RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-19

naiamnica to odmah oseti wise nego sto zivac
pokvarenog cuba oseti hladnu vodu. A kada sc
p~ovecaju Gene swim zivotnim namirnicama, on
da radnikova najamnica padne dole da radnik
nije wise u stanju da dobije nj naJnuznlJe po-
treble odrzanja zivota. Skupoca je ma sve stra-
ne, to nam vele sami zvanicnici koji govore u
ime Wade, kada kritikuju vestacko podlzanJe
cena, kao opasnost inflacije. Zbog toga je
radnik uvek primoran da Sc bori "a "povisicu'
koia nile nista drugo doll borba da spreci ma
fglo padanje najamnice.
Poslodavci teraju radnike da rade 10 IL
sati dnevno i svih sedan dana u nedelJu. Ia
ko plutokrati gomilaju profile. pod geslom
"posle mas potop!' Radnici. abog oeevidnih
razloga, traze ~povisicu najamnice, Celieni rad
nici, CHI ie rad. sem rada rudarskih radnika,
najtezi, traze povisieu cd delara ma dan. | to
ne svi eelitni radniei, wee oni koji rade "a
Little Steel" au.omebiiski radnici, koje po-
hvali Morgen.hau. takodjer TRACE povisicu cd
$1.Oo ma dan. Te traanie Sc opravdavalu sa
rriznatom sinjenicom. da su aivotne namirnlce
poskoeile cd prcsle godine otprilike toliko ko-
like radnici traae da ~povecaju svoju nominal
nu naiamnicu.
Predsednik Roosevelt je imenovao novi
Macdonald odbor rata" koji ina da sluzi kao
arbitrat radnickih ~traznji. Ako Sc poslodavci
ne mogu pogoditi sa fekerima postojeeih juni-
ia, posredom kojih radnici traze nominalne
p%ovisice, Ottawa stvar Sc predaje tom ratnom
odboru. Zbog bojazi da tai ratni odbor ne odo-
bri pomenute ~traznje, jer in sve okolnosti o.
pravdavaju, vele da drugi njudilas, Leon Hen
derson, Administrator cena, dolazi opominje
pomenuti odbor da ne odobri "bitne" povi-
Size najamnice, i da je on pred tim odborom
rekao, da "industrija ne moze podneti vece
troskove."!! - Ali Industrial mole podneti
najvece profile gospodine Hendersone!!! Ia
ko je "a politicare najamnica ~"trosak," ali pro-
fiji posednika tin industrial nisu nikakvi tros-
kovi! Drugim recima, sto je mania najamnlca
radnika u toliko je veci neplaceni rad, "visak
vrednosti," kojeg mogu obilno deliti plutokrati
sa svojom kapitalistickom drzavom.
Kada ovako ovde ustaju politician protiV
mizerne ~povisice radnicke klase koja vrsi sve
industrijske poslove i cd cijih Sc sinova saci-
njava militarna armija ratujucih zemalja, on
da nam nj nhalo nije cudno zasto SUI francuskl
radnici izgubili svaku volju Ia odbranu Fran
cuske, sa kojom SUI vladali "demokratski' ka-
pitalisti i koji sa militarnom silom prethodno
razbise .generalni strajk> radnika,s koji bese
roduzet da Sc ,yyladi spresssi da, ne nAppisti cetrde7
set-satnu radnu nedelju, i druge usiove rada
koje radnici izvojevase 1867. godine. IL Lon
dona nam preko radija ~javljaJu kako Sc engle-
ski radnici ne bune, ali nezadovoljn inc g%undJaJu
protiv teskog i dugog rada. To Sc gundjanje pri-
mecuje i medju americkim radnicima. Pa kako
&c radnici biti zadovoljni kada Sc cd NTH trail
da rade danju i nocu, %znojeci Sc "a kapltallste
zrtvujuci svoje sinove "a ocuvanje zemlJe, l
kada i'm Sc ne dozvoljava nj puka nominalna po-
visica najamnice pred velikom cinjenicom u
vek rastecih profita parazitske izrabljivacke
plutokratije! Kako mogu "demokratske' Wade
ocekivati cd radnika neko ushicenje "a odbra-
nu zemlje kada svakog dana radnici osecaJu da
i'm je teze ziveti do njih Sc sve wise trail!
Ako kapitalizam ovako ~nastavi, a izgleda da ia
ko ~nastaviti mora, onda &c j ono malo patrio-
tizma, ako ga je radnik jos nekako %zadrzao, otl-
ci. A to stanje je vrlo nepovoljno ako nije re-
zultat klasne svesti. Francuska pade, ali S
MON pade i francuska radnicka klasa / etc ]e
gde tamo patti neopisive nuke teskoce.
Tako vidimo da kapitalizam razara volju
"a odbranu zemlje jer je on sve sto u Moi vre-
di predao svojoj nistavnoj plutokratiji, a os-
talo stanovnistvo, radnicku klasu je ekonom-
ski obespravio do krajnih granica. Politicko
pravo je cd velike vrednosti: ono dale prillku
da Sc veliko Drustveno Pitanje resi- onako, ka-
--I-:1
ko treba da Sc resi- civilizovano. Ali radnlcl
koji nemaju n~ikakvog prava Il carstvu prolz-
vodnje sem da svakog dana tegle "a plutokra-