davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Imperial Valley press., 1942-06-30
L. A. BUTTER & EGGS
l.. A, CrOCKS

LOS ANGELES. June 30 CUP) - Two
issues were up. four were down and
three unchanged on the Los Angeles
stock exchange today.
The List: Transamerica 4A up Il, City
Gas and Elect common 1SA down i.
So. al. Edison common 175. unchanged,
Southern aciflc 107s downM. Menaseo
10 unchanged.
Volume approximated $50 shares.
Imperial Valley press., 1942-06-30

Ten more days to get your rubber in . But don't
wait another day! | know you've looked already,
but search again for old tires, old tubes hot water
bottles, garden hose, rubber mats and floor cover
ing from your cars, bathing caps, rubber soled
shoes, and dozens of other things made of rubber
Bring them in to us, to any other service station
Every penny of profit make will go to the Red
Cross USO and the Army and Navy Relief So
cieties Uncle Sam needs it badly Make one
last check of attics easements, garages. Do it
before it's too late
Imperial Valley press., 1942-06-30
MPLS. FLAX FUTURES
CHICAGO GRAIN

CHICAGO June 30 tUP1 = Good mill
ing demand in the face of likht offer
ing strengthened wheat futures on the
board of trade today Liquidation of July
contracts met good support in other fu-
lures, which maintained a firm tone
throughout the day.
Grain and soybean futures closed
around the days highs. Wheat was rs
to IL cent bushel higher; corn s. 10
:, higher; oats X 10 : higher; rye up
1& to - and soybeans up % 10 }.
with IulN new contracts up 81.
Imperial Valley press., 1942-06-30
Don't Be q Heudliner in
Mondays Pdperl

This weekend, unless l miss
my guess, some of us Amer
leans will celebrate our In
dependence by falling out of
boats and arguing the right
of-way with trees.
But one way you can keep
out of the headlines Monday
morning is to roll in this
week and have one of us
Standard Service Men give
your car a free safety check,
Here's what we'd like to do
for you:
/. Check your headlights, tail
lights and stoplights to Sc,
they're working right.
2. Clean all your windows ane
rear view mirror.
3. Fill your tires to the right
war-timepressure, with espe
cial attention to your spare)
Imperial Valley press., 1942-06-30
WINS

CAMP ROBERTS, Cal, June 80
CUP Camp Roberts baseball
squad chalked up its fourteenth
win in II games with a victory
Monday over the San Jose owls,
8-4
Imperial Valley press., 1942-06-30
ACNE VIM s;
IN IND SPOT

Practice paid off Tuesday the Acme softball team
found itself in second place in the league standings after
topping the Telephone company, 1873, Monday night
Getting behind the eghhit pitching of Bill Miller the
Acme crew sashed out 10 saeties to win comfortably
Imperial Valley press., 1942-06-30
MAR K ETS
: BAROMETER

dull Tuesday September flax cent
L. eay
irm
Imperial Valley press., 1942-06-30
TOP MEN MEET

TOP MEN MEET
SANTA CRUZ, Cal, June 80
CUP = Ronald Dekkert, Santa
Cruz, and Earl Alderman, San Jose,
seeded No l and No. 2, respectively,
will clash Saturday in the finals of
the Red Cross benefit tennis tourn-
ament at the Casa Del Rey courts.
Imperial Valley press., 1942-06-30
MEETING BRINGS
SPECULATION ON
SERIES CHANGES

CHICAGO, June 80. (UP)
Speculation over possible
changes in plans for the
world series developed today
after a meeting of Commls-
sioner Kenesaw M. Lands and Ma
jor League Presidents William Har-
ridge and Ford Frick.
Baseball observers regarded yes
terday's conference of the three
most powerful executives as ses-
sion which cleared the way for
speedy revision of series arrange
ments when the major league CLUB
owners meet in New York July IN
connection with the all-star game.
While an announcement from Lam
dis office tersely said mo action
was taken" it was believed that a
revised play-off plan had been pre-
pared for submission to the owners.
Imperial Valley press., 1942-06-30
Markets at a
Glance
BY UNITED PRESS

