RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-12-16
Sa skupStine.
Detroit, Mich.

Ogranak Detroit OdrZaO Je jaw
nu skupstinu ma 5. decembra, ma
kojoj je govorio drug S. Crnovic IL
Clevelanda. Tema govora je bila:
Klasna borba u ratu.
Govoreci klasnoj borbi II da-
nasnje vreme, drug je izneo mno-
ge primere IL danasnjih sukoba
izmedju rada kapitala, koji Sc
svakodnevno odigravaju borbi
oko najamnice. U prkos svih tri-
kova, ratne 'nuznosti," "opasnos-
ii" cd inflacije, da su profiti ka-
pitalista "tako maleni,no~ da je
najamnica "vec jako porasla", a
zivotne namirnice "nisu poskupi-
le", iii su "vrlo malo poskupile"
itd.,- koje burzoazija upotreblju-
je - ia borba Sc vodi danas sve
jace i jace, ako Sc ona jos "a
sada vodi samo oko najamnice.
Nikakva ratna "objasnjenja", pre-
ware i laganja ne mogu zaustaviti
tn borbu, jer ona dolazi IL sukoba
oko rodele bogatstva koje radnic-
ka klasa proizvadja, a kapitalis-
ticka klasa ga prisvaja.
Govornik je objasnio ulogu po-
liticke drzave, koju ona toj bor-
bi odigrava, prikazuiuci je kao
vernu sluskinju kapitalisticke kla-
Sc iii "odbor "a obavljanje poslo-
va celokupne burzoazije". Uzgred-
no ie objasnio tn borbu Cd samog
njenog pocetka kako Sc ona po-
iacavala sve wise u toku razvitka
proizvodnje, dok ne dostize danas-
Mi stupanj stroge klasne oprede-
ljenosti zaostrene borbe.
Prikazao je mnoge fasisti6ke
postupke reakcionarne mere ko-
Jim pribegavaju vladajuce klase
raznih zemalja. Ia primer je IL
REQ Austin-Wadsworth-ov bill, pus-
tanje ma slobodu britanskog IA
sistu Mosley-a it'd. Istakao je
uloge koie igraju razni radnicki
fekeri u politickim u radnickim
iuniiama, te izdaju cd strane Le-
visa drugih fekera, o nedavnol
rudars,toi "pobedi'' koja Sc srozala
Cd S1.50 na dan, ma 81. 1872 IA ne
deljl. Nj PartiZane nije promasic
pratresti, owe iugoslavenske Par
tizane II America i one staron
kraju. Min je drug govornik ia,
kodier prikazao kao cisto burzo'
aski pokret, koji Sc bori "a uspos-
tavu republike Il Jugoslaviji, te
da podupiru burzoaziju njihove
Wade ovom ratu ovde sta
rom kraju. Izneo je "a primer 60
vor cd 6. novembra Sovjetskog
"Partizana" Stalina u kojem je
obecao da ce svi po Hitleru pot
cinieni narodi dobiti opet slobodu
koju su pre- imali, dakle slobodu
Clavnjase, kundaka zatvora.
Citirao je izjave italijanskih
Partizana, koji Sc isto tako odrl-
en- Komunizma Socijalizma, te da
&c podupirati Badoglia i njegovu
vlast II Italiii. Britanske i anne
ricke "Komuniste" prikazao je ma
isti nacin zakljucio da svi owl
pokreti wise ne pretenduju da vo-
de klasnu borbu. SIP. ina sama
pred sobom Geo svet, da radi ma
ostvarenju radnickog oslohodJe-
MIA. niko drugi cak ne pretendu-
ie da ma tome radi.
Pri kraju govora jedan partl
zanski pristasa postavio je plta-
ME: "Da Ii bi peta i osma brltans-
ka Armija mogla ciniti TAXA Gu
desa u Italiii, da in komunisti nj
SUI podupirali u ovom ratu'? Drug
mu je odgovorio da su to burzoas-
ka cudesa, da su takva cudesa cl-
nili nacisti kad su razarali War
savu, Beograd i druge gradove
sela DO Jugoslaviji, Poljskoj, Nor
vesokj i drugim zemljama; da cd
tih cudesa radnicka klasa patti, a
ne da Sc s NINA koristi. l tako
oval Titovac ode nezadovoljan IL
dvorane skupstina Sc privela
kraju.