RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-19

ljudi pod vezbanjem j zbog vero-
vatnosti da &c ameritko utestvo-
vanje [u ratu1 biti duze." onda
mas doktor kaze da &c Sc doktori
trenirati ma michiganskom univer-
zitetu narcotic u praksi peto-
dnevnog leka "a Stills. Dale nam
doktor kaze da osoba, koja veruje
da je dobila veneri6nu bolest, bice
urgirana da ide kod najblizeg cen
ira "a pregled i lecenje. "Za vreme
lecenja", produzi doktor, "pokusa-
tice Sc socijaino ekonomsko us
postavljanje PROFESSIONALISM pro-
stitutki, postavljanje istih ma
probitatan rad, narcotic indus
triju." DR.. Vile porice vesti da
vojni autoriteti pripravljaju mes
ia IA prostitute blizini vojnic-
kin tabora. Izjava DIR. Vile potvr-
djuje da pored ostalih bolesti ko-
je rat donasa sobom, venericna
bolest je "veci problem u ovom
ratu nego u proslom. -" Kako da
ne? Ear nije ovo totalni rat koji
baca u zasenak sve prOsle ratove?
Ia poslednjih 25 godina kapitali-
zam Sc je toliko poreakcionario
usled manjkavosti svetskih pijaca
ma kojima da proda neplaceni
rad, da je spreman da razori sve
tekovine civilizacije i kulture sa-
mo da Sc odrzi ma grbaci radnic-
ke klase. Neka ii kapitalisticki
doktori "resavaju" probleme sifi-
lisa i prostitucije, mi revolucio-
narni socialist imamo da resimo
problem koji zaokruzuje sve dru-
ge. Tai problem &c Sc resiti kada
Sc radnicka klasa, politicki j in
dustrijalno organizovana, resi- da
obori kapitaizam.
Jos jedan primer kapitalistickog
zlocinstva: Ma 2. novembra dola-
ri vest IL New Yorka pod naslo-
vom "Zlocini Sc poveeavaju II U.
S.; FBI krivi rat" FBI su kraft
&C "a Federalni Biro Istrazivanja,
glava toga biro je poznati Edgar
D. Hoover. U toj vesti g. Hoover
je citiran ovako: "Sedamnaesto-
godisnji mladic silom odvede dve
male devojcice, silovao ih je "a
tim in ubio. +. Jedan 2O-godisnji
vojnicki begunac ubije dive soci-
ialne-radnice u Wisconsin, . .
njujorski kockar ubija o a
diva ranija sudruga. covek u
biia svoje roditelje sa sekirom."
Nakon sto je nanizao te zlocine
g. Hoover kaze ovo: "Zlocini ma
silja. kod mnogo dobrih ljudi,
:. .mnogobrojniji su cd kada je
zemlja [U. ST. stupila rat" Ia
tim nam dale procente zfacina:
Ia prvih devet meseci owe godine.
po rekordu F. B. l., najveci je
broj mladica cd 18 godina. Cd o.
nih sto su uhapseni, 1873 po sto
su ispod 81 godine start. dok pro-
Sic godine "a isti period bilo je
samo 17.3 po sto. F. B. l. dale re-
korduje da "prostitucija je pos
kocila 25.4 po sto, pijanstvo 22.3
po sto," it'd. Cd svih uhvacenih
11.3 po- sto behu zenske, dok pro-
Sic godine "a isti period, zenske
su predstavljale 9.2 po sto. U 318
velikih gradova ubistva su poras-
Ia 12 90 sto avgustu owe godine
mad istim mesecom prosle godine.
Ina jos mnogo toga izvestaJu
q. Hoovera. Glavno je utvrditi ci-
njenicu da kapitalizam proizvodi
sve wise zala koja ukljucuju o.
We zlocine.
Mi ne sumnjamo broke koje
iznasa Q. Hoover. Mi ne dvojimo
niegovu izjavu da Sc zlocinl "a
vreme rata povetavaju. Ali mi Sc
ne slazemo nj sa g. Hooverom,
niti bilo koiim drugim, kada Sc
pokusava utvrditi da je rat, kao
rat, odgovoran "a povisicu zlo-
cinima. Rat zlocini spadaju Il
istu kategoriju, obojica su posle-
dice kapitalistiekog sistema. Ono
sto odredjuje broj ratova, zlocl-
ma, patnje, mizerije i svih drugih
zala, jeste stepen do kojeg je ka-
nitalizam nreziveO svOiu druStve-