RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-23

toga da je istorijski razvitak do
veo papstvo do gubitka svetovne
vlasti i da je besmislena stvar
vrafati ma vestacki natin tocak
istorije natrag u Srednji Vek.
Papa j erkva tako isto znaju
da je fasizam jedna vestatka
prolazna pojava, Fasizam kao
njegov pokusaj da Iitaliju klerika-
lizuje nisu mogli papstvu izmati
IL vida, ali je bas tai avanturi-
zam uglavnom doveo do social
nog, politickog psiholoskog pri-
blizavanja izmedju papstva i IA
Sizma. Papstvo ana da ma norma
Ian nacin nikada wise ne moze
povratiti svoju svetovnu vlast, !
bas zbog toga je ono sklopilo spo-
razum sa najvecim neprijateljima
svake religije i crkve, sa fasiz-
nom. Papstvo Sc sporazumelo sa
fasizmom radi toga da bi preko
MEGA podiglo svoju vlast povra-
tilo svoj prestiz svetu. Glavni
, psiholoski motiv koji je papstvo
pri tom rukovodio bila je osveta
prema authorization liberal
nom pokretu.
Socijalizam je u predfasistickoj
Italiji bio pokret sirokih masa in
dustrijskoga poljoprivrednoga
proletarijata. Socijalisticka par
tija je, zbog same socijalne struk-
ture zemlje, vec cd svoga postan-
ka bila upucena ma seosko sta
novnistvo, varosi su vrsile We
liki upliv ma sela. U redovima
slobodnih sindikata koji su nosili
socijalisticki karakter nalazio Sc
veliki broj poljoprivrednih rad
nika. Tako isto, bilo je mnogo
seoskih proletera, zakupaca ma
lin posednika redovima kato-
lickoga pokreta, ma da su popo-
lari imali izrazito verski prog
ram. Socijalisticka partija je ne
samo budila razvijala klasnu
svest kod seoskog stanovnistva
nego je ona u parlamentu j pri
ekonomskim, sukobima branila i
njegova praya. Pre- svega, ona je
seoski proletarijat potsticala ma
:samqstalpu akciju. u Eornioi ]
srednjoj Italiji postojao je citav
niz uzornih socijalistitkih du-
hom prozetih proizvodnih koope-
rativa. Te cooperative su uzimale
cd zemljoposednika pod k u p
zemlju obradjivale je sa mai
modernijim tehnickim sredstvima
i metodima. One SUI podizale jaw
ne gradjevine, oslobodjavale svo-
je elanove specificno najamnoga
ropstva, razvijale osecanje soli-
darnosti vaspitno uticale ma
| celu svoju okolinu. One su, jed
nom reci, bile mocan faktor soci-
jalnoga zivota ma selu.
Koliko je bio veliki uticaj soci-
| jalistieke partije ma selu najbo-
lie Sc moze videti po broju soci-
jalistickih opstina. U Italiji je
1920. bilo rukama socijalista
27% opstina, to jest cd 8O59 -
2116. Cd 50 provincial ma koje
Sc Italia tada DELLA bilo je 26
kojima su upravljali socialist.
Akcija mnogobrojnih opstinskih
predsednika opstinskih odborni-
ka imala je karakter klasne akci-
je. Ia akcija je isla "a tim da Sc
podignu socijalni uslovi zivota
ma selu, da Sc vrsi kritika kapita-
listiSkoga drustva j da Sc budi
oseeanje solidarnosti seoskoga
sveta. U svakoj provinciji izlazio
je jedan iii wise socijalisticklh
listova, i kulturne ustanove So
cijalisticke partije prodirale su
do najzabaeenija mesta u zem-
Iii, eak do onih slojeva koji IL
gleda da SUI bill osudjeni da Sc
odricu svega, koji su morali pred
svima samo aminovati i koji su
jedva tavorili duhovnoj bedi i
poniznosti. Socijalizam je bio sas-
tavni deo socijalnoga kulturno-
ga zivota Italije.
Ali ono sto narcotic pada u O.
ci kada Sc radi Italiji, to je ci-
,:on;oo 4, - ro,v;tok SOFIA lizma