Stocks irregular in quiet trade.
Bonds irregular, L. s. governments
steady.
Curb stocks narrowly uneven.
Cotton up about 81 a bale.
Wheat II to II cents higher per
bushel; corn up "a TO :. Soy beans
gained 2N to 3A cents bushel.
Silver unchanged in New York.
Imperial Valley press., 1942-06-30
WRITERS FANTASY

Secrecy surrounded the meeting
of the big three" Frick, on arrival
termed his visit merely a routine
business trip" and said the proposed
series changes were the fantasy OF
some New York writer At the con-
clusion of the days confab however,
Leslie M. O'Connor, secretary to
Judge Landis and spokesman for
the group, clarified the situation
partially.
THE World series plans were
among a number of things discussed
by the commissioner and the league
presidents, he said. proposals
made both by baseball officials and
persons outside the game in regard
to the series were given thorough
consideration. No action OF any
kind was taken however.
A change in world series plans
would require revision of the major
league agreement, but that was re-
garded as a minor barrier. 1t was
because Lands obtained the green
light letter" from President RooSe-
yelt to win wartime sanction for
baseball. 1t was believed any recon-
mendation he might make would be
accepted with little opposition.
RELUCTANT
While he has received many sug-
gestions for altering the series, Lam
dis has been reluctant to take the
lead.
THE club owners make the ar
rangementS and then tell me about
them," Lands said. IN administer
any reasonable plan they agree
upon"
The proposed changes include a
series of nine games with each
contest played in a different city;
and a series of Is contests with two
games in home parks of each OF the
pennant winners and the remaining
IL staged during a coaSt-to-coaSt
tour.
There has been little discussion
of the financial arrangements fol
any series revision This undoubted-
ly was what Harridge had in mine
when he said:
IF such changes are in the offing
they would have to be decided by
the club owners, for they are really
the ones whose interest is at stake.
Club owners, players and the
leagues might share in only the firs
four games of the series with tbs
take" from all remaining games
/ going to some war relief charity.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10
o SMRTI DANIELA DE LEONA.

razaj. y znatnoj meri nairs.a6ni+
ia i najrastrkanija pitania..bio je
u stanju jasnim j razumHivim "a
svoje eitaoce uciniti. kao pisac
uvodnih clanaka, po jasnsei-i bsi-
lijantnosti i sill MENU ne bese
niko ravan u americkoj seeija-
listiekoj stampi, viseg ed- nigga
ne bese nigde. Njegova o4setaest,
prostranost misljenja j siHpatie-
most u postupcima behu, ..zaista,
nenadmasni, njegova sn,Tt ostav-
liza "a sobom prazninu. koja Sc
nikada ne moze popuniti.
| Ne postoji nj mrve SUNNI je,- da
bi De Leon, sa swim svabm bo-
gatstvom intelektualne ehdarepe-
sti, klasiSnim obrazovaniem i-vi-
sokom kulturom, mogao viscko
rangovati rangovao bi-u~ms ke-
joj profesiji, koju bi bio sizab4ao,
ali kada svetlost socijalizna~ adje
u niegov zivot, ona odredi a5sgo-
WI sudbinu, On Sc baci-u- prepa-
gandu swim svojim silama + svom
svoiom strascu, koja nijs7.n lak-
sala dogod mu Sc zivotne siles ne
istrosise dok smrt ne ufini skFaj
njegovim delatnostima. a.Kada Sc
uzme u obzir ogromna he}ie ina
rada, keiu je obavljao, hae :sgre-
vodi socijalistickih klasika j dru-
9Th della, odrzavanje propagandis-
tickih zborova debata i eptaya-
ME DO agitaciji, pered ureani6Aeg
mu rada ma Daily i Weekly REQ
ple-u, onda je nesumnjive, Ga Sc
on pre- vremena istrosio j. aa je
sebe, ma zalost, literalno-na smrt
izradio.
Ma kakve Sc greske nasle Aod
De Leona, njegove osobe, meto-
da iii taktike, ne moze Sc pereei,
da Ottawa njegova .energi5a, ME
gova strast, njegevo vrle sree j
duSa helm ma strani radniske kla-
Sc, da je jedinstvom zadatha, is
to toliko uzvisenim, kolike.z zaaixo-
tvoravajueim, bio potpuno .,Resve-
cen njenom oslobodjenjh .. On. je
imao svojih gresaka, kao -sts~ svi
ljudi imaju, ali one &c etaaske is
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

