RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
TednOSti Cene G.

mozemo opaziti elm in ~usporedimo
relativno sa trecim espapom clJa
sc vrednost nije promenila. Ma
primer, recimo da merica psenice
sadrzi istu kolicinu prometne
vrednosti koliku su posedovali Sc
Sir i par cipela pre- no sto i'm Sc
vrednost prepolovila, kada in us
poredimo sa espapom mericom
psenice, onda cemo videti da sc
njihova prometna vrednost prepo-
lovila. U isto vreme mi vldimo
promenu relativne vrednosti me-
rice psenice, jer "Kada bi vred-
nosti sviju roba porasle iii Sc sma-
mile u istoj razmeri, onda Sc nil
hove relativne vrednosti ne bl
promenile. Stvarna promena NIL
hove vrednosti razabrala bi Sc IL
toga sto bi Sc sada "a isto radno
vreme uopste izradjivala VEGA iii
mania kolicina robe nego pre-
Marx.
Tako vidimo da je to relativna
vredncst danog espapa koJa Sc
podize i pada bez da Sc menja
njegova prometna vrednost.. jer
elm jedan Cd espapa jednakih
d%rustvenih vrednosti padne sa
svojom vrednoscu, zbog usovrse-
nije masinerije iii vece produk-
tivnosti radne snage koia ga pro-
izvodi, Il tolikoj meri Sc penje re-
lativna vrednost svih ostalih es-
papa bez da Sc njihova prometna
vrednost imalo izmenila. Zbog to-
ga veil Marx: "Stvarne promene
u velicini vrednosti ne ogledaju
dakle, nit nedvomisleno niti
iscrpno j njezinom relativnom IL
razu, ii. u velieini relativne vred-
Relativna vrednost neke o
be moze Sc promeniti a da Sc ME
ma vrednost ne promeni. Njena
vrednost moze ostati ne
prcmenjena, makar da Sc njena
promenila, i, naposletku,
istovremene promene velicine ME
lie vrednosti i relativnog izraza
eve velicine vrednosti ne moraju
Sc nikako poklapati."
Bas ma ovoj tacci zbog svoje'
plitkoumnosti burzoas-
XII economist n a m dovikuju:
"Stojte vi Marksisti! Gin vi jed
nom priznate da relativna vred-
most jednog espapa u toliko pada
U koliko Sc drugog podize vase
nacelo da drustveno ~potrebno rad
no vreme odredjuje vrednost jed
nog espapa odmah &c Sc %tresnuti
o zemlji, ier onaj koji tako sta
priznaje tom Sc ispod nogu izmi-
&c ono Ito ma kojem Sc on zasni-
Piitkoca burzoaskog una o
ovoj stvari ~objasnjava Sc time sto
Sc nekada desava slucaj da, usled
traznje "a jednim espapom
njegova cena sc moze %privremeno
popeti koja je izraz vrednosti
drugog espapa CHA je prometna
diva puta VEGA. l oni ia
da yicu: "Eto, vrednost jednog
espapa Sc odredjuje ma pijaci a
ne sa drustvenim potrebnim rad
MIN vremenom, kao sto vi Mark
sisti tvrdite." | tako oni brkaju
ia diva termina vrednost j Gene es-
papa.
Pre- no sto predjemo ma termin
Gene, zelimo da Sc jos malo "a
drzimo ma pitanju relativne vred-
Ii burzoaski economist ne
znaju iii nece da znaju, da ie cd
prometne vrednosti jed
ma stvar a merenje relativne vred-
nosti sa drugim espapom druga
stvar. Uzmimo "a primer izvesnu
solicinu seGera odredjene tezine.
.a sc ia tezina moze izraziti mo-
ramo je usporediti sa drugim te-
cd iste tezine, ma primer, sd
z~eljeza. Ako Sc stavi
"a kantar ia kolicina secera i Cd
yo~varajuci broj komadica zeljeza,
-ecimo, cd deset funti, pogresno
ii bilo zakljuciti da je Seer te-
lax deset funti zbog toga sto Sc
IA kantar metnula tolika tezina
Bas je obratno, ma kantar