davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

loboditi "a navek svakog robova-
MIA tizrabljivanja coveka po Cos
veku.
Mi kao moderni marksisti bice-
mo poslednji da 6emo suze liti
zbog propadanja sitne svojine. Me-
ka putuje sitna aproizvodnja i me-
ka Sc ne brinu "a manastir! Tako
&c put Proleterske Revolucije biti
mnogo cistiji i laksi sa njenim OF
sustvom. A njeni posednici koji
su jos takvi, sem onih koji su svo-
je misli tako-rekuc i bice svoje
predali revolucionarnom radnic-
kom pokretu, "a prve rekose Marx
Engels skero nazad sto godina
da su oni konzervativci j, sleds-
tveno, reakcionarci, pa kontrare-
volucionarci! Ne mi nemamo MIS-
ia protiv propadanja sitae proiz-
vodnje, bas kao sto nemamo mis-
ia protiv vec radimo koliko god
mozemo da ubedimo radnike O po-
trebi obaranja celog kapitalizma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

nj behu. sitni proizvodjaGi. Sada
je tablica sasvin1a aobrnutA, tojest,
10 po stos : stanovnistvat poseduju
sredstva proizvodnje, a 80 po sto
in ne poseduju. l oval rat &c upri-
iciti takvo stanje da &c odbiti par
procenata. i cd krupne kapitalis-
ticke klase j baciti iii dole prole-
tarijatu da Sc njegov broj stalno
poveeava.
A sve ovo mas uci: ako nema "a
radnike pod kapitalizmom izlaza
il najamnog ropstva, oni ga mora
ju traziti, ako qneGe da umru kao
najamni robovi ill sada sve wise
radje kao industrijalni kmetovi,
van vladavine privatne svojine,
van kapitalizma. Oni moraju ira
ziti onakvu svoju revolucionarnu
organizacim koja pokazuje put
takvog jedinog realnog izlaza il
ropstva; onakvu organizaciju koja
Sc sasvim razlikuje cd svih osta-
lin organizacija koje podrzavaju
kapitalizam kao jedinog moguceg
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

liza gotova "appeasovatl' naclstlcku
ever kada sc ona "appeasuJe' sa tu-
DION zemljom, kao sto bese sra
man slucaj sa Cehoslovackom,
kako sc ia ista Britannia ustruca-
va da nj malo ne "appeasuje' le-
gitimne predstavnike potlacenog
naroda Indie, kada je pitanju
memo sopstveno posedstvo!
A sto Sc tice prve izjave gospo-
dina Amery-a, ona nam otvoreno
veil koliko ie "demokratska' ia
imperijalisticka Velika Britannia !!
Jer njegov jerk otvoreno govori
da &c ia zemlja poubijati say
narod Indie pre- no sto ce mu da-
ii politicku nezavisnost. l sam A
merry je izjavio da su do tog dana
poginuli 846 osoba a preko 1000
njih je ranjeno Indiji. Cd toga
broia 60 mrtvih 648 ranjeni be-
hu vladine osobe, policija it'd, a
ostali ogromniji broj behu siroma-
ST Indie koji trazise samo ono "a
sto Sc toboz bori "demokratska'
Britannia. I Amery je priznao da
je, usuprot vestima koje javljaju
da Sc stisava stanje u Indiji, u toj
zemlji stanje jos napeto.
Ali, kao sto rekosmo %. julia u
80. broju nase novine: "Jos jed
nom drzanje britanske Wade pot
vrdjuje cinjenicu da ona vodi rat
ne radi toboznjeg davanja slobos-
tina narodima, nego ga ona vodi ra-
di ocuvanja svojih erijalistickih
poseda. Ona ovako racuna: Nasto
joj ottawa borba ako mora izgubi-
ii Indiju! - jer "nezavisna" Indi-
ia bi bila uveliko 'zlatna jabuka
americkog kapitalizma."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

