RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

|sisticu il prirodnih sakona kapita-
Elistieke proizvodnje. Radi Sc sa-
min ovim zakonima, ovim ten
deneijama koje DELUXE i sprovode
Sc gvozdenom nuznoscu. Zemljs
koja je industrijski jace razvije-
ma pokazuje slabije razvijeno.
zemlji sliku njene vlastite 'buduc-
nosti.
Ali ostavimo to po strani. Ia
mo gde Sc kapitalisticka proizvod-
MIA mas potpuno odomacila, npr
u fabrikama, prilike su mnogo 60
re nego u Engleskoj jer nema pro-
tuteze engleskih fabrickih zako.
ma. Inace u swim ostalim oblasti-
ma, j mi saw ostali zapad evrop-
skog kopna, patimo ne samo cd
razvijanja kapitalisticke proizvod-
ME nego i cd oskudnosti njenog
razvijanja. Pored modernih nevo-
liza pritiskuje mas citav niz ira
dicionalnih nevolja koje poticu O.
tuda sto je uvek vegetiraju sta
rinski, preziveli nacini proizvod-
ME, praceni nesavremenim drus-
tvenim politickim odnosima. Ne
patimo samo cd zivih nego cd
mrtvih. LIE mort saisit lie vif!
[Mrtvi sahranjuju zive!]
Socijalna statistika Nemac-
koj u ostalim zapadnim zemlja-
ma evropskog kopna bedna je kad
Sc uporedi sa engleskom. Pa ipak i
ona podize veo upravo toliko da
Sc liza MEGA mole nazreti Medu-
zina glava. Mi bisme Sc plasili cd
nasih vlastitih prilika kad bi ma
Sc Wade parliament uveli perio-
diene anketne komisije "a istrazi-
vanje ekonomskih odnosa, kada bi
.te anketne komisije bile isto ta-
ko mocno naoruzane "a istrazi-
vanje istine kao Engleskoj, j
kad bi poslo "a rukom da Sc u tn
-svrhu nadju isto toliko strucni,
nepristrasni bezobzirni ljudi kao
sto su. engleski fabricki inspekto-
ri, lekari izvestioci 0 "Public
Meafeh" fnarodnom szdravlju r. aso-
mesari "a proucavanje eksploata-
CHE zena dece, stanbenih prilika
ishrane it'd. Perzeju trebase
maglena kappa "a borbu protiv Gu
dovista. A mi navlacimo Perzejevu
maglenu kapu preko usiju i ociJu
da uzmognemo poricati da GUIDO
viste postoji.
Ali Sc ne smemo obmanjivati.
.Kaogod sto je americki rat "a ne
zavisnost u 18. stolecu bio zvono
"a uzbunu srednje klase Evropi,
tako ie isto i americki gradjanski
rat il 19. stoleca pozvao ma uzbu-
nu evropsku radnicku klasu. Pro-
ces socijalnog prevrata moze Sc
u Engleskoj rukom opipati. Kad
Sc bude razvio do izvesne tacke
morace reagovati ma kopno, gde
&c lei u brutalnijim iii humani-
i'm oblicima, prema stupnju raz-
vitka same radnicke klase. Kada
uzvisenije pobude ostavimo ma
stranu, ipak najblizi interest da-
nasnjih vladajucih klasa nalazu
da Sc uklone sve smetnje koje ko-
&c razvijanje radnicke klase, a
koje mogu doci pod udar zakona.
Zato sam u ovome svesku izme=
dju -ostalog dao tako opseMo mes
to i istoriji, sadrzini j rezultatl-
ma engleskog fabrickog zakono-
daystva. Svaki narod treba mo-
ze da uci cd drgoga. cak kad
reko drustvo uspe da pronadJe
putanju prirodnim zakona svoga
Aretania - a krajni cilj ovoga
della i ieste da raz0tkrije ZakOn
kretania ekonomije modernOga
drustva =, ne moze ono niti pres
kociti, niti neradbama izostavltl
faze prirodnog razvitka. Ali po-
rodiajne bolove moze i da skratl
i da ublazi.
JOS jednu rec da bi Sc izbegll
nesporazumi. Kapitalista j zemlJo-
posednika ne slikam nj najmanJe
u ruzieastoj svetlosti. Ali Sc ovde
O iGnostima radi samo ukoliko su
Il