RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-28

N "A u n j u n n
jih ledja fizicku silu koja da je %podupre.
iii, kako jasno rekoste, da dade snagu
Pravu sto ga glasovnlca proglasuJe. 5
ovom s~tvaraju sam naclsto.
'Sto sada hocu da znam, to Je ovo:
Da Ii zatim sleduje da mi moramo lmatl
- Industrijalne Radnike Sveta - mlsllm
jednu Industrijalnu Juniju da dopunl
glasovnicu. ia mislim da ne. ia mlsilm
da mi treba da guupisemo svoje snage,
mesto da in delimo. Zasto da delimo svo-
lie snage i svoi novac svoje vreme IL
mediu politicke i ekonomske organizaci-
je? Motricu odgovor u Postl.'
Odgovor zasluzuje ~iscrpniji osvrt no sto
mu Sc moze dati u Posti. l pitanJe l odgovor &C
zgodno doci kao dopuna diskusiJi koJa Sc Eat
vara u ovom broju s odgovorom ma Rice-ova
pitanja.
sto mas dopisnik zeli, to je: da Sc lzbegne
podela e~nergije. Mudra leila. Da Ii nJegov plan
odgovara njegovoj zelji? On ocito ne vldl da ne
odgovara. Jedino tumacenje sto ga nJegov plan
priznaje jeste: organizovanje Jedne voJnlcKe'
jedne oruzane sile koja da podupre revoluclo-
narnu glasovnicu. Podela energije nije tim IL
peRHutd. Una Je pToSIo piohe'S""
organizacije ma o%ruzanu.
Posto mas Il oba ~slucaja pratt zo koje Sc
s~astoji u delenju ~energije, a koje Sc ne moze
izbeci, to Sc pitanje promece II ovo: S koJom Je
organization bolje deliti energiJu: e ekonom-
skom iii vojnickom?
Jedna vojnicka organizacija uklJucuJe ne
iednu iii dive, vec citav niz stvari. Bonnie, eks-
plozivna sredstva u opste mogu Sc l~sklJucltl IL
racuna. Ona mogu biti cd uzgredne, ali ne cd
iskliucive upotrebe ma strani jedne organize
vane sile.
Prve svega je potreban barut. Najboljem
barutu potrebni su kursumi kugle da bi mo-
gao paliti. Najbolji barut, kursumi i kugle su
beskorisni bes pusaka. Niti su puske nizeg ka-
libra cd velike koristi kada Sc istave protiV
modernih pusaka sto Sc nalaze ma raspolozenJu
kapitalisticke klase. Vojnicka organizacija re-
volucionarnog proletarijata bi trebala ~najdelo-
tvornije oruzje. Cesto je dolazilo pitanje IL ka-
pitalistickih k~rugova: "Gde eete dobiti novac
kojim da kupite zeljeznice j druga' kapitalistic-
ka poduzeca?" Pitanje je glupavo. Nike ne ma
merava da "kupi" te styari, niti &c Sc "a to
pruziti ikakva prilika. Ali nije %glupavo, wee
krajnje umesno pitanje: "Gde &c proletarijat
dobiti one m%ilijarde koje su potrebne "a -kupo-
vinu takve vojnicke opreme?" f"b
Recimo da Sc do tin milijardi dodje. Cruz
je u rukama ljudi nevestih njegovom upotreb-
ljavanju, opasno ie ma prvom mestu "a one koji
ga Dire. Hrpe ljudi, nepoducenih u vojnickom
duhu, samo stole ma putu jedni drugima. Ode
i kako bi Sc mogle te hrpe ljudi vezbati u upo-
trebljavanju svoga oruzja i vojnicki poduca-
vati? Ode i kako bi one mogle vrsiti te dive
stvari u tajnosti? u javnosti Sc o tome ne bi
moglo, razume Sc, nj govoritl
Recimo. najzad, da Sc tai problem o mill
jardama resi- i da Sc jos nesavladjiviji problem
o vezbanju i podueavanju p%rebrodi. Pretposta-
Vino da Sc vojnicka organizacija proleFatija-
ia pojavi ma bojistu pobedi. Tada bi Sc ona
odmah imala raspustiti. Ne samo da ona ne
bi bila u stanju pruziti onu u%zgrednu zastitu
sto hi je industrijalna junija mogla pruziti
proletarijatu "a vreme n~jegovog spremanja,
nego bi sve meme sprave, saw novac sto Je ma
NTH ~utrosen, sva lukavstva sto bi i'll naucila
vreme potroSeno da sc ona nauce bilo ap-
solutno izgubljeno. Njeni macevi bi Sc mora
Ii pretvoriti IL kosire, Meme puske u plugove,
memo znanJe u neznanJe.
A kako bi stvari stajale S jednom cell
shodno organizovanom Industrijalnom Juni-
JON?
Prvo, njeni troskovi su nistavni p~ozitivno
ma dohvatu.
Drugo, svako parce obavestenja sto ga pri-
kupi "a vreme svoga organizovanja, cd trajne
je vrednosti.
Trece, ona &c biti u stanju dati otpora ka-
pitalistickim navalama i tako sluziti kao Slit
"a svoje clanove dok Sc oni spremaju.
cetvrto - i najvaznije i najodlucnije cd