RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

We, trecl je dOterlVao oDraze, Get
vrti pravio rupe "a gajtane j Ia
ko redom dok nije sada cd neko-
like radnika cipela bila gotova.. A
oba nacina su usparavali vreme
posto sada jedan zanatlija ne mo-
ra trositi vreme ma upotrebi sva-
kovrsnih alata "a proizvodnju, vec
sp%ecijalizira svoju sposobnost ma
jednom iii par alata. Tako je ma
nufaktura povecala produktivnost
radne snage, jer su radnici sada
sa mamie drustveno potrebnog
radnog vremena proizvodili espa-
pc. "Visak vrednosti" je poceo da
Sc povecava. Kapitalista je posta-
jao bogatiji, a pijaca cekase da Sc
sto wise razvije.
Dakle, pojava manufacture, ko-
ia je izrasla IL zanatskog nacina
proizvodnje, je dvojaka: U prvom
slucaju ona Sc pojavila sa kombi-
nacijom raznovrsnih samostalnih
zanata: u drugom slucaju ona je
proizasla il podele rada. cali ma
kakva joj bila polazna tacka u O.
vom iii u onom slucaju, MEN zavr-
sni lik estate uvek isti: ona je
mehanizam proizvodnje CHI su or
gani ljudi. Ia pravilno razumeva-
ME podele rada m%anufakturl
bitno je imati ma umu sledece mo-
mente: U prvom redu, anaiiza
pr0cesa pro;zvodnje ma njegeve
posebne faze poklapa Sc ovde ap-
solutno sa rastavljanjem kakve
zanatske delatnosti ma razne ME-
ne delimicne oreracije. Bila sloze-
ma iii prosta, operacija estate "a
natska i toga radi zavisna je cd
snage, umesnosti, BRINE i pouz-
danosti kojom pojedinacan radnik
rukuje svojim orudjem. Zanat os-
tale osnovom." - Marx.
Kada je m%anufaktura postigla
svoj vrhunac ona je, zbog toga sto
II Moi vladase n~ajvisocije razvi-
,jeni rucni rad, kao -1'Abog2 podeis
1ada, razvila alate rucne proiz-
vodnje do takvog vrhunca da su
Sc oni mogli sastaviti u jednoj
radnoj masini da Sc krecu pomo-
Gu ljudske, zivotinjske, vodene, j.
Ii parne snage. Tako je manufak-
tura uslovila pojavu masinske pro-
izvodnje. Pijaca jos cekase da Sc
sto wise razvije.
Masinski nacin prOizvOdnje.
Kada kazemo "masinski nacin
proizvodnje," s time ne mislim6
reel ako jedan alat pokrene mestc
covekove snage, snaga vetra, vo'
de iii zivotinje, da je to masinsk1
nacin proizvodnje. Ako bi to INA
clio da je masina onda bi plug :
volovskom zapregom bio masina
"Posto je upotreba zivotinjsk'
snage jedan cd najstarijih prona'
lazaka covecanstva, to bi u stvar
znacilo da je masinska proizvod
MIA starija cd zanatske." Marx
A mathematician i mehanicari, ka
Re Marx, "proglasuju alat "a pro
stu masinu, a masinu "a slozen a
lat. Oni tn nevide neku bitnu raz
liku," i Marx dale produzuje, IT
cak i proste mehanicke potencij;
kao polugu, kosu ravan, zavrta
kiln it'd, nazivaju masinama. Do
ista svaka masina ~sastoji Sc IL til
jednostavnih %potencija, ma kak'
bile prerusene iii kombinovane
Ali s ekonomskog %stanovista ov'
tumacenje ne vredi nista jer M
ne d~ostoji istorijski elemenat."
Da bi razumeli masinski mach
proizvodnje moramo znati ne sa
mo pogonsku snaga masine neg
razlicite delove IL kojih sc on
sastoji, kao i memo istorijsko "a
ledje. Masina je bila pronadjen;
i s%tavljena u operaciju i "a vrem'
manufakturnog nacina proizvod
ME. Da bi owl stvar sto boije ilu
strovali uzmimo "a primer danas
Meg sustera. On size ma masin'
- bez obzira da Ii je terra on
nogom iii je terra para iii elektri
citet - glaca stiklu IA masini
glaca dion ma. masini it'd. Pa ipa]