davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1943-04-02
HERE'S MORE ABOUT
Alaska's Defenses
TARTs ON PAGE ONE

been built chiefly to provide a safe
overland supply route to new army
bases. A projected oil pipeline from
Fort Norman Wells, in Canada. TO
Fairbanks is another piece of the
master plan, designed to bring to
the Alaska railroad terminus at
Fairbanks an oil supply which
enemy bombers and submarines
could not interrupt.
In the event Alcan and the pipe
line should prove inadequate TO
supply the growing air bases.
survey has been made for a stan
dard gauge railroad from Canada
to strategic points in interior
Alaskas
Thus in a few months the vision
OF Billy Mitchell has been realized.
Military security prevents detailed
reporting, but many of the facts
can now be revealed.
The Aleutian Islands a far
west as the ABdreanof group
have been transformed, one
after another, from valueless,
gull-haunted bits of rock and
tundra into a chain of what
Radio Tokyo refers 10 appre-
hensively As "unsinkable air
craft bases"
Bombers flown by American.
Canadian and New Zealand pilots
daily patrol not only the thousands
OF miles of Alaskan coastline but
also its territorial and extra-terri-
torial waters.
Great inland bases have been
built to complement similar bases
in Canada and Siberia.
COMMONPLACE FLIGHTS
AS a result Of the pioneering
that has been done. flights across
the top Of the continent now are
as commonplace as flights from
New York 10 Chicago. and as safe.
Airmen state that so far as facili-
ties are concerned. IL would be
possible 10 fly a Cub pleasure
airplane from the United States
10 Moscow. The bases are there
huge. modern. super-efficient,
some so new the paint has hardly
dried on the buildings. Through
the energy and long-headedness
Of Buekner, the Alaskan bases are
well supplied. guarded and equip
ped. ready for either offense or
+ defense.
Buckner II not a pilot, but
he spends a good share of his
time In airpIanes.
So vast Is his territory that he
has several headquarters and flies
between them. Members Of his
staff say you'll find him one day
inspecting snti-sircrsft defenses
F in the outer Aleutisns. and -
hours later you'll hear ne n In
Nome helping solve a hghterage
/ problem.
Alsskans realize that no psrsl-
F lei can Be drawn between the
training and temperament Of
Buckner and Mitchell. but they
believe. in view Of air expansion
in the north, that Buckner shares
Aitchelrs opinion that he who
holds ALASKA holds the world"
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1943-04-02
Prepared by L. s. Department Of
Agriculture

Agriculture
It's good idea to mumtion your
Victory garden with plenty of
beans, especially if the garden is
small.
According to the department of
agriculture, snap and lima beans
are excellent vegetables 10 grow
for producing a large quantity of
healthful food on limited space.
Another virtue is the wide
range of conditions under which
beans will grow. And to top off
the matter, surplus beans allowed
to ripen and dry will make a sub
stantial contribution to the fam
ily's food supply next winter.
Both types of beans score high
from a nutrition standpoint. Both
are sources of the important B
v:tamins, thiamin and riboflavin.
Iii addition, snap beans supply
vitamins A and c.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1943-04-02
Outdoor Seed Box Useful
To Speed Victory Garden

Victory gardeners win find the
usefulness q nat az Sod box
Is not confined 10 the early sprinE.
when seeds may - started IN.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1943-04-02

viii have mors room 10 srew this
way.
Trsnsrlaatlng may ~ done -
soon a. plants have msde true
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02

ma koja &c stvarno delotvorno raditi "a unis-
tenje fasizma posto &c raditi "a unistenje ro
dtelja fasizma - kapitalistickog sistema tira-
nije pljacke.
Niti &c ia nasa konvencija biti usamljeni
glas klasnosvesnih jugoslavenskh radnika
America, ona &c proglasiti one ideje koje So
cijalisticka Radnicka Partja Amerke progla-
suje ameriekoj radnitkoj klasi kao celni. Ma
sa konvencija, dakle, bice glas klasnosvesnih
jugoslavenskh radnika koji Sc prikljucuje gla
su ostalih kasnosvesnih radnika Il America
Neka dodju on koii mogu neka mama
zajednicki sprovedu tri dana drustvu jedno-
mslenka koji su posveceni oslobodienju rad
nieke klase. Neka on kcj nemogu doci IRA
re svoiu saglasnost sa nasim radon sa silja-
MEM dobrovolinh priloga tako da bi ova kon-
vencija mogla planirati opsrnu navalu ma
tvrdjavu kasne nesvest koja JOS drzi jedan
velik deo jugoslavenskih radnka II mraku
neznanja.
Radnici: pruzite pomoc izrazu svojih klas-
nih interesa = Jugoslavenskoj Federaciji So
cialisticke Radnicke Partiie Amerike.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
Sirenie Sovinizma

