RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-29


postade i takvom Sc "a jedno vreme drzala po-
stojeca demokratska vladajuca artij a. A
republikanska partija ~pristade da Dude partija
krupnog ~kapitala. Ali ne moze jedna ~politicka
drzava da usvoji dvo-partijski politicki sistem
a da zabrani osnivanje drugih partija. Dava-
Juci pravo glasa svom stanovnistvu, ~politicka
drzava mora dati i pravo organizovanja poll
tickih p~artija svih s~lojeva drustva ona mo-
ra priznato pravo politickog i ekonomskog or
ganizovanja radnicke klase. l ma politickom po-
lJu Sc sve te partije "a vreme izbora najjasnije
poJave vode borbu "a osvajanje vlasti. Kapi-
t%alisticka p%oliticka drzava koja ne dozvoljava
poJavu wise cd jedne ~politicke partije ona po-
stale, kao sto to vidimo i Nemackoj i Italiji,
gangsterska, jer drukca ne moze b;ti kapitalis-
tiGka diktatura.
Sastav drustva Industrijalne Demokratije.
Mozda je mas povrsni dopisnik video u ma
sem tumacenju teorije Industrijalnog Junioniz-
ma: Jedna Junija "a sve radnike, "a svo bes-
klasno stanovnistvo, fasizam iii diktaturu. Da
vidimo da Ii to moze biti tako. Industrijalna
Demokratija predpostavlja prethodnu borbu
radnicke klase protiv kapitalisticke klase po-
bedu prve mad poslednjom, sto u stvari znaci O.
baranje klasnog drustva. Jer Industrijalna De-
mokratija ne moze biti klasna vladavina. Tako
pod MON imamo besklasno drustvo, sto znaci
da &c svi korisni clanovi zajednicki posedovati
svo drustveno bogatstvo. Industrijalna Demo-
kratija Sc s~astoji cd samo jedne svezemaljske
Industrijalne Junije koja Sc s~astoji cd potreb-
Nth delova. Ona nije ~politicka partija koja Sc
sastoji sanno cd osoba koje stanuju ma odredje-
MIN teritorijskim politickim obelezjima, ona je
novi drustveni aparat koja Sc s~astoji cd svih
jednakih posednika svezemaljske industrije.
Ma primer, automobilski radnici pripadaju Ma
cionalnoj Industri jalnoj Juniji tie Crane proiz-
vodnje. Posredom ME oni tn industriju pose
duju. Sada Sc postavlja pitanje koje namece
mas dopisnik. Zasto ne bi ii automobilski rad
nici imali dive iii tri iii ma koji broj junija?
Presto zbog toga sto NINA nije potrebna wise
cd jedne junije da uzmu, drze operisu tn in
d~ustriju, nakon so je vecina stanovnika putem
poslednjeg politiekog glasanja dala pravo swim
radnicima svih junija svih industrija da uzmu
drze, operisu i uzivaju izobilje svoga ogromnog
proizvoda. Tako vidimo da je Industri jalna Juni-
ia svezadoyoljavajuea, jer je sposobna da nefa-
ljeno predstavlja besklasno covecanstvo. Ona je
tako ~savrsena da pitanje pojave druge junije
pored ME jeste sasvim izlisno. Ona je sastav-
nj dec besklasnog soveeanstva, kao sto su
ljudski organi ~sastavni delovi organizma. Bes-
misleno je ~postaviti ~pitanje: pa zasto da covek
nema pravo ma dive iii wise glava, ma cetiri iii
wise nogu, ma diva iii wise nosa it'd, it'd. Isto ia
ko je besmisleno pitanje prava besklasnog
drustva ma wise cd jedne Nacionalne Industri-
jaime Junije "a svaku zemaljsku industriju.
cali" moze mas dopisnik pitati, "kako &c
to onda biti demokratija samo sa jednom juni-
JONI a be- ijedne politieke ~partije; kako &c manji-
ma upraznjavati svoje pravo i teziti da jednom
i ona %postane veeina?"
Ma prvom mestu, buduci da pod Industri-
jalnom Demokratijom nece biti klasne podele
zbog toga nece biti podloge "a aktivnu manjinu,
takve mainline nece biti. A ako nece biti takve
mainline onda kako &c ia demokratija obavljati
poslove demokratski? Sastav Industrijalne Re-
publike Rada, buduci da &c ona biti vladavina
ljudi mad stvarima, bice sastavljena cd ljudi,
tojest, cd mnogih predstavnika. Svaki cd njih
bice bran vecinom svojih izbornika. Tu &c sc
odigravati demokratski process prava vecine i
mainline. Drugim reeima, Industrijalna Demo-
kratija &c biti stvorena "a ljude a ne ljudi "a
nju. Posredom ME oni &c biti u stanju da har-
monicno proizvode i dele medjusobno svoje pro-
dukte.
Drukci je slucaj sd politickom demokratijom.
Moi su potrebne razne partije, jer ona stiti veli-
ku drustvenu nepravdu. One SUI svedoci opstanka
tie velike nepravde. Pod politickom demokrati-