RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-17

4 odud W. - ~
da Sc nekako "uposle" besposleni
milioni. l gar Sc zbilja tai mantijas
ne SEGA kako SUI radnici lutali cd
tvornice do tvornice, cd grada do
grada, cd drzave do drzave Il traz-
Mi "a poslovima! Onda nam mo-
ze tai mantijas odgovoriti zasto
Sc tada pod kapitalizmom nije bo-
gatstvo proizvelo "a "uzivanje ce-
log stanovnistva"!
A ako nisu radnici dobivali
dovoljnu kolicinu bogatstva "a u
zivanje predratnom kapitalizmu
kako &c oni, prema vrlo netacnoJ
tvrdnji mantijasa, u posleratnom
kapitalizmu dobiti dovoljnu koli-
cinu bogatstva? Mozda mas man
tijas misli da &c Sc smilovati IL
rabljivacka plutokratija ma izrab-
ljene radnike, kao sto Sc mogu
kurjaci smilovati ma jagnjad, i da
ce reci radnicima, vi ste dosad bl-
Ii do krajnosti cd mas izrabljiva-
nj sada cemo Sc zadovoljiti sa-
mo sa deset po sto vaseg prolz-
voda? Ta kada bi to plutokra-
tia htela ona ne bi mogla jer joi
to ne dozvoljava MEN izrabljivac-
XII kapitalisticki sistem. Ona Sc
prema njegovom zakonu mora
vladati, a tai zakon veil plutokra-
tiji:
Sto wise mozes izrabljuj rad
nicku klasu!
Rat &c ubrzati koncentraciju
proizvodnje vec vlada urglra
mnoge ducandzije da Sc ostave
coravog posla da udju u ratnu
industriju. Pa malo krupniji ka-
pitalisti jaucu zbog vladinog rat
nog pritiska tuze Sc da Sc to cl-
nj da bi Sc oni istisli IL proizvod-
ME. A sve ovo znaci da &c Sc jos
wise uvecati broj radnicke klase
koja je vec sada skoro progutaia
cello americko stanovnistvo.
Ifhajuci sve ovo u vidu pored
poznate cinjenice koja mora da
ie i mantijasima poznata, da je
ratna industrija progutala skoro
20 miliona radnika, vojska u
opste preko pet miliona, kako mo-
ze ikoji kojem je pamet jos osta-
la u glavi, zamisliti da &c nakon
rata, kada &c Sc moratl otpustl-
tt milioni radnika IL ratne indus
trije il vojske, kada ce zbog to-
ga ,ulice besposlenih biti puni]e
no sto SUI ikada bile - samo bu-
dala iii ociti prevarant moze brb-
liati da &c tada radnicima bitl
pod kapitalizmom bolje!
Nisu to samo mantijasi koji go
wore q ruzicastiiom, kako tako,
rumenijom rak-ranom poslerat-
nog kapitalizma, jer je istog da-
ma. s. decembra, pred svojim rad
nicima slicno govorio poslodavac
Thomas J. Watson, predsednlk
International Business Machines
Corporation. Tai izrabljivac rece
svoiim izrabljenim najamnim rad
nicima: "Buduca generacija vide
&c vece najamnice kraee radne
safe koji &c Sc postici putem ge-
niialnosti stanovnistva koje &c l.
zumeti masinske alate sa koJlma
cemo mi raditi posredom spo-
sobnosti liudi zena koji &c ru-
koyati sa masinama i alatima ma
takav nacin sa kojim cemo postl-
ci bolje rezultate." Zbog toga mo-
ze i oval plutokrata kao pref
hodni mantijas upotrebiti termln
"revoluciju" kao sto su ga pred
ratni pseudokomunisti upotreo-
laval da bi time zaveli neoba-
vestene radnike, da bi Sc tako O.
sigurao opstanak vladavine prl-
vatne svojine koja je postala
smetnja svom daljnjem drustve-
nom napretku i koja preti sa svo-
Jim daljnim opstankom da &c ce-
10 drustvo gurnuti unazad. Napo-
kon, ovom plutokrati mozemo ka-
zati da je on stvari hteo reel
svojim radnicima; "Nepsi magar-
&c dok ne nikne nova trava"!
Ali mozda &c epilog ovog rata
biti stvarna revolucija, ne onak-
va kakvu su zagovarali pseudo