davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-06-24

office, foot Of First street or at
The Detroit Times Travel Bureau,
1870 CaSs avenue.
Steamer Put-In-Bay carries $500
The trip to Cedar
Point and return will cover a total
of 100 miles, traversing some of
the most picturesque points of
the Detroit River and Lake Erie.
A stop of 3l2 hours will be made
at Cedar Point, which offers many
including Emile
bathing beach, amusement park
and picnic grove. dance hall and
other amusements.
The steamer is scheduled 10
arrive back in Detroit at 10:45
p. m. Friday.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-06-24
DniIy Short Story
B. y. Q. S.
Nv ANTHONY RUD

NEAREST GERTRUDE; lt.was
IL pleasant indeed 10 get your
letter all the way from Winter
Park, after almost a whole year
Of silence. All OF Us, busy unpack-
ing and getting the house ready
for the summer here az Fone
First Farm. wondered how YOU
and all your family enjoyed the
winter.
II was mighty good Of you TO
invite Bob and me down there
where the flame trees blossom, but
Of course we could not possibly
come, as I wrote.
With Bob junior in the Tank
Corps. and 49, year old Merle
sworn in the Naval Reserve, of
course We had to be in New York
City all winter. The boys both
spent Christmas with US. and ]
suppose We ought to be thankful
for that, though there is a lump in
my throat most all the time.
No MORE BURROUGHS
I'm hoping against hope to see
Bob junior again before they ship
him-heaven knows where. But
he saws there aren't likely to be
any more furloughs. He won't tell
me anything, but l feel instinc-
tively that he knows he is going
with his regiment TO New Zealand.
The SNOW has left the ground
here in the Berkshires, but it still
freezes every night. had the
garden plowed. and when the
weather gets a little warmer, I'm
going to try 10 raise vegetables
the way Bob and Merle did for me.
But while 1 know flowers.
simply can't tell lettuce from a
pole bean. until il is put on my
plate with French dressing or
whatever. But / suppose l can
learn.
My husband Bob, you know. be-
came an air warden in New York.
So he takes his duties so seriously
he has got a room. and will stay
down there, and not commute up
week-ends as he always has done.
STUDIES FIRST AID
I shall miss him terribly, but
think we all ought 10 do some
thing. anything we can. don't you :?
/ took the advanced first aid
course at Columbia last winter
and early this spring. and am
organizing a class of adults now.
IL will meet three evenings a
week.
How fortunate you really are,
that all five of your family are
daughters, and that Bert. your
husband, has defective vision. At
least you will have your loved ones
near.
My daughter Esther continues
TO work in Washington. She may
get a short vacation in mid-sum-
MGR, or may not. l surely hope
shoe does, since i just cannot get
away to 60 down there to her.
Baby Janice just had her seven
teenth birthday. just can't
realize at all that she is almost a
woman grown. But the symptoms
are plain TO see. She has the
photos Of three soldiers on her
dressing table. and yearns over
them alternately / just hope she
doesn't concentrate on any one of
them this summer. 1t would be
too. too dreadful for me to be all
alone in that big house, all sum-
mer.
HARBORs REFUGEES
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-06-24

Answer to yesterdays puzzle.
E.IA
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-06-24

ADVERTISEMENT
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-06-24
HARBoRs REFUGEES

Not that / am really going 10
be lonely. / am taking a Nor
wegian woman and her three
young children. These are refu-
gees. of course, and their plight is
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-06-24

