RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-02
Je Ii "depresija' otklonjiva?

Association of Manufacturers, IL
javila je da nije neizbezna posle-
ratna "depresija," da nije ne
izbezna "fundamentalna izmena
drustvenog poredka.' Da bi pod
uprla svoje izjave ona je objavila
svoj program cd devet tacaka, U
kojima Sc nalaze sledece prepo-
ruke:
II Da sc skrati "a vreme rata
potrosnja prosecne osobe, a da "a
to vreme poslodavci pronadju i
razviju novu industriju "a docek
posleratnog stanja.
q Da posle rata osobe koje su
sacuvale novac istog potrose da
SC tako stvori domaca pijaca sto
&c pokrenuti industriju.
3 Da Sc smanie porezi nakon
rata da &c to jos wise povecatl
kupovnu moe stanovnistva da &c
to okuraziti ostvaranje novih pod
uzeca sto &c povecati traznju "a
radnike.
a. Da Sc vladina ratna poduze-
ca prodadu privatnim korporaci-
lama da in ne bi vlada davala
privilegisanim osobama "a upo-
trebu.
s. Da vlada odbije pomagati o.
cajne industrije.
To su otprilike najvidnije pre-
poruke posleratnog plana americ-
kin plutokrata.
Da uzmemo u pretres po redu
sve te preporuke.
Sa prvom Sc trazi da stanovnis-
two, koje glavnome sacinjavaju
radnici, spara cd svoje najam-
nice koje dobiva prilikom rat
nog "prosperiteta." Ali to isto
stanovnistvo, tojest radnici uspa-
rase neku paru pre- prosle "de-
presije" kada in je industrija
otpustila oni sve to potrosise i
mnogo wise cd toga jer i'm ducan-
dzije nakon toga mnogo ma kre-
dit dadose, pa ipak to nije spre-
clio da Sc "depresija' pojavi O.
tegne upravo do Drugog Svetskog
rata. Onda, danas su Sc upregli
politicka drzava, poslodavci i fe-
keri da radnici ne dobiju povisi-
Gu najamnice, sto znaci da radni-
ci nece imati sta da sparaju cd
svoje mizeYne zarade tako &c,
mozda, radnici imati mamie uspa-
ranog novca da docekaju posle-
ratno stanje no sto su imali "a
docek minule "depresije." A sve
ovo dokazuje da je prva preporu-
ka izrabljivaca radnicke klase MIS-
tavna ona otpada. Sa njom Sc
ne moze spreeiti ponovna posle-
ratna "depresija" pod kapitaliz-
MON. Sa ovim smo obracunali i
sa preporukom broj 2.
Drugi deo prve preporuke
glavnome znaci da &c poslodavci
raditi ma stvaranju move industrl-
je. O tome sc stalno govori pla-
novi Sc stvaraju. Ali nakon pros
log svetskog krvoprolica razvi Sc
prilicna nova industrija - radio,
ali nj ona nije mogla da spreci
pojavu "depresije." Ratna proiz-
vodnja &c jos wise ubrzati, tojest,
modernizirati proizvodnju da &c Sc
time JOS wise povecati produktiv-
most radne snage ako Sc nadje
koja nova industrija ona &c ina
ii tolikog ucinka ma sprecavanJu
posleratne "depresije" koliko bi
imala casa vode ma velikoj vatri.
Kapitalisticka je industrija pre-
rata bila pre- razvijena "a kapi-
talistieku pijacu radi cijeg mani
kama Sc stvorise uslovi "a poce-
tax ovog krvoprolica. Jos VEGA in
dustrija, nova iii stara &c jos vi
Sc poplaviti skucenu pijacu sto &c
uciniti "depresiju" posle rata, "a
ko ga prezivi kapitalizam, vrlo ne
izbezivu. Otuda, i ova plutokrats-
ka properuka otpada.
sto Sc tice trece preporuke, i
posle proslog svetskog krvoproli-
ca vlada je skinula poreze ma do
kodak ma luksuzne stvari, pa j.
pax preko svega toga dodje ne
spreciva "depresija." Pa nj kor-