RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-05
hsle1ratni suI$Ci? III iZObi--
lie "A sve.

da kupi natrag proizvod cd $4,000
sa svojom najamnicom cd $500, to
lie odbor promasio da objasni.
priznaju intelektualno
bankrotstvo.
Da bi imali pojma kako kapita-
listi muce svoje svojino-svesne
O ovom problemu razmis-
Late o sledecoj izjavi Sir Ken
meth Lee-a, predstavnika u Sjedi-
nienim Drzavama "a Industrial
and Export Council" britanskog
odbora trgovine:
To je rat koji mas uci kako
mczemo ogromno ubrzati nasu
proizvodnju, elm smo u stanju
naci potrosaca, j potrosac Je
gladni bog rata, CHI je apetit
nezasitljiv. Sigurno nije preko
moci ljudske inteligencije da Sc
mole zamislit bog mira, koji &c
has uciti kako Como trositi pro-
izvoda mira. (New York Times,
Is. januara.)
Sir Kenneth sugerira da jedno
o suviscima moze biti
metod stamp plan"-a da Sc tako
dele agrikulturni p~roizvodi "bed-
nina" To sugeriranje je otkriva-
JUICE. Ono je priznanje da kapita-
liam ocekuje da &c siromasi biti
s mama u velikom broju; ono je
ispovest intelektualnog bankrot-
stva i sasvim nesposobnosti da Sc
resi- problem siromastva u sredini
izobilja.
U proslosti kapitalisti SUI Sc re-
savali velikog della proizvoda ra-
da putem izvoza ma stranim pija-
CANA. Ali place nisu bile dovolj-
no velike u mirno doba da usisu
suviske svih velikih nacija. Zais-
ia, saw obavesten svet INA, i kao
sto je Woodrow Wilson priznao .
Prvom Svetskom Ratu, da je oval
rat imao zametak u "vrucem, u.s.
pesnom trgovackom i Industrial
nom natjecanju." Ako ne bese do
voljno pijaca pre- no sto je posto-
lei rat zappqqceeto,, one sigurno nee e
.biti dovoljne kada &c Sc on dovr-
siti.
Svetski Rat je zapoceo golemi
program prosirenja u Sjedinjenim
Drzavama. Ali on je takodjer ubr-
gao industrijalnu ekspanziju i u
drugim zemljama, u zemljama ko-
je su prethodno bile place "a a
mericke espape. Statistic o rat.
moi ekspanziji Il nacijama JUNE
Amerike, i u takvim zemljama ka
sto su Kanada, Australia i 1ndi-
ia pokazuju zapanjeni porast. Ma
mesto da &c one ostati kao sto be.
hu pijaca "a americke suviske, O.
ne prete da &c postati konkuren'
ii Amerike. Jecajuci O ovom raz
vitku, magnat motora, Alfred ?
Sloan, rece u svom govoru pree
National Association of Manu-
facturers, 4! decembra:
....ratni napor je mnog'
ubrzao razvijanje industrijali
zovanja [stranih] pijaca koj'
SUI normalno pruzale zadovoljn
prilike americkim izvozima. Ia
kve place, sasvim iii delimic
no, izgubljene SUI "a lokaln'
manufakturiste iii "a sredstv;
koja su omiljena politickim ali
ansama.
Kako &c americko kapitalistick'
genie" da doceka owl pretnju
Gospodin Sloan podnasa svoje ere
senje":
America tehnika i kapita
Sc moraju sada izvesti u veco
kolicini ma mesto Etakozvan
potrosacke] stvari i posluge
mace, morace sledovati pad ma
Seq nacionalnog upliva prek
celog sveta.
Ocigledno, ma kojoj Sc stran
kapitalizam okrenuo u svojoj ocal
moi borbi "a opstanak, on pad;
dublje u blato svojih kontradikci
ia. Izvoznja takozvanih kapitalnil
stvari, kao sto preporucuje Sloan
bi ubrzala jos wise industrijaliza
ciju potencionalnih konkurenata
Ali, sada, to je start postovani ka
|pitalisticki obicai da naoruzav;
konkurente - "a trgovacku Dor