RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-17
GROZNE POSLEDICE SKRE-
TANJA SA MARKSISTIC-
/. KOG PUTA.
"vuk dlaku menja, ali tud nikada." :"

Krv Sc lije oko Stalngrada, prema lives
tajima, kao sto Sc nje nikad istoriji moder-
nih ratova lila. Najkonzervatvnije proracuna-
ME veil da kod tog nesretnog Sovjetskog
grada nalaze najmanje 100000 nacistickih VOL
nika najmanje 1000 nacistickih raznih avijo-
na Nacisti napreduju ali "a svaki col dobive-
nog zemljista vele nam dalje vesti odatle, oni
placaju skupo. Poljane predgradja Staingrada
pune su leseva, kako Sovjetskih tako i nacis-
tickih vojnika Vele nam daje da Crveni vol
nici pokazuju nova herojstva. Oni su "a neko-
liko nedelja braneci Stalingrad unistli wise
nacsticke moci nego sto su to postigle "demo-
kratije" "a pune tri godine ratovanja. Dvana-
est Crvenih vojnika, "nakitili' su Sc granada
ma jurnui medju nacistickim tenkovima,
svaki pojedini vojnik je unistio po jednu ten
ku, ali sam je zivotom to Plato. Tako da-
nju nocu, bez odmora mao vremena gu
tanje zalogaja Crveni vojnici sa neeuvenom
odvaznoscu brane Stalingrad druga mesta
Sovjetske Junije cd varvarskog nacizma. Ali
pored te necuvene odvaznosti pored tog neo-
pisivog herojizma, pored neizmerne pozrtvova-
nosti Crvenih vojnika SSSR gub neprekdno.
Pred nasim oeima propada jedna radnieka
zemlja radnici sveta stole jos "a sada bes-
pomoeni da joj pomognu.
Stalinova vlada je postala clancom "ujedi-
njenih nacija." Drugim recima, ona je stupi-
la savez sa "demokratijama," kapitalistic-
kom Amerikom imperijalistickom Britanijom.
Ona Sc NINA obratila jer je bila cd uverenja
da &c cd njih dobiti vecu pomoc nego da
obratila i Cd njene strane izvaranoj radnckoj
klasi sveta "a pomoc. Ali malo po malo ma
povrsini izlaze neki vidni znakovi koji pokazu-
ju da je SSSR nezadovoljan sa vrstom koli-
cinom pomoci koju mu saju "demokratije."
Bio je Churchill da vidi Stalina vratio
Sc Il London gde je neki dan pred predstavni-
Gina Britanskog Parlamenta Hneo cinjenicu
da on nije mogao ubedti Stalina kako je tes-
ko "demokratijama' da odmah otvore "drugi
'front.' IL Moskve javljaju 9. septembra da su
Sovjetske novine sa nezadovojstvom objavile
tn Churchillovu izjavu. Ali one ne kriju da je
doslo do ozbiljnog nesporazuma izmedju Stalina
i Churchilla "a vreme njihove konferencije.
Ovo je, ista vest veil, prvi put da je So
vjetska stampa sta iznela ma vidiku IL te po-
menute konferencije. Ova objava je potkrepila
rusko uverenje da postoji vrlo mrsava mo-
gucnost "a brzo otvaranje drugog fronta Po-
red toga, opste nezadovolstvo Moskvi vada
prema "demokratijama," ista vest nastavlja,
zbog toga sto Sovjetska vlada nje bia pozva-
da ueestvuje zajedno sa "demokratiiam
ma konferenciji koja Sc odrzala Londonu
proslog JULIA kada su one "postigle potpunu
saglasnost swim poljima militarne operaci-
je." Ovo ognorisanje SSSR cd strane "demo-
kratija" II Moskvi Sc tumaci kao da Sovjetski
herojski otpor "demokratije" igra tex deli
micnu ulogu u njihovoj strategiji, A ovakvo tu-
macenje moze svasta znaciti. Ali ma Sta Sc
misilo, jedna 6injenica je tacna, da su cak
Stalinisti nezadovolini sa svojim "saveznici-
ma, da in oni ignorisu, da i'm daju skucenu
nistavnu pomo6, dok SSSR gubi cvet svojeg
stanovnistva najglavnije delove svoga ogrom-
nog zemljista; da "demokratje" nece otvoriti
"drugi 'front.'" pa ma koliko Sc trosio svestra-
no SSSR.
Zasto "demokratije" postupaju tako lice
merno prema svome "savezniku" SSSR? So