davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1942-12-29

WASHINGTON. - Ell do
mimic que ejercen ahora las
Naciones midas sobre ell
puerto estrategico de Dakar,
en- ell Africa, traera mas segu-
ridad al Hemisferio Occiden-
tai durante ell periodic de
guerra.
AL poner a Dakar, que solo queda
a 1000 millas del Brasil, fuera del
alcance del Eje, Sc ha eliminado la
amenaza de una possible invasion al
continente sudamericano. Tam
bien Sc eliminara de las aguas pro-
Xmas a las costas orientales de los
paises americanos, gran parte de los
submarines alemanes que operan
por esos mares. Y los transportes
de hombres y equipo que Sc envfan
a traves del Atlantico, rumbo a los
distintos frentes de batalla, podran
ser mas numerosos y arribar con
mucha mas rapidez.
AL anunciar ell almirante frances,
Jean Darlan, quien esta colabo-
rando con las naciones aliadas, que
todas las eolonias f~rancesas Sc ha-
bian puesto bajo sus 6rdenes, ell
Africa Occidental Francesa, inclu-
yendo a Dakar, quedo bajo ell domi-
Mo de las Naciones midas. Dichas
colonias incluyen ell Senegal, la
Guinea Francesa, ell Sudan Fran
ces, la Costa de Marfil, Muritania
y Nigeria,
Ofrece uR ampliO ancladerO
La bahia dc Dakar, la mejor de
la costa del Atlantico EN- Africa,
ofrece un amplio ancladero para
toda clase de barcos, y para Il acua-
tizaje de hidroaviones. Tambien
tiene Dakar un buen aeropuerto.
Tiene, ademas, la bahia, rompeolas
que Ofrecen seguridad dentro de
cualquier circunstancia. Asf que
Rhora pueden contar los Aliados con
una nueva e importante base, Ope-
rando desde ella,R podran tener
ahora los aliados mas poderosas pa
trullas navales y aereas sobre ell
Sur del Atlantico, evitando de este
modo que los submarines alemanes
La gaceta., 1942-12-29
DESEMBARCO JAPONES EN-
COSTA DE

New York, Die. 29.-La RAJ
dio britannica comunica que los
japoneses hicieron un desembar
co en- la provincial de Kwantung,
China, y Sc apoderaron de cua-
tro poblaciones al este de la pro
vincia de HOpeh. All sur de la
provincial de Shantung fue repe-
lido un ataque hecho por 5000
nipones.
Estas noticias fueron radia-
das tambi6n por Chungking.
La gaceta., 1942-12-29

Ipuedan tener exito. Sc sabe que,
antes, los submarines del Eje reci-
bian desde este puerto mucho del
c~ombustible que necesitaban.
Ell hecho de que los Aliados hayan
tornado possession de los muelles CO.
merciales y navales de Dakar y de
su dep6sito para torpedos, da a las
Naciones midas ell dominic de las
lfneas de t~ransporte a 10 largo del
Africa Occidental y a traves del Sur
del Atlantico.
La Ciudad de Dakar sc encuentra
en- ell Cabo Manuel, que Sc extiende
hacia ell sur desde ell Cabo Verde, ell
punto mas al oeste del Africa. La
bahia queda al este del Cabo Ma
nuel. Alrededor de la bahia, a la
cual Sc lie hicieron muchas mejoras
durante los 1ltimos amos anteriores
a La guerra, sc encuentran los alma
Genes y cuarteles c~orrientes, edif-
clos comerciales de construction
baja, y pequehas tiendas, I'm 1919
de los $4,000 habitantes civiles de
Dakar son europeos.
Sc fortified extensamente
AL comenzar la guerra, ell go
bierno de Vichy fortified aun mas a
Dakar. Sc estima que habfan con-
centrado alf alrededor de 10000
hombres de armas, cientos de aero.
pianos y poderosos navios de que.
ira, Los peritos militares son de
opinion de que, como Dakar estaba
tan extensamente fortifcado v solo
Sc lie podfa atacar por ell mar, Sc
hubiesen necesitado no menos de
100000 hombres para poder to-
mario,
Pero Dakar pudo zafarse del do
mimic del Eje sin que Sc llegara a
atacar sus fortiicaciones. Esto fu6
un resultado directo de las triun-
fadoras maniobras del ejercito Ii
bertador de las Naciones midas, en-
ell Africa Septentrional Francesa,
Despues de haber tornado ell inn
portante puerto de Casablanca al
seguir las fuerzas aliadas, su
avance por ell norte de Africa, Da-
kar quedo completamente aislado v
pronto estuvo bajo ell dominic de
las Naciones midas.
La gaceta., 1942-12-29