ali je takodjer istina da lsavi Co.
vek mora biti tn da posllzi hao
istinsko orudje okolnosti. Sa Le-
ninovom smrcu januaru 1924.
godine, svetski proletarijat je iz
Cubic jednog pravog soveha 4koji
Sc nalazio ma polozaju ga kojeg
Sc moglo uraditi mnogo "a stvar
proleterskog oslobodjenja. Ali to
ne znaci da je stvar proleterskog
oslobodjenja propala. Ona nete
propasti!
Da je devedeseti rodjendan Da-
niela De Leona nasao jedan nu
zan minimum radnicke 4klase or
ganizovane ma nacelima ;Deleoniz-
ma, ne bi ova proslava bila egra-
nicena ma clanove i sinnpatieare
S. L. P, ,vec bi to bila syezemali-
ska proslava podizanja Soeijalis-
ticke Industrijalne Republic Ra-
da. Kada bi to bilo tako. ma mes
to paklene simfonije bombi j to-
pova, svet bi slusao milezyuCne
glasove muzikalne umetnesti: ma
mesto svestranog rusenja plodova
lJudskog rada, videlo bi sc sve-
strano gradjenje kuca i. gradova
"a bolji zivot svima; prestalo bi
ubijanje eoveka po coyeku; ne bi
Sc proliyale reke suza "a milim
l dragim koji ginu ma pelianama
pet kontinenata iii koji .padaju u
morske grobove svih sedan oke-
ana - ne bi bilo ovog sve-svetskog
ludila koje Sc zove kapitaljzam.
Doei ee kraj ovom ludilu. Pro-
sVetlce sc radnitka klasa ,Ameri-
ke i celoga sveta. Organizevaee
se~jedina klasa koja je.-n stanju
da kreee toekove industrije. Ma
rusevinama kapitalizn1a .eedignu-
ce Sc novo drustveno uredien ie
slobodnih proizvodjaca. ,Sye to 6e
docl, jer mora doci - tako zahte-
vaju interest ljudskog -pfegresa.
A kada sve to bude realne.t. tada
ee Geo svet pojmiti potpunu veil
cinu velikog genie, besmYtnog
Daniela De Leona.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

vlasnistva vojnih sila sadasnje drzavno Was
nistvo istih bilo Socijalizam Ocigledno je, da
to nije Socijalizam Jedan I'D ljudskog biea
nije ljudsko biee. Socijalzam je onaj drustve-
nj sistem, pod kojm Sc potrebne stvari proiz-
yodnje nalaze pod vlasnistvom, kontrolom u
pravom naroda, cd naroda i "a narod te pod
kojim je, sledstveno, buduei unisten uzrok po-
litickog j ekonomskog despotizma, klasna VIA
davina dokrajcena. - To je Socijalizam
nista mamie cd toga.
Tako je opet i sa "Industrijalizmom'. On
Sc ne sastoji uterivanju stapom nekoliko
blisko srodnh zanata jednu industriju. Ako
bi to bilo "Industrijalizam onda bi, doista,
Mitchelova organizacija, koja drzi ma okupu
nekoliko struka = cak nj sve struke - koje
rade neposredno i okolo rudnika, ali koia
je samoupravno telo koja je telo, koje ina
svoje Sake ma vratovima svih drugih struka
industrija, ostavljajuci in sve ma cedilu sva-
koga puta, kad su pod kapitalistckom vatrom;
koja je telo, koje drzi da su kapitalistick
pljackas opljaekani najamni rob braca uza-
jamnm interesima; koja je, kao rezutat svo-
jih prirodjenih nacela, telo koje ella nepri-
rodnom zadatku uspostavljanja "harmonicnh
odnosa" izmedju Baera nhovih zrtava, ruda-
ra, - onda bi, doista, takvo eudoviste, kao sto
je Mitchellova organizacija sa svojim kapita-
listickim vlasncima rudnika kao sekretarima-
blagajnicima junije, bila primerak Industrija-
lizma. To sigurno nije Industrijalizam. Indus
trijaizam je onaj sistem ekonomske organiza-
CHE radnicke klase, koji porice da SUI rad
kapitalisticka klasa braca; koji priznaje neu-
gusivu prirodu sukoba izmedju njih; koji
vida, da sc ia borba nece, jer Sc ne moze, do
krajciti dok sc kapitalsticka klasa ne zbaci
ledja radnistva; koji priznaje, da je povreda
jednog radnika - povreda "a sve; koji, sled
stveno, i S ovim ciljem u vidu, organizuje CE
LU RADNIcKU KLASU JEDNU JUNIJU,
koja ina takve ogranke, kakve njihovi respek-
tivni alati zahtevaju, da b Sc hrvala kao JED
NO TELO "a neposredno olaksanje stanja svo-
ga elanstva "a njegovu eventualnu ea1anci-
paciju kroz obaranje kapitalisticke klase ME-
ne ekonomske politicke vladavine.
Bice sa kapom ma glavi nije zbog toga ze-
ma, bice bradom nije zbog toga eovek, niti
je vuk jagnjecoj kozi jagnje. Socijalisticka
Industrijalna Junija postovanjem odrice srod-
stvo preduze6em Belmontovog radnickog po-
rusnika, Mitchella.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

