davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
PrOletarec O ''izmu."

Espisticki Proletarec 13. oktobra)
uokvirio je jedan clanak u kome govori
konkurenciji "a kontrolu mad stampom
radon posle rata. Interesuje mas zavrsna
recenica kojoj Proletarec kaze da SUI
"socijalisti' ukazivali ma tn tendenciju
godinama godinama ali da su junije ii
drugD kazale da nece tudjih ''izmov." A.
Ii sada, zakljucuje Proletarec, junije "po-
lako uvidjaju da i'm Sc bojati samo jed
nog 'izma' (kapitalizma)"
Izgleda da Proletarec nadalje trgu-
Je pod firmom socijalizma koja mu sluzi
kao sredstvo njegovoi svrsi, ne kao svr-
ha "a koju jedino danas vredi raditi ko-
ia jedino dava znacaja izjavi da je kap-
talizam otac-zlo, protiv koga Sc treba bo-
riti.
Mi bi postavili jos jedno ptanje Pro-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

ze samo da skripne zubima kada posmatra pri-
zor nekadasnje made radnicke klase celoga sve-
ia. pde pod upravom Stalinisticke brokratije
ucestvuie ma konferencij sa predstavnicima
izrabjivackog kapitalizma i sa NINA rasprav-
liza novoj podeli sveta Ali Marksista ne oca-
java, on znade da premda obecanja made
7. novembra 1917. godine u veliko usmrcene
Stalinistickim izda jana, da &c te made ia obe-
tanja naci novog izraza, posto radncka kasa
sveta mora eventualno da Sc organizuje ga O.
baranje kapitalizma i "a uspostavu Socijaliz-
ma. Marksista ce produziti sa svojim radon
klasne prosvete, posto ina nadu radnicku
klasu menu sposobnost da obav svoju isto-
rijsku misju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

ROdOljublje.

Izgleda da svak put kada Sc Kres;-
6evoj Daniel pojavi neki clanak koji ie
onako izdaleka teoretski, tada pod nil
me stoji potpis nekog Steklisa. Tako je
Ii broju cd IL. oktobra sa clankom "Kri-
vo shvacanje rodoljublja."
Mama nije jasno kako &c kresic izmi-
riti svoje clanke, Ga narcotic clanke ME
govih dopisnika IL Ycungstown-a, popa
Stipanovia Josipa Kraje), kojima Sc
toliko govori nekoj "Hrvatskoj," sa jed
MIN paragrafom II gore spomenutom clan
ku koji glas: "sto vrijedi Hrvatu velika
Hrvatska iii Srbinu velika Srbija, ako~ IL
NINA vlada diktatura tiranija bezako-
ME, ako su oni neslobodni, neuki, gladni
goli?' Mas je odgovor da ne vrede MIS-
ta Ali prestati sa tim pitaniem j tim od-
govorom ne znaci da ce sc tim zemlja-
ma automatski stvoriti cd diktature tra-
nije i bezakonja. zemlje kojima &c Via
dati prava demokratija, jednakost re-
down. process obavljania stvari Da bi Sc
doslo do slobode, da bi Sc odstranila glad
druga zala, potrebno je nesto wise cd fl
lozofskih rasprava potrebno ie oborit
stare podignuti novo drustveno uredie-
ME slobodnih proizvodjaca.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
Stalinisti O KIM.

NarOdni Glasnik IA oktobra) ina
uvodnik pod naslovom "Nase stanoviste
prema KIM To StalinstiCko "stanovis-
te" ukljuGuje zahtev da Kongres ukine
zakon protiy iskljucenja Kineza koji je
usvojen jos 1882 Ali to nije razlog zbog
koga smo Sc mi zadrzali ma tom uvodniku-
Buduci da Sc poslednje vreme pri-
lcno pi5e zategnutim odnosma izmedju
Wade Chang Kai-Shek-a kineskih Ko-
nlunista, mi smo mislili da &c StaInisti,
barem oni Pittsburghu, stati ma stranu
knesklh komunista te protiv onih kojS
zahtevaiu da Sc Crvena Armija u KIM
prikljuci Chang Kai-Sheku Izgleda da
smo ocekivali prevec Jedino sto su pitts
hurSki Stalinisti bill Ii stanju izmumIiati
Jeste da "apzeri swim silama rade ma to-
me ola provociraju eradjanski rat protiv
kineske vojske koju predyode komunisti.'
sta da Sc radi? Stalinisti odgovaraju
sa izjayom Madam Sun Yat-Sen, koia re-
ce ola "Americki prijatelii mogu naivise
pomoci kineskoj demokraciji ako podjed-
mako podupiru sve elemente Kini. koii
sc bore protiv Japana" Toliko je rekao
kralj Petar Nina jlovicu Partizanima.
Ali kao sto Stalinisti zagrlise mladog kra-
lla tako izgleda da su spremni da grle
sve one koii predstavljaju kobnu politiku
klasne saradnje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