Manana por la tarde sc verifi
cara ell sepelio de la Sra. Mary
Marina Condition, de &C amos,
reSidente que era de la avenida
Nebraska esquina a la avenida
131.
Ell cadaver recibira sepultura
en- Ell cementerio Orange Hill.
La gaceta., 1942-12-29
Basil (Lechuza) Banghart.

Basil (Lechuza) Banghart.
Otros dos criminales perecie-
ron bajo los diSparos de los a.
.gentes de j. Edgar Hoover.
Dirigi6 Hoover, personalmen.
tie, la captura de la peligrosa
partida de malhechores.
,Intervinieron en- ell servicio
mas de so agentes.
Son cinco los fascinerosos
capturados y 2 los 'liquidados".
La gaceta., 1942-12-29

Hoy sc efectuara el entierro
de Filippo Romano, de 80 amos,
queayer muri6 en- su domicilio.
Deja cuatro hijos, cuatro hijas
y otros familiareS.
La gaceta., 1942-12-29

ST senior
Compre la pintura B.
L. P. Solamente sc ven-
de en- King-G Greco Hard
ware Co., ga. avenida y
Gale Is. ilAgI
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Kroz kapitalisticku Ameriku
"Izgublieni' fekeri traze "pomilovanie'

Philip predsednk c. l. O.,
poslao Wm predsednku A. F. kojem
rucue da sastanu ednom odbori ujednenja beu un
posgne organsko ueden dveju fedora
CHA postojeGih unija.
U Chicago dana zasedava A F. L. ko
priprem dolazeu konvencu A F. L., koa odr
zati Toronto, Kanada, s. oktobra
Kada je Wm Green sgao Chicago ucinio nekoiko
vonih zava korist peporuke c. o. da ezultat
preporuke L.
dnjen organizovanh radnka be navec
prinos kojeg A. F. L. c. l. O. da
nth pokuaja To ce odanti razdvo nead urizdicne borb
ubra provodnu 6e dozvoti radu da
jedan efektvan gas stiti danasnje socane
rske interee radnika kao
uspostaviti"
da videti iz gornjeg zgleda
zaista ucn pokuaj ujednjenje A. L. c.
ov koi Sire da Roosevelt odgovoan Murrayovu
akciju bi sint Predsednk pokusao
da drektno posreduie ujednjenje 4. L.
eker Lewis bio prdsednk c. o. kada in psmom osovio
my dear John" "Ay dear Bill
Nije istina da e oganko uedinjene posoje6ih uniia
O. A F. L. odaniti razdvo radnika jedna
unija uednjava radnke oganzovali
da stvarno ujedne Zbog odavno
da je federacja separaca e
lazno prkaze kao nduana unija kojoj
zgodan nadimak da konges "counerf'
industrijalna
at atnu proizvodnju sumnje
nici wise rabvati to nista drugo
zvodna doba kao doba kaptaistitkog je
Green rekao da &c uedinene dozvo
dan glas ti svoe Interest," to nsta
da ce to bi ga ekera radnika ko gmti
terese rada vec intereSe kaptaa
kada Murray traz da c. l. O. organski uedini A
time priznaje da je negova juna
Moi toes da vodi radnke ka asizmu!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Fekeri &c dObiti pOviSicu plate.

