Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1943-07-09
HITLER III VALKU
v ROCE 1910.

~ II
blfzf evropska valka svemu
konci. Ma zemi, We vzduchu,
ma mort, politicky, hospodaf-
sky a moralne - v kazde jed
MOTIVE oblasti jsou Spojenci ma
postupu. Obcasne vojenske po-
razky mohou byti jen prechod-
ne povahy. 0 porazce Nemec-
ka nebylo lie pochybovat cd O.
ne chv1le, kdy Sc Anglii poda-
filo v lete 1910 svym bezpTi-
kladnym cinem odvahy a ODE
tavosti prom6nit kratkou waikiki
v dlouhou. Predstava dlouhe
valky byla jiz pc p1l stoletf
hrGznym snem kazdeho nemec
keno generalnfho stabu. Jiz r.
1890 proslovil starry Moltke v
ffssk6m snemu tuto vaznou W.
Istrahu: "Vypukne-li valka, nell
re dohlednout jej1ho trvan1 a
konce; nebot proti sobe budou
stati nejvetsf staty Evropy, W.
zbrojene jake nikdy pred TIM"
RISKY kanclef Caprivi uci-
nil podobny projev o dive leta
pozdeji. Tehdy byl rok v IRA
de novy SET generalnfho stabu,
hrabe Schlieffen, ktery byl te-
hoz nazoru, ale ktery krone
toho dosel k p~oznanf, re Ne
mecko nem1ze nikdy vyhrati
dlouhou waikiki. Roku 1906,
kdyz odstoupil, napsal pojed-
mani, jehoz thesf bylo, re dlou-
he valky jsou nemozne v dobe,
kdy existence naroda zavisf ma
n~erusenem chodu obchodu a
prGmyslu. Presvedcen jsa o
lspravnosti teto sve myslenky
zasadil Sc Schlieffen We IA le-
tech sv6ho 1Tadu o to, ably a.
lespon s vojenskeho hlediska
zabranil, ably Nemecko vedlo
dlouhou waikiki. Vyvrcholenfm
jeho d1la byl znamy "Schlie-
ffenGv PLAN, podle ktereho =
V pTfpade valky ma dive fronty
i must Nemecko dobyti rych-
leho v1tezstvf ma zapade, ably
Sc jeho hlavnf s1la mohla vrh-
nout ma vychod.
Jeho nastupce, Moltke mlad-
81, rovnez Sc neodaval ilus1m
pokud jde O dlouhou waikiki. V
memoranda z r. 1905 prohla-
sill: Guide to lidova valka, KITE
rou nebude mono skoncit jed
nou bitvou, nybrz ktera Dude
dlouhym, urputnym zapasem."
Jak vidno, byl Schlieffen1v ma
stupce jiz ma pochybach o tom,
zda-li lie vGbec dosahnouti
bleskoveho vltezstvf. r. 1914
take v rozhodujfcf fazi ztrosko
tai, a N6mecko Sc octlo v situa-
CT, kterou charakterisoval INA
my vojensky spisovatel, gene
raj v. Bluma, jiz r. 1911 takto:
PRO modernl prdmyslovy a
obchodn1 stat je mnohem vetsl
nebezpec1, re prohraje waikiki,
protoze pred dosazen1m Gle
ztrati s1lu k proveden1 valky
nasledkem hospodaTske nouze
obyvatelstva."
Kdyz Sc jiz Nemecko netaji-
10 v %tTicatych letech Sc svym
zbrojenfm, byly vsechny pr1ci-
ny porazky 1918 dGkladne pro
studovany. NejdGlezitejs1 po-
ucenf z tohoto zkoumanf bylo
pravd6podobn6 to, re r. 1914
nell pravdu ii, kter1 pTedv1-
dali, re Nemecko nem1ze hos
podarsky vydrzet dlouhou val
ku. Doba Bedricha Velikeho,
totiz nenavratne zmizela. Zkla
nell v dob6 letadel, tank1 a
Itezkych del zasobovan1 fronty,
je ohrozena take vojenska 81
tuace, jak jsme to prave videli
v severn1 Africe.
Struktura nemeckeho hospo-
daTstv1 nebyla ami r. 1889 u
zp1sobena pro dlouhou waikiki.
Jeho vykonnost byla Size = We
srovnan1 S 1914 - nekolikana-
sobne vyssf, ale jeste vyss1 byly
pozadavky. Stavba letadla Wy
zaduje v r. 1889 mnohem vice
materialu a pracovnich sill nez
v r. 1914. Roku 1914 byla mo-
~torisace armady temeT v FARO
decnem stavu. Tanky nebyly
zadne. Syntetickou vyrobou SUI
rovin a podporou zemedelstv1
melo byti dosazeno jakesi ne
zavislosti. To bylo do urciteho
Istupne tez uskutecneno, ale
nutny nasledek byl, re Sc ne