RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-25

nJasto reZonuJe, sl nJegoVl ednOmlslJenlc
kapitalisticki politicari, prikazuju Sc kao da su
sasvim detinjasti, sto je u ~suglasju sa "dru-
GIN detinjstvom" u kojem Sc njihov kapitali-
Fam nalazi! Jer ono cd cega kapitalizam hro-
nicno, neizlecivo patti nije manjkavost proiz-
vodnje, nego malom detetu moze Bit jasno da
kapitalizam patti cd "%potpune proizvodnje."
p r e m a sasavom rezonovanju Thurman Ar
nolda, ona krv koja kapitalizam G u do lu-
dila bice ista koja &c ga spasti - Isus, Bibli-
ia veil, rece, "Oprosti him Boze jer ne znaju
sta govore."!!
Tako su dogadjaji, strasni dogadjaji jedan
"a drugim sve wise %potvrdili revolucionarne
principe originalne l. w. w.
Sada, nakon 81 groznih godina pod propa-
d~ajucim kapitalizmom, radnicka klasa owe zem-
lie jeste iskusnija. Ne samo da je ona, iako ne
jasno, videla bankrotstvo reformizma, nego lie
ona videla i bankrotstvo "polumernih" organi-
zacija. Radnici masovne proizvodnje pocese da
Sc krecu 1867, i feke1i uspese da in zado-
blu "a c. l. O., "a laznu industrijalnu jul
niju. Sada oni vide da ie ona nista bolja Cd
reakcionarne Americke Federacije Rada, jer 81
sc fekeri jedne druge JuniJe %sjedlnill da sa
velikim pritiskom sprece radnicima da Sc / sa
pukim Strajkovima bore protiv veceg kapitalis-
titkog nasrtaia. Danas americka radnicka kla-
sa vidi sve Meme "prijatelje" gde su Sc dali Il
pomoc kapitalizmu da %prebrodi owl krvolocnu
krizu. Ona &c videti da je cd 1908, Socijalistic-
ka Radnicka Partija neprekidno, koliko je god
mogla, sirila principe originalne l. W. W., Jer
to behu principi De Leonizma, posle Marxa,
najveteg Socijalistickog genija, Z stvari, ola ne
bese Socijalisticke Radnicke Partiie radnicka
klasa ne bi bila IL stanju cuti o SociJalistlckom
Industrijalnom Junionizmu, jer sve druge ia
ko-zvane "radnike' organizacije, iako su ga
neki niihovi p~ojedinci zbog pukog sentimental
spominjali, okrenuse Sc iii cutecki iii aktivno
protiv tin principa oslobodjenja radnitke kla-
Sc, principa osnovne obnove drustva. A kad &c
radnicka klasa owl neizmerno vaznu cinjenicu
upoznati, onda &c Sc pc drugi put poditi pobe-
donosna Industrijalna Junija.
Premda sada, kao u svakom pocetku rata,
radnicka klasa izgleda da je "mirna," ali ona
prolazi kroz process odvajanja cd kapltallstlc-
kog uticaja tai process je cd nasovnog ebima.
Radnici, uprkos svih svojih fekera kao i kapi-
talisti6ki politicari. izlaze IA strajkove, ma the
zakonite" strajkove, pa 6ak i ma "nezakonite'
stra jkove il simpatije. Oni mrze instinktivno
svako gubljenje prava, a narcotic prava ma
straik, jer pod kapitalizmom to je njihovo je-
dino sredstvo borbe protiv vece mizerije. sto
znaci, da ie radnicka klasa danas zreliia Ia
masovno usvajanje principa originalne l. W.
". Toliko Sc moze reel "a aneritku radnicku
klasu nakon oyih 81 groznih godina pod zulum-
carskim kapitalizmom.
Zbog toga je cd neizmerne vrednosti Sire
ME ideje Socijalistickog Industrijalnog JUNO
nizma medju sto vecim brojem radnika. Jer sa-
mo ako radnicka klasa upozna u dovoljnoj me-
ri tie spasonosne principe ona &c moci uspesno
IL korena obnoviti drustvo, koje &c sa mrskim
pogledom gledati ma %sadasnju uzasnu stvarnost.