Chicago zasedava konvenca United Automobile Workers
O koa otvorla g. Neni delegate
ka geda da iii jednako podeeni nekom panima da
Jednako odobravau suprotna gedista dno oj
primer prvog dana konvenca burni oobravanm usvoa
rezoucu koom traz brzo ovaran dugog
s delegat vikom odobri brtanskog ocra
Pooe koj rece, "Sve novnske (amhar
IA neprjaesko zemljiste."
All drugog dana kada bese pred tim zbrknim deegatima
rezouca koom trazlo ranici dobrovono
cd prmanja vece naamnice
pIotesa kada edan Cd nh vknu
dode jedna koa zavet
dobo buno odobravanje Tog dana rezolua
er sam predsednk junie Thomas ne da
nu gasala iii sto Delegate gaa
istu.
Ma g. augusta tre6 dan konvencije deega da
re diva podpredsednka poozaja koj prma au
dsnJe IakodJer on odue da plata predsednka
n1Je sa $4,000 $4,000 godsne On mlova
kerclce e podge blaganiku patu
n kao o podgose plate canovma izvrnog
ml $4,000 mesto $4,000 godsnje
II od Delegate takve june kojoj
tn usanovli!
kakva &c bti razka izmedu
ma vadaju feke delegate dolazee radnka
ma ce vladat kasna vest Posedn klueit
ce June ne da i'm povetavau
kama smesa koja zvase konvena
- c. l. o.!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Nacisti pokrecu pitanje pOsebnOg mira sa SSSR.

sokhoma vljaju d gasovi sire medu nacstc
krugovma poebnom zmedju SSSR Nemacke Tamos-
pronacisticka krupnm naovima objavu kako
zean posebnog nacistma spomine mogucnost
drugog t-Lovska'
postoji ne granica zamiseno
nalaz demokratska komsija
Gasov Churchill otc Moskvu da
Stanom prose nede Sovetska sampa
menua emokra stane Prvog Sveskog Rata ece i'm da
zbog sto boa diva from
da podseea "demokrae "Brest-
Lovsk mogunost drugog BrestLtovska ako
SSSR wise sto sada to cine.
prsava naciste drugom "BresLitovsku to je
poznaa aka Crvene Arm da sto obom
cstma osav Nacist nad d &c diva dana osvo
Kavkaz Ali &c Kavka ako Crvena Arm ceu
uanu ndusu bogaog predea Zbog oga moe ocekvai
nacsti nudt poebn mir Stainovoj vadi mozda
prsil "demokratie da sau obnu pomoc sssR mozda da
pre- "dug front"
Stainova vada grati kapasickh jer
upea nhovo kolo Rezuat ogiean kapitalzam
dobva SSSR gub Drukc PRIOR bio SSSR dzao edns
tvenog proletaraa kapasckh zemaa kapta-
CUBIC a Socijalizam pobedjvao.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
f'Vazne medjunarodne vesti
Ako nacisti osvoje uliana vrela oblasti Maikopa

p,edn yesti iavau da Sc prbzuu uanim vrei-
ma koja okoic Maikopa posto] ia &c "
ovoi Sta C. tai gubak SSSR Ma mestu IL
ada do nacist nee nista ovajanem th ulJanh va
ier iavau da se da in razoe ako Ve "a
nhoya odbrana popustt pred vecom rasecom
kom som Ali mena materijaln gubtak koJeg &c te
ppeti sSSR Novne burzoaske novne mnoso uvelcaVau "
cbitak Ali casps Russia" veil tom predelu ede-
&c: 49,
"samo mala porca sovkog ulja dolazi lake dohvat-
VOC Kavkaza Krasnodar vrea koa e
mania cd IS DO m ukupnog sovjetskog ua A. kao so boe
ponato nabogaa uana ndustra nalazl Sc okoc
Baku koja ma cd Rostova 1st caopls ve da IL
nad Maopa Baku tesko prebrodve visoke planne
Panna edna najvisocjh sveu koa Sc Wis pene
4ea nogu so Hitler ma tezeg posa da docepa
tog najbogatijeg uljanog predela
Ali iako Hleru uspe o ulja tiee
ma istom ovdasnm caopisu Soviet Russia time nece b1 ma
nesena naaze uana vea koa H sSsR
razviao cd eeeg Petog do Uraa Druga ua
ndusa naaz Turkesanu, Uzbekistanu, Tadksanu ka
zakhanu Racuna da ce te uJane mdustr
je proizvest 1912 godine oko Ia miloni toni uja
vdmo sssR moe nasavit sa zivotom kako.ak0
zgub ulja ee ako nece porazno pat
ulu zbog gubka Kavkaza nece porazno guo nj
materjau geda da sssR ovm hoe da rekne demo
kratama gubtak Kavkaza jos vec gubak "a nh er Sc
Kavkaz gran Persjom rakom gde naazi demokrako
ue gde ake pro sto proiaze prod
sovehu Juniu jamacno sSSR veil demokfa
tjama pored nacsti ednit nacstkm sama
Egiptu da m da pobede kovske
naciste Mozda sovk zvannici m da &c naterat de
mkra drugi 'front.' jer puta IL Moskve doaz
ves Washngtona da ce Sc kroz ko dan
otvoriti tai "drug 'front.'
Ma :drugo "demokrae" ustrueavaju ovorit
mutt front nj jednog posmaraca
Sovetskon koka stvarna moe Cvene Ar
mije znau Arm jedinsvena er nigde nj Hit
zarobl velii boj C
venih vojnika
Tako "demokratije zazavau SSSR,
lednji gail so pravom pema prvima potvrduj
jano stanoviste bi bratstva medu rada
kaptaista "demokra predsavljaju kapa SSSR preds
tav kako ako dae Stalnist grdno
su pregazil tai osnovn marksck princip
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Piknik Ogranaka New York HObOken.

