davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

je i organizuje svoje sile, te posto
je c%ivilizovani metod mirnog pro-
banja snaga napusten, pri ruci
bi Sc nalazila Moo proletarijata,
slobodna da pristupi zadnjem pri-
bezistu: da fizicki utre zemlju sa
varvarskom kapitalistickom kla-
son..
Ali najverovatnije je, da Sc po-
litickom izrazu l. w. w. nece da-
ii vremena "a pobedu ma glasac-
koj kutiji. Najverovatnije je da
&c nude kapitalizma naterati ME
ga pre- toga vremena ma neki ne
zakoniti Gin, koji &c hawaii OF
por. Izbice neki strajk; kapitalis-
ticka ~zverstva &c prouzrokovati
sirenje strajka; pored moralne, i
fizicka potpora &c poteci i cd dru-
9Th grana radnicke klase, koje
nisu neposredno pogodjene straj-
kom. Nastupice takvo stanje stva-
ri = ekonomsko, politicko, drus-
tveno atmosfersko - koje &c biti
slicno stanju stvari Cd 1902. go
dine, u vreme velikog ugljokopac-
kog strajka, iii onom cd 1894. 60
dine, u vreme pulmanskog strajka
Americke zeljeznicarske Junije.
Sta onda? Ishod &c tada zavisiti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

CHE time omogucava regrutova-
ME i organizovanje elementa fl
zicke sile, nuznog "a potkrepu re-
volucije S. l.. P. cini sve to -
ukljucujuci poslednje - cato,
sto zauzima stanoviste, koje drzi
vladajucu klasu uz civilizovani
metod mirnog ~probanja snaga.
Mozda &c S. L. P. pobediti ma
glasackoj kutiji i njeni glasovi
biti tacno izbrojani. U ovom slu-
cain bi sc S. L. P. smesta razisla;
politicka drzava bi bila ipso fac
to unistena; industrijalno i cell
shodno organizovan proletarijat
bi bez smetnje uzeo upravu mad
proizvodnim silama zemlje. Da Ii
je ovo nemoguce? Priznajemo, da
je tako sto veoma neverovatno.
V%erovatniji je slucaj, da S. L
P. pobedi ma glasackoj kutiji, ali
da dozivi poraz IL ruku izbornih
nadglednika iii otpor sa strane ka-
pitalisticke klase, - otpor, kak-
vom su pribegli juzni robovlasni-
ei u vreme Lincolnovog izbora. Z
takvom slucaju bi Sc S. L. P. ia
smesta pretvorila u svoju
ekonomsku organizaciju. Posto je
to telo imalo priliku da regrutu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

potpuno cd stepena razvitka - u
smislu kakvoee j broja - sto ga
1. W. w. Dude postigla. Ako Dude
postigla nuzan minimum, tada &c
Sc onaj klasni nagon proletarija-
ia, ma koji Marx upucuje s~ocija-
lista kao ma oslonac, a koji kapi-
talisticka klasa, preko svojih po-
rucnika u radnickom pokretu, Gu
va cd dodira socijalista, smesta
kristalizovati okolo toga nuznog
minimuma organizacije I. w. w
Radnicka klasa bi tada bila Or
ganski konsolidovana. DALI napo-
ri u smislu mirnog merenja sna-
ga bi tada bill ucinjeni suvisnim
kapitalistickim varvarstvom. Ka-
pitalizam bi bio smesta pociscen
ma stranu. Ali 20 ovo dokoncava-
ME kapitalizma, u slucaju pod
rasmatranjem, /. w. w. bi morala
dostici nuzan minimum savrsen-
silva u broju i kakvoci. A ovo bi
sa svOie strane zavisilO cd slO-
bode njenog prethodnog ~agitacio-
nog rada, 49, slobode, koju nikada
ne bi mogla uzivati, ak0 ne bi pO-
civala ma nacelu, kOje priznaje
civilizovani metod mirnOg prOba
ME snaga - politi6ku glasovnicu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