S(H 40 kukavica, on &c Sc praviti nebojsa
IL pred slabom - slabom jer neorgani-
zOvanOm radnickom klasom, kaO sto vidinio
kapitalisticku klasu da Gini. Pred jaAim, ne
bojsa puzi Neka Sc politicka temperature po-
digne do tacke opasnosti, vas &c kapitalist.
unatoc svekolikom mu majmunisanju toplo-
merom, drhtati lopovskim mu 6izmama; ne
&c Sc usuditi tuci; bezace.. Potpuna indus
trijalna organizacija radnicke klase &c tada O.
sigurati miriam ishod klasne borbe. Ali mozda
kapitalist nece bezati. Mozda &c, delirijumu
gnjeva, dati otpora. U toliko gore - po ME
ga. Sila, koja Sc sastoji u industrijalnoj orga-
nizaciji radnicke klase zemlje bice u stanju
"a kratko vreme utrti zemlju buntovnim u
zurpatorom ocuvati pravo koje je glasovnica
proklamovala." - DANIEL DE LEON.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
OCTOBER 81, 1943.
MOSKOVSKA KONFERENCIJA

Otpoeela ie dugo oeekivana konferencija
II Moskv izmediu predstavnka Sjedinjenih Dr.
zava. Velike Britanije Sovjetske Rusije. CT
uienica da Sc konferencija odrzava Moskvl
predstavlja neke vrste pobede "a RuslJu, ko-
ia ie odbijala razne predoge da Sc konferencl-
i; odrzi IL Londonu.
spekulacije vezi sa konferencijom pred
metima kojma &c Sc ma Moi raspravlJatl,
opsirne SUI Razni posmatraci nagadjaju da ce
konferenciia biti iskljucivo mlitarne prirode;
drugi ukljueuju politieka pitanja; treci govore
da &c Sc raspravljati ekonomskim pitanji-
ma Ia Marksistu, ia nagadjanja posmatraca
zvuce malo smesna. Marksist znade da bez raz-
like predmeta, kojima &c Sc raspravljati ma
konferenciji, da &c tt predmeti imati svoj ko-
ren ekonomskim cinjenicama. Militarna po-
liticka pitanja nerazdvojna su cd ekonomskog
pitanja. Ekonomija reflektuje politiku sva-
ku politiku ukljucujuc militarnu akciju.
Progresivan uspeh Crvene Armije ma istoc
nom frontu stavlja Rusiju II dobar strateski
polozaj ma ovoj konferenciji. Da ruski drzav-
nici nameravaju iskorstiti tai stratesk povo-
liam polozaj, vidi Sc IL nedavno povecane pro-
pagande "a otvaranje drugog fronta ma evrops-
kom kontinentu. Tesko bi bio verovati da &c
Sc americka britanska delegacija usuditi ka-
zati >Rusima ono sto Churchill rece Stalinu ida
Rusi mogu do Berlina ma noge, dok Britanci
moraju preko mora.) kada je prvi poslednii
put posetio Moskvu pre- nekoliko meseci>
Bez razlike do kakve Sc oduke dodje ma
konferenciji, mama izgleda da &c amerieku
britansku delegaciju najvise interesovati Sta
linov plan vezi posleratnom Evropom. Mi
verujemo da ie to glavno, iako ne jedino pita-
ME pred moskovskom konferencijom. U stvari
nije to pitanje koje &c Sc ma konferencji po-
kao sredstvo ola Sc tom postojecem, opiplji-
vom pitanju raspravja. Nije wise pitanje da
Ii Stain namerava prosriti ruski upliv izvan
granica Sovjetske Rusiie, to ie sada ocevidna
cinjenica koja nalazi svog opipljivog izraza
KIM, Jugoslaviji, Grekoj drugim zemljama,
kojima Amerika Britannia pomazu jednu po-
liticku grupu, Russia drugu Drugim rec-
ma, borba "a prosirenje uticaja koja Sc sada
vodi izmedju Rusije njenih saveznika ovom
ratu, mora neizbezno biti predmet rasprave ma
mcskovskoj konferenciji. A to znaci da &c sa-
ma konferencja biti pretvorena IL bojno pole,
ma kome &c Sc resiti, iii pokusati da Sc resi-,
kolko ce koja cd potencionalnih pobednickih
slia dobiti pena kao nagradu "a miltarnu po-
bedu. To, nista drugo.
Imajuci vidu da Sc moskovska konferen-
clJa sastaJe tex nekoliko nedelja pre- 26. godis-
nJlce Novembarske Revolucije, Marksista mo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