Uneelu
rii
Ia ug
pdua iuzmHeF
OH
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13

Zdrava literature ! Stalinisti.

najgoreg oportunizna.' Lenin da.
lie nastavlja, "Medjunarodni kar-
tell dokazuju,. do kakvog stepena
su Sc razvili kapitalisticki mono
poll radi cega savezi kapitalista
vode medjusobnu borbu. Ova pos
lednja okolnost je najvaznija; je-
dino nam ona razjasnjava istorij-
sko-ekonomski smisao dogadiaja
jer sc forma borbe moze da menja
i ona Sc stalno menja Il ovisnosti
cd raznih razmerno specijalnih
vremenskih uzroka, ali sustina
borbe. njezina klasna sadrzina,
ne moze da Sc izmene dokle god
postoje klase."
Onda Lenin sa ovim objasnjava
silu koja terra kapitalizam te
borbe:
"Razume Sc, da je interesu
ma pr. nemacke burzoazije, da Sc
zabasuri sadrzina savremene eko-
nomske borbe (podela sveta), te
da Sc istakne bilo jednu bilo dru-
gu formu te borbe. Tstu gresku
cini Kaucki. A radi Sc, naravno
ne o nemaekoj nego svetskoj
burzoaziji. Kapitalisti dele svet,
ne radi svoje specijalne zlobe,
nego radi toga, jer ih dostignuti
stepen koncentracije sill da uda-
re tim putem radi .zvlacenja do
biti, pei tome oni eHle ~v~t pre-
ma kapitalu', 'prema sili', jer u
sistemu proizvodnje robe kapi-
talizma drugog nacina borbe ne
moze biti."
Ako zamenemo burzoasko IRA
zena misljenja, kojima Lenin
govori, da internacionalizacija ka-
pitala, "medjunarodni karteli,"
pruza made mir u kapitalizmu
sa Stalinistickim objasnjenjem da
&c posle rata vladati mir jer Sc,
vele oni, cato i vodi ovo krvopro-
lice, onda imamo JOS lazniji zak-
ljucak i jos neposteniju zastitu,
jos gori oportunizam cd onog o
kojem Lenin govori. Jer je kapi-
talizam "a poslednje tri decenije
postao mnogo okrutniji i svirepi-
il nego sto je tada bio. Bee pita-
MIA sto ie zlikovski Hitler napao
SSSR sustina ovog rata estate
jedna te ista. Mega kapitalistic-
Ike zemlje medjusobno vode radi
stranih pijaca i izvora sirovog
materijala. A sada samo trebamo
Staliniste metnuti ma mesto kauc-
koga u citiranom Leninovom pa
sazu j onda stvar postaje jasna "a
koga oni rade!
Lenin dale citira jednog eng
leskog Observation-Disclosures, Ce-
Gil Rhodesa, koji veil da Sc spa
Sc Engleska cod podpunog gra-
djanskog rata Proleterske Revo-
lucije1 mi kolonijalni politicari
moramo da zamenemo move zem-
lie da tamo smestimo suvisak
stanovnistva i da dobijemo novo
podrucje "a prodaju robe, koja Sc
proizvodi u fabrikama i rudnici-
ma. Imperija je, ia sam to vazda
govorio, pitanje zeludca. Ako vi
ne zelite gradjanski rat, onda mo-
rate postati imperijalisti.'"
Uporedite gornje reel tadasnjeg
engleskog imperijaliste, kojih Sc
Engleska danas podrzava, sa re-
Gina Hitlera, "Nemacka mora IL
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Straik telefOnskih radnika.