.drustvenog uredjenja; onakvu or
ganizaciju koja je dostojno godi-
mama zastupala njihove srevomcio-
narne interese j kada oni behu to-
ga nesvesni jer behu zavedeni, !,
koja inn je stalno govorila da pod
kapitalizmom nema "a radnike nj
boljeg stanja niti izlaza IL najam-
nog ropstva. Takva je organizaci-
ia Socijalisticka Radnieka Parti-
ia, koja preko SO godina tumaGi
americkim radnicima Markham
De Lenizam, da Sc radnici moraju
ujediniti kao klasa u politicku par
tiju industrijalnu juniju sa svr-
hom da mirno civilizovano. unis-
te "a navek politicku drzavu, da
lpomocu Socijalisticke Industrijal-
ne -Junije uzmu, drze i operisu sa
zemaljskom proizvodnjom, da ta-
ko uspostave Socijalisticku Indus
trijalnu Republiku Rada. Jer to je
jedini nacin sa kojim Sc svi ma
jamni radnici owe zemlje mogu os-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15
kroz Pftiju i. Federacitl.

Svaka sc nasa odluka donosi
da Sc provede II delo, jer ako tako
ne bi postupali, onda ne bi vredilo
donositi odlnke. Ovo je jasno "a
svakeg naseg sclana. Nasa je pros
la konvencija donela niz odluka
sa svrhom da unapredimo uveea-
mo nasu opstu delatnost. Svrha
jeste nasih konvencija da, pored
pregleda proslih nasih radova,
planira odlucuje buducem ra-
du, kako bi sto bolje efektivnije
prosirii mas uticaj medju jugo-
slavenskim radnicima.
Medju donesenim odlukama, ma
sa prosla konvencija donela je i
odluku narocitoj kampanji "a
pretplate ma mas organ. Stvarno
govoreci, ovakva odluka postoji
cd kada je pokrenuta RADNICKA
BORBA. sta je nasa prosla kon-
vencija uradila po ovom pitanju,
to je, sto je podvukla nuznost da
svakl mas clan upotrebi sve svoje
sile, da sakupi sto wise pretplata
ma mas organ. U tn svrhu Sc trazi
cd svakog naseg clana da sakupi
bar po jednu novu pretplatu ma
RADNICKU BORBU mese6no!
Ovo je skroman i moguc zahtev
konv enc j e koja trazi Cd
nasih clanova. U ovome n m a
preteranosti niti nemogucnosti
Ako Sc ozbiljno predamo radu ma
kupljenju pretplata ma mas organ,
onda mi cemo biti stanju udo-
voljiti zelji nase prosle konvencije
"a stotinu procenata.
Neki su nasi clanovi uzeli or
biljno odluku nase prosle konven-
CHE predali Sc ma posao. Tako
prosle nedelje smo primili pret'
slate cd Ogranka Hoboken, koJe
je poslao drug Jelusic, medju ko-
lima ina tri move pretplate. lste
nedelje primili smo cd Ogranka
Milwaukee preko njegovog pove'
renika, druga Karlovica, II pref
plata ma RADNIcKU BORBU i l
ma WEEKLY PEOPLE, novcu
$4,000.
Medju ostalim stvarima, drug
nam Karlovie pise, g.. kod mas
Sc vec vodi diskusija novim pref
platama, ia sam uverenja da ce-
mo mi uspeti ma ovom polju ma
Seq rada'.
Kada owe redove pisemo, priml
smo pismo cd druga Jelusica sa
pretplatama, medju kojima ina
jedna nova pretplata.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

je nemoguce nezavisna India zbog
mnogih nacionalnosti.
sto Sc tice poslednje izjave gos-
podina slugana britanskog impe-
rijalizma, tako su govorili j Ru-
siji, da je nemoguce njen narod
ujediniti protiv Cara, jer Sc sasto-
ii cd raznorodnih narodnosti, ali
Sc svi ii raznorodni narodi ujedi-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