vreme "a MEGA sto ne postoji nuznost da vo
Jude, da Sc uzdrzava Cd kradje da cedno ponasa
prema zenskinju t. d. vec protv, to sputava
njegovog posla Obicno njegov zivot e kra
dja pljaeka hiljade ljud citavu zemlju
"a prrastaj kapita, t. j. napredak zemlje
te Ii? On pokvari desetine zena e prjatno
djene dokona coveka. Svi Sc udi dele "a MEGA ma
dive grupe = jednu krade, druga Sc nadmece nil
tome poslu.
Zadovoan svojm poznavanjem ptanja, govornik Sc
nasmesi i, bacivsi pikavac sobni ugao, produzi:
Dakle, moral je korstan bogatasu skodljiv svi-
ma lJudlma, ali istovremeno, MENU nije potreban
"a Vas Jese Etc zasto moralis trude da nacela
raa usade dusu udsku, sami in uvek nose spolja
kao masne oko vrata rukavice Daje kako cee ubedtI
jude, da treba da potcinavaju zakonima noraa? Nj
kome nije pratno bit posten medju lopovima ALL ako
vam je nemoguGno ubediti hipnotizute! To uvek is
pada rukom.
On potvrdjujuei mahnu glavom j., zaskljvsi ma me-
ne, ponov:
= Nemogueno ubedti - hipnotizujte.
(Nastavice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
Mack lie macak.

Poznato je da su nekadasnji Rad
venske novne Il America Kanadi koie
stole uz Partizane, takodjer podupiru
Ora Vlatka Maceka, neke grlato, neke
toliko tex da sc spominje. TIE su novine
uzivale podvaljivati Srbobranu i poborni-
Gina Cetnka da Nina jlovic saradjuje sa
Nemcima Italijanma. Sada Sc Srbobran
13. oktobra) osvecuje sa citiranjem ne
davnih dopisa Daniel DeLuce, narcotic
onog u kome DeLuce kaze da je jedan
partizanski vodja optuzio Maceka da je
poslednji pro-nacista, te da je Mack bio
u prlog konskriptovanja "Bele Garde" "a
ratovanje sa nacistima protiv Crvene Ar
mije.
Well, IL ovom slucaju mi verujemo
jednim i drugim t. j. mi verujemo da ie
Mack dovoljno burzoaski politi6ar da sa
radjuje sa "neprijateljem" isto kao sto
je Mihajlovic dobar politician "a istu svr-
hu. Ali gde to ostavlja one radnike siro
masne seliake koii polazu svoju veru
jednog iii drugog? Razume Sc, to njih os-
tavlja ma cediu. ma MENU ce ostati sve
dok ne uvide da "a njih nema spasa be-
klasne organizacije "a svrhu obaranja
burzoaskog sistema tiraniie pljacke. Ka-
da krenu tim putem tada temo Sc mi We
seliti. Dotle, radi6emo ma sirenju te neop-
hodne klasne svesti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