Klevendu izasli radnka koji
opravau drze iste redu radnca
koje operisu teenima Pored telefonh radna
a gradova Akron Canton takoder napu
e poslove
Zasto radnc resi da zidu strajk kada
akov nepopuani kada fekeri
da nece b srakova ovog kvopoa? Njihov
glasan. Oni trae povisicu
Nastavak ma straniD
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Pise: w. S.

U Narodnom Glasniku, organu
hrvatskog della americkih pseudo
komunista, cd Is. juna, nalazi Sc
cenovnik knjiga pod naslovom
"Citajte zdravu literaturu." Me.
dju tim knjigama nalazi sc "Im.
perijalizam," bez imena njegovoq
autora koji bese neumrli Lenin
Zasto su njegovo ime oni izosta-
viii to ne znamo. Mozda su nena-
merno iii namerno izostavili Leni-
novo ime, jer nije interesu Sta
linista da spominju ime tog revo-
lucionarnog gorostasa. Ali oni in
teresantno oglasuju Leninovu
knjigu, "Imperijalizam," veleci
"Ako hocete znati sto je prouzro-
kovalo oval rat onda citajte ovu
knjigu." u istom oglasenom ce-
novniku Sc nalazi "Socijalizam
cd utopije do nauke" cd Engelsa.
TIE dive knjige zaista pripadaju
zdravoj literaturi.
Cd pocetka 18. stoleca kapitali-
zam je poceo prelaziti svoje naci-
onalne granice poceo je potci-
njavati tudje zemlje narode, to-
Jest. zapoeeo. je imperijalistieku
karijeru. U pomenutoj knjizi Le'
min veil da su pri kraju 10. stole
ca nekoliko krupnih kapitalistie-
kin zemalja podelile Geo svet izme-
dju sebe. Cd tada Sc moglo oti-
matt samo cd otimaca. Tada je
kapitalizam stupio ma svom pu-
nom imperijalistickom stupnju.
Da bi Lenin sto bolje objasnio uz-
roke Prvog Svetskog Rata on je
u sredini njegovog plamena, 1915,
napisao knjigu, 'Imperijalizam."
Evo nekoliko izvadaka il iste knji-
ge koji &c baciti dosta svetlosti i
ma postojece svetsko krvoprolite:
"Osnovna osobina najnovijeg
kapitalizma jeste gospodstvo mo-
nopolistickih saveza najvecih pod
uzetnika. Ovakvi monopoli su mai
cvrsci, kada Sc jednu ruku uz-
mu svi izvori sirovine. da po-
kupuju, ma pr. zemlje bogate ze-
ljeznom rudacom iii naftine izvo-
re it'd. Gin je jaci razvitak ka-
pitalizma, cim Sc silnije oseca ne
dostatak sirovinama, elm je os-
trija konkurencija i potera "a IL
vorima sirovina ma citavom sve-
tn, tim je ocajnija borba "a sti-
canjem kolonija." Ovde Lenin jas
no istice uzrok ne samo Prvog
Svetskog Rata nego i postojeceg.
Ear nisu same "demokratije" iii
njihovi pisci nazvali Nemacku i
Italiju ''neimajucim" zemljama.
Tako su poslednje gangsterske
zemlje, da ne bi eksplodirale, "a
pocele drugo svetsko krvoprolice
u nadi da &c moci oteti cd "demo-
kratija" bogate kolonije .koje su
poslednje davno potcinile. Ali pus-
timo Lenina da nam dalje govcri:
"Neki SUI burzoaski pisci IRA
zavali misljenje da medjunarodni
karteli, kao najrelefniji odraz
internacionalizacije kapitalizma,
pruzaju mogucnost made mir
medju narodima, u epohi kapita-
lizma. Ovo je misljenje teoretski
potpuno bezmisleno. a prakticno
to je sofizam nepostena zastita
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13

