RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-03-25

(NaStaVak Sa i. Strane.)
nice, on treba da udari protiv ma
jannog sistema t. j., on treba ia
Be organizuje sa ostalim zrtvama
najamnog sistema sa svrhom da
se unisti .sistem najamnog ropstva
/ da Sc zameni sa sistemam pod
koiim bi radnici mogli uzivatl
potpun drustven plod svoga ra-
da. Ako bi nam tada bilo malo, to
bi. znacilo da smo malo proizve-
Ii, a ne kao danas, sto wise stva-
ras to mamie primas.
NEW YORK, N. Y. = Amalga-
mated Clothing Workers, Hillma-
nova &C. l. o. junija izjavila le
da oni nece traziti povislcu ma
iamnice "a svojih 125.000 radnl-
ka kada dodje do obnavljanja u
govcra l. Is. maja.
Interesantno je pribeleziti da to
nije odluka krojackih radnika kao
rezultat jednog refernduma - to
je odluka izvrsnog odbora te junI-
ie! Ali nije to prvi put da fekerl
odlucuju ime radnika, to je po-
stale pravilo tako izgleda da &c
ostati dok radnici ne odluce or
ganizovati svoje klasne junije Il
koiima &c oni, radnici, imati prvu
poslednju rec!
CHICAGO, Ill. - Predsednicki
odbor koji ina da istrazuje cinje-
nice vezi sa traznjom zeljezni-
Earskih radnika "a povisicu, sa-
slusao lie Is svedoka cd strane ju-
mia koie predstavljaju radnike Is
zelieznicarskih struka. tt su sve-
doci izneli da wise cd 100000 ze-
ljezniearskih radnika trebali bi
dobiti najmanje 20 cent? ma sat
povisice minimum cd 70 cent?
ma sat. Svedoci su takodjer izneli
da jedan. prilican broj zeljezni-
carskih radnika ne radi puno vre-
me prema tome njihova nedelj-
ma zarada nije dovoljna premda
primaju wise cd 70 cent? ma sat.
Vesti ne kazu Sta poslodavci IL
nasaju. Verovatno je da ce poslo-
davatki predstavnici jaukati da
korporacije ne mogu platiti toll
ku povisicu. Nadati Sc je da &c
predstapnici junija iskoristiti ci-
njenicu da. su korporacije imale
profit, prosle godine, koji prelazi
$1,000. 900. 900. Ali svakako, zeljez-
niEarski radnici nisu u najboljem
polozaju. l da nije rata, njima su
ruke prilicno vezane sa usposta-
vom Railway Labor Act koji pred
vida da radnici ne smeju izici
ma strajk dok predsednicki odbor
"a istragu ne donese svoj lives
tai. A sve to znaci da Sc njihova
slabost duguje cinjenici sto MIS-:
cr9anizovani jednu klasnu S0ci-
jalisticku Industrijalnu Juniju
Transportacije. Organizovani ma
tai nacin zajednici sa ostalim
radnicima to bi bila sila mad 81
lama! To je program S. L. P.
ALBANY, N. Y. - Pred zakO-
nodavnim telom drzave New. York
nalazi Sc jedans zakono-projeka1
koji predyidja "istu platu "a ist
rad" To Sc odnosi ma plate radni
ca koje vecini slucajeva prima
ju manju platu nego muskarci
.premda obavljaju isti posao.
Mi smo "a to da radnici radni
ce primaju sto je moguce wise eot
svog proizvoda. U ovom slucajl
zenske radnice imaju svako pra
vo da ,traze istu platu koju prima
ju- muskarci. Ali primanje istt
plate koju primaju muskarci nj
znaci da zenske radnice resavail
problem mizerije radnicke klase
Nije nasoj klasi zlo zbog- toga stt
jedan radnik prima, mamie cd dru
gnga, iii sto zenske radnice pri
maju mamie cd muskih radnika
zlo je u tome sto jedni i drug
psimaju tex mali deo (neki mani j
neki vecD svoga proizvoda.. Zatc
zenske radnice treba, da Sc pri
drnxos swim unuSkim. drupOvims