Mise ne samo da zbace cara nego
kapitalisticku drzavu uopste.
Kao sto vidimo oval mu Sc argu-
menat raspada u sto komada.
A sto Sc tice njegove prethodne
izjave da nece Britannia "appea-
sovati" Kongresnu partiju, to sa-
mo dokazuje kako je ia licemerna
kapitalisticka imperijalisticka zem-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

i ako su prve korake ma putu kar-
telisanja ucinile najpre drzave sa
visokom zastitnom carinom (Ne-
macka, Amerika), to je Engleska
sa svojim sistemom slobodne tr-
govine pokazala samo malo docni-
je isti tai osnovni fakt, radjanje
monopola il koncentracije proiz.
vodnje.
Drugo, monopoli su prouzroko-
vail forsirano osvajanje najvaz
nijih nalazista sirovina, narcotic
"a osnovnu najjace kartelisanu
industriju kapitalistickog drus'
iva: kamenougljenu zeljeznu
Monopolisticko posedovanje maj
vaznijih nalazista sirovina znatno
je uvecalo vlast krupnoga kapi-
tala zaostrilo suprotnost izme-
dju kartelisane nekartelisane in
dustrije.
! Trece, monopol Sc razvio il ba-
naka. IL skromnih posedniekih po-
duzeca one su postale monopolistl
finansijskog kapitala. Nekih tr
do pet najvecih banaka bilo koje
cd najnaprednijih kapitalistickit
nacija ostvarile su "licnu uniju''
industrijsko9 bankovnog kapi
tala, koncentrisale svojim ru.
kama raspolaganje milijardama
milijardama, koje sacinjavaju We
ci deo kapitala noveanih priho-
da cele drzave. Finansijska oil
garhija, koja baca gustu mrezu
odnosa ovisnosti ma sve bez izu-
zetka ekonomske politicke usta-
move savremenog bur zoaskog
drustva, - to je najkarakteristic-
Mia manifestacija tog monopola.
Cetvfto, monopol Sc razvio IL
kolonijalne politike. Mnogobroj
MIN "starim' motivima kolonijal-
ne politike finansijski kapital je
dodao Jos borbu "a nalazista siro-
vina, "a izvoz kapitala, "a "sfere
upliva", - t. j. sfere unosnih po-
slova, koncesija, monopolistickif
dobitaka dr.. - napokon, "a 60
spodarski teritorij uopste. Dok su
evropske drzave zapremale, ma pr.
svojim kolonijama deseti dec At
rike, kao sto je to bilo jos 1876. g.,
onda Sc kolonijalna politika mo-
gla razvijati ne monopolisticki, pc
tipu, tako rekuc, "slobodno-okupa-
torskog" zauzeca zemalja. Ali kad
je devet desetina Afrike vec "a
posednuto (do 1900. g. kad je
eitav svet bio podeljen, onda je
neizbezno nastupila era monopol-
nog posedovanja kolonija, a do
sledno, i vrlo ostra borba "a po.
delu i ponovnu raspodelu sveta.
Razvitak kapitalizma dosao je
dotle, da je proizvodnja robe
usprkos toga sto ona kao pre-
"caruie" te Sc smatra osnovon
svega gospodarstva, stvari vet
potkopana, i glavne dobitke izvla-
&c "geniji' finansijskih spekdla-
ella. U osnovi tih spekulacija
prevara lezi podrustvljenje proiz'
vodnie, ali gigantski progres co.
vecanstva, koji Sc dovinuo do top
'podrustvljenja, ide korist spe.
kulantima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15
Ia "demOkratska," vrlO
|'demOkratska" Brita-
Mia!
(Nastavak sa /. strane.)