NOZIll III uHfeLl, l Sd hoUSGNti-
TOWN reGima, "Mi ne trosimo saw
pamuk sto saberemo, niti saw u
sew sto poznj jemo, niti svo ulje sto
+, ispumpamo,' onda cete imati jas
nu sliku radi cega Sc vodi oval
Drugi Svetski Rat.
"Monopol, Oligarhije," pise da-
| lie Lenin, "teznje "a gospodars-
tvom u mesto teznje "a slobodom,
eksploatacija sve veceg broja ma
lih iii slabijih nacija - sve je to
stvorilo one karakteristicne crte
imperijalizma, koji mu daju ka-
rakter parazitskog iii gnjileceg
Aapitalizma."
Sa swim pomenutim Leninovim
citatima vidi Sc iasno "a sto Sc
vode ratovi pod kapitalizmom, j
da oni ne mogu ma ovom njego-
vom imperijalistickom stupnju nj
kada biti nista drugo doll osva-
jacki ratovi iii sa kojima Sc stiti
cd radnicke klase ukradeno> bo-
gatstvo i davno osvojene tudje
zemlje.
Il "Socijalizma cd utopije do
nauke" uzecemo samo jedan citat
kojem ne mozemo odoleti. / 5 i
glasi: "Pretvarajuci veliku veci-
nu stanovnistva sve wise i wise II
proletere, kapitalisticki nacin pro-
izvodnje stvars. silu koja je, pod
kaznom svog sopstvenog uniste-
MIA, prisiljena da izvrsi ovu revo-
luciju.' Jest ovo je zdrava litera-
tura, zdrava do sri. Lenin En-
gels, cije knjige Sc nalaze pseu-
Accommodation cenovniku, jesu
Sociialisticki Gorostasi.
A sada da vidimo kakvo je drza-
ME pseudokomunista iii Stalinis-
ia?
l guskama je vec poznato da
pseudokomunisti brane jedan deo
kapitalizma protiv drugog della.
Iako su oni u svojim mladjim da-
nina zagovarali, iako vrlo sasavo,
Proletersku Revoluciju, oni je da-
mas sasvim iskljucuju. Danas je
njihova stampa puma urgiranJa
da radnici pozdravljaju sto veci
"visak vrednosti'' i da Sc IA sve
druge nadine zrtvuju do krssinos-
ii "a interese burzoazije. Otuda je
njihova Stampa pokvarena.
Pre- nego Sto zavrsimo oval cla-
max imamo da postavimo pseudo
komunistima jedno pitanje: Nj
kom nije bolje poznatije nego va
ma da vi poricete da je ovo rat
"a strane place izvore sirovih
materijala, kada velite da je ovo
"Rat ne samo radnicke klase,'
mas rat" "oslobodilacki rat" it'd,
a ma drugoj strani ,preporucujete
svoiim citaocima: "Ako hocete
znati sto je prouzrokovalo oval
rat onda citajte ovu knjigu,' Le-
ninov Imperijalizam, kome da ci-
taco veruje Leninu iii wanna? Ako
on veruje Leninu da Ii 6ete ga
nazvati petokolonasem, kao sto
tako zovete svakog, koji veil da
ie oval rat imperijalisticki? A a.
ko tako nazivate takvog citaoca
zasto mu preporucujete Leninovu
knjigu "Imperijalizam'? A ako
ga necete tako nazvati, onda, zas-
to ne tumacite oval rat skladu
sa Laninovim tumacenjem?
!.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
Napregnuto stanje vlada u Indiji.