priznao nemacki ministar propa-
gande, Goebbels, kada je ma 20.
decembra svoj govDr prodkesto-
vac celoj naciji. Misao da je do
sac kraj zrtvovanja radnika "a
kapitaliste potpuno je odbacena.
Ogroman broj nemackih vojni-
ka je u b j e i unakazen -
Rusiji i Africi. Vrlo mali broj ne
mackih familija je izbegnuo cinje-
nicu da i'm je javljeno o smrti i
ranama njihovih oeeva i sinova.
Jos manji &c njihov broj to izbe-
ci IL buduce. Tolike su zivotne zrtve
podnesene koje Sc mogu merritt sa
svojom sposobnoscu da cede ma
ciju samo sa zrtvovanjem rada i
znoja domaceg stanovnistva.
Hladno, proracunato, nemacka
kapitalisticka klasa upotrebljava
cinjenicu da su gubitci podneseni
da bi Sc uzbudilo stanovnistvo jos
"a VEGA pozrtvovanja. zivoti SUI IL
gubljeni. Da Ii su oni uzalud IL
gubljeni? Tela su uzasno u%nakaze-
ma, Ear nece sakati, slepci i ne
mocni imati osvetnike? Radnici
rade necovecne safe, sa nepodno-
sIjivom brzinom, "a najamnicu
koja je nedovoljna da kupe pot
punu porciju hrane i odela. Ear
Sc ova po%zrtvovanja podnasaju
bez made naplacivanja otstete?
Opaka laskanja nemackih kapita-
lista kao sto Sc u glavnome culu
liz govora Herr Goebbelsa, nastav-
ljaju, pojacani jos opakije sa Ia
povednim zahtevima da Sc po-
zrtvovanja moraju podnasati, da
ona moraju biti VEGA, da Sc ona
moraju podnasati bez pomisli ma
njihov kraj.
Nemacki narod je vec dosad
predao sve stvari "a zastitu tela
- odela, krzme, cipele it'd. - ko-
like je god mogao podneti. Ovo Je
priznao Goebbels 20. decembra.
"Bez pitanja,' on je nastavio, "jos
Sc 20 kucama nalaze bezbrojne
stvari "a zimnu obskrbu gradjan-
skog stanovnistva, priznajemo da
i'll ne moze ono zrtvovati ali koje,
svakako, front potrebuje hes sum-
ME wise nego Otadzbina -. Dok-
lie god Sc i jedna stvar zim-
skog odela nalazi u Otazbini,
sve to mora lei ma front. ia znam
da takodjer i kod njihovih domo-
va individue nisu u stanju da pod
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08
NacistiGki gospodari ~zahtevaju
VEGA poxrtvovarja.

Strategicari PROFESSIONALS i a
maturne vrste tragaju "a sakri
venim uzrocima liza smaknuca
visokog casnika Won Brauchit.
scha kao vrhovnog k~omandanta
nemacke armije j uzimanja tie po-
zicije cd strane Adolfa Hitlera,
nemackog kapitalistickog ubice
broj jedan.
IL Stokholma dopisnik Ujedi-
Meme Prese javio je %. decembra
da Sc Won Brauchitsch "odlucno
protivio" potpunim pritiskom pro-
tiv Britanskih Ostrva, da Hitler
nije bio u stanju da nadje nj jed
nog generala koji je bio v~oljan da
print tn ~odgovornost te da je
zbog tie neprebrodivosti resio da
preuzme vrhovnu komandu. TAI
6opisnik podnasa "a potvrdu tog
objasnjena "visoki nemacki IL
vor," i p%redskazuje da "nemacki
militant krugovi sada oeekuju
mnogo wise ~razvratnije vodjenje
rata"
IL Londona Associated Press
javlja %. decembra "izvor koji
je cesto posedovao neobicnu liza
kulisa informaciju rece danas da
Firera Hitlerovo preuzimanje pu-
ne komande mad nemackom voj-
skom i novo kretanje Osovine po-
kazuiu da Sc Nemci spremaju "a
| ostri napad u blizini Sredozem-
nog Mora. Svrha toga bi bila. on
rece, da Sc spase kampanja Lii
bile i da Sc ~nadoknadi povlace-
ME il Rustic" Izvestaj Associated
Presse nastavlja, "koje kreta-
MEL je ocigledno u procesu stva-
ranja," i kojim Sc kretanjem "mo-
re prodreti kroz spaniju i Portu-
galiju, prodir kroz Tursku iii kroz
Suez iii oboje, iii n moze biti
sjedinjeni vazdusni i morski skok
ma Severnoj Africi il Grcke i
Italije, slican onome preduzet
protiv Krta."
Drugi su planovi nemaekih ka-
pitalista pouzdano otkriveni, uklju-
cujuci j potrebu da Sc neko ma
die ma kojeg &c Sc svaliti promasaj
nemacke armije da postigne CLAW
nu svrhu, unistenje ruske vojne
sile.
Same Sc "a jednu stvar "a 81
gurno Una. Nemacka kapitalistic-
ka klasa drzi nemaeku radnicku
klasu u tesnac. Ovu je einjenicu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