(Nastavak sa l. strane.)
Onda Amery dalje rece da ne
postoji nikakva. prilika "appeas-
menta," izmirenja, sa Kongresnom
partition. Onda on dale rece, da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

Osnovna j prvobitna uloga ba-
! naka je posredovanje u placanju.
U vezi tim banke pretvaraju
mrtvi novcani kapital u zivi, ii.
onaj, koji donosi dobitak, sakup-
ljaju sve moguce novcane priho-
de daju in ma raspolozenje ka-
jpitalistima.
Koncentracija proizvodnje; mo-
nopoli, koji IL ME nastaju; spaja-
ME i srastanje banaka sa indus
trijom, - eto to je istorija postan-
ka finansijskog kapitala sadrzaj
toga pojma. -.
Ia start kapitalizam, potpu-
MIN gospodarstvom slobodne kon-
kurencije, bio je tipican izvoz ro-
be. Ia najnoviji kapitalizam, sa
gospodstvom monopola, tipican.' je
izvoz kapitala.
Kapitalizam je proizvodnja robe
ma visem stepenu njegovog raz-
vitka, kada radna snaga posta-
je robom.
- = fa
Imperijalizam je izrastao kao
eEazyitak i izraynie Tnlaastavak osnov-
sn5h. aavojstvaa kapasalizma, u opste.
Ali kapitalizam je postao kapita-
listickim imperijalizmom istom ma
odredjenom, vrlo visokom stepenu
svoga razvitka, kada su Sc neka
osnovna svojstva kapitalizma po-
celia pretvarati .voju suprot-
most: kada su sc ma celoj liniji
sastale ispol;lle crte prelazne
epohe cd kapitalizma k nekom Vi,
sem drustveno-ekonomskom u
strojstvu. Ekonomski je osnovno
tori procesu zamena kapitalis-
ticke slobodne konkurencUe. ~ka-
pitalistickim monopolima. Slobod-
ma konkurencija je osnovno svoj-
stvo kapitalizma proizvodnje ro-
be opste; monopol je direktna
opreka slobodne konkurencije, ali
ova poslednja pocela Sc pred ma
Sim ocima pretvarati u monopol,
stvarajuci veliku proizvodnju, po-
tiskujuci malu, izmenjujuci veli-
ko najvecim, dovodeci konkuren-
ciju proizvodnje kapitala dotle,
da je IL ME izrastao i da raste mo-
nopol; karteli, sindikati, trustovi
NINA spojeni kapital nekih
desetak banaka, koje tresu mill
ardama. I u isto vrenne monopoli
ne uklanjaju Sc, nego postoje mad
njom i pored ME, radjajuci time
niz veoma ostrih i velikih suprot-
nosti, trvenja i sukoba. Monopol
je prelaz cd kapitalizma visemu
stanju.
Kad bi bilo nuzno dati sto kra-
Gu definiciju imperijalizma, onda
bi trebalo reel, da je kapitalizam
monopolisticki stadij kapitalizma.
(Ali potrebna je sira definiciJa,
koja bi sadrzavala sledecih pet
osnovnih njegovih oznaka:) l.
koncentracija proizvodnje i kapi-
tala, koja je dostigla tako visoki
stepen razvitka, da je stvorila mo-
nopolizam, koji igra glavnu ulogu
u privrednom zivotu; 2. spajanje
bankovnog kapitala industry
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