INA prvom mestu, radnicka
junija ina jednu uzvisenu mi
siju. ia misija niie nista ma
ME do organizovanja ujedinje-
MEM, ujedinjenje organize
svanjem, cele radnieke klase in
.dustrijski - ne samo one "a
koje ima posla, .dakle, one sa-
mo koji mogu da plate clanari-
nu. Ovo ujedinjenje organi-
zovanje osnovna je stvar da Sc
spase verovatna moguca po-
beda cd poraza, omogueujuei
radnifkoj klasi da prihvati i
povede proizvodnju onog casa
tada topovi j av n politicke
vlasti dopanu njenih saka -
iii pre-, ako je potrebno, ako ka-
pitalisticka politicka prljavsti-
ma oskrnavi glasovnicu. Ta mi
sija je znacajna zbog toga,
sto industrijska organizacija
predstavlja kalupe buducih IL
bornih okruga "a parlamente
Socijalisticke Republic.
INA drugom mestu, radnicka
junija ina jednu neposrednu
zadacu. Vrhovna zadaca rad
nicke junije je konaena. Tai
dan nije jos dosao. Put dotle
moze biti dug, iii kratak, ali
je naporan. U svakom slu6aju
mi nismo jos tu. Koraci pra-
vom pravcu, takozvani 'nepo-
sredni zahtevi', jesu najnepo-
uzdaniji. Oni su nepouzdani
zbog toga sto su izlozeni pri-
mani podvale zakrpa, koje
neprijatelji radnickog oslobo-
djenja uvek imaju u priprav-
nosti da zavaravaju oci radnicke
klase, ma koja, pomognuti
svojim porucnicima u radnic-
kim redovima, kapitalisticka
klasa namamljuje potkecava
neobazrive. Ali postoji jedan
nacin, da Sc tai maniac odvoI
cd zdravih koraka; pomoeu
MEGA je moguce otkriti zamku
j izbeei je, da Sc opet produ-
Ii put pravilnim pravcem. Tai
naein je oval: DA Ii TAI KO-
RAK STOJI U SKLADU SA
SMERANOM X ON A { N O NJ
SVRHOM? Ako stoji, onda jeI
korak zdrav i pouzdan; ako ne
stoji, tai korak je zamka i o.
pasnost. "Neposredni korak",
koji sluzi kao zapinjaca pri pa
danju najamnice spada prvu |
vrstu, ali samo onda ako on ne
izbezno ne izaziva padanje ma
jamnice u buducnosti, radi ce-
ga je potrebna druga zapinja-
ca, koja opet izaziva kasnije |
padanje najamnice, i tako da-
lie, dok Sc ne naidje ma put ka
katastrofi i konacnom paHaffiu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10
Eugene V. Debs.
(Preminuli vodja "Socijalisteke',
Partije Amerike,)

