RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-04

Wallace nastavlja dale veil: kada slO-
bodoljubeci narod marsha kada farmerl i
maju priliku da kupe zemlju "a umerenu cenu !
prodaju proizvode posredom svojih organizacija,
kada radnici imaju priliku da osnivaju junije
i da Sc posredom Nth pogadjaju kolektivno, i
kada deca celog naroda imaju priliku da po-
hadjaju skole koje uce istinu IL o ovom sve-
tn u kojem oni live kada su owe prilike sva-
kom pristupacne, onda Sc svet krece napred.'
Mozda je Wallace "zaboravio" da bas u
sredini svih tin stvari pre- poeetka Drugog
Svetskog Rata, americki narod pade u do tada
nepoznatoj "depresiji." Nj farmeri ne mogose
SC resiti svoga proizvoda posredom svojih or
ganizacija, niti radnici, milioni njih ne mogo-
Sc Sc pogadjati kNektivno posredom svoJih
~junija. Neka Wallace pita Predsednika Roose-
velta on &c mu reel, da je tada bila "jedna
trecina nacije slabo nahranjena, slabo odeve-
ma slabo udomljena"! l d. ne dodje svetski
pokolj, ia bi Sc trecina ~povecala ma polovinu
i ma dive trecine nacije - sa zemljom bi "a
vladali takvi uslovi gde Sc ne bi moglo nj "a
misliti odrzanje kapitalizma. Owe stvars treba-
mo matt ma umu jer je poslednJl citirani pa
ragraf SRI Wallace-ove "Narodne Revolucije."
On preporucuje takav sistem celom svetu. Dru'
GIN recima, Geo Wallacev govor bese nista
drugo doll branjenje "demokratskog kapita-
lizma," protiv nacistickog gangsterskog kapi-
talizma.
Buduci da mu je predmet bio "Narodna
Revolucija," Wallace Sc nije mogao uzdrzati
a da ne spomene i nekoliko minulih revolucija.
Tako ie on spomenuo American RevoluciJu cd
l776.. francusku cd $780,, nemacku Cd 1848, i
Rusku Revoluciju cd 1917. l buduci da on Ia
govara "Narodnu Revoluciju, on je bio prisi-
lien da pohvali sve pomenute minute revolu-
CHE. saba, on moze otvoreno pohvaliti Vellku
Francusku Revoluciju, jer ona bese burzoas-
ka revolucija, kao sto moze otyoreno pohvaliti
nemacku revoluciju cd 1848., koja bese bur-
zoaska i koja Sc zavrsi sa kompromisom izme-
dju burzoazije vladajuce ~vlastele zbog toga so
Sc burzoazija bojala da &c je proletarijat svrg-
mutt sd ~prestola ako Sc tako slaba sauna tamo
popne; ma kraju krajeva on moze nekako OF
voreno pohvaliti i Americku Revolucju, lako
ona bese ~izvrsena cd strane naroda koJi JOS
ne bese p~odeljen definitivno ma klase, ali koja
Sc revolucija r%ezultova u podlzanJu naJmocnl-
jeg kapitalizma. Ali kada je Wallace "pohva-
lilo" rusku Proletersku Revoluciju, on je morao
niu izustiti sa stisnutim vilicama, jer je ona
jedina medju swim drugim cd MEGA pomenu
tin revolucija koia Sc podize protiv burzoazlle,
Wallace je nju narcotic spomenuo radi "diplo-
matskih'' razloga. l buduci da su Sc u Rusiji
odigrale dive " u c i e 1917, kada
Wallace S p o m e n u Rusku RevoluclJu on
rece, ona cd 1918, da Sc ne bi hadjavo razu-
melo da on misli ma burzoasku martovsku re-
voluciju. Ali ako Wallace sa svojom "Narod-
nom Revolucijom' misli, kao so u stvari tako
misli, da pc swim nacistickim zemljama Mi
hove Wade zameni sa prethodnim "demokrat-
skim," logicno je da on mora u dust misliti /
tajno zeleti da Sc u Rusiji povrati prethodna
"demokratska" vlada burzoaske martovske re-
volucije!
Nije Wallace rekao da su "cetiri slobode'
Predsednika ~Roosevelta, o kojima narod owe
zemlje "moze misliti da nisu nj malo revolu-
cionarne," sve sto nam je potrebno, jer Wal
lace nastavlja, A kada mi pocnemo da mis-
limo o znaeajnosti slobode cd nemastine "a
prosecnog coveka, onda mi znamo da revoluci-
ia cd nazad $50 godina nije dovrsena, niti ov-
de II Sjedinjenim Drzavama niti u %nijednoj
drugoj naciji ma svetu." Ovo je on priznao l
tn je stao. To p%itanje jos "visi o vazduhu' II
Wallace-ovom govoru!
Ma kraju, ottawa propozicija Wallace-ova
znaci da Sc pc celom svetu prosiri politicko-
ekonomski sistem' koji vlada u ovoj zemlji. On
veil da wise nece jedna zemlja tlaciti drugu
slabiju zemlju i ponovio je ono sto SUI mnogi
pred MIN rekli da on zeli videti da svaka zem-
liza r~azvija svoju industriju. Ali kao sto smo