RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
BROJ Is. - NO. IS.

lednju odrzale van okvira rata. Pored toga~
nije tn smo spanija, Portugalija i francuska
Afrika kroz koje moze prolaziti "demokratski'
ratni material nacistima, nego i kroz Tursku,
koja Sc trudi da ostane neutralna, moze ma
cistima doci %priliena kolicina ulja. Sve to znaju
"demokratije" sve one to kroz prste propus-
taju.
Tako vidimo da je "demokratska' blokada
~prilicno ispucana da kroz nju, ne has koliko
Hitler zeli, ali ipak, kao sto priznade sam plu-
tokratski Times, dolazi u p%rilicnoj mer pome-
mutt ratni material.
Ali il same prirode slabosti "demokratske"
blockade vidi Sc da ona p~roistice IL osnovne sla-
bosti kapitalizma. Neskrupolozni su ii kapitalis-
ii koji ma stetu svojih domovina, radi ~profita,
iZdajnicki pomazu neprijateljsku zemlju. Ali
oni su neskrupolozni jer je njihov kapitalizam
neskrupolozan. A kako moze biti DAM drus-
tveni sistem skrupulozan kada pljacka skoro
cello svoje stanovnistvo, radnicku klasu. I'll po-
sednici industrial u kojima Sc proizvodi ratni
material koji estate NINA ma p + e t e k ne
zele gubiti vec dobiti dobru cenu "a isti, a ma
cisticka Nemacka, jamacno, nudi visoke Gene
-" e"N' y" ANAo |e"P 49,
plutokrati kada bi Sc ma njihovim mestima ma
lazili. Drugim recima, profit je merilo pluto
kratskog patriotizma: ako DAM rat dale pluto
kratu priliku da dobije vecu cenu "a ukradeni
"visak vrednosi," on &c biti u toliko veci pa
triota, obratno, ako zemljin ulazak u rat MENU
steti, a pax ma drugoj strani vidi da %njegovim
drugim kolegama godi, on &c i djavolu proda-
vati svoj ukradeni "visak vrednosti'' samo da ga
pretvori u zlatni profit!
Pre- no sto je zemlja mucki cd strane Eli
kovskih japanskih militarista napadnuta, ovde
je bio prilican broj izolacionista, koje ~sacinja-
vahu oni plutokrati kojima je zemljin ulazak Il
rat stetio, jer i'm Sc u tom ~slucaju zatvaraju
velika vrata da trguju sa ratujucim zemljama,
prema kojima je ova zemlja bila prisiljena da
formalno Dude "neutralna." Sa ulaskom u rat
nisu ii izolacionisti preko noel sd zemlje nesta-
Ii. Oni jamacno traze da kroz mala vrata trgu-
ju sa zlikovskim nacistima. Buduci da ia trgo-
vina ne moze biti ma velikom k~antaru, da bi
vlada odrzala nekakvo "jedinstvo' svoje plu-
tokratije, ona radje gleda, mozda, kroz prste
ma tu kontrabandu, ma tie izdajnicke korake.
Ali kontrabandska trgovina owe "demokratske"
i one "demokratske' zemlje s~acinjava onu pri-
licnu kolicinu ratnog materijala kojeg, prema
izjavi njujorskog Timesa, prima gadni nacis-
ticki gangster II Berlinu.
Zbog toga sto kapitalizam jeste takav sis
tenn drustvene proizvodnje koji pociva ma IL
rabljivanju najamnog ropstva, ma privatnom
posedstvu zemaljskih industrial, koje radnici
operisu drustveno a privatni posednici, pluto
kratija, prisvaja individualno, nj jedna njego-
va zemlja ne moze ozbiljno voditi rat protiv
strane opasnosti, jer &c Sc u MENU naci ele-
menata koji zbog svojih profitaskih razloga
ometaju posao odbrane zemlje onih kapitalista
u CHEM je profitaskom Interest," da brane zem-
lju!
Medjuvremeno, nacistieka azdaja, zbog po-
menutih mnogih drugih nepomenutih razio-
ga, ne pokazuje vidne make oslabljenja. Sto
znaci da &c Sc oval imperijalisticki rat oteg-
mutt do fla boga, ako ga politieki i industri-
jalno organizovana radnicka klasa odjednom ne
prekine sa obaranjem kapitalizma. Jer ma kra-
ju krajeva, i kada bi Sc sutra porazio nacistic-
XII imperijalizam, a vladavina privatnog Was
nistva ostala nedirnuta, ne samo da bi S time
ostao osnovni uzrok ratova nedirnut, nego
i osnovni uzrok pojave move i zlikovskije ma
cisticke azdaje bi ostao nedirnut, jer je kapi-
talizam takav zlikovski roditelj koji moze sa-
mo, ma ovom svom propadajucem stupnju, da
Fla radja.
Zemlja koja je wise razvijena industrijalno,
samo pokazuje mamie razvijenoj zemlji sliku
sopstvene joj buducnosti. - K. Marx.