RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13

cijalistitkim pitanjima: organizovanja prole-
tarijata drugih korisnih clanova zemlje "a O.
svajanje obaranje Politicke Drzave, te ME
no zameniivanie Industrijalnom iii Socijalis-
tickom Upravom. -
Odvajanie radikalnih iii burzoasko-revo-
lucionarnih sila u Nemackoj, koje bi imale da
obave jednu neposrednu misiju njihovo od-
vajanje cd socijalistiekh sila, koje imaju da
obave misiju, koja prvo mora da ceka ma obav-
ljanje burzoaske misije - moglo bi, mozda
ne bi Uni smo naklonjeni verovanju da biz,
imati "a svoju posledicu rezultate, koji bi uve-
liko korstili Socijalstickom Pokretu u Nemac
koj i, kroz Nemacku, u svima drugim zeml ja-
ma.
Pored takvog razdvajanja sila, koje pri
padaju razlicitim revolucionarnim stupnjevi-
ma nj jedna grupa ne bi imala smetnji, nj jed
ma ne bi smetaa drugoj.
o-burzoaske sile, pozvane ma
okup svojim sopstvenim neposrednim intere-
sima zagrejavane idealizmom svoje sopstvene
klase, obicno su izvadjae svoj program SUI
stastveno, ako ne potpuno. Nije verovatno da
bi Nemackoj revoluconarno-budzoask poll
ticka partija bila tako "ubrisala tablu cisto"
kao sto je ucinla u Sjedinjenim Drzavama
Stanje susednih nacija, osobito istoka "a
pada govori protiv takvog zavrsetka. Moguce
je da bi nemacka revolucionarno-burzoask
partija mogla promasiti da dostgne belegu,
koju je dostigla Francuska. Verovatnije je da
bi ona bila dostigla sadanju britansku belegu,
gde je feudalizam, ako nije unisten, sweden
ma minimum.
U drugu ruku kako bi jedan politicki ka-
nal bio dat radikalno-burzoaskim elementima,
da Sc u MENU zajedno njihovm neopisivim
srodnicima vezbaju, politicka partija Socija-
lizma Nemaekoj mogla bi Sc postaviti mo-
rala bi Sc postaviti ma svoje sopstveno zem-
ljiste, crpeci svoje regrute svoje nadahnuce
il TOGA izvora Buduci legitimni naslednik
Observation-Disclosures pokreta, takva par
tia Socijalizma mogla bi isprva tex polako
napredovati Dan njenog rascenja morao bi
cekati da prvo dodje ma sedlo sam revolucio-
narni burzoa Men put bi bio mucan: bi
bia brukana kao "divooka' "anarhistcka'
it'd, it'd, bila bi proglasivana "nepojmlj jvom'
i "nemogucom", buduci da je 'pojmlJlv' mo
guc" cilj, postavljen cd strane burzoaske par
tile, sigurno ma dogledu, pa bi sigurno bio
smatran svedovoljni Pa ipak. koliko bi
burzoa "stizao tamo', socijalisticki zadatak bi
bio olaksavan. Buduei ozbiljne feudalne smet-
ME maknute puta - maknute puta pez
silaska socijalista puta politicka partlJa
Socijalzma Nemackoj mala bi cist put pred
sobom, odmah nakon burzoaske pobede pa bi
Sc bla uhvatia kostac problemima po-
teskocama, koji bi, ma kako ozbiljni teski,
bill problem poteskoce, koji su srodni We
likom stvarju, koju je ona pokrenula, pa bi,
usled toga, pomagali II prociscavanju una
predjivanju iste.
No stvari su Sc desile drugojacije.
Signal "a revoluciju - koji je dat u Ne
mackoi pre- blizu dive generacije nije do
sac il trube, il koje je istorijski signal imao
da dodie toiest IL radikalno-burzoaske trube.
Signal je dosao il trube, koja prlpadase docnl-
jem revolucionarnom stupnju, tojest, socijalis-
tickom stupnju. Dat cd ljudi visoke intelektu-
alne moralne prilike, poziv Sc uhvatio i drzao
, puta - S neizbeznim posledicama. Burzoaskom
pokretu bese onemoguceno da "istupi napred'
Burzoaski "zahtevi" behu, da upotrebimo me-
dkaln termin, "rasterani'. Svejedno - bas
kao sto Sc desava fiziekim telom, il koga ne
cistoea, kojoj je spreeeno da "istupi napred'',
nego je "rasterana" nije time odstranjena,
vec Sc pojavljuje ma drugom mestu - "raste-
rani" burzoaski "zahtevi" morali SUI opet isko-
citi ma povrsinu iskocili su Oni su iskocill
ma jedinom mogucem mestu u socijaldemo-
kratskom logoru. Tako Sc objasnjava PRIOR
da nemacki socijaldemokrati - koji su nesum-
njivo socialist, ne burzoi, radikali - po-
sluju primorani su uslovima da posluju $