RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05


in Sc DO onome sto Sc pravi,
nero DO onome kako Sc pravi,
koiim sredstyima "a rad.
MARX.
Svaki cd ovih nacina p~roizvod-
ME razlikuju sc. 'Razlika med]u
Diva diva nacina nije osnovna. Pr
vi urascuje u drugom. Pomocu
toy urascivanja drugi dobiva mo-
derniiu formu, SRA prostranstva,
slozeniji rad i u~savrsenija sred-
stva. Ali osnova mu estate zanat-
ska. Treci nacin proizvodnje raz-
likuie sc ne Same formalno Cd
drugoga kao sto sc oval razllko-
vac cd prvoga, wee Sc on razilku-
ie .revolucionisaRjem sredstava
proizvodnje. Iako Sc prva diva os-
novno ne razlikuju ipak je drugi
a ne prvi tex mogao pruziti osnov
trecem nacinu proizvodnje.
Zanatski naGin proizvodnje.
Zanatski nacin proizvodnje da-
tira cd pronalaska gvozdene rude
i njenog ~topljenja, a koji je ira
jao kao vladajuci nacin %proizvod-
ME do polovine Is. veka. Silo, ig-
la, eekic, sekira i drugi tvrdi ala
ii - tvrdi naspram onih pfvoblt-
neg komunizma, omogucili SD po-
jedincu da otpocne praviti sam je-
dan precinct. Zanatlija, iii MATS
tor, da hi izradio GEO DAM pred
met morao je znati izradu svakog
della tog predmeta. Izuciti izradu
svakog della predmeta uzimalo je
mnogo vremena. l ii su Sc aiati
usavrsavali. Silo je bilo sljastivi-
je, igla takodjer, fekic spretniji,
sekira ostrija it'd. To je omogucilo
majstoru da brze i bolje izradju-
je svoje produkte. Sinovi majsto-
ra su Sc IL mladih dana poceli u
citi zanata, koje ueenje SD postig-
Ii posmatrajuci svoga oca napo-
kon pomagajuci mu ~svrsavatl
predmete. Tako je- otpoeelo segrs-
tvo.- IL ikolike 81, se, ruSni ~alati lEaz-
viiali u toliko sc zanatlistvo siri-
10 i p~ostajalo pristupacnije. A u
koliko je ono bilo pristupacnije,
situacija koju je uslovila v We
ca traznja "a espapima, u toliko
je majstor p~ovecavao broj segrta,
koji su kasnije postajali kalfe, u
toliko je on razvijajo svoju radio
ricu. A neki kaife su ostali da ra-
de kod svog majstora, drugi su
trazili move gazde, a treci su kada
su malo novca pricuvali sami pos
tall gazde = posednici rucne ra-
dionice. Tako Sc zanatljijstvo raz-
viialo dok nije dostignulo svoj VIZ
hunac u polovinu Is. veka Potraz'
MIA "a sve vecim zanatskim pro
duktima nije mogla biti podmire.
ma sa uskim zanatskim nacinon
proizvodnje. Zbog toga je zanat'
ski nacin proizvodnje zamenjen So
manufakturnim, odnosno prvi ST
slio u poslednjem.
Manufakturni nacin proizvodnje
Oval drugi nacin proizvodnj'
pocinje tada, kada je zanatski ma
Gin dostigao svoj vrhunac - dru
pc polovine Is. i traje do polovi
ne 10. stoleca. Da bi manufaktu
"a mogla operisati ona je moral;
da prvo sastavi sve ~rastrkane "a
nate pod jedan krov. OWN Sc be
lei pocetak kapitalisticke proiz
vodnje. Kapitalista je sada imao
kolare, kovace, farbare, sarace
td., ne samo pod jednim krovon
nego i pod jednom komandom
Mesto da kola idu cd kolara d.
kovaca, pa cd kovaca do saraca, {
cd ovoga do farbera i tako redon
do kraja, manufaktura in ina svt
poredjane jednog pored drugog
OWN nacinom Sc ne samo uste
djuje vreme prenosu jednog DE-
drugog, kao sto bese slueaj poo
zanat1jivstvom, wee Sc i 8 drugt
strane ustedjuje vreme. Ma pri
mer, zanatljija je bio svoj gazda
On je pocinjao i prekidao posae
kad je hteo. Pod manufakturnin
naGinom proizyodnje, bivsi majs
tor je sada najamni radnik i mo