RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

sveta." I cutie ga kako il sebe lie 1aznu Z
mrsku mrznju i osvetu:
INA sve zlo koje su Evropi i svetu nanelf
Hitler i njegov izabl ami narod, ma njihovu
l~jivost i zelju "a unistavanje svega sto nije
teutonsko treba odgovoriti iskonskom mrznjom
i silom."
Gore vidimo da je pisac ipak posebno cd
naroda, iako u vezi, spomenuo Hitlera, ali da-
lie cemo videti da Sc direktno napada menace
XII narod kao celina, i dr.. Dominikovic nastav-
liza:
~ proslom ratu su Nemci sebi bill posta-
viii "a cilj da narodima Antante ostave samo
oci da mogu plakati mad svojim porazom i
unistenjem. To jos nisu bill Hitlerovi Nemti,
to su jos bill Nemci vilhelminskoga doba, jed
ne kulturne epohe." O n d a owl sovinisticku
misao mas "doktor' ovako zakljueuje: "Danas-
Mi Nemci ne bi svojim protivnicima ~ostavili
nj oci "a plakanje."
JOS jednom cemo citirati tog burzoaskog
siraca mrznje i osvete pa cemo biti s mime
gotovi. Evo Sta on jugoslavenskom radnom ma
rodu owe zemlje preporucuje:
II mi u tudjini moramo ma mrznju i pro-
gone odgovoriti sa jos veeom mrznjom sveca-
nom zakletvom da cemo Sc o~svetiti."
Radi osvezenja misli ukratko cemo spome-
mutt osnovne uzroke sadasnjeg stanja u Ne
mackoj, kao u drugim zemljama. Sada je sva-
kom pozr to ime Thyssenovo. On bese clan ne
macke plutokratije. Ovu e~injenicu nece niko o.
boz ii. On je dale sam priznao da je predobio
estate svoje plutokratske kolege da novcano
pomazu gangstere rastecih nacista j oni behu
ii koji SUI ~najvise pomogli da Sc ma politickom
prestolu nemacke kapitalsticke vladavine po-
digne gangster Hitler. Thyssen je dale priznao
da oni, nemacki plutokrati popese Hitlera i
niegovu nacisticku partiju zbog straha cd u.s.
pesne pobune nemacke radnicke klase i ostalog
radnog naroda. Hitler je uspeo da sa laznim o.
becanjima predobije zavedene radnike, kao sto
to u sustini rade svi kapitalisti6ki politicari, i
kada sc on popeo ma vrat nemackih radnika
oni in potpuno obespravi. Drugim recima, ma
cisti6ko strasilo nije tvorevina veeine naroda
Nemacke, nego direktan proizvod nemaeke plu-
tokratije koja predstavlja tex jedan %neznatan
dec nemackog naroda, i da je ono uspostavlje-
uO uIiChtIo pIoLi S1oullC CIiHC SiiIdShO
naroda - sinova rada.
A sto Sc tice zlikovluka nacista koje oni
vrse mad tudjim osvojenim i napadnutim zemlja-
ma, nj to nije leila vecine nemackog naroda.
Nemacki kapitalisti izrabljuj~ sveje radnike,
kao sto u sustini cine i svi kapitalisti svih ka-
pitalisticki zemalja. Ali zbog mnogo puta spo-
menutih razloga, uslova primirja it'd, nemacki
lo,,+o1-+; -,-, r,or1, IL .Sa
"viska vrednosti" u tolikoj meri u koliko su
mogle da Sc "demokratiie" rese cd svoiih rad
nika ukradenog "viska vrednosti." Drugim re-
Gina, nije nacisticka Nemacka zapocela rat
zbog toga sto je to trazila ogromna veGina ne
mackog naroda, nemacka radnicka klasa i osta-
Ii radni narod, vec je ona to krvoproliee zapo-
celia protiv wolfe i interesa izrabljenog radnog
naroda. Da nacisticka Nemacka, odnosno, Hit
Ter i ~njegova ganga, sluzeci interesima nacis-
tickle privatne s~vojine, nije zapoeela krvoproli-
&c u Moi bi buknula Proleterska Revolucija,
ona sila protiv koje SUI nemacki plutokrati po-
digit nacistieko ~strasilo. Tako vidimo da uzasi
koji vladaju sa danasnjim, eovecanstvom nisu
produkat nemaekog radnog naroda, nego ne
macke plutokratije, bolje reel celog svetskog
kapitalizma, koji Sc bazira ma izrabljenju ra-
da. Jer ono sto Sc brani i napada u glavnome
jesu imperijalisticki interest jednog i drugog
ratujueeg tabora kapitalistickog imperijalizma.
Otuda, naziv narod je zavodljive prirode jr
Sc u MENU ukljucuje plutokratija i proletari-
jat, dive nepomirl 1--WE klase kapitalistiekog
d~rustva, CHI Sc interest razilaze uvek %dijamen-
tralno, tojest, izmedju tie dive klase nema niti
mole biti ni6ega zajednickoga. Ono sto je u in
(Nastavak ma a. strani)