RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-28

Pile: Arnold Petersen.

Thorvald Staining bese vrio u
telovljenje "prakticnog socl]ailz'
ma" to jeste, u svom zivotu ! ra-
du. prema propisu j primeru, on
ie predstavljao "prakticni socija.
lixam," kojeg je skroz izneo ma
yidelo i kastigovao saradni ute
meIiitelj Marksistickog Socijaliz'
ma. Zapocevsi kao aktivni Clan
zanatskog junionizma (vrlo sic
no kao njegov kolega, onaJ drug'
pravljae cigara, Samuel Gompers),
on,ie ma brzo razvio politicku am
biciju, kojeg su besumnje inspi-
risali "uspesi"- njegovog nemac'
kog socijaldemokratskog brastva
Godine 1916. on je usao u kablnet
burzoasko-radikalne Wade Zahle-a,
a 1924. postigao je "vrhunac" ka-
da je postao neutrality-suspicious.
preuzimajuci ma Sc, u isto vreme,
nekoliko naknadnih ministarskih
zvanja. U ovoj meri on je verno
sluzio ~vladajucoj klasi Danske,
po~pustajuci u swim vaznim stvari-
ma u korist ~interesa tie klase, Ia
ko Sc drzao belege "socijaldemo-
kratije," sluzeci Socijalizmu kad-
kad samo sa recima.
Rodent kompromitac, polite
XII trgovac kitnjicar kao sto on
bese, nalazio Sc cesto u tesnac,
naigori tesnac bese besumnje O.
kupicaji Danske cd strane nacis-
ia. Da on bese covek cd Socijalis-
tickog ubedjenja, on bi radje po-
lozio, ostavku kao ministar-pred-
sednik nego da sluzi kao prednja
strana Hitlerizmu - Josie kako,
on ne bi ma prvom mestu nj pri-
milo tai Gin. Ma mesto toga (taj
tobozn5i Socijalista j sampion
radnickes klase) dozvolio je sebe
da- Sc upotrebi kae slit nacifika-
CHE Danske - bar toliko koliko
je, nacifikacija do danas razvije-
ma. Ali to je poglavlje koje Sc ne
nloxe opisati, jer sveatinjenice nj
su ma dohvatu. Naravno, Stau-
ming nije naginjao nacistima - on
i'll je jamaeno mrzio vatreno kao
sto i'll moze mrziti ma ko drugi.
Ali toliko jak beSe u MENU kom-
promitac, toliko bese on priyik-
nut da popusca pod pritiskom sa
visine da BIZ tako ocuvao dobitak
i polozaj Ca kasnijs besumnje j
svoju kozu), da je on nagonskl
kompromitovao - kompromitovao
je sa nacisticktm varvarizmom
kao sto je celog svog zivota kom.
promitovao sa kapitalizmom. On
lie u~savrseno ~ilustrovao Emerso'
novu krilaticu O kompromisu
"Svaki kompromis bese predaja
zahtevao je move t~raznje."
Bese Ii oval covek, onda ida
jica i renegat? Odgovor ma ove
mora biti kvolifikovan. U koliko.
je meri ON svesno i razumno us,
vojio Marksizam, u tolikoj mer.
on "a sigurno bese izdajica. AL
da Ii je on stvarno razumeo / in
teligentno usvojio revolucionar
nj princip Marksizma? U ovo mo-
zemo sumnjati. Sigurno je da on
nije usvojio Marxovu izreku;
"Radnicka klasa je revolucionar'
ma iii je nista," sem ako hocemo
da verujemo da je on smatrao
radnicku klasu kao "nista." Ste
je Wilhelm Liebknecht o kom-
promisu i kompromitacima re-
kao, moze sc direktno odnositi ma
Stauningaa. "Zlo kompromisa," re-
&c stariji Liebknecht, me sasto-
j Sc cd opasnosti formalne pro-
dale iii cd iskrivljenja partijskih
principa. ..Opasnost i koren
fla . leze u napuscanju, drza-
nju u. pozadini iii extraordinarily
osnove klasne borbe, jer ovo je
izbor celog modernog radnickog
pokreta. .. Ma ko promasio da
ovo shvati iii misli da je klasna
borba mrtva stvar, iii da Sc klas-
nj antagonizmi brisu, tai stoji
ma osnovi burzoaske filozofije...
Mi smc jaki samo kada sami sto-
jimo."
Sa svom niepovom fizickom