Ma 90 augusta objavljena je prva ruska
novina ma britanskom ostrvu koja &c biti ure
diivana TO nadezd Montvidi. Znatajno je da
&c Staiinisticka novina nositi ime "Nasa rodi-
ma (NaSa Domovina). Jedan cd cileva lista
prema londonskoi vest od "a augusta biee
"pojacanje veza Slovena II Engleskoj i nasto-
ianja da Sc ostvari jedan sveslavenski komitet
slcan onome II Moskvi." prvom broju te no.
vine, kaze vest, objavliena je "ispovjest Patri
ota" "nekoliko patriotskih izjava ruskih crk-
venih prvaka II vezi sa ration protiv Njemac
ke"
To je u skadu sa Stalinistiekom tenden-
cjom sovinizma to je takodjer skladu
Stalinsti6kim sve potpunij i'm napustanjem sve-
ga onoga sto Sc razumeva pod imenom znans-
tvenog Socijalizma.
U kolko Sc tice stvaranja sveslavenskih
komiteta, slicnim onom Il Moskv mi mozemo
primetiti da cinjenca da Sc Il moskovskom od
boru nalazi nekadasnji jugoslavenski pseudo
komunsta IL Amerike, Stjepan Zinc, koii da-
mas pise Latinima kao "vecnim nepri jatelji-
ma" Slavena dovoljna je Jda vidimo kroz te
sovinisticke manevre Stalinistickog birokratiz-
ma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
KOnuniZam?
Narodni Glasnik go. av,

Narodni Glasnik 60. avgusta) apeli-
IA "a saradnju (to je svetinja Stalinista)
"deegata Narodne i Seljacke Grupe sa
pristaSama Narodnog Glasnika" da udare
"zdrave temelje ma kojima &c ova nasa
narodna i humanitarna ustanova Hr-
vatska Bratska Zajednica7 cvasti rasti."
Pravo je nekada rekao jedan cd ma
cionalnih organizatora S. L. P da Stall
nisti neznadu razliku izmedju komuniz-
da i'm je reumatizam mnogo jasniji. Ta
kako mace da Sc objasni Stalinistcka
teznja "a ustanovom koia obavlja posao
zavijanja rama kapitalistickih zrtava
pokopovanie leseva tih 18TH zrtava?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
Masno kOritO

