RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

stvo u nebrojeno slucajeva pridr-
lava junije samo stegom "placa-
MIA clanarine". Buduci to otprili-
Ike sve sto Sc cd MEGA trail, ono
Sc iii pojavljuje ma sednicama sa-
mo radi uplacivanja crnorukas-
kog nameta, pa Sc onda opet u
DALI, iii nikad i ne dodje; poste-
djuju Sc cak j te neugodnosti; Je-
dan cinovnik zaidje pc mestima,
gde ono radi, te pokupi novac.
Kao posledica toga, prosvetna
svojstva junije potpuno SUI izgub-
LENA. Rasprave ma njenim sedni-
CANA SUI %bljutave, ako ne i stet-
ne, a sto Sc tice discipline, ona
p~ostaje neka cudovisna karikatu-
ra, izmet ljudi, koje tiranisu ka-
pitalisticki ~porucnici u radnickim
redovima.
Kako je daleko zabrazdilo "jed-
nostranastvo" cd svoje zadace: da
razvija discipline, i do koga ste
pena je ono otrovalo UNI radnicke
klase, zalosno je pokazala pre- tri
godine America Radnicka Juni-
ia. Ia organizacija vodjase borbu
"a oslobodjenje cd "jednostranas-
Ike" praznoverice. Odvajanjem cd
Americke Federacije Rada, njena
sastavna tela dokazase, da Sc u
NINA probudjuje zdravo shvaca-
ME. Ona uvidese zracak istine: da
je radnicki pokret u sustini poll
ticki pokret. Ona pocese treskati
o zemlju otrovnu praznovericu.
koja prikiva radnike "a politieko
strajkolomstvo, kao "a "slavni Gin
slobode". Ukratko, America Rad
nicka Junija podje putem, koji il
vodi il "jednostranih" organiza-
CHA. Sta sc moglo S pravom oce-
kivati pod takvim okolnostima?
Pod takvim okolnostima moglo Sc
prirodno ocekivati, da &c takva
jedna ekonomska organizacija poi
miti svoju disciplinatorsku zada-
Gu i u s~aglasnosti S njom postupa-
ii. Radnicka %junija, koja je doras-
la do tacke, da zasluzuje to ime,
Pmanifestuje svoj pUjam o vazHes-
Ii discipline ne samo svojim unu-
~trasnjim radon, nego svoJin
spoljasnjim radon. Ona &c unetl
Il svoj recnik duzan prezir pre-
ma "anarhiji", "autonomiji", "kom.
promisu", "sirokosti", "toleranc!
il" it'd; a cineci tako, ona nece
! gajiti nista drugo do prezir pre-
ma organizaciji, koja, izgovara
juci Sc da je politicka partija so
cijalizma, izgovarajuci Sc, prem;
tome, da u radnickom pokretu "a
uzima. ulogu avangarde njegove
nema obzira prema bitnim ele
mentima discipline. Americka Rad
nicka Junija nije to emilia. Dusev
ma prevlast "jednostranastva' na'
Americkom Radnickom Junijon
bese tako silna, da je posledn]'
priznala Socijalistieku, mace So
ciialdemokratsku Partiju, - or
ganizaciju, koja, buduei pravi dal
"iednostranastva" Americke Fe
deracije Rada, baca disciplln'
psima kao "usku", zagovara raz
licita ucenja u razlicitim prede
lima i podnebljima kao "autono
miju", pravi kompromise sa kap1
talistickim partijama u znak svo
lie "tolerancije" .trpi neodgovor
nu neutrality-suspicious. Stamp
kao znak svoje "slobode". Prizo
bese z~alostan. Pokusavajuci d
izbegne "jednostranastvu" kro
iedna vrata, bezobzirnost Amerie
Ike Radnicke Junije prema disc
plinarnoj zadaci pravog junioniz
ma u radnickom .pokretu material
je skoro da padne sunovrat u list
! kaljuzu kroz druga vrata.
Postoje znaci, da &c ia pogres
ka biti popravljena. Dogod rad
nicka klasa valjano ne DISCIPLINE
Lie samu sebe, v dotle &c jedin
preostala zadaca kapitalisticke kla
Sc zahtevati: da ona produzi s
svojom vladavinom. Kapitalza1
je ispunio svoju ekonomsku mls1
ju: proizvodni aparat zemlje &c
tov je "a socijalizam. Ali radni6
-~-- n,,h,