Smrt Daniela De Leona, ured-
nika njujorskog The People-a i
voditelja Socijalistieke Radnieke
Partije, belezi odlazak jedne moe
ne figure i jednog vanrednog ka-
raktera sa pozornice revolucio-
narne delatnosti. De Leon bese
voditelj socijalizma Sjedinje-
MIN Drzavama, glava front So
cijalistieke Radnicke Partije, stvo-
rivsi sebi takvo ime, koje je poz-
nato kroz citav svet. Obdaren u
nom neobicne dubine brilliant
nosti, a obrazovan ma prvim uni
verzitetima ovde i u Evropi, on
bese spreman kao moze biti nj ie-
dan drugi americki socialist "a
veliko delo propaganda socija-
listickom pokretu.
Daniel De Leon bese istinski u
cenik Marxa Engelsa, i jedan cd
njihovih najmocnijih interpreta-
tora. Njegovi uvodnici The Peo-
ple-u pokrivaju celokupno popris-
te ekonomije, sociologije, politi-
ke, istorije i filozofije, i u NINA
Sc njegov elasticni genie pojav-
ljuje svoj svojoj velieini.
On bese nepomirljiv pobornik
ekonomske i politicke organizaci-
| je, verujuci da Sc sano putem
svoje ekonomske politicke soli-
darnosti mogu radnici osloboditi
najamnoga ropstva. Zanatske ju-
nije On je "a cello svoje vreme
tukao, nemilosrdno isticuei njiho-
WI slabost j nesavremenost, sa
podjednakom energijom stajao je
ma -strani revolucionarne indus
trijalne organizacije. On bese
neustrasiv ostar u svom kriti-
cizmu, nepokolebljiv u argumen-
tisanju syojih ubedjenja neumo-
ran u borbi "a ono, sto je verovao
da je pravo.
De Leonova predavanja ma
pisi predstavljaju duboko posma-
tranje Fetke analizatorske sile,
jasno misljenje velicanstven IL
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10
INDUSTRIJALIZAM.
Daniel De Leon.

Jedinstveno je posmatrati kako jevandje-
lie Socijalistickog Industrijalnog Junionizma
-pokreta "a koji je prorokovano da je pokre-
nut kao mrtvorodjence kome covek vre-
mena ma vreme cuje primedbu; da je stvarno
mrtav - grabe njegovi vrli neprijatelji vrli
elemenat ciju propast oval pokret oglasuje. Je
l. to slueaj onog najviseg oblika laske, koji
jedan covek mole podariti drugom: IMITACI-
JE! Ne ide Ii mozda ia pojava dublje, ne zna-
ci Ii ona OBRAcANJE nije Ii ona, kao TAX
va, znak "a odobravanje? Daleko cd toga! To
je pesma sirene koja smera da odmami pro-
past. Jedan primer toga je jerk, kojim govori
journal United Mine Workers of America,
mamac Civic Federation "a radne rudare.
Journal izjavljuje, da United Mine Workers
veruje Industrijalizam da je ona organi-
zovana ma tome nacelu. To je lama izjava.
"1ndustrijalizam", kao nj "kapitalizam",
kao nj "socijalizam", ukratko, kao nj koja dru-
ga ustanova, ne sastoji Sc samo il jedne stva-
RI, niti cak il jednog skupa stvari. "Industri-
jalizam", kao "kapitalizam" kao "socijali-
zam' it'd, jeste jedno cello, CHA je sustna je-
dan princip, CHI su svi spoljni oblci pojave
toga jednog sredisnjeg prncipa, kome su sve
opolJHe poJdVe pOuIOLne kOJe ga SVe Skupa
ilustruju
Kapitalizam Sc, ma primer, ne sastoji sa-
mo IL privatnog vlasnistva potrebnih stvari "a
proizvodnju. Ako bi takvo vlasnistvo bilo od-
redjujuca crta osobina kapitalzma, onda je
kapitalizam vladao u danima kmetstva Kmet
bese vlasnik .zemlje; dve potrebne stvari "a
proizvodnju Ipak, to ne bese kapitaizam. Ka-
pitalizam je onaj drustveni sistem, pod kojim
je aat proizvodnje (kapitaD narastao do tako
mamutske velieine, da klasa, koja mu je Was
mix, vlada kcpnom morem kao despot, do ko-
ga ne moze doci koga ne moze svrgnuti s
prestola konkurencija, te koji stalno umnoza-
va broj svojih robova, najamnih robova, time
sam regrutujuei. sile, koje &c ga oboriti gur-
mutt civilizaciju napred ka Socijalistickoj Re-
publici = To je kapitalizam - ne jedna iii
niz prividno kapitalistickih pojava.
Tako je sa Soeijalizmom On Sc ne sasto-
il prosto u aobaranju spriyatnog vlasnistva bilo
koje iii svih potrebnih stvari zivota. Ako bi
etahvoa obaranje privatnog vlasnistva bilo, Soci-
jalizam, onda- bi nekadanje obaranje privatnog
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

