RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-06-10


Kao ona divizija rada iii socijalistieki po-
kret. koji &c imati da zada poslednll odlaehl
,darac kapitalistickoj vladavini radnlcka Ju-
mia mora neizbezno prikazivati svoJlm sasta-
vom potpuni razvitak svega sto Sc podrazume-
va rod onim proizvodom cvlizovanoga coveka,
koji ie poznat pod imenom "organlzaclla
iedinstyo U recniku istinske radncke JuniJe,
"anarhija' Sc nazva podrugljivost, "autono-
mia - lakrdja "fuzija' = segacenJe, 81
rokost' - opsena, ''tolerancija' - lukavsti-
na despotizam nemogucnost. kao ona
divizija rada iii sociaistitN pokret, kome nj
ko drug osm n a m n G IA q n k a,
ne pripada, radnicka unija, kao akademja
razvjanje dvaju bitnih svojstava svome
clanstvu - discipline klasne svesti pruza
nenadmasne rrilike. "Jednostranstvo" spreGa-
va posledniu propusta prliku "a prvu Budu-
ci organizacja, koia je delom, testo sasvim
podignuta po milosti poslodavca, "jednostra-
ma junija ie sustini stvar prinude. IL Owe
okolnosti potice niz drugih. Najvazniia od svih
"a pitanie, 0 kome je rec, jeste ova: da sc clan
styo nebrojeno sucajeva pridrzava junie
samo stegom .placanja clanarine". Buduti to
otprilike sve sto Cd MEGA trazi, ono Sc iii
pojavljuie ma sednicama samo radi uplaeivana
crnorukaskog nameta, pa Sc onda opet udalji
iii nikad ne dodje; postedjuje Sc sak i te ne
ugodnosti; iedan cinovnik zaidie po mestima
gde ono radi, te pokupi novac Kao posledica
toga, rrosvetna svojstva junije potpuno su IL
gubliena. Rasprave ma njenim sedncama su
bljutave, ako ne stetne, sto tiGe discip-
line ona postaje neka tudovisna karikatura,
izmet ljud koie tiranisu kaptalistick poruc-
nici IL radnitkm redovima.
Kako je daleko zabrazdilo "jednostranas-
two" cd svoje zadaee: da razvija disciplnu
do koga sterena je ono otrovalo um radnicke
klase, zalosno je pokazaa pre- tri godine A
mericka Radnicka Junja. Ta organizacija vo-
djase borbu "a oslobodenje cd "jednotranas
ke" praznoverice Odvajanjem cd Americke Fe-
deracje Rada, njena sastavna tela dokazase,
da sc u NINA probudjuje zdravo shvaeanje.
Ona uvidese zracak istine: da je radnick po-
kret II sustini politeki pokret Ona pocese tres
kati zemlju otrovnu praznovericu, koja pri-
kiva radnike "a politicko straikolomstvo, kao
"a "slavni Gin slobode" Ukratko, Amerieka
Radnieka Junija rodje putem, koj izvodi il
"jednostranih' organizacija. Sta Sc moglo
pravom oeekivati pod takvim okolnostima?
Pod takvm okolnostima moglo Sc prirodno o.
cekivati, da &c takva jedna ekonomska organi
zacija pojmiti svoiu disciplinatorsku zadaeu
u saglasnosti njom postupati Radnicka ju-
Mia koja je dorasla do tacke, da zasluzuje to
ime, manifestuje svoj pojam vaznosti disci-
pline ne samo svojim unutrasnjim radon, nego
svojim spoljasnjim radon. Ona &c uneti
svoj recnik duzan prezir prema "anarhiji'',
"autonomiji', "kompromisu' "sirokosti', ito
leranciji" it'd; cineci tako, ona nece gajitl
nista drugo do prezir prema organizaciji, koja,
izgovarajuei Sc da je politieka rartija socijs-
lizma, izgoyarajuei Sc, prema tome, da Il rad
nickom pokretu zauzima ulogu avangarde nJe-
COVE, nema obzira prema bitnim elementima
discipline Amerieka Radnicka Junija nije to
cinila. Dusevna prevlast "jednostranastva
mad Americkom Radnickom Junijom bese tako
silna, da je poslednja priznala Socijalisticku,
mace Socijaldemokratsku Partiju, - organiza-
ciju koia, buduci pravi' dah "jednostranastva"
Americke Federacije Rada, baca discipllnu
psima kao "usku", zagovara razlicita ueenJa
u razleitim predelma podnebljima kao "au-
tonomiju", pravi kompromise kapitalstis-
kim partijama znak svoje "tolerancije' tr-
pi neodgovornu neutrality-suspicious. stampu
kao znak svoje "slobode'. Prior bese zalostan.
Pokusavaju6i da izbegne "jednostranastvu'
kroz jedna vrata bezobzirnost Americke Rad
nieke Junije prema discplinarnoj zadaci pra-
vog junionizma IL radnickom pokretu naterala
je skoro da padne sunovrat istu kaljuzu kroz
druga vrata.
Postoje znaci, da &c ia pogreska biti po-
pravljena Dogod radnicka klasa valJano ne
disciplinuje samu sebe, dotle &c jedino
preostala zadaca kapitalsticke klase zahteva-
ii: da ona produz sa svojom vladavinom. Ka-
pitalizam je ispunio svoju ekonomsku misiju:
prozvodni aparat zemlje gotov je "a socijali-
zam. Ali radnicka klasa jos nije dorasla Duhu
Vremena, da joj oval poveri upravu mad drus-