RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

ju da stvaraju dovoljne p | a n o v e ratne
p r o i z v o d n j e kada i'm drzava garan-
tira dollar "cist' profit, vec &c sami letiti "a
takvim prilikama. Pitanje, ,da Ii &c oni moci Vi
deti profit u takvim uloscima ostavicemo ga
"a malo kasnije.
Onda professor Harvard sveucilista dale mu-
druje j preporucuje:
"Dovoljni program "a JAYNE popravke," da
Sc prosire putevi, da Sc grade kuce, jamacno
cd strane drzavne b~lagajne, jer on dale pre-
p~orucuje da Sc uspostavi laboratorija sa svr-
HON da Sc smanje troskovi gradjenje kuca, da
bi tako mogli privatni kapitalisti to preko Sc
be zbog profita preuzeli. Ovde Sc vidi poveca-
ME W.. P. A. i P. w. A., koje kapitalisticke
mere ne mogose resiti problem milionite bes-
p~oslice. Ali on je "mudri' professor. Mozda &c
nam to dokazati sa sledeeim preporukama:
Sa s. tackom, "mudri' professor otvoreno
preporucuje "'Prosirenje troskova JAYNE pomo-
ci = Federalne pomoci "a prosvetivanje, pen
zije starosti drugim familijama. Ovde pa
metni' professor otkriva sam tajnu da &c posle-
ratni kapitalizam imati mnogo familija koje &c
potrebovati federalnu pomoc, kao i groznu ci-
~njenicu nedovoljnog ~placanja radnicima koji
&c biti prinudjeni da 1--WE cd milostinje fede-
ralne drzave kada ostare.
Sa 6. tackom Sc professor burzoaske ekono-
mije dotakao one made ma koju skoro svi ka-
pitalisti polazu srecu i nesrecu svoje buduc-
nosti. A to je NADIA da &c moci uloziti kapital
II nerazvijenim zemljama. Ali c~injenice govore
da 81 te made prazne, jer vec do JUICE neraz-
vijene zemlje postase konkurenti starim razvi-
jenim zemljama. A recimo da iii razviju, Sta
onda? Sa razvijanjem nerazvijenih zemalja u
bija Sc i ono malo place sto je mogao uzivati
predratni kapitalizam. Onda, kada bi to zaista
bila ostvarljiva NADIA, ma mesto sto je puka
"mudrolija" profesora Hansona, tn su dru-
&c sem owe razvijene kapitalisticke zemlje ko-
je bi Sc pozurile sa svojim uloscina zajedno
sio. Ear "pametni" professor burzoaske ekono-
mije ne Una da je postojece krvoprolice uzrok
visoko razvijene kapitalisticke ekonomije, ma
gomiIanog n e p r o d a t o g bogatstva, i z
r a b | i v a n e radnicke klase! Izgleda da
on toga nije svesan jer otvoreno preporucuje
iste stvari koje su mas dovele do postojeceg u
zasnog svetskog krvoprolica.
All HdJIHteFeSdHtnlJd StTana tOR prO1eSO-
ra jeste ia, sto je zajedno sa mime prethodno
National Resources Planning Board izdao je-
dan drugi proglas sa koJfm breporueuje plan
pomocu kojeg atemo svi uzfvati "raj' u kapita-
listickom paklu. On predvidja posleratnu 60
disnju proizvodnju Cd ne mamie cd stotinu mi
lijardi dolara. Ali professor Hanson je sve to
razorio sa pomenutim tackama. Ako &c kapi-
talisticka posleratna Amerika dobiti dohodak
cd stotinu milijardi dolara nece ga uzivati o.
gromna vecina njenih stanovnika vec iedna sa-
ka - plutokratija.
Izgleda nam da sve owe mere dolaze sa
"visine," da bi Sc mogao utisati rasteci strah,
koji vlada sa samim clanovima plutokratije.
Govore nam o necuvenom prosperitet nakon
rata, a i malo dete moze da zamisli kakva &c
biti to uzasna situacija, tojest, ako kapitalizam
ostane II zivotu, kada &c prestati ratna proiz-
vodnja. Radnicku klasu u tom s~lucaju ceka o.
gromna %celjust milionite besposlice. Poslerat-
ma kriza &c zaseniti uzasnu milionitu ~besposli-
Gu predratne krize. Pod takvom situacijom me-
&c biti nj kapitalistickih ~ulozaka, jer nece biti
plJaca ma kojima da Sc rese ukradenog "viska
vrednosti." Ako Sc zaista kapitalizam odrzi
nakon rata, izmuceni svet &c videti i trpeti
move i, sledstveno, vece nuke. Nestace i ono
malo politicke slobostine koju jos ~uzivaju rad
nici "demokratija", te &c Geo svet biti obvijen
velom crnog nacizma, bez pitanja poraza ma
~cistiekog imperijalizma.
U ludoj kuci i najpametniji eovek mora
postati lud ako Sc ne potrudi da IL ME izadje.
Zbog toga nam burzoaski professor izgledaju
jake Judo detinjasti sa preporukama "a ocuva-
ME Jude kuce kapitalizma.