metnikom od civilizacije, a kao
prakticni rezultat toga, mesto da
pograbi oruzje, sto joj ga pruza
kapitalizam, ona dale kapitaliz-
mu oruzje protiv same sebe.
"Punjenje vedra" mora Sc ciniti
cd strane milijonitih masa. Agi-
tacija "a iskljucivu upotrebu sile
odseca krila agitaciji "a "punje-
ME vedra". Neizbezni rezultat
jeste, da agitacija mora da Sc izo-
paci u "zaveru".
A zavere Sc mogu praviti samo
u ogranicenim mestima, koja is
kljueuju mase - tockovi vreme-
ma okrecu Sc natrag Okupljanje
organizacije "a fizicku silu posta-
je nemoguce.
Politicka agitacija snabdeva re-
voluciju oruzjem, koje je neop-
hodno. Politicka agitacija omogu-
cava, da Sc revolucija propoveda
otvoreno i ucini pristupacnom mi
liionitim masama - bez kOjih Sc
ne mole napraviti "vedro', koje
ina da sc "puni''.
Ukratko, politicka agitacija, "a
jedno sa industrijalnom organiza-
cijom, koja je u stanju ida uzme
i drzi", iii da "podupre" politicki
pokret, iii da "puni vedro', stavlja
revoluciju II red sa civilizovanim
iii inteligentnim metodima: civil
lizovanim, jer pruzaju priliku "a
mirno resenje sporova; intelligent
MIN, jer ne pocivaju ma uravnju
fantasticne pretpostavke, da pra-
vo moze ikada pobediti bez sile,
koja da ga iznudi.
Razume Sc, politicka agitaciJa
ukliucuje isticanje izborne liste,
a ovo sa svoje strane uklJucu]e
"glasovnicu".
Doista, "glasovnica" moze bit
izgubijena. Neka je. Ali plodovl
politicke agitacije SUI neunistivi
Pod stitom te agitacije pravi sc
"vedro''. Konacni ishod moze 81
komotno ostaviti Ocu Vremenu.
Bee sumnje, ma RUIZ politickoe
pokreta ina mnogo bodljika. Nj
jedna ruza nije bez Min. Nije po'
trebno nabrajanje tin bodljika
sto bi protivnici politicke akci
je u 1. w. w. trebali da rade, da
hi pridobili svoje drugove radnl
Ike, koji gale %protivno glediste, n
je da Sc pustaju u suvisno ponav'
lianje tvrdnje, da je uzaludar
politicki pokret, kada je "vedro'
vec napravljeno, vec da pokazu
kako Sc "vedro' moze napravit
bez agitacije i prosvete, koju pc
litieki pokret stavlja u ruke re
volucije.
Glasovnica S. L. P. zahteva bez
uslovnu predaju kapitalistick'
klase Sledstveno, S. L. P. zagova
ra revoluciju, siri ucenje revolu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08
NOVOGODISNU DARAK RADNICKOJ
BORBI.
Swim Pretplatnicima "Radnidke Borbe".