prema NINA? Drug primer: vi govorite svima: ne IT,
krad, jer &c Yam biti nepratno ako Vas pocnu kras
nije Ii tako? Ali isto vreme mada innate novaca -
vi neodoljivo hoeete jos malo da ukradee Tree. vi
strogo ispovedate nacelo ne ubi Zato sto Yam e Ii
vo drag prjatan, pun zadovoljstva Iznenada vasim
ugljenokoplma radnci zahevaju poviscu nadnice vi
protiv svoje wolfe izazovete vojnke tras! neko
ko desetina radnika ubeno Iii nemate ode da probate
robu. vi skrenee paznju Vasoj vladi ma tn cnienicu
nagovorte je da pronadje "a Vas novo trzste Vlada
jubazno isposlje malu vojsku kuda bo Aziiu Afrku
ispuni Vasu zelju pogubvs nekoiko stotina iii hilia
da urodenka Sve Sc to rdavo saze sa vasim propove
DAMIEN eovekojubju, uzdrzavanju eednosti ALL ub
jajuei radnke urodjenike vi mozete sebe pravdati u
kazvanem interese drzave koja ne moze nosfoiati
ako ljudi sanu potcinjava vasim nteres;n,a D,
zava - to ste VII ako ste se bogat covek Wanna
Je kudlkamo teze sitncama razvratu kradi osta-
om Uopste, polozaj bogata coveka tragican e polo
za Ia MEGA e neizostavno nuzno da ga sv voe da 90
sv uzdrzavau cd pokusaa protiv celine nepovoo ina
na da niko ne remet njegove hawke da Sc svi eedno
ponasaju prema njegovoj zeni, sesri kcerima isto
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
"Drugi Front"

lZgleda da Sc rasprava 0 drugom from
tn razvila do stepena da ga svako trazi. =
nlko ga nece da pocne. Sada Sc razyiia
politika sa kojom Sc ella staviti Rusiju
nezgodan polozaj sa traznjom da ona
otvorl drugi front na istoku Razume Sc.
Stallnisti to ne vole. Cd Browder-a pa sve
do pittsburghskih malisana. sve Sc buni
protiv tog zahteva. Ali to niie nista ma
rocitog, plutokratski niujorski Times IL
nosi argur1ente protiv zahteva da Russia
otvori drugi front sa navalom ma Japan.
Tom misljenju prikljucila Sc Kresiceva
Danica.
Ne mislimo mi kazat da traziti Cd
Rusije da otvori "drugi front" predstav-
LA umovanje doslednosti postenia - da-
leko cd toga. U stvari mama izgIeda,
premda mi nismo militant strategisti, da
takav zahtev predstavlja kra ino iogunas-
two onih koji ga cine, narcotic kada Sc
INA v1du da Sc najveci naiopsirniii,
naJkrvaviji front celog rata nalazi ma
ruskom zemliistu.
Ali sve to nije glavno. Pouka koia do
lazl IL sadasnjeg manevrisanja oko vodie-
MIA rata, kao oko priprema "a takozvani
mir, uce mas ono Sto narodna poslovica
lzrazava sa "ko vragom tikve sadi. 0
glavu mu Sc razbijaiu.' A to sve znaci
da koliko Stalinisticka birokratiia krsi
ledan Marksisticki princip "a drugim. u
tollko je tesko razlikovati njene akciie cd
akeija kapitalistickih drzavnika njiho-
viii v1ada drugim zemliama. A to ie
tragedija koja je pocela sa neznanjem. a
svrsava sa izdajom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
DARLANIZAM.

