RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-01

5. MENU najmilijim nacinom.' onda, on dalje
veil, "Ove stvari closed shop ne uzinelje u OBJ
zir. prema nom misljenju ona ne .zasluzuje
mesto drustvu'
Tako cd ia diva raspravljata jedan ''pobe-
djuje," drugi je porazen. Mi eemo videti da
poraz pobeda znace kapitalizam tojest, da
ie prvi pobedio poslednjeg ia pobeda bi bila
kapitalisticka, kao sto je pobeda p9lednjeg
csto takva.
Istinita je jedna tvrdnja "pristalice" ju-
Mia, da kompanijske junije nisu dobre. One
otvoreno prisiljavaju radnike da postanu ela-
novi takve junije, pod pretnjom da &c izgubi-
ii poslove Radnici u takvim junijama nisu MIS-
ia drugo doll pokorn najamni robovi kao sto
su ma poslovima gde in poslodavci izrabljuju.
Takva junija trudi Sc da ovekoveci kapitalizam
zaista radnici ne bi trebali ikada bit stav
ljeni takav polozaj da moraju clanovati
kompanijskoj juniji.
Istnita je i jedna tvrdnja protivnika ju-
niie, da "closed shop stavka zabranjuje rad
niku da Sc slobodno krece, jer on mora biti
CLAN junije. Jer Sc time sprecava MENU da
elanuje iii da radi ma osnivanje onakve junije
koju on smatra da je bolja Cd postojece junije
Drugim reeima, bti prisiljen da clanujes u
ma kojoj juniji iii ma kojoj organizacij to Sc
zaista kosi sa idejom demokratije mi Sc sla-
zemo sa "protivnikG M ma ovoj tacci, da zais-
ia. ne bi trebalc innate mesta ovoj zemlji "a
"closed shop"
Ali pristalica junije, "closed shop" stavke
jamacno nije nj svesan cinjenice koja ga terra
da tako misl to je da nema potpunog po-
verenja u postojece junije da one mogu zado-
voljiti neosporno vecinu radnika. Jer kada on
veil da je u korist prisilnog clanovanja c. l.
O. iii A. F. L., on time primal je da one pose
duju pukotine nezadovoljstva kroz koje Sc mo-
GU uvuci cak kompanjske junije. Ali je on
preslep da te pukotine jasno vidi. On misli da
SUI one prirodne pravom radnickom pokretu,
dok su one eisto kapitalistiekog karaktera. Jer
ono protiv cega &c Sc radnici postojecih juni-
ia pobuniti razorit iii jeste sustini ista
stvar sto je kod kompanijskih junija - ka-
pitalsticka poitika sa kojom su fekeri opasa-
Ii postojece junije. Sa vrha do dole, celia struk-
tura postojecih junija jeste puma fekera, ma
njih i,vecih pored kojih su radnic bespomoc-
nj Fekeri su porucnici kapitalisticke klase i
zbog toga in mazi politcka drzava, jer oni mo-
gu zgodnije da zavode radnike sa kapitalistic-
kom politikom nego sto Je to stanju tako US
pesno ikada postici cista kompanjska junija
Zbog toga, sada wise nje "closed shop" stavka
uperena protiv kompanijskih junija, vec je ona
skrojena stavlja Sc u snazi da radnici ne or
ganizuju svoju pravovaljan radnicku juniju.
A "protivnik' junije njene najmodsrnije
ctavko 0c1ocad ohopr dr1i ia 10 na a1niia no.
liticka demokratija pod vladavnom kapitaiz-
ma misli da pod njom radnik zaista uziva pra-
vo da izdrzava svoju familiju onako kako je
MENU najmiije. l mime vlada jedna veli-
ka zabluda. On mora biti slep jer ne vdi da
vladavna privatne svojine u sustini prlslljava
radnike da su najamni robovi oni tome ne
maju nikakvog prava ma izbor. Mnogi radni-
c su pokuSali da pojedinacno osobode ma
jamnog ropstva ali in gorko iskustvo naucilo
da je to nemoguce. Zbog a mi vidimo da
pedeset wise miliona najamnih radnika ne
volino, pristine rade kapitaliste, jer su pos
lednji ugrabili svo drustveno bogatstvo owe
najbogatije kapitalisticke zemlje. Tako j mas
"protivnik'' "closed shop" stavke napada jed
nu prisilnost a bran osnovnu kapitalisticku
prisilnost najamnog ropstva.
Tako vidimo da oba raspravljaca, zais-
ta kao sepci Industana, zbunjeni jer Il isto
vreme napadaju brane prisilnost! Znajuci iii
ne znaiuci oni brane kapitalizam.
Ali sama cinjenca da Sc vodi rasprava 0
ptanju junija svedoci da je to pitanje goruce
Ono je goruce jer Sc bavi sa sudbnom ogrom-
nijeg della stanovnistva owe zemlje Pitanje ju-
Mia je tesno skopcano radnitkim pitanjem