Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-11-20
Den D1kivzdan1.

IVlI1 OCIl I'd
valky slavery je upomfnkou,
re i jine narody sweat urcova-
ly - jak V novoveku, tax w j
We staroveku - jeden den v
roce, kdy vzdavaly Tv1rci sve
diky "a sprostenf Cd nebezpecf,
nebo "a vse dobre, CO z jeho
rukou pfijaly.
Tento zvyk byl znacne roz-
Siren jiz We staroveku, a datu-
je Sc vlastne jiz z dob predhis-
torickych, kdy primitivnf oby-
vatel pTinasel RUNE obeti boz
Swim z vdecnosti "a to, re u
nikl smrti hladem, utonutfm pr
povodni nebo nejakou epide-
mickou chorobou. We starobyle
Alexandra v Egypte byl urcen
az den dikGvzdavani FL. Ger
venec, vyrocf to dine, kdy skon-
clio obdobf velkych zemetrese-
nj. V Carihrade constants
onple) byl urcen "a. zari "a
den k oslave vitezstvi Konstan-
tina. Eide vyjadTovali sve di-
ky slavnostf pod zelenou.
Angle jiz nekolikrat We
svych dejinach oznacila jisty
den Ia den d1kGvzdanl ;jednou
Sc tax stale pc porazce spaniel
ske armady, jindy pc odhaleni
a zamezeni planu vyhoditi do
povetrf budovu parlamentu a
vsechny jeho cleny. Vyrocf to-
hoto posledne jmenovaneho
dne, patty listopad,je jeste dnes
s4aven jake Guy Fawkes Day
ktery je podobneho razu jake
americky Halloween.
Jir1 Washington ustanovil pc
skoncenl revoluce jeden den,
kdy melo byti vzpomfnano Sc
psan1 americke 1stavy. Kdyz
Sc O tom doslechl anglicky kral
Jill, byl toho nazoru, re i An
glie by mela slaviti kazdeho
roku den dikGvzdani. Kdy5
tento napad sdelil svym pirate.
linn, nemohl pochopiti, proc by
ztrata americkych kolonii me-
la byti d1vodem k oslavam, ne.
nell vsak odvahy, witt tentc
panovnicky paradoxo ma po-
taz. Teprve pry jisty knee do
dial 81 kuraze a zeptal Sc no.
proc mysli, re by prav6 tou do.
bou NELL A~nglicane vZdavati
Bohu dfky. A tn pry panov-
mix odpovedel, re "dfky Bohu,
re to nebylo horst"
Den DfkGvzdani je vSak v
podstate prece jen rye severe
americky svatek, Prvnf osla-
va vzdavani dfkG ma pevnine
Noveho sveta odbyvala Sc roku
1888, kdyz anglicky badatel
Frobisher vzdaval Sc svymi
spolecniky diky nebesGm Ia
stastne pTistani u pobrezi New
Foundlandu. o nekolik stole
tt pozdeji stall Sc den d1kGvzda
nj legalnfm svatkem v Kama
de. Kralovna Victoria We sve
proklamaci roku 1879 prohla-
sila, re kanadsky blahobyt "a
sluhuje "slavnostniho a vefej-
neho uznanl." Tehdy urceny
den tydne byl cd tie dolby zme-
men, take nynf je jim ponde-
lex. Letos pripadl tento ka-
nadsky svatek ma IL. ffjna.
Prvotnf podn6t Ike slaveni
Dne DfkGvzdanf We Spojenych
Statech prisel cd puritanu, ire
baze Cd jejich prvni oslavy u
plynula hezka fadka let, neil
doslo k oficielnimu uznanl to-
hoto dine "a legalni svatek. Ira
dicni krocan a pumpkin pie je
pamatkou oslav tehdejsfch no
voosadnikG. Puritani Sc utekli
do Move Angle pred perseku-
CT. We svete, do ktereho je O.
sud laval, nemeli s pocatku u
stlano prave ma r1z1ch. Had q
Indiani byli stalym postra.
chem. Kdyz Sc jim konecn6
podafilo skliditi takovou 1rodu
re prisera hladu byla aspon na
rok zazehnana, a kdyz soucas'
en- uzavreli pratelstejsl styky
Sc svymi rudosskymi sousedy
rozhodl Sc tehdejsf guvernel
Bradford vyhlasiti roku 1921
.jeden den "a jakesi posvlcenl
kdy radovanky a hodovanl by
Sc stridaly Sc vzdavanim dlkt
ID IL .a.axxaZ