RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-19

uredbom da zemlja ne hi pala opet u depresiju
milionite besposlice it'd. Glava tog odbora 20
We Sc Charles w.. Eliot. On je nazad nekoliko
dana odrzao govor u New Yorku, u kojem je
mnogo udarao u zicu progresa izricito rece,
mi Sc ne vraeamo nigde; mi idemo napred."
All on rece u svom govoru i sledece:
"Ljudi u Washingtonu govore, 'kada wiz
dajka zazvizdf sto znaci kada Sc dovrsi rat
- bice dosta vremena da mislimo o nacinu ka-
ko da snabdemo owe stvari [koje Eliot i ME
gov odbor naziva "Novi Zakonik Prava, "pra-
vo ma rad" "~postena uredba," "dovoljno hra-
ne, odela i stanarine," a O kojem cemo Sc dru-
gom prilikom pozabaviti]. Ali mozda i vi ina
te istu %potajnu sumnju koja meni dolazi ne
kada da nece biti zvizdanja ovoga puta." (Cr-
ma slova su naSa.) A da bi owl sumnju sto vi
Sc %objasnio u jedno tie isto vreme otkrio ne
hoticno veliku "demokratsku" tajnu, Eliot rece
poseti njujorskog City College-a.
"Rat Sc ne vodi kao sto Sc vodio 1918. W.
sta rata 1912. godine razvila Sc u totalni rat
periodom godina neki vele cd kada SUI Mus
soini i Hitler osvojili VAST" i dale rece, 81
to zaista moze biti da &c haos koji &c sledovati
pad Japanaca, n~acista i fasista biti skoro ne
raspoznavajuci Cd rata"
Gornjim Eliot presto misli da &c pobedo-
nosna "demokratska" vojska morati voditi BOZ
protiv "haoticnog' '~stanja, koje &c sledovati
pad nacizma. A kakvo moze biti to "haoticno"
stanie koje Sc nece razlikovati cd rata? Eliot
~jariacno predpostavlja borbu mase koja &c po-
kusati da u porazenim zemljama uspostavi svo-
ju vrstu vladavine. A kakva masa bi to bila?
Naravno, radnicka klasa. Drugim recima, us
resna pobuna radnicke klase, preteca pobeda
Proleterske Revolucije, u ocima Eliota sve to
jeste "haos" koji Sc nece raspoznati cd pravog
rata. A to znaci, da borba "demokratskog
kapitalizma "a "pravdu i slobodu," jeste vrlo
povrsne privremene prirode. Kada &c nesta-
ii nepriiatelja "demokratskog' imperijalizma,
tada &c poslednji otvoreno zauzeti svoju pravu
reakcionarnu p~oziciju. Tako mora biti, jer sva-
XII onaj, kao sto unapred rekosmo, koji brani
kapitalizam mora braniti reakciju, jer je kapi-
talizam saw reakcionaran. Ovoliko nam Ii i'm
plikaciji rece sam Eliot.
Ali ono sto planira kapitalisticka reakcija "a
"dobro" iii zlo, sve su to tex puki planovi. De
Leon jednom rece, da je kapitalisticka klasa
mocha ali nile svemocna, sto znaci da kapita-
ljsticki p~oliticari ma vrhu ~politicke vladavine,
kao nj oni koji drmaju sd ekonomskom vlada-
whom, ne mogu kontrolisati4 dogadjaje. Piuto-
krati.f hjihovi ipoliticari Sc prema NINA ose-
caju nemocni krecu Sc ~spontano kao vasi-
ona. Drugim recima, kao so ono neumrli Lin
oil, roSo HTo pikod niSapo yladao 60 dOpad1a-
iima, vee su oni sa mnom vladali." Zbog toga su
planovi burzoazije da Sc ona dozivotno odrzl
IL zivotu, tex puka njena leila, koja je vladala
So swim prethodnim propalim vlada iueim kla-
sama.
Ali ako sile reakcije ne mogu vladati sa
dogadjajima, isto atako su pred poslednjim ne
income sile revolucije. Ne moze jedna revoluci-
onarna organizacija, pa ma koliko su njeni
principi i taktika tatni, kao sto je ma primer,
Socijalistieka Radnicka Partja, kontrolisati do
gadjaje, %tojest, ona ne moze stvarati revoluci-
ju, vec poslednja sama dolazi.
Kada su sile reakcije i postojeee sile revo-
Lucille jednako bezpomocne sto Sc tice dogadja-
ia, onda Sc namece pitanje kakvi su izgledi po-
bede jedne iii druge strane i ma osnovu cega
Sc OdredJuJu ii iZgledi. Logika druStvenog raz-
vitka pokazuje svojim znacima da su izgledi "a
pobedu revolucije "a "a poraz reakcije. Da &c
Sc kapitalizam lacati svih mogucih sredstava
da Sc odrzi sto dale ma grbaci izmucenog CO.
vecanstva radnicke klase, tn gnusnu spo-
sobnost je on vec obilno pokazao. Nauka drus-
tvenog razvitka veil, da je tako radio svaki
prethodni propadajuci sistem drustvene VIA
davine. Otuda, sto Sc kapitalizam wise reakcio-
narniji pokazuje, to ne znaci da je on jaei, vec
Sc on laca vece nasilnosti jer je drustveno oro-
nuliji. Njegova "jakost' jeste "jakost' koja do