Sada Zasedava sesta konvencija HBZ
koia &c iamaCno ukliuciti otajnu borbu
"a korito te broino velike ustanove. Pred
konvencijska kampanja raznih grupa prl-
lici kampani lama burzoaskih pollticara
"Hrvatski Narodni i Seljacki Block" koji
eliza poraziti Observation-Disclosures "Blok
Narodnih Zajednicara' kopa desno le-
vo da bi nagomilao dokaze neurednosti
glavnom uredu HBZ. Nedavno su "udru-
zen odsi ieci Allegheny Okruzja" (Alle-
gheny County, Pennsylvania obelodanili
jedan interesantan izveStaj. Mi ovde pro-
pustamo neke stvari "a koie sc kaze ola
in ie odbor "ustanovio" Mi verujemo da
&c to ctaocu dati priliku da Sc izblzjeg
upozna sa masnoscu korita oko koga sc
vodila borba te koja je sada premestena
ma konvencijsku arenu.
Medju ostalm. "istrazivacki odbor'
kaze da je ustanovio:
l. RaGuni pokazuju, da je glavni od-
Dor racunao sebi kod svakog zas1edanJa
razlicite svote koje su dosegle blizu $780,
ma ngdie spomena ma temelju koje toe
Ike b Sc owe ispate mogle uvaziti, a is
to vrijeme ne moze sc IL racuna ustano-
viii, da je koi odbornik "a Zaiednicu
ista ucinio. Svaki odbornk, koji je doblo
nalog, da izvrsi kakov posao "a Zajedni-
Gu. podnesao je posebni raeun dobio 'e
posebno placeno. Dakle, ovakvi racunl su
isplaceni protupravilno i oval odbor IN
nije mogao uvaziti, pa SUI uracunati
svotu prepla6enih ratuna
2. U zadnje vrijeme odbornici su ra-
cunali po $1,000 dnevnice po $1,000 "a
potroske svaki dan Uzmimo ma PRIMER
odbornika, koji ziv Clevelandu i kohl
prisustvuje sjednici financijalnog odbo-
ra Sjednica ancjalnog odbora odrza-
va sc poslije podne traje diva do tri sa-
ia. Takav odbornk moze uzeti vlak
Clevelandu u 900 prize podne stici
Pittsburgh oko podne, moze isti dan
otici kuci 1870 te doci kuei u 1890 ma
vecer. Racuni pokazuiu da je takav od-
bornik racunao sebi dvije nadnice Ill
$24:0O kraj ostalih troskova. Drzavni
strucnjak je kazao, da nije nikad cuo
vidio da bi netko mogao racunati dvije
nadnice Il "a sata.
8. Odbornici SUI seb racunali nadn-
Gu nedjelju, kada nisu nikako zasje-
dali Oval odbor "a pregled racuna
skladu pravila nije to mogao odobriti,
nego je takvim odborncima odobrio samo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
Mantiiasi sc svadja.ju
Kresiceva Danica Amerikanski

Kresiceva Danica Amerikanski Sr-
bobran madu svaka po svog mantijasa
koji su Sc raspisali "hrvatstvu' "sr-
pstvu". Ia Danicu mantijas Stipanovic,
"a Srbobran mantijas Kozomara.
Mama ie razumljiva ogorcenost Ko-
zomare protiv katolicizirania Srba Ju-
goslaviii, kao sto nam je raZumljivo Sti-
panovicevo urlikanie protiv srpskog pra
voslavlja. Ma kraju krajeva svaka trgovi-
IA, ukljucujuGi njihovu, zahteva 1--WE
san broi "musterija.' u koliko je veci
broj "musterija" toliko je bolia trgoVi-
ma. A sve mas to podseca ma pricu IL vezi
sa pismom "a koga Sc kaze da je pisan cd
strane iednog pravoslaynog popa svom
rimo-k -katolitkom "prijatelju.'' Ma pitanje
nrvog: "Kako je?" kaze Sc da je drugi
CGgovorio: "Dobro, da nije tebe bilo bl
jos bolje"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02

To je dakle prica jednoj misljenoj zem koa nije
nigde nikada postoala. Otuda docnije utopijom
zivao svaki nezvodjv buducem drustvu uopste
sto je nemoguee, neizvodljivo fantastcno.
Utopia je napisana form razgovora sa jednm
punkom koji je dosao tog fantasticnog osrva Uto
Pile. Tai punik cudi besmsenom uredjenju evrops
kin drzava opsue socalisticki poredak ma Utop. l.
oee toga putnika ideje samoga Thomas
Moore-a.
'Tamo gde vlada privatna svojina, veil on niie nj
kada moguce da drustvo cvate da Sc pravedno vlada
osim mozda ako kao pravedno smatra sto dobra
pripadau rdjavim ljudma iii ako Sc misl da je sjano
stanje sto prvanom svojinom raspolaze nekocinu ud
ko Sc uostalom nj sami ne osecaju dobro dokle osta
ljudi live ednim doisa bednm zivotom'.
Ostrvo Utopia CHEM Sc socjalistickom uredjenju
govori delu Thomas Moore-a sasto sc iz 81 varosi
il toliko isto Svaki se>po mogucnos
snabdeva svima potrebnim proizvodima Ali sueaju
nude dobavlja IL drugih sto nedosta
je to "bez ikakvog placanja. INA tai nacn veil Moo
re- cello ostrvo cini neku ruku ednu porodcu'.
Sv gradjani Utopie obavezni da rade. Svoji-
ma e opsta. "Nko moze trpet nevolju kada brine
da Sc drustveni magazni napune". Zemljoradnja
natlijstvo gavna zanimanja stanovnika Utopje To
Sc objasnjava tim sto doba kada e zveo Moore nije
bilo industrije
je grckoga poreka znaci nesto sto nigde postoii
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
'Revoluciia" "Otpor"