Nije iskljucena mogutnost da b Sc Ju
goslaviii mogao "a jedno Fatko vreme pojavl-
ii jedan Darlan, koji bi imao sluzti kao prvi
korak pokusaju da Sc uedine ratujuce grupe
Partizana i MihailoviCevih Cetnika.
Premda sadasnje ratne vesti prilicno spo
minju Partizane, nema izgleda da SUI London
Washington spremni da napuste Mihajlovica
u prilog Tita. Ako ista, izgleda da sc London
Washington natezu da bi te dive grupe uie
dnili. Takvo ie drzanje same jugoslavenske
Wade koja Sc sada nalazi kairu.
Ako, kako svi znaci pokazuju, Jugoslav-
ia ina da bude cilj skore invazije cd strane
saveznickih oruzanih sila, potrebno &c biti da
Sc tamo nadje jednog Darlana t. j. jednog koii
je saradjivao sa nacistima, ali koii bi sada bio
voljan da pomogne saveznicima Imajuc vi
du ofiginalnu aferu sa francuskim Darlanom,
nije iskljueeno da b jugoslavenski Darlan
mogao lako biti general Medic. A tn ulogu bi
mogac igrati sam Mihajlov koji je wise pu-
ia optuzen zbog saradnje sa nacistima, ali ko-
il Sc takodjer priznaje kao sluzben predstav-
mix jugoslavenske Wade L stvari, poslednje
vesti koje izveseuju o Mhajlovcevom pribl-
zavanju Partizanima svrhom da udes
neke vrste sporazuma "a kooperaciju, mogic
bi oznacavati prvi korak II tom pravcu.
Ali u svemu tome nema nkakve made "a
radnike i siromasne seljake Jugoslaviie. Ia
njih nece biti mnogo razlike da Ii &c ma povr-
sinu isplivati Medic, Mihajlovie iii Tito Posto
ma ko dosao ma vlast II Jugoslaviji, kao rezul-
tat saveznickog manevrisanja, to &c biti lakej
saveznika njihovh posebnih interesa. Ia
radnike siromasne seljake ne moze biti srece,
moze biti radost dok sc ne odluce ma osva-
jamie vlasti i ma uzimanje zemlje sredstava
"a proizvodnju svoje ruke.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

kovu usade citav niz nacela koj moraju MENU ugu
st unstiti Wanna neprijaelske misli sto pret
Vasim pravm zeljama Moral svega je stroll tamo, gde
su ekonomske supronosti ocigednije koko imam wise
novaca, u toliko wise strog moralist Etc cato
America gde ina tako mnogo bogatasa owl ispoveda-
iu moral u sto konjskih snaga Je Ii razumjvo?
- Jeste, - rekoh ja - ali zaSto Ii biro?
- Prieekajte! - izusti on podvivsi vazno ruku.
- Dakle svrha je morala, da svma ljudima uliva
glavu da vas osave ma miru. Ali = ako innate mnogo
novaca innate mnostvo zelja potpunu mogucnost da
in ostvarite - je L tako? Medjutm vecna vash zeja
moze b ispunjena da nacela morala budu
rusena. Pa sta sada? Nemogueno je propovedati u-
dina ono sto odrces; to nije nj zgodno, pa ljudi
mogu poverovati Ipak oni nisu svi glupi. Ma pr-
vi sedite restoranu, pijete sampanjac ubite
vrlo lepu zenu, da Yam nije zena Sa oga GLE
dsta, koje vi smatrate obaveznim sebe slena
nimanja pokazuju nemoranim.' Ali licno "a vas
takvo provodjene neophodno je, to e vasa mi
la navika, pruza sina zadovostva. pred Va
ukazuje pitane: kako eete zmirit propovedanje
uzdrzavanju cd prjatnih poroka sa svojom ljubavi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
Maksim Cork.
SVe$tenik mOrala.

= Nemam vremena da drzim predavane. Ali
posto ia dosao wanna, sveedno je. Kad Sc pocelo
treba svrsiti Mozda cete moci ucniti stogod
Ricu kratak....
On ponovo zatvor upoa oci poce govoriti uticucim
glasom.
Moral je nuzan Vas - to treba spomenuti
Zasto e nuzan? Zato sto cuva vas ln mir vasa pra
vase manje drukce receno on zasticuje intere-
sc biznjega." "Bliznji" - to ste uvek vi nko vse
razumete Ii? Ako innate epu zenu, vi govore svima oko
sebe: "Ne pozel zene bznjega svoga". Ako covek ina
novaca, voova, sugu, magaraca, nije gupak -
je moralist Moral je koristan, kada innate sve
so je potrebno zelite da to sacuvate "a sebe sa
moga; nije koristan, ako nemae nieega suvisnoga
osim kose ma glavi.
On pogladi svoju celu rukom produzi:
Moral - to je cuvar vasih interesa, vi Sc trudite
da ga stavite dusu judi koji okruzuu Pc utica
ma postavte policajce detektve, unutrasnjost cove
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
"MISLJENJE NEPOLITICARA"