skim ma osnovnu toga stvaranje
"finansijskog kapitala," finansii-
ske oligarhije; 3. izvoz kapitala,
"a razliku cd izvoza robe, dobiva
vazno znacenje; 4. stvaranje me-
djunarodnih monopolistickih save
"a kapitala, koji dele svet, 5.
razvrsena je teritorijalna podela
zemlje po najveeim kapitalistickim
drzavama. Imperijalizam je kapi-
talizam ma onom stadiju razvitka,
kad Sc spojilo gospodstvo mono
pola finansijskog kapitala, kad
je izvoz kapitala dobio vazno zna-
Genie, kad su medjunarodni trus-
tovi zapoeeli deobu sveta kad
su najjace kapitalisticke drzave
zavrsile deobu citave zemlje.
+ Il svega, sto je gore receno Q
ekonomskoj sustini imperijalizma,
sleduje, da ga sc mora karakte-
risati kao prelazni iii, ispravnije,
umiruci kapitalizam.
b.
Taktika mora biti sagradjena ma
treznom strogo nepristrasnom
proucavanju sila odredjene zem-
lie, kao ma proceni iskustva dru-
! gih rev6lucioaarnih pokreta.:
Osnovni zakon revolucije, pred
widen svima revolucijama, oso-
bito svima trina ruskim revolu-
cijama dvadesetoga stoleca, glasi
ovako: Nije dovoljno "a izvrsenje
revolucije, da izrabljene i ugnje-
tene mase pojme nemogucnost
zivljenja po starom nacinu i "a
htevaju promenu; "a izvrsenJe re-
volucije potrebno je, da i izrab-
ljivaci prestanu biti stanJu da
live vladaju po starom. Tex on
da. kada mase NECE stro ure-
dienie kada vladari NISU U
STANJU da vladaju po starom
- TEX onda revolucija moze pobe-
diti.
Oya istina moze sc iZraZltl dru-
GIN recima: Revolucija je memo
guca bez jedne sveopste krize, ko-
ia zahvata izrabljene i izrabljl-
vace. IL toga sleduje, da je "a IL
vrsenje revolucije bitno, prvo, da
veeina radnika (ili bar vecina
svesnih, misleeih, politicki aktiv-
nih radnika) potpuno shvati nuz-
most rsvolucije bude gotova da
zrtvuje svoje zivote "a nju; dru-
20, da Sc v!adajusa klasa nalazi u
staniu drzavne krize, koja uvlaci
cak najnazadnije mase politi-
ku.
Treba istaknuti narcotic cetirl
forme monopola iii glavne mani
festacije monopolistickog kapita'
lizma. koie SD karakteristicne "a
ovu epohu.
.Prvo, monopol Sc razvio il kon-
centracije proizvodnie ma veoma
visokom stepenu njezinog razvit-
ka. To su monopolisticki savezl
kapitalista: k ar e i, sindikati,
trustovi. Videli smo, kako vaznu
ulogu igraju oni u savremenon
privrednom zivotu. Pocetkom 20
stoleca oni su vec potouno pre-
ovladali naprednim drzavama
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

Civilizovano ljudsko drustvo je
vrhovno bice u koje mi verujemo;
ma njegovom preobrazaju u soci-
jalizam mi gradimo svoju nadu.
- Dietzgen.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

Ko bezi cd svoje duznosti, tai
bezi cd svoga karaktera. - Theo
dOre Parker.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-27
SpOrtOynf Hl1dka
ERNIE A EMIL DUSEK "a
PASITI BUDOU PRfSTf
UTERY v COLISEUM.

Prfstf 1tery, dine 3. brezna v
kr1zkovych zapasech porada-
nych v Coliseum Mr.. Ed Conto-
sem v hlavnim zapase ktery
urcen ma dobu jedne porazky
Ernie Dusek, 235 lb. z Omaha,
Neb. utka Sc s Pat Fraley, 23O
10. z Kalifornie.
ZvlaStnf atrakcf Dude zapas
dvojic.
Maurice aChappelle, 1877
Id. champion France a Ace
2O5 Id. z New Yorku
utkajf Sc S Herbie Freeman,
253 Id. z New Yorku a Fred
Carone, 208 Id. z Italie.
Vitezi zfskati must 2 vftez-
Stvi re tTech utkanl.
V nasledujfcfch dvou zapa-
sech ktere urceny ma dobu 80
minut aneb / porazku 1cinkujf
Gus Sonnenberg, 227 Id. z
Bostonu, byvaly champion VS..
Milo Steinborn, 235 Id. z Mem
phis, Tenn.
Frank Judson, 226 Id. byva-
II instructor Harvard Univer-
VS.. Emil Dusek, 224 Id. z
Omaha, Neb.
zeny v prGvodu muze mali
volny pouze v "ringside"
sedadlech.
Muzi We vojenskem stejno-
mali vstup volny!
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-27
Gen. Macarthur zdravi SOVIET
skou Rudou armadu.