20 to 80 pounds of maple sugar
But this year we have none.
Mikes wife died of pneumonia
last January. And now Mike just
sits down in the basement most OF
the time, and whites. He is
moody and depressed. It is just
all l can do to get him to cut the
grass once a week. / don't want
to send him away, but he really is
no help at all now.
At the store, which Is making
deliveries now with horse and
wagon, just like the old, old days,
they let me have II ounces of
sugar each week for myself-but
that is all! Isn't it appalling?
You see, l have no other members
of my family with me regularly,
as Janice has taken a mill job in
Great Darlington, and is home
only week-ends.
OF course she won't work there
very long, though I'd rather have
her busy than sentimentaliZing
over soldiers just yet. But since
she uses three humps of sugar in
either coffee or tea, having her
home would not help out the
situation much.
HAS HONEY SUPPLY
OF course I have laid in some
jars of honey. But will these
people use il? Not they. Uncle
Frank wants white sugar, and
fumes around frightfully when he
doesn't get il for his cereal in the
He just can't under
stand that there is a war on, and
I've given up trying to explain.
l don't use any sugar at all, but
every now and then l get so
hungry for il l buy a whole IS
cents worth of sugar buns and eat
every one myself. Isn't that
awful?
What will happen this summer
later, | just can't imagine. l have
Saccharine pills for any one who
wants them. but no one does, be-
cause they're so bitter.
As l wrote you last September,
am really terribly sorry about
your Lucy, clipping with that
British sailor as she did. How
ever, Gertrude. you must realize
that Lucy was % years of age
when she came up here for the
l could not boss her
actions. She chose 10 60 with
young Granville, who waS-and is.
/ hope and pray--a splendid young
man of good family.
How could l help her loving
and marrying him, or prevent his
going somewhere into the South
Pacific on his country's service.
leaving Lucy on your hands again -?
l tell you, Cousin Gertrude. L
simply cannot take the response
bility for the lives and happiness
of grown-up guests. / hope YOU
understand that now, and have be-
come reconciled.
1t seems you must have done
since you are sending Rita TO me
this summer. Rita is q, going on.
p. you say. Well, dear. the same
thing will have to apply. l shall
make room for her here somehow.
and viii do my very best 10 see
that her summer is a pleasant one
though now. with all the young
men away and the few unfortu-
nate fellows who cannot pass the
physical requirements. without
cars 10 use in eScorting girls 10
parties, l can foresee something
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

krOZ kapitalistiCku Ameriku
Pripremne Sc cine "a brze draftovanie radnik

Ma Is. aprna Predsednik Roosevelt ie uspostavjo War Nam
power Commission" (Komiija ratne liudske snage). GIava tie koni-
size jeste Paul Y. McNutt. Isa Sc komisiia saciniava Cd devet ella
nova, medju kojima e nalazi glava Odbora Ratne Proizvodnie, kao
i clanovi Odelenja Rata, Mornarice, Agriculture Odelenia Rada.
ova komisija te inati yelku moe koja zaseca u samom aktu hon-
skrpcije.
Ia komisija te da odgedjuje gde te koji radnik radti n "a
mo 1adnik, nego gde &c radnica raditi. Ona te imati ma raspolo-
zenju dosadasnje registrovane osobe koje JOS nbu obucene Il vol
nickoj uniformi, III, kao sto glasi iedna zjava Bie Kufe. "Dyu,im
reclma, glava War Manpower Commission, posedovace moe da snab-
de dovojni broj radniza industriji agrikultui IL rekorda regixrrs-
eye selectiVe Service Taho Sc mogu mnogi kji su regNtrovani
poslednji put nadati da &c bti smeSteni, nakon nekih naknadnib for
malnlh prlprema, onamo gde ia nova vIadina komsija nadje "a shod-
no da III smesti. tada &c oni postati moderni kmetovit
All pltanje dlaftovanog rada zaseca u slobodu rada kUu ga
rantuje konstituciju. Jednom prlikom Sc rekIo da ie PredsedDik
Roosevelt miIjenja da nece bi potrebno move legislature "a draf-
toVanje radnika, ali izghda da je on izmenio svoje misljenje. jer &c,
prema njegovoj sopstvenoj odredbi, pomenuta komisija imati u duz-
nosti da "Formulise legislativni prog1 am tako skrojen da ubrza mai
efektNnije mobiizaciju upotrebu zemaIjske ljudske snage; da
sa odobrenjem Predsednika preporuti takvu legislaturu koja je po-
trebna ovoj svrsi.'
kao sto je poznato, Hilman, vodia c. l. O. imao je svoje ruze
umesane u formlTanju gornje ratne konisije rada nadao ST da te on
bi njena glava. Menu to nUe uspelo ali nNa "a to mega ie
predsednik imenovao kao svojeg "Specjalnog PomoGnika' Il pita-
nu rada. Neki dEze da &c Hillman zajedno ST ratnim ekspertima
generalno nadgedivati rad McNutove komisije.
MeNutt &c, "a nekim manjim foraalnim razlkama. imati sIGnu
moo koju Il Britaniji poseduie Bevin, dictator rada." 4 Hirlnan
je postao Predsednikova "desna ruka" Il ovom pitaniu da bi 81 Ia
ko dao "radnitki' karakter ovoj odredbi, da hi 81 radnici sto Iakse
predobili da Sc bez nasija saliu cd industrije do industriie. jer ka-
da bi oa "demokratska" mera potrebovala nasIje ona bi ba vrIo
nacisticka!
Tako vidimo da "demokratja" iskoristava radnickog vodju, h-
ptaLstlckog porutnika, da 81 mime pokriva nacsticke mere da
joj "demokratski' obraz ostane "Gist."
Da SO zemljon vlada zajedncko posedstvo mad sredstvima pro-
lz'odhJe, ne 81 SoclJaIstlcka vlada bMa prisilena da trazi mere da
sllom terra radnike da rade onamo gde ST. oni potrebni. Jr pod rat
mogu a odbranu svoje zemlie kaa svoju kuGu, jr bi tada ova
zemlja zaista bia njihova domovina.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23
JOS iedno legalno bratimljenje "demokratskog"
naciStickOg trusta,

