RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-05-20

IldpOIOlL, Nuhuti DC, edhoIeSl, I'd
petite svojih cizama: oni mogu
lei gore po lestvicama ekonomske
organizacije samo pod vodjstvom
sa simpaticnom pomoci opsteg
radnickog pokreta; ali takvo vodj-
stvo takva pomoe treba da Sc
ocekuie samo od takvog opsteg
radnickog pokreta, koji Sc krece
ka visem uravnju cd onoga, sto
ga imamo sada. Samo tada, kada
americki radnicki .rokret bude
prozet idejama duhom, sto da-
mas ,prozimaiu ocijalistiGku Rad
nicku Partiju ma politickom ii
socijalisticki Industrijalni Junio-
nizam ma ekonomskom polju,1 -
samo tada ce Sc moci tako opsez-
no vodistvo i pomoe dobiti. Ci-
tavo Sc pitanie sv0di ma ovo: Do
stepena, do koga Sc kapitalisti5ko
drustvo rastvara postaje sve vi
Sc wise nesposobno da rakuje
sudbinom ljudstva, do toga
istoga stepena &c Sc revolucio-
narne sile, koiima je sudjeno da
ga zamenu, grupisati ma drugom
kraiu pola. ,Cesto Sc cuie zalba ma
duhovnu nazadnost ameri3ke rad
nicke klase, NJ Iabavost njene
svesti odnosno klasnog joi colo
zaia modernom druStvu, na OF
sustvo kohenzije skladu sa klas-
MIN ioj na5elima. koje IL t0ga pro-
istice. te ma sve ono, Sto Cd toga "a
visi. Ali to sc moze raZumeti i OBJ
| iasniti samo II svetlosti osobitih is
toriiskih prilika, koje upravllahu
razvitkom radnicke klase Ameri-
ke.
u pocetku ovoga clanka Tzgre-
dno smo pomenuli uticaj, sto ga
| je otvaranie zapada napravilo ma
radniGki pokret owe zenllje. Oval
je predmet vazan Zbog razloga,
sto sc niko ne moze nadati da &C
| ikada razumeti razvitak americke
radnitke klase poiavI onoga, sto
Sc zove "pokretom' tie klase, ako
ga ne rosmatra svetlosti owe
| istoriiske pozadine. BuduGi tako,
onda ce biti dobro da Sc ukratko
opise ova istorijski razvitak.
Predstavite sebi deo sveta, koli
So prostire cd Atlantika do Paci-
| fika - citavih 5000 milja. Pred
stavite takodje sirinu istoga de-
Ia sveta, koia Sc proteze Cd Sc
verne mu granice sa skoro vec-
nom zimom do Meksiskog Zaliva
sa skoro vecnim letom. A tada
predstayite oko tri iii cetiri mill
| iona stanovnika Il trinaest koloni-
| ia II yreme Americke Reyolucije
= iskljucujuci Indiiance i
imacete ruci material, koiim
| ie ucinien poGetak industrijalizo-
vane Amerike. Industrijski razvi-
| tax zanoce II drzavama New Eng
landa. ali IA tai razvitak stalno
uticase pomicanje granice prema
zapadu, a oval uslov sa svoie
strane uticase preko mnogih
raznovrsnih mamaca svojih ma
psihologiiu radnicke klase, koJa
So posteneno razvijase poste-
peno razvijaiucim Sc indilstrij-
skim delovima zemlje. NajeneT-
gicniii, sto znaci najpustolovniii
elemenat radniGke klese bejase
nrivlacivan tim mamcima i po-
micase Sc sa romicanjem prani-
&c. te Sc rastvarase u piionere
docniie farmere, koji prestaja-
hu biti clanovi radni5ke klase
Ali hiliadama konaca, koji Sc
proylacise napred natrag, ve-
zuiuci one, koji su otisli sa oni-
ma. koii su ostali nazad ko-
naca, zasnovanih ma susedstvu
ma rriiateljstvu, ma srodstvu -
pravili su duboki ucinak i odre-
diivali ,nsihologiju onih ,koji su
ostajali natrag, pomagali dovIace-
riu ovih move predele, koji 81
opet dovlacili druge. Ovo je isle
cd pokolenja do pokolenja, uvek
pruzajuci izlaz, put da Sc izbeg.
nu industriiske prilike, koje po.
stajahu dosadne, i, naravno, sta.
ialo ma putu otezavalo razvital