y broju Cd 80. augusta Stalinistitki
Narodni Glasnik objavi velikim sovima
preko sedan stupaca: "Revoluciia Sc ST.
ri Danskoj." U broju cd 81. augusta is
ia novina donosi naslov takodjer preko
sedan stupaca koji glasi: "Militarni OF
por Danskoi skrsen.''
Ozbilino pitati zasto Stalinisti upo-
trebise termin "revolucija" bez da su to
dozvoljavale einjence objaviene vezi
sa bunom II Danskoj. bilo bi trosenje vre-
mena. Stalinisticka stampa spustila Sc je
tako nisko da konkurise poznatom zutom
zurnalizmu koji mao toiko postovanja
prema terminima upotrebi 18TH, koliko
Stalinisti imadu prema Socijalistitkoi
Znanosti
Mozda je naslovopiscu trebala rec Cd
deset slova, buduci da rec "revolucia" l.
ma deset slova, naslovopisac jamacno od-
luci da "fita.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
SoCiialiStixko Rexeto

troskove. Odberncima koji zivu Pitts
burghu tahVe racune Sc ne moze uvaziti~
a. Odbornici koji putuju IL Chicago,
uzmu WAX "a Pittsburgh 10 sati ma We
Ger Zajednica pIati takvom odborniku
spavata kola. Tim odbornicima Sc ne mo-
ze odobriti $1,000 "a troskove, posto ta
KAY odbornk niie mogao imati drugog
troska ma vlaku Ger nije mogao jesti ka-
ola ie spavao) nego rucak, koji nikako nc
moze stajati $1,000. U ovim slucaievima
oval odbor Sc mogao ravnati jedino ma
temelju standarda, prema kojem Insuran-~
ce Department drzave Pennsylvania pla-
ca syoje ljude kada putuju po poslu. Ma
PRIMER naSa Zajednca ie placala drzavne
ekZeminere dnevno: 20 cent? ia lokalnI
podvoz, $3.50 Ia hranu $3.50 "a hotel -
ukupno $50
5. Tocka 23I zajedniCkh praviIa die
lomicno glasi: Pravni savjetnk vrhov--
nj lijecnk imaju pravo ma podvoz dnev~-
nice Cd $500 kada putuju izvan siedista
crganizacije Il zajednickom poslu. Ova
diva casnika in1aiu redovito mjesecnu pla-
cu pored podvoza $500 dnevnih tros-
kova te ne maju prayo da racunaju nj
kakove druge naple,e. Medjutim odbor ie
pronaSao da 81 owl casnici racunal da-
leko wise oro sto po pravilima nisu ina
Ii pravo.
g. Tocka 217 zajedniGkih pravla gla-
81: "Duznosti urednika jesu: "Prisustvo-
vati sjednicama glavnog a do potrebe
izvrsnog odbora vodti zapisnike napra-
ma potrebi'. Posto sc Il ovoi tocci ured-
nicina daje kao duznost vodjenia zapis-
nika odborskih sjednica, glavni odbor nj
je in1ao pravo da urednicima plaza poseb-
nth $4,000 "a vodjenje zapisnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02