Senatski odbor koji ispitiva monopole ptanje kako &c vlada
moci draftovati ma koi patenat, okrio je jos jednu veliku prliav-
stinu kapitalistitkog poslovanja. Ma vatri je ovoga puta stavleina
General Electric Company. Doznalo se da je ia korporacija, zbog
toga sto ona Il ovoj zemlji dri patentski monopol mad Tungsten
carbide materijalom, koji je cd neophodne potrebe "a proizyodniu
maslnskih alata, podigla njegovu cenu ga $4,000 pc funti ma $685.
90 pc funti - VEGA cena nego so je najskupljem metalu, zlatu.
Zbog toga, John Henry Levin, pomocnik sefu Odelenia Pravde. We
Il ola ova zemlla patti cd manjkanja tg materijala.
Ali jos interesantnijl je naGin do kojeg je ia 'demokratska"
korporacija dosla da dzi patenat mad zemaljskom proizvodnjom
tog materJala. lsi zvanicnik Odeenja Pravde, otkrio je tajne we've,
koje su mace potpuno kapitalistcki legalne, izmedju General Elect
rio kompanije Guvenog nacistickog celtnog trusta, krupp. koiee
sada, vele, u glavnone poseduie zlikovac gangster Goering. Cd
tia nacNta, tie dive firme su izmenHvale patente stva1ale pos
lovne sporazune. Cd 1886. pa ovamo to iznenivanie patenata kar-
tenlh sporazuma dao je nacistickom Krupovom trustu da odlucuie
"ko &c bHi americki manufakturista" tg materijala "kolika cena
&c u ooJ zemlji tog naterijaa biti' rete Levin. On dale reGe,
zbog toga sto je cena tungsten-carbide-a ba skupa Ii ovoj zemlji,
"henackl manufakturlsti ovog vaznog materijala prodali su dvana-
est puta wise nego oVdasnji manufakturisti.' Tako neki drze da su
naclstl pomocu owe kartetlske odredbe uspeli da Sc naoruzavaju.
MI: dalJe rece, da "Potreba "a njegovu proizvodnju, "a poia-
CAME alata nash poduzeca da Sc instruktuiu radnici "a upotre-
bu takvih alata satinjava jedan cd principalnih "bottlenecks"-a p-
stojeceg prograna proizvodnje.'
Tako vidimo da je nacisticka firma odredila cenu toy vitalnog
materjala u ovoj zenji, da je ia isa nacisticka firna $ time do
bMa sVetsku placu tog materiala sa kojim je novcem mlitarno
naclstlcku Nennacku da su nacisti odredile akutno sta
ME prozvodnJe tog materijala Il ovoj zemIi. se oo bratmlje-
ME "demokratske' nacisticke firme. "a vrlo veiku stetu cele zen-
lie, jeste kaptalisticki vlo legalno!
Zbog toga sto plutokratija poseduie trustove krunnu ndnsfri-
ju, njeni profitaski interest teraju je da sklapa takve ugovore kohl
su, so se interesa cee zemlje tice. vrlo ndajnicki Dokaz % NV
Nastavak ma 8. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23
Vici sc sasvim pOkOriO Berlinu.

