RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-04

Subarom" u majstorskoj pripovet-
eli Eugene Sue-a, koja nosi naslov
"zeljezni tronog'; neka Sc oni,
koji Sc nalaze u pokretu iii u
predgradjima njegovim, a koji nj
su porucnici kapitalisticke klase
u radnickim redovima, nj jedno-
strani politikani, nj jednostrani
.budzonosci, nj raznosaci laznoe
obavestenja, niti pax "ljudi pod
"subarama", jednako nalaze u
bescustvenom polozaju filozofskog
stojanja pc strani i p~osmatranja,
te budalasto iscekivaju, dok Sc
stvari ne srede, mesto da 'dopri-
nesu svoj odlucan dec tome sre-
d%jivanju, - neka Sc nastavi tako
i ma kakvi period bezumnih (bez-
umnih, jer ne revolucionarnih,
nego izgrednickih ustanaka nado-
sli, mnozina &c biti svedena ma
nivo robova - pravih robova plu-
tokratsko-feudalnih imanja."
ia sumnjam da Sc ikada u swim
spisima j drustvenim predskazi-
vanjima iii "proroeanstvima,' ako
volite, temelitije i wise istinitije
razlaganje cd ikoga ueinilo. De
Leonovo prorocansko razlaganje
jeste u jedno te isto vreme nase
sociialno j filozofsko kredo, j pu-
tokazivac nase akcije. Istraziva-
juci precinct (iako je ciljao ne
kom drugom primenjivanju prin-
cipa) De Leon je ucinio jasno da
nista mamie cd potpunog uniste-
MIA kapitalizma (da Ii MEGA pred
stavljaju sasvim otvorene kapita-
listicke grupe j partije, iii razne
reformisticke bagre, bee pitanJa
niihovih imena i Socijalistickog
pretendiranja) ne moze posluzltl
postignucu oslobodjenja radnicke
klase. Vrtenje u kapitalizam, on
je tumacio da je stvarno toliko
bezvredno kao sto je vrtenje u A.
F. L. iii u slicnim bagrama. Or
ganizacija," rece on, "jeste struk-
tura. Ladja koja je sagradjena "a
prevazanje putnika ne moze sc
pretvoriti u ratnu ladju. Nekoll-
XII. pokusaji eiscenja, negovanja
kalamisanja nece pretvoriti ljuto
jabucno drvo u drvo .koje &c ra-
djati pomoranee."
1 obracajuci svoju paznju pre-
ma S. L. P. on zakljucuje:
"Drukce mi smatramo S. L. r
Makoliki nedostatci u Moi bill o.
nj nisu strukturni. U temeljiton
pitaniu [Socijalistickog 1ndustri-
jalnog] Junionizma Partija j
zdrava do sri. Oni koji ne zele
da rasiplju svoje napore trebalu
da u Moi stupe. cineei to, onl
ne samo da nece usporiti, nego &C
podupreti politicko-geoloske at
mosferske uslove koji &c sazret
dobro zaokruzen i potpuno dopu'
MEN revolucionarni pokret.~
Kapitalizam danas potvrdJu]e
sa uzasnom osvetom, najcrnJa De
Leonova predskazivanja. AK
"plutokratsko feudalisticko ina
ME-" O kojem on govori, niJe 20:
$ mama, "a sigurno n le de1l
nitivno ma putu. Ako ekonomsk'
kmetstyo nije konstitucialno MAJ
mama ko moze poricati da ono ne
kuca z%apovednicki ma nasa vrats
"a ulaz? Hajdmo da uhvatimo
isritamo nekoliko slamki koJe pre-
ma nasoi direkciji Sale vetar re
akciie. Walter Lippmann, sef-plu'
togoga, pisuei u skorasnoj rubri'
eli, rece:
III owe smutnje iziei &c, sled.
stveno. ne neki puki dodatci mir
noe dcba radniekih zakona, ve'
univerzalna sluzba "a Jude i zen'
It. j., industrijska konskrlpcl]a
iii ekonomsko r%opstvol. Prvo &c
mo Sc reg~istrovati, tada eemo bl'
ii klasifikovani, onda cemo bit
oozvani, a tada cemo biti prisilje'
nj da sluzimo."
To, sto sam podneo, jeste obi
can povor. Popunjavajuci njenoe
rubrikasa udaranje bubnjeva So
kojim poziva regimentaciju rads
pod "plutokratskim imanjem," pIu'