RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

Ao iohoi1oCdVd OuaJ LIOSlu ooVJctShe Fldue u
Finskoj, konac "revolucionarnosti" Treee IN
ternacionae sastoji Sc njenim apelima na
angosaksonski mperijalizam da obrazuje "dru-
gi front" protiv Hitlera tako spase "socija-~
listicku domovinu" i "sebe"! - cd razjarene=
fasistitke zveri".
Nije Socijalistico Ucenje krivo sto Sc tri-~
deset-petogodisnji rodjendan nase Federacije
Radnieke Borbe slavi u okviru kaptalizma..
vec su "a to krivi fasifikatori profanatori
toga ueenja
Grozna sudbina htede da "a grehe vodja
Trece Internacionale, koji su u glavnom vo-
die Sovjetske Rusije, najteze plaza sovjetski
radni narod. Miloni njegovih najboljih sino-
va kceri potamnjeni su iii iznakazeni, deseti-
ne drugih miliona njegovih stenju nacistit-
kom ropstvu, dvadeset- -petogodisnji plodovi ME-
COVE "socijalisticke zgradnje' odlaze u pepeo
i rusevine
To stalinisti sigurno nisu zeleli Jer ako
su odavno prestali da budu marksisti, oni nj
kad nisu prestali da budu - "Rusi' Mozda Sc
njhovi gresi zlocini protiv Socijaistckog u
cenja i najvise duguju tome sto behu - kako
in Lenin nazva par godina pred svoju smrt
'previse Rusi".
Poslednji je nekad opsirno dokazvao mo-
gucnost "socijlaizma u jednoj jedinoj zemlU'.
Ali on nikad nje zaboravio da doda doA Sc
kapitalizam obori u drugim zemjama.
Prema Leninu, Treca Internacionala je stvarno
mala da postane "generalni stab svetske re-
volucije' Stainisti su tai dodatak zaboravili.
Oni su Trecu Internacionalu potpuno pretvo-
.;l
| Posloya, a njene "sekcije" agencije posled-
Meg.
A ia je katastrofa mogla da bude izbeg-
nuta i radncka klasa sveta, koja je pre- cetvrt
stoleca izgubila syoju prvu priliku, bar ovog
puta mogla da strese sa sebe lance ropstva.
Jer ako pri zavrsetku Prvog svetskog Ra-
ia nije bilo situacije glavnim kapitalistit-
kim zemljama "a neposrednu revolucionarnu
akciju
Jer ako ne "a neposrednu revolucionarnu
akciju, situacija u celom kapitalistickom svetI
bese pri zavrsetku Prvog Svetskog Rata jedin-
stveno pogodna "a markssticko prosvecivanje
i marksisticko organizovanje radnika. Pomog-
| nut nadahnucem primerom Socjaiisticke Re-
volucije Rusiii, a bez ikakvih "uslova",
prosvetno-organizatorsk posao sigurno bi bio
donosio dobre brze rezutate. koiko bi
+, rasle jacale nlarksisticke organizaciie u ka-
! pitalistickim zemljama, toliko bi paddle i
| slable sile reakcije tim zem jana: tolko
| bi Socijalistitka Revolucia Rusji bila osi-
| gurania cd napada sa strane th reakcionar-
nih sila; toliko bi Sc priblizavao dan So
! ole
| No politieka nestrpljenja i bezumlje odve-
de profanisanju i falsifkovanju Socijalistit-
kog Ueenja, a ovo po drug put vodi nasu kla-
/ ma Strasnu Golgotu.
Ali neka internacionalna bogataska hai-
ducija JOS he likuje. Jos nj jedan Sc veliki rat
| njen nije zavrsio bez revolucije,
No neka nj slobodoljubeci radnici ne uzi-
maju tn istorijsku cinienicu kao fatanost Re-
volucije mogu da budu i bvahu uguSivane iii
izopacivane. |
Samo te ovaplo6enje Sociialistickog UGe-
MIA u mocnim marksistickim organizaciiama,
polititkim i industrjalnim osigurati pobedo-
nosnu Internacionalnu Socijalisticku Revolu-
ciju!
Takvu poiti6ku organizaciju (samo jos
brojno preslaba "a izyrSenje revolucije) pred
stavljase i predstavlja, te takvu industriialnu
organzaciju zagovarase zagovara kroz so GO
dina Socijalisticka Radnicka Partia Amerike,
ella Jugoslavenska Federacija sa svoiom Rad
nickom Borbom, sad slavi svoj trideset-petogo-
disnji rodjendan.
Dok Je takve organizacije SociialstiC-
kog Ucenja glave gore, slobodoljubeci rad
80.