RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-03
Friedrich Enge|s = SoCija|istiCki VeIikan.

Ma 28. novembra navrSila Sc je
122. godina rodjsnja Friedricha En-
gelsa. Donji tlanak IL pera nacio-
nalnog sekrstara 8. L. p, druga Ar
nolda Petersena napisan je pre- diva
deset / dve godine u znak proslave
stotinu- -godisnjice Engelsovog ro-
djendana. Kao sto je sa ostalom IL
teraturom s. L. r.. tako je sa O.
vim tlankom godine prolaze
potvrdjuju osnovne misli izrazene L
NINA.
Kada je oval clanak pisan, s. L.
p. Sc je veselila da 'Ruski revolu-
cionarci :. potkresavaju 'drzavnu
masineriju' Rusiji. Ma zalost i
nesrecu, ne samo Sovjetske Rustic,
vec ma zalost nesrecu oslobodilaf-
Ike stvari svetskog proletarijata, pre-
stalo je potlresavanje drzavne ma
sinerije u Sovjetskoj Rusiji. sta vi
se, stalinistiGka birokratija, u pot
punoj protivnosti Engelsovoj nauki
drzavi, razvija ono sto je socija-
listiGka znanost davno osudila ma
smrt.
Pored toga sto Sc donji Clanak
bavi sa Engelsovim korenitim mis-
lima draw koje mas ute da nema
uspostavljanja Socijalistitkog .Drus-
IN % roznri
burzoaska drzava, donji Sc Glanak
bavi sa kratkom biografijom tog
SocijalistiCkog Velikana. - J. P.
Arnold Petersen:
Prve dane iii tri decenije de-
vetnaestoga stoleca znacajne su,
mediu ostalim, zbog velikoga
broja velikih mislioca, pisaca
drustvenih reformatora, koji su
rodieni u tome periodu. Da spo-
menem nekoliko. Darwin Lin
coin su Sc rodili 1909. godine,
Charles Dickens 1872, Morgan
Marx 1873, a %. novembra 1920,
Friedrich Engels, suosnivac mo-
dernog socijalizma, ugleda svet-
lost dana po prvi put. Vredno je
i potpuno umesno da zastanemo
"a trenutak u svome mace nepre-
kidnom radu, da bi platili dug to-
me coveku, cijem geniju medju-
narodni proleterski pokret dugu-
je tako mnogo.
Sto godina izgledaiu prilieno
dugo vreme, pa ipak je to tex
kao jedna kapljica moru vre-
mena. Ali II toku toga vremena
desile su Sc takve stvari j pri-
like sazrele do takvog stepena,
da Sc sva raniia stoleca tesko
mogu MIN sravniti.
Pocetak devetnaestog stoleca
ugleda cvrsto ustanovllavanJe |
kapitalizma, koii Sc polako, all
sigurno razvijase kroz 200 godi-
ma u trosnom feudalnom uredJe-
niu. Francuska Revoluciia i "a
tim Napoleonovi ratovi behu ne
posredne spoljasnje manifesto
CHE onoga, koje sticase oblik
svest cd vremena pada Spanije i /
podizanja Engleske kao trgo-
vacke sile sveta. Moze Sc reel,
da Sc do konca druge decenije |
stoleea kapitalistic-
ko uredjenje prilicno definitivno
ustanovilo, premda su j tridesete
i cetrdesete godine ugledale kr-
wave ako po samoj prirodi stva-
ri neuspesne pokusaje otpora
protiv njegovoga pobedonosnoga |
pohoda.
U ovom periodu vrenja, revo-
lacije ustanka, rodio Sc Fried
rich Engels, sin jednoga bogato-
ga fabrikanta IL Barmana, Ne
macka. Po svome rodjenju, sre-
dini drustvenome obrazovanju,
on nije bio namenien "a ucitelia
vodju proletarijata. Kao Mar
xova = njegovog bliskog priiate-
liza suradnika - njegova zivot-
ma staza bese spremljena "a ME
ga ia bi staza, kod obicnih liu-
di, odvela bogatstvu glasu Il
burzoaskome svetu. All ako En-
gels nije trpeo onu bedu, koja
pade u deo Marxu, on je podno-
sio MIN indiferentnost boi-
kot, koii pogadjaju vecinu veli-
kin svetskih pijonera.
Vrlo rano Engels posta zainte-
resovan novom filozofskom DO
,ro%,, 1,o;; ooJ;o c,-. ..s !