Swim Pretplatnicima "Radnidke Borbe".
Sa ovim Sc iskreno pozivate da pruzite novcanu pomoc jedlnoJ
Revolucionarnoj Radnickoj Novini ma jugoslavenskom jezku RAD
NCKOJ BORBI. Da joj omogucite da dale siri radnicku prosvetu,
koja je cd neophodne nuznosti pod sadasnUm ozbiljnim prillkama.
Kapitalizam ide strmoglavice, koji preti da odvede drustvo u pro-
progresu. Sa svoIm nacinom proizvodnje raspodele, on je zapoceo
sa Drugim Svetskim RATION, u kome radno covecanstvo CINE !
proliva svoju krv, da hi Sc unapredili interest lopovske kapltaiis-
tickle klase. Otkuda doaze ratovi, besposEce sve druge nesrece, cd
koih strada radno coveeanstvo, samo SOCIJALST1cKA sTAMPA
nautno pravilno objasnjava, te uGi radnicku klasu kako mole postici
svoje oslobodjenje. Otuda je u interesus radnika da materijalnos po-
maxu RADNIcKU sTAMPU, tako da mole redovno nesmetano da
klasa ne mole postici svoje oslobodjenje.
Same RADNIcKA BORBA, ma jugoslavenskom jeziku, sHi. takvu
prosvetu. Zato Sc pozvste@ de- joj materijalno pomognete, jr niko
drugi joj neee pomoti.e
Ispunite adonji deosi i posaljte ga zajedno 8 vasim prilogon Ia
Nevosodisnji Daraks RADNIcKOJ BORBL.
P. S%LEPtEvIc,
sekretar Federacije.
Mr. Stepksxit,
3413;St. Clair Ave-,
Cleveland, Ohio.
DRAGr DRusE:
u prilozeneu a3aajsmA I'll - moi prneg "a Novosodisnji|
Dsu.a RADNTeKOL .BoRB1@ taks.d pnsoze Ina daljeasiriti -ma1ksis-
tixnx proswtu med juradnis ma aasegs jesika.a4
Drusarski tt pozdrav,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08
De Leon otpoIititkoj akciji.

Dole donosimo nebudik0 Cd
l0makas il cuvenee polemike
Daniela De Leona "a anarho-
sindikalistima il originalne /.
W. W., koja zagovarase In
dustrijalnu i polititku akciju,
q kojue su docnije anarhosindi-
kalisti odveli,u anarhisticke vo-
de, izbacivsi politicku stavku
IL njenih naGela i oslonivsi sc
samo ma "direktnu akciju" u
njenim raznim formama. Je-
dan cd De Leonovih suparnika
a ovoj polemici rece: da bi "a
Industrijalnu. Socijalisticku Or
ganizaciju "rasipanje meme e
nergije ma gradjenju i podrza-
vanju jedne politieke organiza-
CHE [kakva je S. Z. P.], koju
bi posle imala da 'podupire'
sauno da bi postala svesna ME-
ne nemoci, bilo kao kada covek
prelazi ma drugu stranu reke
da napuni svoje vedro, a moze
ga isto tako napuniti j ma ovoJ
strani". u delu donjeg De Leo
novog odgovora cesto Sc pomi-
ME ovo "vedro", pa citaoc uvek
treba da ina ma umu da ono
stoji "a Socijalisticku 1ndustrl-
ialnu Juniju. Uzgred receno,
danas su najvidjeniji cd neka-
danjih De Leonovih suparnika
u ovoj polemici u burzoaskom
logoru. Dale govori De Leon:
Vrednost "glasovnice" kao gra-
lievne sile ravna je null; vred-
cost "politieke agitacije" neizmer'
IA je.
Ne treba odbaciti sve ono, sto
ie kapitalizam doneo Takvo van
aalsko glediste morale bi takodje
i orijaski stroj moderne
proizvodnje.
Mediu dobrim stvarima, sto in
je kapitalizam zaveo, jeste i ide-
ia O mirnim metodima "a resava-
ME sporova.
u danima feudalizma, kada bi
ustali jedan protiv dru-
cog, proizvodnja bi zastala; rat
je imao rec.
Glavna poprista bitke pod kapi-
talizmom, bar unutrasnje bitke,
postal su sudovi, pored kojih pro-
nesmetano produzuje.
Ne menja stvar, sto su Sc su.
dovi izopacili iii %pristrasni pro-
tiv radnicke klase postai u Mi.
ma je dragulj civilizovanih il
mirnih metoda "a r%esavanje spo'
rova, ma koliko da su poslednj
ogrezli u sluzi.
Buduci da je kapitalizam jedar
napred ka socijalizmu, kat
sto svi socialist priznaju, to 81
ne moze izbeci cinjenica, da j
OF babica civilizovanim metodi
ma, ma kako glupava bila.
A sudski metod "a %resavanj'
sporova jeste jedno parce polite
kog metoda.
Organizacija, koja odbacuje o
val metod i organizuje Sc same
"a silu, proglasuje sauna sebe cd
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

