RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-27

most dolara moze da opadne SO po sto, sto zna-
ii. da Sc poveca nominalna najamnica "a 45
20 sto, ona je stvari opala "a po sto.
Realna iii stvarna najamnica jeste ona
njena forma koja Sc meri prema potrebnim
sredstvima "a odrzanje zivota radnikovog. A
| ko cena tih zivotnih potrebstina odlaze gore,
| kao sto je slucaj danas, toliko pada realna
| najamnica, toliko Sc prodaje radna snaga
ispod svoje vrednosti.
Relativna najamnca takodjer nista
zajednickog nj sa prvom nj sa drugom najam-
nicom, posto Sc ona meri jedno prema proiz-
vodu radne snage kolko Sc usavrsavaju "a
lati proizvodnje III toliko wise raste proizvod
| radne snage, u toliko je manji dec tog proiz-
voda nuzan "a odrzanje radnika, toliko je
veci profit iii "visak vrednosti' kojeg prsvaja
kapitaista.
Tako vidimo da sc moze povecat nominal
ma i reana radnkova najamnca da opada
| relativna najamnca.
svetlosti gorne marksisticke anaize
radnikove najamnice, sada mozemo direktno
preci ma pitanie: Sta ie "stabizovanje ma
amnce" Gene zivotnih namirnica odlaze ne
prekdno gore Tako nam vladna statistika
Ii da one prosecno skacu Ia jedan po sto me-
<secno, sto znaci da ako ie radnikova nominal
ma najamnica ostala jednaka "a godinu dana
pastice njegova realna najamnca iii vrednost
radne snage ga II po sto. "Nacionalni program
stabilizacie najamnice,' prividno ella da
spreci to opadanje. Tako vidimo sutaj gde
Nacionalni Ratni Odbor Rada odobrava odre-
djeno povetanje najamnce i kazni poslodavce
ako tome ne pokorayaju, jer je vec nekoliko
puta vlada preuzela privremenu kontrolu mad
privatnim poduzetima
Mi rekosmo = prividno ella - ier je da-
| mas usled rata VEGA potraznja radnika cd po-
nude. Ovo priznaju same vladne agenclJe
! niihovi zvanicnci kada govore potrebi 'smr-
| zavania" radnika na poslu draftoVanJa rad
nika | ia prividnost Sc jos jasnije ispolJaVa
| kada vidimo da isti Nacionalni Ratni Obor Ra-
! da zabranjuje radnicima da dobiju poviscu
naiamnice ako su do tada dobili onoliku pow
sicu koliko 81, Sc poveeale Gene zvotnh ma
| mirnica. A ako radnci nastoje da putem stral-
| ka usuprot odluke pomenutog odbora, lzVo1u-
| in trazenu povisicu, tada vlada da bi oVoga
| puta kaznila iepokorne radnike, preuzimlle
| poduzece Radnici Sc vracaju ma svoJe posloVe
! uz staru platu. U ovoj svetlostl "naclonalhl
program stabilizacije najamnice' pokazuJe sc
kao sredstvo protiv radnika, jer pod ovakvlm
/. odnosom ponude traznje, koji de ruku
radnika. ne treba nikakva sila cd ozgo da pri-
morava kapitaliste da placaJu realnu naJam-
! nicu vec treba narocita siia da sprecl raoni-
| Gina da ne dobiju vecu cenu cd vrednostl sVo-
ie radne snage. Tako' "nacionalni program
stablizacije najamnice' stiti vece profile ka-
| pitalisticke klase
| zasto "Nacionalni program stasllzaclJe
najamnice' meri najamnicu prema troskovima
proizvodnie radne snage, ne i prema prolz-
vodu radne snage, iii zasto Sc Naclonalnl Rat
nj Odbor Rada prikazuje kao prilatelj realne
naiamnice a ne relativne najamnice? Kao da
| je Marx danas xiv ma to pitanje sam odgoVa-
ra sa izvadkom il svoje knjige, "Vrednost ce-
ma i profit" koji glasi:
| "Tacno je, da radnicka klasa kao celina
izdaie cell svoi dohodak "a zvotne potrebsti
| me- Opste pove6anje najamnice prouzrokova-
| &c prema tome povecanu potraznJu "a tim IL
votnim potrebStinama sledstveno povecanJe
piia6nih cena. Tako kapitalisti, koji proizvode
! te potrebne produkte dobivaju ostetu "a po-
| vecanje nadnce, jer podizu cenu svoJoJ robl
| Cena hrane, odelu stanovma je otisla
| gore kaptalisti koji su bill primorani da po-
vecaju realnu najamnicu svojih radnika u tim
| industrijama vec su dobili ostetu natrag. A
| drugi kapitalisti koji ne poseduju industriju
proizvodnje zivotnih potrebstina, a koji su ta-
| kodjer, prema "Nacionalnom programu stabi-
| lizacije nadnice" primorani da podizu radni-
| kovu realnu najamncu, oni vec dobvaju zbog