RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-25


kove izbacivanja radnika gla-
dovanje kojima smo slusali"
"Oboje, oboje", reee on. "U SUI
stint, istorija strasnoga perioda
prelaza cd kapitalistickog ropstva
do slobode moze Sc svesti ma ovo.
Kada Sc, sasvim pred kraj devet-
naestog veka, javila NADIA da &c Sc
moci ostvariti komunisticki nacin
zivota "a sve ljude, moe srednjih
klasa, tadasnjih tirana drustva,
bila je tako ogromna pritiskuju-
ca, da je vecina ljudi, cak onima
koji su, mozete reel uprkos sebi
samim, uprkos svome razurau
rasudjivaiu, stvorili takve made.
to izgledalo samo san. To ie bio
tako cest slucaj da su Sc neki cd
onih prosvecenijih ljudi koji su Sc
onda zvali socijalistima, ako do
bro znali, cak iavno govorili, da
je jedini pametan sistem Drustva,
sistem cistoga Komunizma (tak-
voga kao Sto vidite sada oko nas)
ipak odricali toga sto i'm Sc cinilo
da ie uzaludan posao propoveda-
ii ostvarenie jednog srecnog sna.
Gledajuci sada unatrag, mi moze-
mo videti da ie velika pokretacka
sila promene bila ona ceznja "a
slobodom jednakoscu, srodna a.
ko hocete nerazumnoj stvari lju-
bavnika; bolest srca koja sa ga
dianiem odbacuje besciljni usam-
lieni zivot coveka onog vremena
vaspitanog da radi samo ono sto
ie dobro: fraze, prijatelju moi,
koje SD "a mas danas izgubiie svo-
ie znacenje; toliko smo mi otisll
daleko cd strasnih cinjenica koJe
one iznose.
cali. owl ljudi, i ako svesni svo-
ga osecanja, nisu imali veru Il to-.
kao u sredstvo koie te doneti pro-
menu. | to nije bilo nikakvo Gu
do: jer pogledavsi oko sebe su vi
deli ogromnu masu potistenih kla-
sa odvise izmucenu bedom svoga
rodjenog zivota, i odvise ogrezlu
u sebicnost zbog bede, da bl mo-
gla napraviti plan "a ma kakvo
drugo izbavljenje il toga izuzev-
81 izbavljenje propisano siste-
nom ropstva kome su zivell;
koje niie bilo nista drugo nego
daleki slucaj da izmile IL potiste-
ne klase udju klasu koja po-
tistava.
"Stoga, ako su znali da je sis
tenn jednakosti iedini pametni cil]
"a one koji hoce da poprave svet +;
II svom nestrpljeniu'i i ocajanju o.
nj su pokusavali da ubede sebe da
ako silom iii milom uspeju masi-
neriju proizvodnje rukovanle
svoiinom izmeniti toliko da 'nize
klase' (tako je glasila uzasna rec)
mogu svoje robovanje nesto po-
praviti. onda bi Sc lako mogli ma
ei u toi masineriji, mogli je upo-
trebljavati "a popravljanje svoga
stanja sve wise wise, dok najzad
rezultat ne bude prakticna jedna-
kost (oni su jako voleli da upo.
trebljuju rec 'prakticanD, poste
bi 'bogatasi' bill prisiljeni da pla
ca iu toliko "a odrzanje 'siromaha
u podnosliivom stanju da bogata
81 nece jos dugo biti Cd znaeaja
i postepeno &c izumreti. Mozete
Ii me pratiti?"
"DelimiCno", rekoh ia. "Produ
zite"'.
Hemond rece: "Dobro, posto MI
pratite, videcete da kao teorija o
vo ne bi bilo nj malo nepametno
ali u 'praksi', to Sc izjalovilo".
"Kako to-" rekoh ia.
cali. zar ne vidite', rece on
"zato sto to znaci da masinerijon
rukuju oni koji upravo ne zna
ju zasto su i'm masine potrebne
Ukoliko su mase potistene klas'
potromagale oval proiekat potolj
sanja, one Sd to cinile da ostvar'
sebi sigurnije parte ropskoga hle
ba - onoliko koliko Sc moglo.
da te klase nisu bile odista spo
sobne da iii zahvati onaj instink
koji proizvodi pomenutu strast z: