RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-05
DEVET GODINA GANGSTE-
RIZMA.

Navrsila Sc deveta godisnjica nacisticke
vladavine II Nemackoj. Nazad devet godina po-
| pc Sc gangster Hitler ma vlast. Posto je polozio
zakletvu da &c stititi konstituciju on je poceo da
je dere. Kao pecurke "a kisom, pocese sc dizati
jedan koncentracioni logor "a drugim, ali ne da
in odmah ~nestanu vec Sc oni dan danas tamo
ralaze, u kojima SUI smesteni da sc dozivotno
muce Il glavnome sinovi rada koji su imali sme-
losti da Sc protive gadnoj nacistickoj vlada-
vini.
Nakon sto SUI gangsteri uspeli da sa najpod-
lijim sredstvima potcine celu nemacku radnicku
klasu politicki kao i so su je vec zatekli eko-
nomski potcinjenom, oni Sc dadose ma osvajanje
tudjih zemalja. Medjuvremeno, razvijali SUI, to-
jest, terali SUI obespravljene radnike da proiz-
vode so brze ratni material, da je tako skoro
celia nemacka proizvodnja postala tvornica pax
la. Tia uzasna ratna masina Sc krenu 1889, i po-
kori skoro celu kontinentalnu Evropu. Oko AGO.
900. 900 stanovnika pate pod nacistickom cizmom.
Milioni, preko 10 miliona sinova rada padose u
krvi. Neizmerno bogatstvo je razruseno. l ia
nacisticka ratna masina jos jedi.
DOk Sc HdClStlCkl KdHSSleIl ne uiHesdse u
imperijalistieke interese "demokratija," dotle
liz usta poslednjih malo cusmo nepovoljnih gla-
.sova 0 gadnim nacistima. Dok je besni Hitler
ubijao g~njecio buntovne radnike, dotle su ME-
mu plutokrati "demokratija" odobravali j cak
sta wise su ga pomagali.
Poznato je sada skoro svakome da to behu
nemacki plutokrati koji sa svojim milionima
pomogose Hitleru swim postojecim glavnim
nacistima da Sc popnu ma vlast. Oni su to ja-
ma6no ucinili zbog svoje patriotske strasti, da
Sc ocuva Nemacka kao kapitalisticka nacija.
(Na prvom mestu uvodnicke strane u ovom
broju donosimo De Leonov clanak, koji nosi
naslov: "Pravi duh patriotizma." Upucujemo
nase cltaoce da ga ne samo procltaJu, nego da
ga i prostudiraju, jr &c II MENU videti maj
storsko marksisticko objasnjenje patriotizma u
opste, kao burzoaskog patriotizma.) Plutokra-
tia, tojest, krupna vladajuca burzoazija, zivi
cd tudjeg rada. Ona nemilosrdno izrabljuje
radnicku klasu. Zbog toga so je prva parazit-
ska ona &c Sc latiti svakih moguei sredstava da
bi Sc ocuvao sistem pod kojim ona moze nasta-
viii svojim parazitskim zivotom. l nemacka
plutokratija je sledila strast svog patriotizma,
koji je, kao sto De Leon rece Il pomenutom CLAN
ku. "kontradikcija u terminu." To je nateralo
Thyssena sa svojim ostalim drugovima pluto
kratima da svojim milionima pomognu gangs
tere da sc popnu ma presto da vladaju u ime
plutokratskog patriotizma. Dobro poznata je
stvar da je nacizam stalno udarao ma naciona-
liam i isticao ~velicinu burzoaske Nemacke.
Buduci da je plutokratija jedne zemlje
sustastveno iednaka plutokratiii drugih zema-
liza, zbog toga Sc me nj trebamo cuditi da je
svetska splutokratija u dust odobravala nema6-
koj plutokratiji kada je sudbinu svoje p~olitieke
vladavine predala gadnim nacistima, jer je sve
to u skladu So" odrzanjem vladavine privatne
svojine, parazitskog uzivanja ma racun tudjeg
rada - u skladu sa strascu burzoaskog patrio-
tizma. Ali buduci da je sve to tako, onda sleduje,
da &c i svaka plutokratija ma koje kapitalistic-
Ike zemlje sledovati stope nemacke plutokratije
i ma svojim politickim vladama popeti gangste-
re ako je ma to natera strast burzoaskog patrio-
tizma, tojest, strast odrzanja kapitalistickog il
rabljivackog sistema, a to u stvari jeste %sustina
burzoaskog patriotizma.
Sada Sc "demokratska' plutokratija jake
buni protiv nemacke plutokratije i meme gangs
terske vladavine. Ali ne zbog toga sto je sa MO
me ocuvala Nemacku kao kapitalisticku zemlju,
nego zbog toga sto ia gangsterska vlada ratuje
protiv imperijalistickih interesa "demokratske"
plutokratije. Da je Hitler mogao drzati, sa svo-
Jim uzasnim tlaeenjem radnicke klase, Nemae-
ku Il miru, mi hi danas slusali ma ma sve strane