RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-16

Londonska Trgovacka Komora pobija da
"nesto radikalno fAli'' kapitalizmu, da to nije
kapitalizam kojem nesto fall. bas s ovim Sc
otkriva ono pogresno misljenje koje Sc moze
objasniti samo sa unesenim materijalnim inte-
resima Londonska Trgovacka Komora jeste
kapitalisticka insttucija koja ma svojoj listi
ina 5000 poduzeca i 80 industrjskih ascot
jacja da ne spomenemo $4,000 londonskih
biznes-osoba. Buduci da je ona kapltallstlcka
institucija, da reflektuje kapitasticke interese,
ona ne bi mogla kada bi htela i ne bi htela
kada bi mogla, da kaze Sta nesto "radikalno
fali' da podnese umesnu soluciiu. Ona moze
da ukaze oeevidnosti, imeno, da Sc kaptalis-
ticke nacije desperantno trude da izvoze svoJe
suviske da prozvodjaci ovih suvisaka 1--WE
u bedi nemastini Ali dalje. cd ovoga ona ne
SINE lei.
Zla su nerazdvojiva cd kapitalizma.
One "ocevdne apsurdnosti' ma koJe uka-
zuje londonska Trgovacka Komora nlsu nj ma
10 oGevidne apsurdosti ako neko usvoJl kapta-
listicke premise Oni su logicni pratioci kapl-
talizma. Kapitalizam znaci privatno posedstvo
mad sredstvima proizvodnje bogatstva j izrab-
ljivanje neimucnih najamnih radnika. Ovo je
snie qua non iii neophodni uslov "a kapitalizam.
Da Sc radnici neizrabljuju - da oni primaJu
dovoljno da kupe natrag proizvode svoga ra-
da - tada ne bi bilo razloga da posednicka
klasa poseduje bogatstvo. Ali mi znamo da pos
toji razlog "a to da tai razlog proistice IL
cinjenice da radnici proizvode drustvene vred-
nosti uveliko preko svoje najamnice Kapitalis-
ia moze prazno govoriti "podizanju kupovne
moei' da bi radnici mogli kupiti veci deo svo-
ga proizvoda. Ipak iako oni govore apstrak-
tho o povecanju kupovne moci, oni Sc teraju
cd strane ekonomskih zakona kapitalizma da
smanjuju kupovnu moe - da snze najamnicu
koiko je god mugu sniziti bez da prouzrokuju
izopacenje radnikove snage "a rad.
Rat pogorsava potrebe "a place.
Ekonomska istorija svih kapitalstckih
nacija, demokratskih i totalitarijanskih, doka-
zuje da je ovo tacno Ma mesto da radnici pri-
maju veci deo - da tako ostane manji dec "a
dumpovanje ma stranim pijacama oni pri-
maju manji deo relativno apsolutno. Medju-
tim, primena n i tehnologija povecava
prozvod radnika i tako Sc gomila veei visak
koji Sc ne moze prodati kod kuce Otuda des-
rperantna borba oko pijaca.. Otuda periodicna
proba sa' oruzjenn. Kao sto Predsednik Sjedi-
njenih Drzava reee: 'Mi ne jedemo svu hranu
koju mozemo proizvesti; mi ne gorimo svo u
lie koje mozemo liz zemlje izvuei; mi ne upo-
trebljujemo sve produkte k j lkoizvodi-
mo-"
Ako kapitaizam ostane vladajuci princip
drustva, borba "a svetske place, koja bese
predigra postojeceg rata, morace sc obnovitl
elm sukob prestane. Bee pitanja sta oni vele
vladaoci kapitalistickih nacija ovo znaju. Oni
takodjer znaju da iako &c ration prisilna eko-
nomija uveliko povecati "samo o-dostatnost' po-
treba "a strane place biee VEGA no sto bese
ikada pre-. Drugim recima, iako &c biti mania
potreba "a izvoz, potreba "a izvazanje ogrom-
nih suvisaka poveca &c Sc. Naposletku nikakva
obecanja Atlantskog Chartera da sc dade sva-
kom jednaka prilika pose-ratnoj utrci "a pi-
jacama nece moc spreciti da Sc ekonomsko
jake zemlje ne bace svom svojom tezinom u
toj borbi
Ma FL. juna, Arhibiskup cd Canterbury.
prilikom trans-okeanskog brodkestiranja, u
pravljen America, rece: "Kada &c Sc rat prives-
ii kraju kada &c Sc pobeda izvojevati, nase
dive zemlje rukovace skoro sa neogranicenom
ekonomskom silom Iskusenje da Sc ona upo-
trebi sebicno bice veliko Slobodna konkuren-
CHA uvek ide ma ruku onoga koji je ekonomski
sian iskusenje &c mas naterati da prizovemo
ime slobode, "a koju Sc borimo, u interesu svo-
je ekonomske prevlasti" Tako Primat pobozno
moli prokleti anglo-americki kapitalizam da
prikupi svu svoju snagu da Sc izbavi cd "is-