Ransome-a, kojem je Le-
min rekao da je najbolje pojmio
,ovjetsku vladavinu. Ransome U
svojoj knjizi "Six Weeks in Rus
,ia in 1919" pise:
"Lenin rece, da je eitao u
jednoj engleskoj socijalistickoj
novini jedno uporedjenje izme-
dju njegovih teorija teoriia
jednog Amerikanca, Daniela De
Leona. Zatim je pozajmio neke
De Leonove brosure. procitao
in po prvi put prenerazio Sc,
kada je video, kako odavno De
Leon ide istim pravcem mislie-
MIA, kojima su ISL Rusi. Me
govo ucenje, da osnova narod-
nog predstavnistva treba da
budu industrije, a ne zemljo-
pisne medic, vee sadrzavase u
sebi klicu sovjetskog uredjenja.
On Sc SEGA, da je video De Le
ona ma jednoj medjunarodnoi
konferenciji. De Leon nije ma
pravio nikakav utisak ma ME-
ga. To bese sed, star covek, ko-
j tesko bese u stanju govoriti
takvoj jednoj audenciji, a | i
jamacno daleko veci covek, ne
go sto je izgledao, posto su ME
COVE brosure pisane pre- iskus-
tva Ruske Revolucije Cd 1905.
Nekoliko dana zatim primetio
sam, da je Lenin uneo nekoliko
De Leonovih izraza u nacrt "a
novi program Komunisticke
Partije, kao da bi odao poeast
njegovoj uspomeni."
Najzad sam Nikolaj Lenin u
'vojoj "Poruci Ameriekom Pro-
etarijatu" sredinom 1919. godi-
ie, kdZdO Je OVO.
"Amerika je dala svetu mai
napredniji tip radnieke ekonom-
ske organizacije.
"Ovaj oblik junionizma On
dustrijalni Junionizam) prirod-
no Sc pojavljuje onde, gde ma
sinerija poglavito ulazi u pro-
izvodnju, posto ona eini sve
radnike prirepcima masina i
time Sc unistavau one medic,
koje radnike dele ma kaste. Mi
smo proueavali americku ideju
o jednoj velikoj juniji i nasli
smo da je dobra. Naumili smo
da organizujemo svoje indus
trije, koliko je to moguee, ma
temelju tih nacela."
Tako je osecao Lenin a fako je
postupao, koliko su mu dane
rilike u Rusiji dozvoljavale. Is
ina je da okolnosti prave coveka,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