Izdaica Laval, Hiterov satrap, dosao je u Wei organizovao
je "novu' vladu." Okoreli reakcionar, Petan, kako vest cd Is. aprila
javlja il Vici, brodkestovace svoj govor objanice "novu siua-
ciju."
Kao sto Sc moze predpostaviti, Lavalov dolazak ma vlast jeste
nacistcka pobeda mnogo-znacajan poraz "demokratija.' Toliko su
rasrdjene "demokratije," da je vada Sjedinjenh Drzava povuka
svog ambassadors IL Viola. Ovdasnje novine vae da je situacija sa-
da u Francuskoj toliko napregnuta sa ekspozvima da je u tome
ravna nacstickoj zlikovskoj prevail Il SSSR japanskom mutkom
kukavekom napadu ma Pearl Harbor.
Sada &c Hitleru bHi mnogo lakse da dobije mo6nu francusku
ratnu flotu da ovoga ljeta istu upotrebi protiv Brtanije ma Sredo-
lennon Moru, II nadi da je ma vodi oslabi da pomoeu kopnene O.
fenzive oduzme clu afrcku severnu obalu, Egipat suez Kanal.
Gornja preteea opasnost brine "demokratije" one sada studi-
raju planiraju ma kji &c nacin popuniti oval diplomatski poraz.
Neke ovdasnje "demokratske" novine preporucuju da "demokratje"
navale osvoje francusku Afriku.
Ali sve sto sada "demokratije' placaju sa OWN dogadjajima,
kji s svi protiv nTh, jeste posledica njihove poitike "umirivanja"
Klevelandski Plain Dealer, plutokratska novina, otvoreno priznaje
sIedece:
mi smo promasili u pokusaju da umirimo Mussolnia "a vre-
me njegovog ratovanja protiv Etiopije. Nasa nagrada so smo po-
magali Franku u spaniji jeste njegova vernost Hitleru. Godinama
mi smo davali ratni material Japanu sa izgovorom da cemo tako
dgranHiti njegovu agresiju u KIM Odgovor tome bese Pearl Harbor"
nju zikovskog generala Franka, ma mesto da pomognu svoju mladu
sestricu, Lojalisticku demokratUu, zboe straha ako posture
mace da &c Sc tada zapoceti val Proleterske Revolucije sa kojom je
prenosec start kapitalizam radje &c sebe ugusiti nepo nu il svoie
utrobe pustiti, jr memo radjanje znaci njegovu smrt. A druge kora-
ke poduzese zbog profitaskih interesa svoje kapitalstcke klase,
jr ma sto rat ako IL MEGA plutokratia ne moze dobivati krvlju popr-
skane zatne profile. A Sta oni mare ako &c to ito gvozdie telik
probijati mlada tela sinova americkih radniekih roditelja!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

"Socijalizirani kapitalizam."