kreslceva Danica 16. oktobra) preStam-
pava jedan uvodnik, "a koga Sc kaze da Sc 70
javio Nasoj Nadi, organu Hrvatske Katolic-
ke Zajednice, koju uredjuje pop Domladovac.
Mi smo pomno procital tai uvodnik da bi
saznali kakvo je to misljenje "nepoliticara."
Prva recenica toga uvodnika terra naslov laz
"Nepolitiear" Domladovac pocinie ovako: "Tko
Pile tko plaza u bivsoj Jugoslaviji, nitko
ne zna osim onih tamo; tko je tamo gore,
tko dolJe, ne INA nitko izvana; tko je CHI sa-
veznik nj to ne zna nitko izvana" kgleda da
Je popo Domadovac dao "novu' definiciu re-
cl 'poitika.' Izgleda takodier, da je tai sko-
lovani pop zakljucio II svojoj cupi da njegove
"ovcice" znadu tako malo da i'm Sc moze reel
ma sto Ali mi verujemo da Sc on vara da &c
Jednog ranog dana osetiti kako Sc liuto varao.
Pored toga sto je Geo uvodnik "nepolti-
cara" Domladovca posvecen ultramonta
politici, mi bi Sc tesko osvrnuli ma nj, da nj
,e zbog jednog paragrafa koji Sc bavi sa pi-
tanjem vodje "a "hrvatsk pokret" Popo kon-
statute da ~ proslom Svjetskom ratu americ-
kl su Hrvati imali diva pokreta: jugoslavenski
hrvatski. Oval je poslednji bio slabiji, jugo-
slavenski je prevladao. Jugoslavenski ie pokret
pomogao skovati lance oko vrata stare Hrvats-
ke U sadasnjem ratu, nastavja "nepoliticar,"
Hrvati dosad nisu imali "CISTO HRVATSKI
POKRET." Domladovac smatra aa e potreban
jedan takav "cISTO HRVATsKI POKRET'' A.
Ii jadikuje da "OVI HRvATI DOsAD NEMA
JU VODJE."
Mi smo priitno sigurni da kada bi neko
pristupio Domladovcu upitao ga da Ii ie on
fasista, da bi tai "nepoliticar" dao negativan
odgovor. U stvari mi verujemo da bi Sc Domla-
dovac upirao IL petnih lila da dokaze da on
lJubl demokratiju, pravdu, slobodu it'd Ali
uprkos toga, Domladovac pridkuje da posto
"OVI HRVATI DOSAD NEMAJU VODJE" da
"VODJU MORAMO IMATI" Ia sada Sc ne
cemo upustati II ponavljanje razoga koii uda-
raju zig gluposti iii podlosti ma svaku prepo-
ruku ko]a predvidja mogucnost harmonicnih
odnosa izmedju hrvatskih radnika hrvatskih
izrabljivaca, iii izmedju radnika ma koje zen-
lJe onih koji te radnike izrabljuju. Ogranici-
cemo Sc ma pitanje vodje.
"Vodja" jeste nasa rec koia, prevedena
ma engleski glasi leader" prevedena ma me-
macki ona glasi "fuehrer," prevedena ma ita-
ljjanski ona glasi "duce.' U svakom slucaiu
ona znaci da onaj koji nosi titulu vodje mora
da naJpre nadje one koje &c voditi. Dakle. sa
vodJom mora ola idu vodjeni. Ne menia stvar
ko je tai vodja; ne menja stvar da ovom slu-
caJu Domladovac "otstupa" sa zlivanjem IT,
plcne jezuitske skromnosti, te da ma mesto Sc
De preporucuje popa Stipanovica, kome pripi-
suJe sveznajuce vrine: ne menja stvar da Il
to bio pop iii fratar, politicar iii "nepoliticar.
Bog iii vrag cinjenca je da opstanak vodie
znacl opstanak vodjenih. vodjeni nikad nisu
OH, nlsu sada, niti &c ikada biti slobodni liu-
d. TO elementarno rezonovanje dozvoljava "a
kl]ucak da pop Domladovac preporucuje hr-
vatsklm radnicima ulogu glupog, teranoq iii
vodJenog krda. Ali sa jezuitske tacke gledista.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21
Socija1iSti&k<o Re$eto

letarcu, ali on predugo ceka dok poku-
sa, odgovoriti, kada pokusa, tada sevrda.
kao naca oko vrele kase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