Bombaja javjau augusta Sve-indsk
vecinom
Britannia sada dade nd poitcku nezavisno iii
ceti pasivnu rezstencu cvn neposunos Kongre
uprko pren britanke Wade da &c podz odgovaauce korak
doeka stuaciu pretia da
nen vojnc ucesvovat ogromno kar-
(Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
m1AsA sREDs Tv A:
~ ProsveGivanje radnEke

Il AASAA ~ ~ - - ~ -
in ProsveGivanje radnEke
klase u duhu Marksizma;
!! da su rad i kapital nepo-
/ mirljivi neprijatelj; orga-
nizovanje radnicke klase u
! jednu Rev0luci0narnu Po-
liticku Partiju "a osvaja-
ME i razaranje POliticke
Drzave kapitalizma; orga-
nizovanje radnika j u jed
nu revOluciOnarnu Indus
trijalnu Juniju "a uzima-
ME, drzanje 4retanje
svih zemaijskih industrija.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13
- FILE 1Cs77e-F1- Il
Ia correspondence With
SOLICITOR P. o. DEPT.

M4ASA SYRIA: Uniste-
~ ME kapitalistickog u
redjenja; unistenje najam-
nog ropstva radnilke kIa-
Sc; prenasanje syih zemaIj-
skin industrija u ruke or
ganizovanih proizvodjaGa;
sva k 0 m radniku potpun
plod njegovOg rada; oslo
bOdjenje C clog covecan-
stva cd mOrije kIasne Via
davine; uspOstavljanje Slo-
bodne Zajednice Drugova
Drugarica - Industri-
jaime Republic Rada.
The daily monitor leader. [volume] (Mount Clemens, Mich.) 1942-19??, 1942-11-07

Fulton Wheeler L. not a resident Of the
State of Michigan, and that he resides
out Of the State Of Michigan, and that
his last known address was 1897 Bea-
and that his home address 10 331g Floyd
Avenue, Richmond, Virginia. which -
the address Of his mother. Mrs. Maggie
Wheeler.
tifrs Attorney. Il - ordered that ne
cause his appearance To- be entered
herein within three months from The
date Of this order and In case Of his
appearance that he cause his answer
TO the Plaintiffs Bill Of Complaint to b
filed. and a copy thereof to be served
teen days after service on him Of .
copy Of said bill and notice Of this or.
der; and that In default thereof. said
bill will be taken as confessed By the
said nonresident Defendant.
And i is Furthe. Ordered; That That
eaSss notice Of hi. order 70 b
Newspaper printed. published and cir.
culating In said County, and that such
publicati be continued therein at
least once In each week for six weeks
In succession. or that she cause . COPY
OF g., this order t 70 be personally : serves On
twenty days before the time above pre-
scribed for his appearance.
Circuit Judge.
F FLORA e H. posNER,
Deputy Clerk.
Attorney for Plaintiff.
Mt. Clemens. Michigan.
Sept. -: Oct. 3.l0.l7.24.3l: Nov. NIL.
The daily monitor leader. [volume] (Mount Clemens, Mich.) 1942-19??, 1942-11-07

City Of Mount Clemens. Macomb
County. Michigan that being the build
Ing where the Circuit Court for the
County Of Nacomb u heidi. of the
premises Described In SAID n,ortless.
or 70 much thorsof % my b. neecooery
70 pay the amount due, ~ Aforesaid. on
said mortgage, with interest thereon
at seven per cent (7M) per annum
and Ill legal Oosts, charges and ex-
penses. including the attorney fees al
lowed By law and also any sum or
sums which may b paid BY the UNI
dersigned mortgage. necessary 70 pro
tsct his interest In the premises. Which
said premises are described ~ fol-
lows: All that certain piece or parcel
Of land situate In the City Of East De-
troit, In the County Of Macomb. and
state Of Michigan ana described ~ fol-
Iot No. 80 Of Rein's Subdivision No.
I Of part Of Section 80, Town North,
Range - East, Erin Township, NOW
City OF East Detroit. Macomb County.
Michigan.
Dated October sth. is4a. East Detroit.
CHARLES A. RETZLATF.
CHARLES A. RETZLATr,
Attorney for Mortgage.
Business Address:
22SS2 Gratiot Avenue.
East Detroit. Michigan.
Oct. 17.M,31; Nov. 7.l4,21 "a: Dec.
STA, 1875; Jan ANIL.