srednjevekovnoga poretka vekoga vrenja koje je
talo pre- 400 godna ceoj Evrop, pa Engeskoj. To
je bio doba verskih ratova sejackih ustanaka Kao
svuda tako Engleskoj feudaln zemljoposednci
poee da propadaju.' Sstem novcane prvrede prodrao
je svuda On bill prinudjeni da prodaju svoju
lju seljake koj Moi rad teraju svojih ina
nja Tada pojavile veke gomile sejaka bez kuce
rada koji ocajno lutali ednoga kraja zemlje
drugi prosec milostinu iii po drumovima pjackajut
putnike. Vlasti beskucnike nesrecnke nemilo
srdno gonie kaznjavale. Vesala rada strane
Ali to nije nsta koristilo er je njih bvao wise.
Thomas Moore je bio sin jednoga sude rodio Sc
1478 Ma unverziteu e studirao fozofiju knjzevnost
ali docne e postao advokat Kada e izabran engles
XII paramenat, odmah istakao svojm opoziconars
tvom Zbog jednoga govora~ protivu krala e da
bezi il Engeske Putujuci kroz Evropu prosrio je jos
wise svoi duhovni horizonat upoznavsi narode
ustanove.
Pod novm kraljem, Henrkom VIII 15O9.-154O,
Thomas Moore je vracen drzavnu sluzbu postao je
drzavn kancear C529.) Ali je nepovoljno mslio
politici kraa Henrika VIII zbog oga je bio izveden
pred sud- Poslusne sudije ga osudile smrt zbog
"velezdaje". 1886 je hrabro dostoanstveno pod
sekirom dzeatovom.
1916 je Thomas Moore napisao svoju cuveno deo
koje Sc zove Zlatna knjzca najboljem uredjenju dr.
lave novom ostrvu Utopj iii ukratko: Utopia Rec
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
THURSDAY, SEPTEMBER 2, 1943.
NaSa KOnVenciia

U subotu, nedelju ponedeljak a. s. g.
septembra zasedavace Detroitu trideset-dru-
ga konvencija Jugoslavenske Federacije Soci
jalisticke Radnicke Partije Amerike. IL raznih
krajeva Amerke sakupice Sc izabrani delegati
organizacija sa ciljem svrhom da Sc ideja
radnickog oslobodjenja prosiri do veceg
broja jugoslavenskih radnika America
Jamaeno da jedan priicno velik broj ju-
goslavenskih radnika America i nezna da &c
sc nasa konvenciia odrzati. Ali znali iii ne
znali, einjenica je cinjenica koja &c biti
ia tri dana zasedavati najvaznji odbor jugo-
slavenskih radnika ovoj zemlji.
Dok Sc ma drugim jugoslavenskim kon-
vencijama i konferencijama vode ma prvom
n1estu borbe "a korita, ma drugom da bi Sc
zadobila potpora jugoslavenskih radnka A.
merici "a ovu iii onu grupu kapitalistickih IL
rabljivaca; ma nasoj konvencij raspravjace
Sc osnovnim pitanjima koja zasecaju IL
vote radnika kao klase.
Ma drugim jugoslavenskim sastancima
mnogo sc govori "a demokratiju protiv ia
sizma, ali nj jedan Cd tih sastanaka nije pod''-
geo nit jednu konkretnu meru "a stvarno
potpuno unstenje fasizma te "a uspostavu
stvarne demokratije. Nasa konvencija poduze-
&c mere pomocu kojih mi cemo moei da plodo-
tvornije sirmo deju koja uci da nema sobo-
de "a radnicku klasu sveta dok postoii sistem
kaptalistickog izrabljivanja; nasa konvencija,
polazeci sa nacela da je fasizam TEX brutalni
izraz klasne vladavine sa kojim Sc eliza pro-
duzti tn klasnu vladavinu, dakle, bice jedi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02

Stanovnlci varosi bave preradom lana, kao
druglm potrebnim zanatima "Odelo pravi svaka poro
dica sebe."
UtoplJl nema novca nt uopste razmene trgov-
me- Svl prolzvodi varosi sela donose Sc zaednicke
magazine IL kojih svak uzima mu treba Sa pr
VIM naJbolJim namirnicama snabdevaju Sc bolesnci
Niko uzima wise no sto mu treba ier svak zna
Ga ina svega izoblju ola mu ne pret beda Zadatak
Viastl zabranlh najstarijih ud satoji poglavito
tome da paze da nko eksploatise da Sc prozvod
samo ono sto je zajednici damon trenuku potrebno
Radno vreme je sest sati ma dan
Sve vlasti biraju zene maju ista prava kao liu-
d. Svak moze posecivati skole, kurseve predavana e
taonce tako dalje Ali kada Sc napadne nhova zen-
liza onda je brane oruzjem u ruc ljudi zene
Takav je II kratkim potezma, bio plan budueega
drustva sto je skcrao veki engleski msac Thomas
Moore Glavni znacaj njegove Utope sastoji tome
sto Sc Moi prv put storiji covecanstva predaze
Jedna opsa organzacija kolektivsticke proizvodnje
proklamuje princip drustvene svone mad sredstvima
proizvodnje.
Razume Sc po seb da je Thomas Moore ziveo u
budi kada je rec sredstvima metodima da dodje
do takvoga jednoga socjastckoga drustva On nije
rovao narodne pokrete, bojao narodnih
nadu je polagao dobre milosrdne vladare kojih u
istoriji nije bilo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
Thomas Moore <
(147s.-1535.)