'uporno ne protive "kontroli sa DO.
litickog vrha." ! Zbog toga or
praporucuie "socijalizirani kapi.
talizam.'
A sta je Babsonov "socijalizi.
rani kapitalizam''? Start konven.
cionalni kapitalizam, koieg vidi,
mo da Sc pred nasim vrlim oGima
raspada, podignut je Ma osnovi
osorog individualizma. Polititka
vlada ie bila samo branioc niego-
viii interesa, domacih u borbi
protiv iZrabljene radniGke klase,
internacionalnih, u borbi proti,
stranih imperijalista. Nikada nj.
su pre- osori kapitalisticki indivi-
dualisti dozvoljavali vladi da Sc
mesa Il njihove "privatne poslo-
We" kontrolisanja p~rivatnog posed
silva mad svezemaljskim industri-
jana. Ali cd kada zavlada sa zem-
ljom ljuta besposlica 1929, ii O.
sori kapitalisticki individualisti
nadjoSe Sc sasvim nesposobni da
Sc spase cd pretece propasti. Ia
da Sc pc prvi put oni podadose
~federalnoj vladi i to sa velikim
otporom, da ona "spasava" nil
HOY pljackaski sistem. | Predsed-
nix Roosevelt Sc sam jednom pri-
likom pohvali da .je on j njegova
njudilaska strana demokratske
partije spa.avs1t kapitalizma.'
Oval process je ispotetka isao W.
10 sporo i skoro II svakoj polite
koj izbornoj kampanji nasli su Sc
osorni individualisti koji su ira
zili keep the government out of
business"
Dodje ono sto je neminovno
morale doti i pre- no sto SUI ga ka-
pitalisti zeleli, jer da SUI mogli
odgoditi dolazak p%ostojeceg svet-
skog krvoprolica "a bar jos jed
cetvrtinu stoleca dok ne POM
re sva generacija koja pamti jos
fla Prvog Svetskog Rata, oni bi
drage wolfe odgodili, ali to ne
mogose uraditi zbog toga sto ne
mogu, nj mamie nj wise nego mi.
da kontrolisu dogad.jaje, i sada,
vodjenje rata je palo u
ruke federalne Wade. Moderni rat
lie totalan tehnoloski rat. On zbog
te svoje visoke tehnicke pIirode
potrebuje ogromni material. I
federalna vlada &c owe godine po-
60 milijardi i wise dolara
"a tn svrhu. A ovo je "a jednu
wise no sto bese Geo re-
maljski dohodak 1888. godine. O.
va situaciia godi kapitalistima
jer oni dobivaju geronimo vece
profile nego sto SUI in ikada dobi-
vail, ukljucujuci i "a vreme Pr
,og Svetskog Rata.
Ali sa vladimir porudzbinama
i nesto drugo, sto Babson
7idi i ~pozdravlja. A to je vladino
nesanje u proizvodnji. Nelsonov
lacionalni Ratni Odbor Rada sa-
ie svoje "conciliatore" C"izmiri-
da ispitivaju uzroke ne
ma vreme porudzbina i
la daju svoje preporuke ma kak-
e bile posednicima poduzeca. A
70 posednici nece da poslusaju
,avete "conciliatorove" oni dobi-
u pretece pismo il Washingtona.
la &c i'm vlada ukinuti porudzbi-
IL. I, pc pravilu, zbog te ekonom-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