Velitel americkych a filipin-
skych sill ma Bataanu, general
Macarthur, postal Rude arma-
da k jejlmu "a. vyrocl nasledu-
jici blahoprejny telegram:
"Sv6tova situace v prftomne
dob6 naznaeuje, re nad6je CT
vilisace spocfva ma praporech
Fchrabre ruske armady. Ia sve-
no zivota jsem Sc z1castnil ne
kolika valek a byl svedkem il
nych, a studoval do detailu Ia
zenf vynikajicfch vGdcG minu-
losti.
w zadne z techto valek jsem
nevid6l takovy 1cinny odpor
prot nejt6zslm 1der1m az do
sud neporazeneho neprftele.
V zadne z Mich jsem nevidel
tax 1speSne proti1toky, "a
nichz je nepTftel Imam ma svou
vlastni p1du. Velikost a slava
tohoto 1sili jsou nejvetsfmi vo-
jenskymi uspechy v cele histo-
(Podpis)
MACARTHUR.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-27

Osvobozovaci valka Dude vitez
nou: Stain.
NepTitel vSak jeSts neporazen:
Macarthur posila svou
gratulaci.

V pondel1, den "a. vyroc1
Rude armady, premier a vrch-
nj velitel Josef Stain v den
MIN rozkaZe Rude armady Wy
slovil neochvejnou dIveru v
konecne a 1plne vftezstvi We
valce "a svobodu, stanovil dali
81 a zvysene 1koly lidu v zaze-
mi pro zasobovanl bojovnych
sill a stT1zlive varoval: Nepr1-
tel jeste nen1 porazen, jeste mas
cekaji tezke boje. Rozkaz byl
poslan radiovym roZhlasem
vsem bojujfcfm i reservn1m ca
stem a vsemu lidu SSSR i ostat-
n1mu svetu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-27
14Iety koupiI bond "a $500.

V Oil City, Pa, 14lety Ed
ward Duda koupil vladnf bond
obrany "a $500 "a penfze, KITE
re 81 uspoTil z prodeje novin cd
reku 1886.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-27
SpOlkOvy Vestnik Zabav
PREDBEzNA ORNAMENT

= 8. brezna = nedele: So
kolObna. Divadlo.
- IL. dubna - ned6le: So
kolovna. Divadlo.
Evening star., 1942-06-28
LOST