;Prve izradene ideje socjalizma prva ozbiljna kr
tike burzoaskoga drustvenoga poretka poave
pocetku razvka kapitalizma, to u Engeskoj, zemlj
kooj kapitalizam docnije navise razvo kojo je
XIX veku sazrelo ucenje Marksa Engelsa.
Marks Engels vodili poreko IL burzoaske
dine, ali svoj razu, svo talena svoe znanje sta
viii potpuno sluzbu proetarijata negove borbe pro-
vu burzoaze. Tako sto je prv socialist novoga do
ba Thomas Moore, jedan cd najobrazovanijih ma jpa
metnijih engleskih drzavnka uvdeo besmslenost,
svrepost nepravednost tadasnega drustvenoga pore
ka provu NIGGA stakao plan jednoga novoga drustva
u koem prvatne svojine kojem vladaju brats-
XII rad braska jednakost toest plan jednoga socijas
tickOg drustva.
Velike ideje, narcotic socijane poncu slueajno
glavi ovoga iii onoga mislioca One plod istoriskih
usova zivota. Kao sto Marks Engels ziveli bur-
periodu evropskh revolucija XIX. veka, tako je
Thomas Moore ziveo u doba velikoga kraha staroga
Oval vrlo zanmjiv pouGan feileton poavio R. B.
3 una 1926 Nase citaoce zanimat
Ur R. B.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02


ny oS' ..o "'''""'",e
'
''"'''~' 80 "''e' '"'"o
=" ' '''JiL0'n
~ ma po''"p' A"o Sd oi"s s0''
"#
Svojina utGe ma niegov (vlasnika svojine)
um. Jedan opozicionaSk pop, koj je vodio po-
lemiku $ jednom cd ustanovljenih crkava ne
kom teooskom pitanili beiase uvek docekivan
S odgovorom "Ja ne noou da vidim stvar ta-
ko". On je otvorio sypto pismo pokazao mu
cdgovarajucu stavkly. ali ie pravoyerni pop cd
govorio: "Ja ne moga da vidm stvar tako.'
Tada mu on pokaze iednu iedinu rec: "Da |;
mozes da vidis to-" "Da vidm' - bese odgo-
yor Opozicionas ie polozio gvineiu (zlatnk od
SID ma rec zapitao. "Vidis Ii sada?" Tako
ie to- Da Ii vlasnici owe svojine doista vide
istu onakvom, kakva este, to ne stoj do me-
ne da kazem: ali ako ie vide oni e vide kao
kroz dve mliiarde doara. a to je prilicno de-
bella postava
~
Doista. protiv wolfe Bottle ne moze Sc vo-
DnSl0l
SC ia VOLTA nadie primene ma opredelenje sIu-
caieve. Pretpostavcemo. ma primer da precas-
y; Dr Ross ina yob, ,o imenu Sambo. pa Sc
,,;t,n;e nostavlia. "no i 10 VOLTA Roga da Sam
ho hude roh III 4, h,de osIohodien?" Svemo-
ono; 40 daie ,ilata,, iasan odgovor ma ovo nj
+,n;e r;kaL., od,,o,.o. ma nieoa ne dale nj
~io,,o,.o o+Lroven;o hit,iia b,r nikakav ia
la, odoovor Xii; g.. s,,;..o no hi mooao teq]iti
Sambovo mlslJenJe tome tako sc hapokoh
dolazl dotle da DR.. Ross INA oa o"iuci 'oi''e
Sc nalaz hadoVinl' ma rakama mu rukaVl-
ce, a 1ede hieo sto ga Sambo proizVooi po Ear
kom suncu. Ako odlucl da bog hoce I'D oai''oo
dalJe ostane roo on time zaolzaVa sSoj u
Samoo bude osloooo]en' on po tome mora oa
izadJe IL hladovlne ola sklne rukavlce sa s'o-
jan rohu oa pioi>'oo' S'oJ 'op'''e" il.' -"
susni. Da Ii te DR.. Ross kod svoga odiucNanJa
,o; - - vol, o.r. r.i,orol;niior, "a tao
~ oar,,to,
80
2. neke res sloboda rooze z,asiti Il. sva-
da kako hoee: "a druge ista rec moze znaciti.
da jedni ljudi rade, kako hoee drugim Judi
ma proizvodima rada drugih ljudi. To su
vam dve ne samo razlicite, nego nepomirlJve
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02