u stanje kulija. Mi svo videli
da obi6ne proste zanatske juni-
je ,spadaju u ovu drugu vrstu
'zamaka', videli smo razlog "a
to - to je prosta masina "a
nabavljanje poslova, pa neiz.
bezno cepa radnicku klasu ma
dvoje, j, uzeta u opce, uziva
ljubav i naklonost kapitalistic.
kog izrabljivata.
INA trecem mestu, i konaeno
posto je osnivanje junije, 20.
kraj mogucnosti da cini dobro
prirodan, nagonski pokret, ono
Sc nuzno mora javiti, i pojav.
ljivati, i stalno izbijati ma dnev.
nj red, uvek pruzajuci razbori.
tim, ozbiljnim postenim lju-
dina Il radnickom iii socijalis.
tickom pokretu mogucnost, ds
iskoriste tai nagonski pokret
oruzajuei ga potrebnim zna.
MEM, potrebnim oruzjem, koje
&c ga spasiti da ne padne ia
ko obljubljenu kaljuzu prostih
obicnih junija, vec pomoei da
Sc razviju move radnicke juni-
je tako omrznute cd strane ka.
pitalizma."
Petnaest meseci nakon besede
"Goruce Pitanje o Radnickim Ju-
nijama" De Leon je dovrsio IRA
du ideje Socijalistiekog Industri-
jalnog Junionizma. U svom 60
voru, nakon prve konvencije In
dustrijalnih Radnika Sveta on je
potpuno objasnio ulogu politicke
ekonomske organizacije radnic-
ke klase kao sastav Centralnog
Upravnog Autoriteta buduceg
drustva. 0 poslednjem De Leon
rece; "Rudarska, zeljeznicka, tkat-
ka, gradjevinska sve druge in
dustrije, - S, "a cd njih &c biti,
bez ,obzira ma vse politiGke me-
die. sastavni deo toga novog CEN
tralnog autoriteta, -. Gde bude
zasedavao Glavni Izvrsni Odbor
zemaljske Industrijalne Junije,
tamo &c biti zemaljska prestoni-
ca"
l tako je De Leon dovrsio svoj
epohalni dodatak Marksizmu koji
odgovara ma do tada neodgovore-
no pitanje: Kakva mora biti for
ma ekonomske organizacije rad
nicke klase pod kojom da Sc IRA
di ekonomsko oslobodjenje rad
nicke klase; kakva forma uprave
ina da zameni politicku drzavu i
da omoguci oslobodjenom Cove
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

canstvu da upravlja proizvod-
njom.
Daniel De Leon je preminuo II.
maja, 1914, ali njegova ideja po-
&c osvajati sve veci broj radnika,
ne samo u America vec j po dale
kim krajevima sveta. Premda je
ideja Industrijalnog Junionizma
izradjena skladu sa prilikama
vele-razvijenih kapitalistickih ze-
malta, njena vaznost bi priznata
cd velikog vodje Ruske Revoluci-
je, Nikolaja Lenina. cetiri mese-
ca nakon Novembarske Revoluci-
je, Arno Dosch-Fleurot, petro-
gradski dopisnik New York World
javlja:
Daniel De Leon, preminuli
voditelj Socijalisticke Radnicke
Partije Amerike, igra, posre-
dom svojih spisa, vaznu ulogu
izgradjivanju socijalisticke
drzave Rusiji. Voditelji bolj-
sevika smatraju njegove ideje
industrijalnoj drzavi napred-
nijim cd teorije Karla Marksa.
"Lenin, ma zavrsetku svoga
govora prilog usvajanja "a
kona radnickim pravima ma
kongresu (Sovjeta), ukazao je
ma tai uticaj, koji je ma NIGGA
ucinio De Leon, CHE ideje o IL
gradjivanju drzave ma temelju
industrija zgodno dolaze So
vjetima, koji sada izgradjuju
drzavu u Rusiji. De Leon je u
stvari prvi americki socialist,
CHE ideje utieu ma evropsko
misljenje."
Sesnaest meseci nakon Novem-
barske Revolucije, Robert Minor
je imao jedan intervju sa LENNON
u kojem je Lenin, prema Minoru,
rekao:
"Amerika je velika zemlja,
velika tehnickim postignuei-
ma. U njojzi su moguci veli-
canstveni dogadjaji. Amerieki
Daniel De Leon je prvi izradio
ideje sovjetske vladavine, koja
je izrasla skladu S njegovom
idejom. Buduce drustvo bice
organizovano ma sovjetskim ma
celima. Neee biti zemljopisnih
media, [Pozor Stalinisti!] ne
go &c postojati sovjetske medic
medju narodima. Nase osnov-
no nacelo je industrijalni juni-
onizam. To je ono sto mi da-
mas gradimo."
Zatim dolazi jedna izjava cd