RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-19
MODERNI PROBLEM COVE
CANSTVA.

Apologicari kapitalizma godnama rade ma
planiranju kako da sc spase kapitalizam da
sasvim ne propadne. Sada oni rade vatrenijom
brzinom jer Sc boje da ga nece samo njegovo
zlo, rat, progutati, tojest, boje Sc da ga nece
klasnosvesna radnicka klasa sa veikim pra-
vom oboriti. Jos "a vreme takozvane "depre-
size" tadasnji "spasavac kapitalzma' Pred
sednik Roosevelt imenovao je jedan odbor po
imenu, National Resourse Planning Board"
Otuda, nije nikakvo cudo da Sc tai isti odbor
danas brine kako &c Sc spasti poseratni kapi-
taizam, kao sto Sc brinuo kako da odrzi
"depresoni' milonte besposice neopisive
mizerije kaptalizam. Ma IA. novembra tai od-
Dor je podneo "novi zakonik prava,' koj &c
da "zleci zla sa kojima nisu nasi praoci
suocavali" Tai Sc "novi zakonik prava' sasto-
il cd nekih devet tacaka, a, razume Sc, nj jed
ma cd njih ne izlazi van granica kapitalizma.
Da spomenemo samo nekoliko njih:
Prva tacka je, "Pravo ma rad ma korisni
proizyodni rad "a vreme celog produktivnog
doba zivota" Ali "pravo ma rad," ne uziva O.
maj koji mora da radi, vec to pravo zavisi cd
onoga koji pod kapitalizmom zivi Cd tudjeg
rada, jer poseduje zemaljske industrije
Druga tacka trazi da radnici dobivaju "a
svoj rad "postenu" razmenu. Ali sto je poste-
no "a kapitalsta to je vrlo neposteno "a rad
nika, borba Sc izmediu njih vodi oko proiz-
voda radnika. da kapitalista uvek dobiva "pos
teniji" deo radnikovog proizvoda. To je zakon
pod kapitalzmom.
Sa trecom taekom tai odbor trazi da rad
nici uzivaju pravo dovoljnu hranu, odelo'
stan i medkalnu zastitu. Ali radnici naJamnl
robovi, ne mogu ia prava uzivati jer primaju
tex jednu sestinu svoga proizvoda. Zbog to-
ga oni moraiu da pate zbog opste nemastine.
sa session. tackom Sc otvoreno "a kapl-
taliste trazi da oni uzivaju pravo da 1--WE u
sistemu "slobodnih poduzeca,' tojest, u kapita-
lizmu. Onda tai odbor daje seledeci interesan-
tan usporedn zakljucak:
"Njihov [Oceva Americke Revoucijel pro-
blem bese borba "a slobodom i da proizvode
bogatstvo da izgrade oval kontinenat sa far
mama, industrijama, transportation i silom;
mas ie [problem] sloboda da delimo izobilje,
tako da nete biti besposlice dok postoje obil-
nj ,izvori ljudi koj su gotovi da rade koji-
ma su potrebne hrana, odelo sklonste.''
Ali nije istina da Sc Ocevi owe zemlje nj
su suocii sa problemom koji je slican profile
mu sa kojim Sc radno covecanstvo svih kapi-
talistiekih zemalja suocava. Tadasnje stanov-
nistvo ie zelelo izvesne slobode bez kojih ne
bi mogla ova zemlia razvti ono sto je da-
mas, najmodernija najveea kapitalistieka zem-
lja Ali tada nisu dolazili odbori americkog
stanovnstva da preporueuju "novi zakonik
prava" okviru britanske dominacije, jer ako
je bilo takvih preporuka one su dolazile IL u
sancene britanske reakcije, vec su Oci Ame-
ricke Revoucije uzeli problem u svoje ruke
hrval su Sc mime dogod nisu sasvim il zem-
lie isterali poltieku dominaciju strane sile O.
nj su Sc suocili sa problemom revolucije iz-
vrsise je.
Istna je da su nakon toga generacije rad
nog naroda owe oslobodjene zemlje radile
razvijanju sredstava proizvodnje jer behu SUI
ocene sa problemom proizvodnje, kao sto Sc O.
vo spominje usporednom zakljueku Roosevelt
tovog odbora Ne samo da je radnistvo
zemlje resilo problem proizvodnje danas nego
ga je ono resilo jos pre- prvog poeetka hronic
ne krize kapitalizma. Zbog toga sto je prob
lem proizvodnje resen, kapitalizam estate
daje II zivotu mi imadosmo Prvi Svetski Rat,
u kojem poginuse 80 miliona sinova kceri
rada; imadosmo sveopstu kapitalisticku posle-
ratnu krizu, koja bese nastavak predratne kri-
ze; pojavise Sc kapitalstcki gangsteri TIA
lij Nemackoj i drugamo - zbog toga sada
=--======---- -