniioj formi, rat izmedju. Ra-
da i Kapitala. Ovo bratstvo je Il
vece 25 juna blistalo sa sviju pa
riskih prozora. Tada je burzoas-
XII Pariz svetleo dokle je prole-
terski goreo, krvavio jecao. Brat
stvo je trajalo taman toliko koliko
Sc interes burzoazije poklapao sa
interesom : prpistarijata.
Pedanti stare revolucionarne
tradicije IL 1888; socijalisticki 81
stematicari koji su burzoazije
prosili milost II korist naroda, j
kojima ie bilo dopusteno da drze
dugacke propovedi da Sc toliko
kompromituju koliko je bilo po-
trebno da bi Sc proleterski Law US
pavao; republikanci koji su trazi-
Ii Geo start burzoaski poredak, a
Ii bez krunisane glave; dinasticki
opozicionari kojima je slucaj me-
sto jedne ministarske promene
proturio pad iedne dinastije; legi-
timisti koji nisu hteli skinuti svo-
je livreje, ali su hteli da promene
njihov kroj - svi ii element bill
su saveznici sa kojima je prole-
tarijat pravio Februar.
Februarska Revolucija bila je
lepa revolucija, revolucija koja je
imala opste simpatije, jer su ME
ne suprotnosti prema kraljevstvu
bile. nerazvijene, spavale slozno
jedna pored druge. Socijalna bor-
ba koja je cinila niihovu pozadi-
nu imala je maglovitu egzistenci-
ju, egzistenciiu fraze, reel. Jun
ska Revolucija je bila mrs'1a re-
volucija, antipaticna revoluciia.
Mesto fraze sada je doslo delo.
Republika je otkrila glavu monar-
histickom cudovistu. Ali ona je,
|u isti nah, razbila krunu koia
/ je pokrivala stitila glavu toga
cudovista.
Poredak! - to ie bio bojni po-
klic Gizoa. Poredak! - vikao ie
gizovac Sebastijani kada je Var
sava pala ruske ruke. Poredak!
= vice sada Kavenjak, brutalni
odjek francuske Narodne Skup-
stine republikanske burzoazije.
Poredak! - grmeli su karteci
raznoseci proleterska telesa.
Nijedna Cd mnogobrojnih revo-