RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02

Sc ii radnici izrabljuju "a preko 500 Pc sto-
Drugim recima, mozda sa malim izuzetkom,
sto je ispitivacki odbor pronasao sa firmom u
pitanju, to on nalazi naci &c u svakoj drugoj
kapitalistickoj firmi.
Da opet ponovimo. Razlika izmedju ogrom-
nog ukradenog "viska vrednost1' cistog pro-
fita bice VEGA ako kapitalisticka firma mora
deliti ukradeni "visak vrednosti' sa trgovac-
kim kapitalom, sd oglasivajucim drustvima, to-
jest, tada &c cist profit biti mnogo manji cd
ukradenog "viska vrednosti'. Onda, i VEGA mad
MICA znaci manji profit. Tako je pomenuta fir
ma mogla da podize plate svojim zvanicnicima
ma preko $4,000 godisnje sa raznim "bonusi-
ma da plati svojem sekretaru godisnje S25.-
900; da plaza radnicima "visoku" najamnicu,
bonuse, ruckove druge ~nagrade, da plaza fe-
deralnoj ~blagajni najvece poreze da preko
svega toga dobije sto Pc sto clst profit, Jer O.
ma nije morala deliti ukradeni visak vrednosti
nj sa jednim gore pomenutim normalnim ka-
pitalisticko potrebnim paraZitima. Otuda nema
nikakve razlike Cd profita i profitiranja. sto
Sc tice izrabljenih radnika, cele radni6ke kla-
Sc, Ste kdplLdllSllcke IliHle, Geo hdpildiLdm JS
profitaski, izrabljivaGki.
Ali %najgora zabluda koju te plutokratske
novine sire to je da vladine porudzbine stvara-
ju profile, kao sto to rece n]jujorski Times, i
kao sto to rece klevelandski Plain Dealer. da
je "profitiranje" ako radnici cd vladimir po-
rudzbina dobiju "prevelike' nadnice i bonuse
i razne nagrade. Tia zabluda je sliena zabludi
da Sc profit stvaraju ma pijaci. Kada federal
ma ylada izdaje svoje porudzbine "a proizvod-
nju ratnog materijala ona in dale onoj firml
koja je u stanju iste najjeftinije i najbrze pro-
i~zvesti, kao sto obicni kupci ma pijaci kupuju
one espape koji SUI najbolji i najjeftiniji, koji
su produkti moderne proizvodnje. Sledstveno,
dana firma ako je Ii stanju da usavrsenilom
masinerijom cd izrabljenih radnika izcedi,
~placajuci i'm visoku nominalnu najamnicu,
ogromniji "visak vrednosti' da tako Moi
ostane ogromnij cist prfit, to nema nista "a
e dnicko g sa porudzbinama sem u toll
ko sto federalne porudzbine ne potrebuju re-
klame niti "srednjeg coveka" ali to nema
nista zajednickog sa stvaranjem vrednosti u
kradenim "viskom vrednosti."
Otuda je velika razlika izmedju plutokra-
tile kada ona napada "profitiranje" i S%ocijalis-
ia kada oni n~apadaju profitaski sistem. Prvi
napadaju "profitiranje he zbog toga sto Sc 3
time radnici svea wise izrabljuiu, nego zbog to-
ga, da Sc nadnice spuste dole. ottawa huka i
buka protiv velikih profita t~raznja "a ogra-
nicenje profita ma sest Pc sto, uvek Sc cini Il
vezi sa "potrebom pozrtvovanja,' da Sc rad
nieka najamnica putem ukinuca 40-satne radne
nedelje, skine dole. Dok, IL drugu ruku, Mark
sisti n~apadaju profitaski sistem zbog toga sto
oni znaju da veci manji profit svi profit
su priozvod radnikove radne snage, jer su oni
samo dec ukradenog viska vrednosti koji je sam
ogromniji dec cele vrednosti koju radnik i sa-
mo on pomocu prirode stvara.
Ova iztrazivanja raznih vladimir ispitiva-
jucih odbora "a mas otkrivaju jos wise izrab-
ljivacku stranu razbojnickog kapitalizma, ko-
jeg treba radnicka klasa, organizovana polite
XII i ekonomski, da zameni sa umesnijim ure-
djenjem gde nece biti izrabljivanja, nj profita
nj "profitiranja," vec gde &c svaki koristan
clan besklasnog drustva uzivati punu drustve-
| nu vrednost svoga proizvoda.