Medal da knjiga tobom gospo-
dari nego gospodari ii njom. Ko-
me knjiga gospodari, tai je mr.
tav um. - Bulver.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1943-10-21

ko je to sto govor; porazu?
ia vam kazem da je stvar kao sto
Je nasa VEGA no sto je poraz moze
znatl; to je sila mad silama. -
Francis Adams.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02
Tenor, Pianist viii
be on Sunday Program

Ann Arbor. Mich. Dec. Final
program In tho current series Of
Sunday afternoon faculty rccitnlg
In Lydia Mendelssohn Theatcr viii
combine the talents Of Prof Joseph
Brinkman, pianist, aud Prof Arthur
Hackett. tenor.
They Will appear next Sunday NJ
t:15 In n program OF compositions
by Beethoven. Franck and Chaus.
son The concert IL open 10 tho
public.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02
Governor Kelly Will
Speak in Ann Arbor

Ann Arbor. Mich, Dec. Gov
ernor Harry F. Kelly will be hero
Dec. 30 for speech In I'm Audi.
forum as part OF the WAC Recruit
ing show.
There will he other prominent
speakers and musical production
Preceding the show the governor
and other guests will be entertain.
ed at dinner by the American lie.
giOn.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02

CHICAGO-lNS- Fines OF $500
each, set for two Chicago officers
found guilty OF assault with n dcad-
ly weapon In the shooting OF How.
ard Darnell, 22ycar old sailor from
Detroit, were denounced as
inadequate and n miscarriage OF
Justice" 81 am completely nmnz-
ed" said Assistant States Attor.
ney James Brown. who prosecuted
the case, when the criminal court
jury fixed the punishment after
two hours OF deliberation
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02
The Ypsiianti DalyPress

GEORGE c. HANDY. Publisher
TERMS OF SUBSCRIPTIONS
Daily per week, in city .......Zoe
Daily. one year In fpsilanu
trading zone, comprising
Washtenaw County. and west
ern portion OF wayne County S4.oO
Daily, per year. outside Tpsl-
ianti trading zone .......... l.5O
Special rate TO soldiers, year. 5000
Independent OF politics and pub
ushed daily except Sunday with an
aim toward serving the fpsilanu
trading territory.
TELEPHONES
Business office ............4fO, 81
Editorial Rooms .............s. %
Entered as secOnd-class mail matter
at Post office, Ypsllanti. Men
MEMBER or
TIE ASSOCIATED PRESS
The Associated Press Is entitled 10
the use for republication OF all news
dispatches credited to II not other
wise credited In this paper and also
the local news published herein. All
rights OF republication OF special
dispatches herein are also reserved.
MEMBER MICHIGAN
LEAGUE OF HOME DAILfES
Scheerer and Co.
.ti Lexington Ave. New York
1s 4 Wacksr Drive Chicago
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02

BOSTON 49, ms -- Formerly
wealthy. the bodies Of Patrick Hca.
ley, 20 and his wlfo Margaret. ~.
lay in the decaylng splcndor OF
their once sHmptuous home for al
most week after they died Of
starvation. Results Of an autopsy.
II was disclosed Wednesday, said
ironically enough that the couple
probably had succumbcd on Thanks
giving Day
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02
ATTEMPTS SUICIDE

Detroit. Dec. 2--INS-An 1lycar-
old boy, threatened with n spank
ing by his father, had failed in n
suicide attempt here The youngs-
ter. John Nails. was IN temporary
serious condition IN Receiving Hos
pital, doctors said.
The Ypsilanti daily press. (Ypsilanti, Mich.) 1928-1962, 1943-12-02
Wife Preservers

When BOILED cake frosting won't thick
en-. the syrup has not been cooked long
enough. Set frosting IN a bowl OF hot wa
ter and continue beating until frosting
thickens. When frosting thickers 100
quickly when you begin to frost your cake.
stir in a verylittle hot water and beat until
frostng is Of the right consistency.