MOI osnovi. sto umanjuie vrednost svojine, l.
zaziva opoziciju; sto poyecava menu vrednost.
nailazi ma odobravanie. Javno mnjenje ma ju-
gu smatra robove svojinom nastoji da Sc
NINA postupa kao sa drugom svo]lnom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-02
MiSli Abrahama LincOlna

Rad je kao i svaki drugi espap ma pijaci
povecajte mu traznju, pa ste mu povetali i
cenu.
##
Kada svi zele. da Sc oval spor resi-, zasto
ne mozemo da ga resimo uspesno? Jedan ie
razlog: trazimo da ga resimo ma razicte ma
Cine. Svaka frakcija ina razliciti plan: one
idu razlicitim putevma, a nijedna nema od-
lucnu vecinu. Pc nome skromnom ubedjenju,
vaznost velicina pitanja Sc potcenjuje i cd
nash najmudrijih ljudi. Ako sam Il pravu. pr
va je stvar da Sc tacno proracuna zlo; tada
mozemo naci lex.
-
Jedna sestina - nesto wise - stanovniS-
tva Sjedinjenih Drzava su robov ma koje Sc
gleda kao ma svojinu, kao ia nista do svojinu.
Novcana vredrost ovih robova, umereno raSu-
najuei, jeste $4,000. 900 OOO Ova kolicina imov-
ne vrednosti ina, vrlo prirodno, ogromni uti-
caj ma umove njenih vlasnika. Ista kolicina svo-
jne imala bi jednaki uticaj ma mas, kada bi
bila pod vlasnistvom severa. Ljudska priroda
je ista: ljudi ma jugu SUI isti, kao i ljud ma Sc
veru, iskljutujuci razlike okolnosti. Javno
mnjenje pociva do velikoga stepena, ma imov-
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1943-07-22
Informal Parties
Given Yesterday

Mr.. and Mrs. Marshall Bidwell
Dierssen were among those giving
small and informal fetes yesterday,
entertaining a group at the Statler.
Their guests at dinner included the
Naval and Air Attache OF the Ar
genuine Embassy and Sonora de
Brunei, the Military and Air At
tache of the Ecuador Embassy and
Sonora de Alban-Borja, the First
Secretary of the Brazilian Embassy
and Sonora de Alencastro- Guima-
raes, the First Secretary of the
Spanish Embassy, Senior Don Luis
de Silva, the Marques de Zahara:
Capt. Charles A. Baker, U. S. NJ, and
Mrs. Baker; Capt. Theodore Kidder,
U. S. A.. and Mrs. Kidder: Miss
Betty Byrne and 1t. George Abel,
U. S. N.
Another party yesterday was that
OF Mr.. H. E. ErnsWorth, who gave a
late afternoon fete for Mr.. Henry P.
Nelson, retiring chief of Material
Control Plan Division of the War
Production Board and the retiring
chief of the West Coast Air Division
under Mr.. Harold Boeschenstein of
that board. Mr.. Ernsworth enter
tanned at the Mayf1ower, his other
guests including a number OF the
colleagues of the retiring officials.
Both are returning to privaa,
industry.