ske moCi koja Sc sada nalazi Il I'll.
kama politicke drzave, p~oslodav.
eli Sc pokunjenog nosa ]pokorava.
ju. Babson i'm ~preporucuje j Zbo2
toga da Sc ne odupiru.
Ako Sc Il damon poduzecu koic
radi ma vladimir p0Tudzbinama
pojavi nesporazum izmedju rad
nika i poslodavaca, i da Sc zboe
spora osporava rad, i tn dolaz.
federalni "conciliator' j preporu.
cuje mere mira" Ako Sc s tin
ne slazu poslodavci, vlada preu.
zimlje poduzece, kao sto je skorc
preuZela Transporting poduzece
Toledo, Peoria & Western Rail.
road" A ako Sc radnici ne pomire
s tim preporucenim merama onda
vlada protiv Nth IL sporazumu So
poslodavcima preuzimlie kontro'
lu mad poduzecem i prisiljava svo-
je uslove rada, kao sto je preuze-
la North America avijonsko pod
uzece. Ovo ie. kao sto Sc vidi, tex
rani pocetak Babsonovog ~"socijali-
ziranog kapitalizma." | kao sto
rekosmo, zaista Sc pred nasim W.
lin ocima raspada conventional
nj kapitalizam.
Predpostavlja Sc da &c federal
ma vlada drzati j JOS wise popri-
matt kontrolu mad radon i kapi-
talon, i Babson preporuenje da
Sc konvencionalni kapitalizam
pretvori u "socijaliziran kapitali-
zam' sa ~postepenim prelaznim
periodom, phi kraju ovog uzasnog
svetskog krvoprolica. Kada pres
tame ratna proizvodnja najmanje
&c Sc IL proizvodnje oduzeti 60
disnja porudzbina Cd 60 miliiar-
di dolara. Posledica toga &c biti
milionita ~besposlica, takva kakva
owl zemlju jos nikada nije zahva-
tia. Najveca besposlica koju je
ova zemlja imala 1929. cd ne
XIII Is miliona radnika, izgledace
kao neodraslo dete prema bespos-
lici posle ovog krvoprolica. Posto
znamo ola Sc vlada umesala da
"spase" kapitalizam cd prve O.
gromne besposlice, Babson i ME
govt plutokratski drugovi drze da
&c ia ista vlada moci spasti sa-
dasnji razbojnicki kapitalizam
Cd najmanje diva puta vece bes-
poslice?
Tesko je predstaviti da ce de-
setine miliona radnika sa svojim
familijama moci mirno trpeti bes-
poslicu. Trideset miliona bespo-
radnika sa svojim famili-
jana predstavljaju najmanje 90
900. 900 stanovnika j dive trecina
stanovnika owe zemlje zaista ne
&c mirno gladovati, kao sto ie to
jedna trecina pre- ovog
svetskog pokolja. Radnici &c Sc
buniti j Il tom slucaiu &c "sveta
Boga Kapita!a: federalna
p%oslodavci fekeri postoje-
9Th junija u.jediniti i besno kaz-
niti radnike. Tada, stanje II ko-
lem &c Sc nalaziti kapitalizam ne
&c mu dozvoliti da wise trpi kon-
,tituciju, i da spase svoj zivot on
&c je pod noge metnuti i varvar-
skom silom drzati nesretne radni-
ze u potcinjenosti i ~"koncentra-
logorima." Da, ostavljen
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

