RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-12-02

NA>ttJ oaHA Vi a1iiLJIitd Ltt
pomoc oporavljanje sveta (Uni-
ted Nations Relief and Rehabili-
tation Administrator, koja "a
sedava ovih dana Il Atlantic CT
ty, NJ, kojoj sno yeG raniie
pisali, pod naslovom: "Maska
Reakcije" u broju cd IS. novem-
bra) izgleda da zapinje ma mno-
GIN pitanjima. Besumnje da smet-
ME cine razlike interesa raznih
grupa, pojedinaca drzava. Mno-
90 sc jos nezna tim razlikama,
premda Sc doaekle mogu nazreti.
Prvc neqo sto Sc upustimo Ii
preglcd tih razliha, iznecemo do
nekle rad te konferencije opste
PIaniraiuti kako da do fonda do
die, konGerencija je usvoiila pre-
dog da Sc trazi Cd svaIe nacjie
jedan postotak njeaog Godisnjeg
dohotka. Razume Sc, ovo trebain
da odobre Eongresi parlamenti
respektiynih drzava. Preyna ovoi
odluci, Sjedinjene Drzave bi mo.
rale dati Il tai fond sada S1.35G,
G00.000, buduci da je dohodak owe
zemlje bio "a godinu zavrsenu Il
junu mesecu s135,6o0, 100000. Sve
ostale zemlje imale bi doprineti
nesto oko 100000, tako bi
tai fond iznosio "a 1913 godinu IL
medju dve i dive po milijarde
doIara.
IzraCunali su da ce trebati
45,855.O0O metrickih tona raZnih
stvari "a pomo5. To ce biti u hra-
nj, gorivu, odelu, stanbenim stva~
rima lekarskim potrep5tinama;
takodjer u semenu, noljopri-
vrednoj industrijalnoj masine-
riji it'd.
Konferenciia dale kroji razne
z&kone pravila po kojima &c Sc
pomoc deliti i koliko kako &c
razne zemlje dobivati tn pomo&.
Predlog da svu pomoc koja Sc
dade osovinskim zemljama kad in
Sc pobedi, moraju one celosti
platiti, naisao je ma opoziciju cd
strane britanske delegaciie. Mi
hova delegacija htede da izmeni
oval pasaz sa re3ima ado naiv ter
stepena.' Sto znaci da bi
osovinske zemlje morale placati "a
pomo: koju dobiju, ako mogu, a |
ako ne mogu, onda ne.
Owl prepredeni britanski poll
tiGari plase Sc da ne bi Sc nato-
varilo preyiSe tereta ma osovinske |
zemlje, pa bi to nloglo |
dovesti do "nereda" revolucije.
Dale Sc planira, kako ce Sc uspo-
staviti razne agencije po swim
zcmljama gde &c Sc davati pomoc,
koje ce imati celu ovu brigu pre-
10 sebe it'd Interesantno je pri-
oeleziti, da ce adnrnistrtivni troS-
Sovi organizacije iZncsiti $50
100000 godisnje. Kao sto Sc jasno
sidi, ovo &c biti jedno veliko tr-
yovacko preduzece, besumnie mai
lece ma ,svetu. Preduzece koje &c
,ukovati So dve do tri milijarde
lolara godisnje trgoTine. Tu ce
;e okupljati mnogi prodavaoci 70
De, sigurno nj podmicivanja
nece faliti.
Konferencija je vec usvoiila
edan pasaz u svojim pravilima,
loji glasi da UNRRA he mora ku-
)ovati stvari "a pomoc bas tamo
yde je najjeftinije. Prema tome,
,na moze, ako to hoce, kupovati
tvari tame gde je najskuplje, a
o ce "a prodavaoce tih stvari BIZ
i good business, mozda &c nesto
z te zarade dobiti upravitelji
e mediunarodne organizacije. A
la nj to ne zaboravimo, dcnesen
e predlog da Sc odredi godisnja
lata njenom Direktoru General
Herbert Lehmanu mala sumica cd ]
$4,000 (ne znamo je Ii usvojeno,
erovatno da jeste) tako da bi on
mao platu kao clanovi americke
lade, ministri. Sigurno &c plate
ragim ma nizim polozajima BIZ
prili:no masne. Ma koliko ova
licima "progresivncsti" mi /,
tih hnrzoaziia ma