u OWN sudbonosnim danima "a
covecanstvo, duznost je svakog
radnika j radnice da ozbiljno po-
svete v svoje sile - umne i fl
zicke - kako bi resili d~anasnje
probleme, sa kojima je drustvo
%suoceno, u najboljem Interest," "a
covecanstvo. Jedno treba da nam
je jasno: da niko SEN radnicke
klase ne mole uspesno resiti da-
nasnje drustvene probleme Ka-
pitalizam je dokazao Twin pri-
merom da on nije u stanju resiti
probleme, koji imaju da sc rese
i krene drustveni progress napred.
Druge klase u drustvu nema,
koja bi Sc mogla p%oduhvatiti da
resi- zamrsene i pod kapitalizmom
neresavajuce probleme, sem rad
nicke i kapitalisticke klase. A kao
sto smo rekli, kapitalisticka klasa
je nemocna da in resi-, te prema
tome, oval veliki drustveni posao
ostavljen je radnickoj klasi da ga
resi-. Ali sve dotle dok radnicka
klasa, kao klasa, nepojmi i shva-
ii svoju istorijsku misiju u drus-
tvenom razvitku. te dok ne pojmi
svoju moe i tn svoju moe ne stavi
u kalup organizacije, problemi &c
ostati nereseni- Bee nuzne svestl
valjane organizacije, organiza.
CHE koja %odgovara politickim
ekonomskim uslovima date zemlje,
svaki pokusaj ma strani radnicke
klase da uzme sudbinu drustva u
svoje ruke, odvesce je anarhiju
j poraz.
cato je S. L. P. svesna einjeni-
&c, kada kaze: Da radniGka klasa
izvrsi svoje oslobodjenje, ona mo-
ra biti svesna svoje zadace; ona
Sc mora Marksisticki prosvetiti i
DeLeonisticki organiZovati - ma
politiekom i ekonomsksm polju.
Same ma oval naGin ona &c moti
| postici svoie ekonomsko oslobodje-
ME; samo ma oval nacin, ona &c
moci obaviti istorijsku misiju u
drustvu i izbaviti covecanstvo
ispod kapitalistiekih muka i pat
ria.
Kakva je duznost clanova SIM
aticaraS S. L. P. u danasnjim
mracnim i ocajnim danima? ka-
ko da oni svojim duznostima mai
botje odgovore? Trebaju Ii da sc
oni podadu o~eajanju; da CUBE ma
du u svoju ideju, Il bolju j svetlij1
buduenost it'd. it'd? Daleko cd to-
ga.
Neki ljudi koji povrsno posma-
traiu drustvene sile CUBE nadu u
bolji zivot; sve i'm je crno i gleda-
ju kraj drustvenom progresu. Ali
ovako ne gledaju ljudi zene, koji
su Sc napajali Socijalisticke Una
nosti. Oni d%rukcijim ocima gleda-
il ma danaSnji razvitak. Oni INA
iu da kad iednom drustveni pore
dak dodje kraju, kada obavi .vo-
ju istorijsku misiju, da on neiz-
bezno mora vuci drustvo natrag.
Ali ovo ne znaci kraj drustvu i
drustvenom progresu, jer move
drustvene sile, i ako nisu sc dotle
razvile da gurnu start ~istroseni po-
redak u grob, ali one ma tome ra-
de, podrivajuci temelj starom po-
retku i organizujuci svoje sile, da
njegovo mesto zauzmu. Jest, sile
novog poretka rade danju i nocu
- neprestano rade, - da povrsni
posmatraoci ne mogu da primete.
Pod ovakvim okolnostima nasi
clanovi i simpaticari trebaju da
spremaju i usavrsavaju svoje spo-
sobnosti, naoruzavajuei Sc Mark
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. znanoscu.
Jer situacije moze brze da Sc IL
meni, nego sto sami ocekujemo i
nastupi situacija slicna onoj cd
1917. godine U takvoj iii slienoj
situaciji svaki mas clan treba da
- ~ororr;L o~;%o&or nroIoroS ;
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08
kroz Partiju i Federaciju.

