RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

jer &c vlada tada potpuno prekinut sa ratninr
porudzbinama "Ako &c istorija ponoviti,''
rece Hoffman, "vecina ratnih kontrakta bice
prekinuti.'
Mozemo predstaviti kako Sc morao znojiti
plutokrata Hoffman pri pomisli Sta &c Sc desi-
ii pose rata. Kada rece "prekasno" time
je on izdao svoju SUNNI ju da &c kapitalizam
moci resiti problem besposlice nakon rata da
ce nesto drugo doci da ga zamene. Plutokrati
mozda tupi vrlo tupi, ali oni moraju ina
tt bar najogranicenije pamcenje, te Sc moraju
secati, kao sto Sc Hoffman setio, da je ne sa-
mo 1910. bila velika besposlica nego ona bese
opasala celu zemlju cd 1929, da Sc sa tim
problemom vrlo neuspesno borili najveci topo-
vi intelgencije kapitalistcke klase. Dodje rat
da tai problem resi- resava ga neprestano sa
prolivanjem krvi razaranjem bogatstva
opustosenjem! Onda Sc ne treba cuditi ako
NIGGA i svu plutokratiju probija hladan znoj
pri pomsli kako ce ona resiti tai preteci veci
problem besposlce doba mira kada ga nje
mogla bez rata resiti kada bese manji cd 1929
godine.
Onda sc takodjer ne treba cuditi nj nasoj
tvrdnj koja Sc bazra ma konkretnoj cinjeni-
ci da Sc plutokratija boji cd prebrzog mira,
da kapitaisticka klasa ne zeli brzi prekid rata
Jer ona, pored toga sto produzuje zivot svoieg
sistema sa krvoproicem ma najuzasnij nacin
po ceni miliona zivota snova rada j mlijard
dolara vrednosti bogatstva, po cen sve vece
nuke opsteg covecanstva uziva uvek bogate
ratne prolific Njeni postojeei profitask mott
vi teze "a postojecim krvavim stan jem; n jen
strah cd posleratnih posedica terra je da zei da
Sc rat ne prekine odmah. Jer elm Sc cuo gIas
O mogucem miru, nakon sto su "demokratije"
prodrle Afrci, stokhomu su pola pale
Gene deonica saveznickih Industrial nemac-
kin radionica A Sta &c Sc tim i swim ostalin
deonicama ne samo IL stokholmu nego u swim
ostalim kapitalistickim gradovima desiti kada
Sc zasta pocnu voditi pregovor o miru? cd
te pomisl drhte burzoi svojim izrabjivaekim
kozama
Ali plutokrati znaju da ne mogu rat
graniceno voditi "a sva vremena. Nekada mo-
ra doci njegov kraj. Burzoazija zei da je ona
ia koja &c ga dovrsiti. Naravno, to je tex ME
ma puka zelja, koja Sc ne mora spuniti, jer a.
ko &c Sc istorija ponoviti, pre- no sto ce rat
prvesti kraju mozda &c nekoj drugoj zemlji
svanut Sedmi Novembar, sto &c ovoga puta
zaista znaciti kraj, petpuni.kraj skapitaliEma
i svakovrsne birokratije. Plutokrata Hoffman
drhteci cd straha da njegova izrabljivacka kla-
sa nece uspeti da resi- problem milonite bes
poslice elm Sc privede rat kraju, u svojoj
pljaekaskoj slabosti oslonio Sc ma fasisticki
stap, kada rece, da Sc Italiji Nemackoj "slo-
bodno drustvo predalo diktaturi (fasizmu-na
cizmu) kada je besposlica trajala pre- dugo.
Ali on nikako da spomene da Sc u Rusji
radnici predal Sedmom Novembru, Proleters-
koj Revoluciji kada i'm je rat dodijao 0 Josie
kako sc plutokratija nada da &c Sc njena dix
tatura, Industrijalni Feudalizam, moei uspos-
taviti koji ee moci tlacti radnike do stepena
nemogucnosti da Sc oni korist svojeg oslobo-
djenja pobune ikada! Ona &c radje birati to
nego svoj hladan grob po ceni bacanja eelog
radnog coyeeanstva uzasno unazad. To su pri-
licno otvorene zelje svesvetske burzoazije.
Samo neka strahuje izrabljivacka plutokra-
tia; neka sanja snove veceg zarobljivanja rad
nika, duzeg produzenja njenog krvolocnog ST.
stema, tako SUI sve prethodne reakcionarne kla-
Sc sanjale, ali one tako odose grob da Sc
wise nikada ne povrate. U ovim brigama plu
tokratije mi revolucionarni radnici vidimo plu
tokratsko priznanje raspadanja kapitalizma i
zbog toga stalno govorimo potrebi izgradnje
noyog drustva dok Sc stare raspada; da Sc
radnici organizuju politieki industrijalno, da
civilizovano uniste kaptalizam da ma njego-
vim rusevinama podignu Socijalisticku Indus
trijalnu Republican Rada, Cd koje Sc realne
moguenosti boji sva pljaekaska plutokratja
nego cd svih nacisticko-fasistickih djavola!