RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-09

81 roed;u nina vodi klasna borba Jer klasno drus-
.vo nemoguce ie zamisliti bez klasnih suprotnosti
klasne borbe.
IJrrkos oyih cinienica, razni burzoaski place
-nici nastoie da prikazu kapitalistieki d
bez klasa klasne bcrbe. Svi pokusaji njihovoj
strani nisu nsta drugo, doll pokusaji da zamag-
Ie stvarne cinjenice posto tako interest kapitas
ticke klase dktuju
Osnova klasne podele kasnom drustvu nala-
Ii Sc u ekonomskoj nejednakosti To je obeezje
kIasne podele klasne vadavine. Jer jedni Gu da-
nasnjem drustvu kaptalisti) poseduju zemlju, tvor
NICE rudnike, transportna sredstva ukratko sva
sredstva "a proizvodnju; dok drugi = ogromna
Gina = (radnic) ne poseduju nista cd toga. Oni
proleteri, besku6nci bez svojne mad sredstvima
Ia prozvodnu - svoe COLE radne snage.
Ova razlika izmedju owe dive klase povlaei du-
bcku brazdu koja in deli klase kasne suprot-
nosti: Ova podvojenost ekonomska nejednakost
u drustvu, nerninovno proizvodi klasnu borbu.
Kapitasticka klasa posednk alata "a proiz-
vodnju, saeinjava neznatnu MANU-, dok radnlcka
klasa sacinjava ogromnu veenu drustvu. Budnci
radncka klasa poseduje nista cd alata pro-
izvodnju, ,pomoeu kojih doaz do potrebnih stva-
ri "a zivot, je prinudjena slom okolnosti da
Sc prodaje najam klasi, koja poseduje alate "a
la do nuznih sredstava "a zvot sebe odrzala
zvotu ALI kapitalistieka klasa. kupujue radnu
gu radnicke klase ona nju zrabjuje, prsvajajuti
'vfsak vrednosti". Ia svo rad = najamni rad -
radnici primaju znatno manj deo (oko jedne sesti-
ne cd onog sto proizvode) u obliku najamnce U
ovakvoj nejednakoj pcdeli nalazi SRI pljacke i
nepravde koja prouzrokuje dasnu borbu
Posve je prirodno da radnic tezeci boljim
udobnijim zvotcm nastoje da dobiju sto veci dec
cd syoga proizvoda - vecu najamnicu, - tako da
hi mogli kupiti wise bolje hrane; wise boljeg
odela udobnije stanove. Ma drugcj stran kapta-
Iistieka klasa kojoj nikad nije dosta, ona nastoJ
da zadrzi sto wise cd proizvoda radnicke klase, u
oblku "viska vrednost". U .ovoj medjusobnoj bor-
b; nemogu6e je da radnik poveca svoju najamnicn i
istovreneno kapitalista poveea svoj visak vred-
nosti" Axe radnk dobije wise - veeu najamnicu
- neminovno ie da &c kapitalista dobitl mamie -
manj "visak vrednosti" - obratno, ako kapl-
talista zadrzi wise, ladnik &c primiti mamie.
Ova borba oko ve6eg manjeg ploda radnieke
klase, jeste kasna borba. dote dok pcstoj
klasna podvojenost klasne suprotnosti ekonomske
nejednakosti, klasna borba &c da traje da Sc stall
no pozestocuje Ma kokc sc nastojavalo cd strane
kapitalisticke klase njenih placenika da kas-
nu borbu il drustva t k e. svi pokusaji bice
uza u n Klasna b isceznutl IL drus-
tva tex tada, kada Sc drustvo zamene
sa s m drustvom; kada Sc privatna
svojina mad d v m "a prolzvodnJu "a
meni drustvenom svojinom. Drugim recima, kada
Sc uspostav Industrijalna Repubika Rada, u ko]oJ
neee biti izrablvana, nego kojoj &c radnici pr'-
matt potpunu drustvenu vrednost svoga rada.
Ear nisu danasnji svakodnevni strajkovi dokaz
klasne borbe, kroz koje radnic nastojavaju da po-
bolisaju olaksaju svoj ekonomski poozaj, premda
stvarne cinjenice dokazuju obratno, IT, da Sc rad
niGk polozaj pod kapitalizmom moze stvarno
trajno poboljsat da ne govorimo konacnom O.
slobodenju radnicke klase putem strajkova. straj-
kovi su edna karika dugom lancu klasne bor-
be. Oni, pored drugih manifestacja klasnom drus-
tvu dokazuju da Sc vodi klasna borba danasnjem
drustvu.
u ovoj neprekdnoj klasnoj borbi izmedju pro-
izvodjaca zrablivaca, kapitalisticka poticka dr.
Java - orudje kasne vladavne stavlje svoje
usluge kaptalisticko klasi raspolozenje, razbi-
jauci obezakcnjujuei radnicke strajkove Ona sti-
ii ;nterese kaptalistcke kase er to e njena funk
CHA.
Nikad istoriji klasnog drustva, politieka dr. :
lava nije stala strani zrabjene potstene kla-
se da bi je zastta cd brutalnosti vladajuce kase.
Otuda ne moze oeekivati cd kapitalistieke poll
ticke drzave da uzme zastitu radnicku klasu To
bi bilo neprrodno cd ME oeekivat, buduci da nam
je poznata njena uloga u klasnom drustvu
u sadasnjim krusadama protiv radnika i ga
kenje kasne borbe, kapitalistckoj klasi njenoj
politickoj drzavi, pridruzili i ''komunisti".
oni, kao verne suge kapitaa, dovikuju radnicima:
"Nema danas mesta klasnoj borb; nema mesta rad
niGkim strajkovima; danasnji rat nije imperijalis