LOST.
BOSTON BULL. female. brown and white;
s isi' ns es! Rs%sGd esurned to above
address
BROOCH gold trumpet flowers. diamond
leaves. somewhere vic. Conn. ave and
PARK: sentimental value; liberal reward.
CAT-All black male: Thursday night or
early Friday morning, Glover PARK area
Reward. Call WO. 842E.
CAT, red, male (altered), named Ginger;
lost since Tues. in Anacostia; reward
CHANGE PURSE black; Earle Theater
balcony: name Millie Hannaford; contain
ing money. Reward. Call MI. 3160.
CORRUGATED CARTON containing framed
tray. pink plastic box Of jewelry. Phone
Ordway 377S from to 9 pm. evenings.
Reward
DIAMOND WRIST WATcH-druen lost
sstyesn eH s 18th and Pa ave- s aaGa ans 27th
EYEGLASSES. solid gold frame. bet. 3rd
and 4th and M SITS. s.w.; reward So.
HoRN-RIMAlED sPEcTACLEs, lost in
call Cal NE. i41i, Monday. N'
LADY's PIN, star sapphire surrounded
Nth small DIAMONDS n n. snHPe aaH s,miar %
PocE :4J P saoi a00u %0nas om 0S
found SnsSdg pi.ess sse cali hffa en- as, s7sa
POSTAL TELEGRAPH ENVELOPE, with
books e Fey Rssais M Co. Ev. sshnsy. 80 5ss i. i5th
Ssh Vicinity cls2endon s1e % Post St Once va Va. Nos.
h,I1r IaI {~Ie 11a oil
II Thomas n1s fsfGf55i Nj S7i4. reward. @ se ~ 'Al
SORORITY PIN. Alpha XII Delta; between
10th and R sts. and Earle Theater; name
Anna Louise Wiley engraved on back. Re-
ward. NO. O626, after 8 pm.
WALLET containing drivers permit: res. reg
Faust. and sum Of money. Lost IN River
dale BANK. Reward. Call Berwyn 769-W-2.
WATCH, sold lapel. open face; lost between
& aeoTaia a1d : s2ss. IS REV reward. d -n
WIRE-HA'RED TERRIER, female, l year
old: white legs, black saddle. Reward.
n32 1872 ATsonne pl. NV no. se@s or
WRIST WATCH. initials M. W.: at Shore:
ham or vicinity. June 90. Reward. Call
manaEer's once, Shoreham Hotel
FOUND.
AIIEEN CARNEY of New York City. please
call oxford 1923. Leave telephone number
or address.
Poa-owpeI Of tS Boston lost two Two. wssas ,eI{
have own pets; send address and phone
number to Box 429-K. Star.
DRESS, found Saturday in downtown store.
3TneE 3,H Nr may Ysoa ha'e same 0' 'oen''iS'ns
Sum OF MONTY, bills. found near 10th
and Independence ave. s.v.. June 26. 7O3
st. s.v.. Apt. II.
TORTOIsE-sHEIL-RIM GIAesEe at 18th
and Mass. ave. Call Ma. 1888. Apt. DO
TOY DOG. small, female. II vicinity q
1ladensburg I'd. and rfAn1l1l. CAu Oh
42bo aftse 4 pm.
Evening star., 1942-06-28

and applaud the Russian resistance
to the main attack being made by
Germany"
Congressmen Impressed.
Chairman Connally of the For
eign Relations Committee said he
felt certain that the President
and Mr.. Churchill are planning to
take steps which will make our mill
tary and naval resources most ef-
fective while aiding the gallant and
heroic Russian armies"
Senator Truman, Democrat, Of
Missouri, head of the Defense In
vestigating Committee, said he
agreed with the Roosevelt Churchill
statement that while the planned
monthly output Of munitions has
not yet reached the maximum, pro-
duction is fast approaching it on
schedule. He added that he was
much impressed by the assertion
that victory was more nearly as
sured now than six months ago.
Senator Ellender, Democrat, OF
Louisiana, who has criticized the
massing Of idle troops in Britain
said he was glad to note that "it
is apparent the 100000 troops in
England will probably see active
service He said he hoped there
will be no more compromise de-
cisions in the war based on political
issues"
Everything possible must be done
to help Russia, as it is necessary
Evening star., 1942-06-28
White House
By the Associated Press.
Continued From First Page.

lens "on every continent and in
every sea-"
Details Are Sparse.
Purposely vague on the question
Of a second European front, the
statement nevertheless lent empha-
sis to the possibility of an immi-
nent British-American drive into
Nazi-occupied territory by assert
ing:
while exact plans, for obvious
reasons, cannot be disclosed, it
can be said tharsthe coming opera
tions which were discussed in de-
tail at our Washington conferences,
between ourselves and our respective
military advisers, will divert Ger
man strength from the attack on
Russia"
Some observers cautioned against
jumping at the conclusion that this
necessarily meant land move
against Germany from England is
near, suggesting that the coming
operations" might be confined to in
tensif1ed mass air attacks on Ger
man cities, such as have spread
havoc in Rostock, Cologne, Essen and
Bremen.
However, the authoritative British
Press Association was quoted in an
Associated Press dispatch from Lon
don as reporting that air raids by
American and British pilots will
be preliminary to q second land
front in Europe"
1t was recalled that when Mr..
Churchill arrived here last week,