RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-09-09
PITANJAIODGOVORI.
Sto &c biti pcbuda?

lmplikacija toga ptanja jeste da mi ina
demo pobuda danas. stvari kapitalzam unis-
tava svaku stvarnu pobudu, izuzev "pobudu''
da sc budc ''vest'', "prodiran'' ola Sc ina
predjuje' sa gazenjem drugih KapitaIzam
wise puta da radnicma ''pobudu'' da lencare
na poslu ler Sc phase da &c brzo ostati bez ME
ga. 'Pobudu' koju stvara "a kapitaista, nije
pobuda koja korist drustvu To ie, btno,
lsta "pobuda' koja stimulise kradikesl za
nJegov sramotan posao.
l drugu ruku, ako radnik toboze ina po-
bnde danas - kada on prima samo oko iednu
sestlnu svoga prozvoda - on &c inat sest
puta tollko pobude pod Socijalizmom kada on
bude PRIMO svc Sto proizvede. Ali pod Soc
jalizmom pobuda nece iskljucivo sastojati
ed materiJalne -nagIade, ohilna premda &c Ia
bltI; ona te Sc sastojat od moralnog duhov
nog zadovolistva valjanom obavljaniu iza-
branog posla, IL znanju da &c rad poiedinca,
Ia mesto da obogacuje parazite, korstiti drus-
| tyu.
Kapitalisticka 'pobuda'' ieste produkat
konkurentskog karaktera kapitalizma Socia-
listitka pobuda jeste blagotvo11i produkat ko-
operacije Prva smeta progresu; dluga ga si~
mulise beskrajnom razvitku
Sta moze Socijalizam da uradi sa bespcslicom?
/ kapitalizam ie dokazao svoiu nesposobnost
da savlada problem besposce. Premda je is
tina da je svesrani rat umanjio bcsposlicu to
je uzasno privremeno "resenje.' [ mirnom
vremenu kaptalizam ne moze sprecit masov-
nu besposlicu. On ne moze spreciti takozvanoj
masini "a stednj rada da ne postane, Il stvari,
masina "a smenjivanje radnika
Trajno resenje problema pociva pretva-
ranlu prlvatno posedovanih sredstava "a pro-
/ zvodnJu, koja su operisana korist vladaiu-
&c klase, kolektivnu svoinu koristnih rad
nlka, ola bl Sc opersala upotrebu. Posedova-
nj drustveno upotrebljeni "a proizvodnju stva-
lri ia snabdevanie potreha proizvadjaca, nepr-
volna besposlica bila bi efektivno odsranjena.
Move masine ne bi wise izbacivale radnike sa
posla; na mesto toga, one bi odkidale satove
od radnog dana.
Ne samo da &c svak odrasli elan drrlStva.
IkoH ie Il stanju da rad imati posao, wee sv
Ice imati priliku da biraju poslove. Sociializam
nece pokuSati da zabja cevoro- -srane klino-
We okrugle rupe. Radnjci izucen kao hemi
carl, nece biti primorani po ekonomskoj nuzd
da prime posao punjenja automobile sa petro-
leomom iii na avljackoj lniii masovne pro-
tlzvodnje. Svaka lunij ia RADIO &c docekat move
|regrute Ia sve poslove 1sto kao sto &c move
masine postati blagoslov posto &c skratiti rad
III dan tako ce mnogobrojniie ie radne snage sma-
Injiti teret svih.
Socijalzam je bognja osvete besposlici
Kako cemo ziveti bez kapitala?
/ kada sc radnici organzu!u poitiGki eko-
nomskl "a preuziman e svih sredstava proiz-
vodnje / uGne in drustvenom kolektivnom svo-
jinom tvornice, rudnic zeljeznce. it'd, presta-
ce biti kapital! Ceicna tvornca nije kapital
zbog toga sto je celicna tvornica. Da bi Gelicna
tvornica bila kapital tn mora postojati masa
| II la haz 10;
ta prlmorani su da prodaju svoju radnu sna
gu. kapital pretpostavlia opstanak te neimuc-
ne klase najamnih radnka
Soci ijalizam he namerava da unisti indus
trlje; on namerava da unisti MEN sadasnji ka-
pitalisticki karakter. Pod Socijalzmom, koii
unistava klase, industrije su iednostavno in
strument drustvene proizvodnje. Aati, nado-
dati pristupu sirovom materijalu, te mas ko-
operativni rad jesu sve sto nam treba da uci-
nlmo ovu naciju zemaljskim rajem
Sa tim pod nasom koektivnom kontrolom,
mi cemo moci lepo proci
Da je drzavno vlasnistvo Socijalizam?
Drzavno vlasnistvo, iii nacionalizacija jaw
nth podobnosti industrial, kako Sc to nekada
naziva, nije Socijalizam. Zaiednicko iii kolek-
tlvno vlasnlstvo u Socijalistickom drustvu slo-
bodnlh radnika, kojem je izrabliivanje cove
ka po coveku nemoguce, jeste jedna stvar. A
Ii drzavno vlasnistvo industriie Il klasno- -pode-
Lemon drustvu, drustvu gde ie drzava nista
wise wee instrumental sa kojim ekonomski mad
mocna klasa odrzava svoju moe "a izrabliiva
ME radnika jeste druga sasma razlicita stvar.
Bit lzrabljen cd strane sake politicara
razllkuje Sc malo od stanja u kome mas izrab-
lJuJe privatno posedovana korporaciia. u kapi-
tallstickoj kanadi, ma primer, iedna zeljeznic-
ka pruga privatno je posedovana, dok drugu