RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-03
BROJ 49. NO. 49.

ta svom govoru cd 6. novembra, 1941. Roose-
velt je "uredncki" izbrisao IL cetvrtog para
grafa cartera frazu "Sa duznim postovanjem
prema njihovim [britanskim americkiml po-
stojecm obligacijama.' Owe "postojece obliga-
cije'' sastoje Sc u glavnom cd imperijskih tr-
govackih ugovora paktova monopola koje do
miniraju britanski interest
l opet svom govoru u znak proslave sed-
me godisnjice Philippines Commonwealth Go
vernment, Predsednik je izrazio siroko nago-
vestenje da drugi vladar mad kolonijama po
prime metod postepenog oslobodjavanja. U
siucau Filipinskih Ostrva ovo Sc je sastojalo
IL odred jivanju dana povlacenja ameritkih Was
IT, medjuvremeno Filipini imali dobiti
'poiticko treniranje."
Ne moze Sc reci da su Americki kapitalis-
ii jednomisljeni. Oni nisu jednomislJenl Oni
kaptalisti koj kontrolisu prozvodnju espapa,
sa malo iii nj malo izvoznih pijaca, ne mogu
Sc bratimiti kapitalistima koji glavnom o.
slanjaju ma stranu trgovinu. Mnogi cd posed-
njih osecau da je niihova jedina NADIA "a kre-
tanje tockova industrije kod kuce - barem "a
jedno vreme - kada ratna piJaca propadne, OF
varanje Britanske Imperje i Azije velkomer-
nom industrijskom razvitku. Willkie deli ovo
misljenje {" traznja Istoka "a materijalom
masnerijom vestnom Zapada,' rece on,
"nadmasuje svaku pomisao." Njegovi "ideai',
ukratko, slazu Sc interesima Amerckog ka-
ritalizma
Jednom Ii sc Azija otvori "a industrlJall-
zaciu americki kapitalizam bi imao nepore-
nr;ta, ell; kapi itali7 O.
vo hiljadu materijalnih interesa sagradJenl
kroz stoleca imperijalisticke vladavlne ooJas-
njavaju britansku zlu voju da ide dalJe od
reodredienog proglasa Atlantskog cartera. mi
nameravamo drzati nase', rece Churchill, on
Sc ne sail.
Jasno je da Sc razvija kriza povrh ratnlh
cilieva U koliko americka militarna moe ras-
te, toliko Sc mozemo nadati sve nepopustlJl-
vim zahtevima "a likvdaciju koonija. VelIka
ie moguenost da &c ii zahtevi "a likvidaciju ko-
, loniia biti nesluzbeni, ali sa muklim sluzbenlm
pristankom blagoslovom Jamacno ee ii zahte-
vi doci uspored sa planovima da Sc "oslobodJe-
ne" kolonije uGine "maloletnicama" UjednJenlh
Nacija. Willkie je vec preporucio da UjednJe-
ne Naciie povuku kolonje "a sobom. Nepotreb-
no je potanko objasnjavati Sta ovo znacl
svetlu sve veee moc Amerike. U odlukama "U-
jednjenih Nacija" Amerika &c sigurno upo-
trebljava upliv u skladu njenom militar-
nom ekonomskom snagom. Ocekivati da &c
amerieki upliv bti upotrebljen po zlu trgo-
vaekih nteresa Americkog kapitalizma, bio bi
vrhunac budalastine.
Oni koji Sc protive zahtevu da Britannia
otkine svoje kolonije argumentisu, kao sto to
cini ucenjak Lippmann svojoj rubrici cd 3.
novembra, da mi jos ne znamo da Ii &c Uje-
dinjene Nacije "snositi odgovornost" "a pro-
tekciju kolonija. Kao primer ukazuje Sc ma FL
lipnska Ostrva njihova potreba "a protekciju,
bez koje je "sloboda suplja opsena' lima to-
me nesto logike posto, dokle kaptalizam pos
toji, nemocnom narodu preti opasnost cd raz-
bojnicki-grabezljivih nacija. Samo sa uniste-
MEM azbojnieki-grabezljivo kapitalzma US
postavom kooperativnog Socijalizma, oslotodl-
&C svi narodi svakog strahovanja ia i u at
mosferi izdrzjivog mira nastavitee put razvi-
janja "zivahne sile moderne znanosti indus
trije"
WEEKLY PEOPLE.
ffs JP