RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-10

Drugi Svetski Rat je dosao da resi- pro-
blem place besposlce. ;Dok on traje. bar do
nekle, on &c "resiti' jedno drugo A po ME-
govom svrsetku Ca kada kako &c Sc dokonca-
ii, to je drugo pitanje), prema swim znacima,
kapitalizam bice ponovo suocen ovim proble
nom, kao pre- rata, ako ne gore, ii. ako on
sam iznese zivu glavu
Koliko kapitalisticka klasa vodi brigu o
vodjenju rata, toliko (ako ne vise) vodi brigu
posleratnim problemima. 0 ovome Sc mno-
go pise raspravlja, koie kapitalistickoj klasi
zadaje glavobolju U svrhu organzovane
su mnoge organizacije agencije, koje plani-
raju posleratnim pitanjina. l ako one svoje
panove drze u "tajnosti', ali sama cnjenica
da one postoje, dokaz je da je kapitalizam pri-
licno zabrinut posleratnim problemima
Ina ljudi koji pesimisticki gledaju ma po
sleratno vreme ali ina ljud kao sto je Hen
ry Ford, koj gleda optimisticki koji mas uve-
rava da &c posle rata nastupiti "sveopsti pros
peritet'; nece biti "besposlice", nece biti "gla-
di' it'd.
Ovako je Mr.. Ford wise puta "proricao',
ali njegovo proricanje bese lazno, bar koli-
on msli ma niegov i njegove bratje prosperi-
tet tada ga oni imaju danas. A kako je rad
nickoj klasi pod danasnjm "prosperitetom'',
to ona najbolje zna!
O swim ovim drugim pitanjima, Radnic
ka Borba je Ma dugacko siroko pisaa 35
godina njenog opstanka, upozoravajuci radni-
Ike naseg jezika ma lazni burzoaski prosperitet.
cJ,,;o ohc;,,
dati boljem zivotu pod kapitalizmom, jer ka-
pitalzam i'm ne moze dati bolji zivot, nego sve
gori gori. Ona mas je ucila da ako hocemo
bolji zivot, tada moramo organzovati ma
politickom ekonomskom polju, te kroz svoje
organizacije ma miriam i civilizovan nacin O.
borimo kapitalizam uspostavimo Socijalistic-
ko Drustvo!
Niko ne moze poreci cinjencu da je kap
talizam odgovoran zala u drustvu, uk-
ljucujuci danasnj rat. odgovoran je zbog
toga, kao sto smo vec rekli, sto je postao ne
mocan sa svojim nacinom proizvodnje raspo-
dele da uspesno resava drustvene probleme
Ma koliko on bio nemocan, ali sle reakcje u
pinju Sc il petnih lila da ga odrze u zivotu.
Danas su sile reakcije jace cd sia revo-
lucije, jer sle revolucije (proletarjat nisu
organizovane "a odlucnu bitku sa silama
akcije. Marksstcki neprosvecena De Leonis-
ticki neorganizovana radnicka klasa, ma koli-
ko. .ona bila mnogobrojna produktivna, ona ne
moze pobediti sile reakcije. Kapitalizam je ne
mocan da krece kola progresa, ali je on "mo-
can" da drzi radnicku klasu potcinj jenosti,
jer radnicka klasa nije prosvecena i organize
vana.
Radncka klasa nie danas Marksisticki
prosvecena i valjano organizovana zbog toga,
jer su je razni i mnogobrojn reformisticki i
prevarantski pokreti vodje trovali reforma
ma laznim lozinkama. Govorii su ioj kako
su rad i kapita "braca'; kako radnici imaju
pod kapitalizmom "otadzbinu" "a koiu treba-
ju da polazu svoje zivote (jucerasnj Social
Demokrati danasnji "komunisti') Onda ka-
kvo cudo sto Htleri, Mussolin drugi sicni
NINA mogu bez otpora voditi radnike ma svet-
sku klaonicu!
Samo je nasa Federacija kroz Radnicku
Borbu (medju iugoslavenskim radnicinla) ST.
bala sve owe prevarantske pokrete, isticuci i
raucnim cinjenicama potkrepljujuci, da rad i
kapital ne mogu biti braca, nego nepomirliv
neprijatelji; da radnik nema otadzbine pod ka-
pitalizmom nego da ce radnik imati svoju o.
tadzbinu samo Il Socijalstckom Drustvu! O.
vo Markssticko ispravno ucenje i drzanje ma
seq pokreta, istorija je potkrepila, da je iasno
i onima koji su mrgodno, zbog nase nemilosrd-
ne, ali naucne logiene kritike, ma mas geda-
H. Mi smo takvm onda govorili; Otac Vreme
&c kazati svoje. Tako e i bilo!
Ia mas je blo jasno kao zvonce proturad-
nicko drzanje takozvanih komunsta cd samog
i'm pocetka, ali nije bilo jasno "a mnoge rad
nike koji su in, IL najboliih iskrenh namera
potpomagai. kad smo mi kritiko-