Kapitalista, kao pile IL iaieta
misli da je svet oko NIGGA kakvol
ga je on zatekao, kapitalisticki
takav uvek bio j da &c takav uvei
ostati. A ovo je slucaj i sa njego
vim, kapitalistickim statisticarim;
i naucenjacima.
Razvikani burzoaski statisti
carl, Paul T. Babson, odrzao il
govoi Ia. aprila pred plutokrat
skim Egzekutivnim Klubom hos
tonske Trgovacke Komore. Tin
slusaocima, kapitalistima, on re.
ce, Ola &c zavrsetak rata lowest.
novu r "socijaliziranog kapi
talizma,' kojem &c sudelovati
vlada, kapitalisti i "radnici." On
rece dale, da "ovo nece biti take
hrdjava stvar ako Sc moze pre-
lazni period primeniti postepe-
no. On je savetovao svoje plu.
tokratske kolege da Sc ne odrpiru
kontroli Wade, kao da Sc lako is
toj ne podaju. On rece da Sc vet
pojavljuje tai "socijalizirani ka-
p!talizam,' u formi "kontrola sa
politickog vrha.' On dale re-
&c, da &c ia postojeca politicka
kontrola mad kapitalom sa malon
"izmenom," biti pogodna da Sc
upotrebi u doba mira "a spreca-
vanje "depresije." On rece jos
Jsdho, 30 moze bftf vazno ako no.
cemo da shvatimo sto Babson
misli pod "socijaliziranim" kapi-
talizmom, a to je, on je opomenuo
V kapitaliste ako Sc odupiru IL
porno vladi, "vlada &c in baciti
ma stranu."
Tai burzoaski statisticar, pre-
no sto je spremio pomenuti odr-
zani govor, morao je imati ma u
mu nekoliko { i n ] e i c a IL
vidu pre- no sto je formulisao CT
tirane misli koje je preporucio
svojim plutokratskim slusaocima.
Jedna cd tin mogucih cinjenica
morala je biti, ocekivano otegnu-
&c ovog krvoprolica (Rickenba-
cker rece mladim avijaticarima
da &c oval rat t~rajati najmanje
jos "a "pet godina, iz~ostavljaju-
6i cudesa, a moguce je da &c ira
jati i deset godina.") To predpos-
sve vecu ratnu proizvodnju
(Rickenbacker trazi 100000 uboj-
Nth a%vlJona.). saba rade oko 8
miliona radnika iskljucivo "a rat
prolZvodnju, a ocekuje Sc da
&c Sc tom broj pridodati jos 10
miliona radnika, sto &c znaciti
da &c ukratko 10 miliona radnika
biti uvuceni da %proizvode samo
potrebne "a vodjenje rata.
Tai broj radnika &c rasti u koli-
ko Sc produzuje ovo naivece svet-
sko krvoprolice. Neki ocekuju da
&c 10000. OOU radnika biti konac-
no uposleni ga ratnom ekonomi-
JON. Zbog toga Je Babson morao
imati i tn cin)enlcu II vidu, straS-
nu cinjenicu - c~injenica koja
zadaje cas- hladan znoj, cas- ne
podnosljivu vrucicu celoj pluto
k~ratiji, a ia cinjenica je ocekiva-
ma posleratna b~esposlica. Neki
ourzoaski predstavnici vele da &c
ona biti Cd oko 3O.O0O.O 600 bespo-
radnika, ako ne i wise.
.bog toga je Babson savetovao
;voje plutokratske kolega da sc
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

l. Pozdravna rec ........?..? ..?
2. lnternacionala, svira T. Drus. "sar Planina'
3. "Crvena Armija", kozacke igre, izvodi Andri-
effs Group Ballet.
q. Bailetska igra, ;. izvodi Miss Jeneve Dovgin
3. Schubert Serenade', izvodi DR.. "sar Planina'
6. Dalmatinska smesa, izvodi Dr.. "sar Planina'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

Z. Russian Gypsy dance in Village, izvodi An
drieff's Group Ballet.
8. Russian Gypsy dance from Baltic Sea-, Two
di Andrieff's Group Ballet.
8. Kad mi pises mila matt, peva. svira Tam.
DruStvo "Sar Planina".
Posle programa ~nastaje igranka veselje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23
Koncerat-Zabava u Chicago. Ill.

U nedeGu 8 ma oganak Chicago reduje vhi Konertz u Nmodnoj Doani 1902
PROGRAM:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23
M4ASA SVRHA: Uniste-

NAsA SVRHA: Uniste-
~ ME kapitalistickog u
redjenja; unistenje najam-
nog ropstya radni(he kia-
Sc; prenasanje svfh zemalj~
SIKH Industrial ruke or
ganizOyanih proizvodjaca;
svak m radniku potpun
pIod njegovog rada; oslo
bodienje celog cosecan-
silva cd morije klasne Via
davine; uspostavljanje Slo-
bodne Zajednice Drugova
i Drugarica - lndustri-
jaime Republic Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

lM1AsA DIST A:
IN Prosvecivanje radnicke
klase u duhu Marksizma;
da su rad i kapital nepO-
mirljivi neprijatelj; orga-
niz0vanje radnicke klase u
jednu Revolucionarnu Po-
liticku Partiju' "a osvaja-
ME j razaranje POliticke
: Drzave kapitalizma; orga-
nizovanje radnika j u jed
nu REVOLUTIONARY Indus
trijalnu Juniju "a uzima-
ME, drzanje j kretanje
svih zemaljskih Industrial.