RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-27
SOCTJALIZAM NiJE PRO
MASIO.
MASEO.
(Nastavak sa 2. strane.)

tNaSlaVdk Sd 4 SiiallS't
pasnost protv privatne svojine, Protiv ovih
sektasa koji verovase prnitiVnl komuhlzam'
podize Sc gniev svih posednika sVollne kaoa
Sc koii cd tih sektasa nasao CromWelloVoJ
vojsci, njih su sudili prekim vojnicklm sudom'
nekoliko su in pogubili lrimera radi dru-
gi koi su bill osudjeni ma muSketiranje (deset
cd svake stotine), bill su pomilovani nakQn
sto su bill prisilieni da gedaju ubistvo sVoJlh
drugova. Cromwell je naredio: 'Levellovanle
fsravnjivanjel prakti6nim ciVilnim III mill
tarnim provinciiam EnPeske zabranjeno le"
On je zapovedio Drzavnom Savetu, ''Vi mora
te unistiti ovu partiju iii &c ona uni5tltl vas
Sila je bila zdruzena sa cistilistem duhoVa,
tisti,iSte posredom "dokaza" da komanalna
svcjna ne moe opstoiati.
Ovo bese zaledje koje Sc mora imati u
mu kada hotemo da merimo Williama Brad
fordov napad pretty "komunalne svojine'; ko-
ia ie toboz postoala kolonii Plymoutha Mi
citiramo deo njegovog opisVanja ucinka so
cijalizma" IL Massachusetts IL razmaku Cd tri
godine izmedju 1620l623.:
''Iskustvo koie Sc postiglo u ovom opstem
toku uslovima, koie smo pokusali nekoko
godina da bozji i trezveni Judi mogu Vrlo
dobro dokazat da mnog nekim kasniIim
vremenma aplodirai taStine uobrazenja Pla-
tona drugih antiGara: - ako Sc oduzme svo-
iina donesa naseobini zaiednickog bogats-
iva da &c to niih uGiniti sretnim biritetnim;
kao da oni behu pametnii od Boga. Jer Sc pro-
naSlo da ova naseobina (d0l Sc taEvom odr-
zala) base leglo konfuzije nezadovoistva,
da ie nlnogo usporila uroslivanje koie bi blo
Il njhovu korist i ugodnost Jer ii ljud koji
su bill naisposobniji i najzdraviji da rade
sluze oseGali su Sc zalosni da oni trebajd da
upotrebe svoie vrelne snagu da rade zene
decu drugih liudi bez ikakve nagrade. Jakl
covek niie imao veeeg udea u hrani odelI
cd onog koj e bio slab nesposoban da ura-
d jednu cetvrtnu posla kojeg su drugi mogh
uraditi; 0vo Sc smatrao nepravedno.
Tako Sc rodio klasicn ameri5ki argume-
nat protiv "neprakticnosti" Socijalizma.
sada cinjenici koiu ne spominje go
werner Bradford, koju ne spominju vecina e
lementarnh skolskih knjiga istoriji koje Sc
upotrebljavaju u americkim skolama. Autori-
tet koieg mi upotrebl javamo da pobiiemo Brad
florida drugh siraGa lazi do sirenja lazi cd
strane Prve Narodne Banke Bostonu ieste
1J>"A
nienih Drzava i biys predsednik professor
istorije Princenton University.
Sa kolonijom Plymouth Baya upravljahu
kapitalsti Engleske Owl kapitalisti su dobli
charter cd Kralja Jamesa l., da upravljaju sa
koloniiom korist sami njih kao u kraljevu
korist "Opste skladiste" bese nacin sa koJlm
je kompanija drzala sve obskrbe i proizvode
ma njenoj svojini Woodrow Wilson ovome
veil prvoj svesci njegove History of Ame-
rican People"
Woodrow Wilson prica rripovedku.
"Poslan naseobenci," pse on, "nisu ina
Ii svoju nadu i prospekte, jer je kompanja
tada upravljala sa poslovanjem. Oni behu pro-
sto njene sluge koje je hranila IL opsteg skla-
dista, a koj su Sc nastanil ma zemljistu kojeg
niko nije posedovao koje su jednako upo-
trebljavai Nj jedan covek nije hteo raditi do
bro niti sa hitrom inteligencijom ako on nlJe
mogao nj malo radti "a sebe, vec je morao ra-
diti kompaniju. Prvo-klasni ljudi nisu htell
da postanu kompanijsk trudbenici" Ovo opa-
zanje Woodrow Wilsona odnosi Sc specificno