RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12


zemlie zakljucile uzasno krvopro
lice razaranje bogatstva prVoe
svetskog imperijalistickog rata.
tai rat, da Sc potsetimo, bese rat
"a ukinuce svih ratova,' i "rat "a
spasavanje demokratije," "a koja
sada ocevidno lama gesla, padose
80 miliona sinova rada i unisti sc
neizmerno bogatstvo. Kakva cena
tadasnji kapitalisticki politi-
carl pobedonosnih "demokratija'
bill su ubedjeni da ce sa svolim
planom, prema kojemu su Sc tre-
bale vladati sve kapitalisticke
zemlje, osigurati mir "a sva vre-
mena pod kapitalizmom. | tadas-
nil Predsednik owe zemlje, Wood
row Wilson, verovao je u diva prin-
cips, da "narod sa sobom uprav-
La da Sc uspostavi Liga Naro-
da kao centralna veza svih kapita-
listickih zemalja, da one medju-
sobno resavaju probleme bez kr-
vavog maca!
: l radni narod kapita4istickih ze-
MALTA je zaista verovao da deca
koja Sc tada Q918.) rodise nece
nikada videti drugi imperijalistie-
XII rat; mnoge protu-ratne para
de Sc DO swim vecim gradovima
owe zemlje odrzase j svako bese
popularan koji je grdio svetsko
krvoprolice.
Ali sada nakon "a. godine, ma
bojnim poljima milioni sinova ra-
da, koji Sc rodiSe 1918, ma dan
samog "Primirja" mrtvi trunu,
bolno jece bolnicama, muce Sc
u zarobljenickim zatvorima -
kakva uzasna tragedija radnog ma
roda!
Burzoaski "demokratski' politi-
carl nam danas ovom drugom
svetskom usasnijem imperijalis-
tickom ratu govore da sc on vodi
radi "spasavanja demokratije," i
da je ovo "poslednji rat" pod
kapitalizmom, i kao sto nam je po-
keini kksi1 Wilsep geyerie; eni mem
govore da &c posle rata kapitalis-
ticki svet biti svet trajnog mira.
Tu je "Atlantic Charter" tn Sc
rreporucuje i "Pacific Charter"
i t. d. l danas sinovi rada placaju,
sami kapitalisticki predstavnici
to priznaju da je mozda do danas
palo wise vojnika ma bojnim polji-
ma no sto je palo "a vreme celog
prvog svetskog krvoprolica, da
Sc kraj ovog rata nigde jos j ne
vidi, sto &c raci da &c mozda pasti
ma mesto 80, 60 miliona sinova
rada pre- no sto Sc oval imperija-
listicki rat ne privede kraju, to-
Jest, ako ga Proleterska Revoluci-
ia pre- toga ne prekine.
Nije uzrok pojave ovog dru-
cog svetskog krvoprolica kapita-
|isticki posleratni plan Prvog
Svetskog Rata, kao sto Sc pred
,tavnici kapitalizma trude da nam
% danas dokazu, da bi mas ubedi-
i da &c posleratni plan ovog kr-
5oprolica biti bolji cd prvog.
'Uske granice" dane razvijene
zemlje su uske ne
hog toga sto ona nema dovoljno
eritorije, vec zbog toga sto po-
'eduje iii cd svoje radnicke klase
klasa krade ogromni
'isak vrednosti kojeg nije u sta
lju donna unovciti. Cd takvih
'uskih granica" patti svaka razvi-
ena kapitalisticka zemlja, svaka
'azvijena kapitalisticka industri-
a. Neka Sc uniste sve tarife sve-
a da svi kapitalisti sviju zema-
ia mogu slobodno bez takvih pre-
,reka prodavati ukradeni "visak
'rednosti," to nj malo nece resiti
'roblem "uskih granica," koje
talno zagusuju kapitalizam. Ia
"a bi imali istu konkurentsku utr-
II kapitalista da slome jedan dru-
ome vrat ma internacionalnom
antaru, koju vidimo ma donna
EN- kantaru u jednoj velikoj ka-
italistickoj zemlji, kao sto je, ma
rimer, ova najveca kapitalisticka
emilia ma svetu. l oni kapitalistl
OIL mogu najuspesnije izrabiti