ne proleterske mase okupiti oho
sebe stvoriti takvu organizova-
nu silu, - politicku i"ehenomsAu
organizaciju radnicke- klase - da
&c kapitalisticka klasa biti nemoc-
ma da dade otpora radnitkoj kla-
81, kada V poduzme akciju uzi-
mania, drzanja i kretanja zemalj-
skin industrial u korist sebe, u ko-
rist drustva.
Nasi clanovi i simpaticari maj
bolje &c Sc spremiti "a tai odlucu-
juci momenta, ako redovne budu
posecivali nase skole. Kroz nase
skole nasi &c Sc clanovi spremiti
"a dobre govornike, predayate, a.
gitatore i pisce. Nijedan mas O.
granak ne bi trebao biti bez skol-
skin casova i predavanja. u owe a
Sc skole treba uvuci ne Same sye
nase clanove, nego i sve nase SIM
paticare. Ako su oni danas SIM
paticari, oni &c sutra iii prekosu-
ira postati nasi ~clanovi. A kada
postanu nasi clanovi, oni trebaiu
da uzmu aktivna ucesca swim
nasim observation-disclosures ra-
dovima. Jer, kao sto sme rehli,
vreme &c doci kada &c Sc cd Ia
traziti da govorimo, agitujemo or
ga~nizujemo, pisemo it'd. it'd.
Danas ie jedinstvena priika "a
spotgotovIjavanje nash clanova "a
dolazetu ~situaciju, koju mi ne
smemo nj pod kojim uslovima Ia
nemariti. Ako zanemarimo j olako
ovo pitanje uzmemo, rem &c a
kazniti i savest &c mas mutiti. Ne
dozvolimo jedno nj drugo, nego Sc
tako spremajmo da nase napore,
mas trud buducnost nagradi -
budutnost Industrijalne Republic
Ike Rada!
Neophodno ie nuzno drzati stall
nu vezu S nasim simpatitarima i
ostalim radnicima, kod kojih n
do sada odlazili s nasom neVincm
j literaturom. Pozivati III ma nase
skole, predavanja, skupstine i We
Gerinke. Mas prosvetno-agitacioni
rad treba da teee svojim tokom,
pod okolnostima koliko je to mo-
guce.
Velicanstven primer pruza "a
ovakav rad, mas vredni j odusev-
ljeni "a mas rad, drug Oh. kutan
il st. Louis, Mo. KoIiko ie en- o.
bisao radnika "a poslednja diva
meseca, naibolje Sc vidi IL proda-
tih kalendara ! move brosure, koje
ie on porucio i prodao. Do danas
je mas drug Kucan poruGio 1876 pri-
meraka naseg ovogodisnjeg ka-
lendara i 70 p~rimeraka move bro
sure, Svetski Rat Sovjetska Ru-
80 H,-~ -oJc~o y1-nTn L Ozqfl .
velieanstven primer nasin estalim
Glanovima.
Kada bi ostali nasi Glancvi pro-
seeno prodali ~kalendara i.hnjisa,
koliko je prodao drug Kuean, ia
da Sc ne bi nijedan primerak ka-
lendara niti move brosure nala-
zio u Centralnom Uredu
S OWN mi ne mislino reel da
nasi ostali clanovi nisu ahtiVni.
Daleko cd toga. Svi su nasi tla-
novi kao pravilo aktivni, -razume
Sc. neki mamie, a neki wise. A}rkada
ie u pitanju neka kampanja;;-k ao
sto SUI kalendari j sliGno. onaa je
mas drug Ku6an medju pryinna.
No posto smo ma ovom pitanJu,
pitanju kalendara, zelime' usinitl
jedan APPEL ma sve nase Ogfaake.
clanove i simpaticare, butuei da
imamo ovde jos jednu izvesnH ko-
licinu k~alendara, da uGine. pesled-
ME napore i svi po neholsae pri-
meraka poruce, tako das ,rAam-
panju uspesno privedeme hfaju.
Dakle, napred s porudsbiaanas IA
kalendar jer
KAPITALIZAM Sc NORA
RAZORITI!
p 8.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08
Sociialisticki Radnicki kalendar
"a 1912 gOdinu.

"a 192 gOdlnu.
LaSao je Il sampe SocUaishci RadnHi Kakndar "a godnu 1912 vogodsnu kaeMnr
opt nadunjuje se nMe ranUe kdendae. sadoi Sc cd 1876 s1anca.T SUI nog cann Cd ma
shp Maca, ko cd De coma dugnT u je par zgdnih prpoveaa. lma wise odaoramh pea
ma, mudnh ETeka p%ahca.U MENU je m rs savemnih sh i kartuna
Nsac tascka pubfka &c bh narcotic adnlena oyogMBnWm socjaiaIAim RadnNkm
Kaendarom. Ngde Sc ne mole tAa knIgaFd obi "a mau4 gtu cd 35 cet, nu Sc Hp kS
lendarn aeg jeka mole eli daLa poredi g nam. Buduaj e Kahdara ar szone to so IL
hiu u oganEenomb nu pnnHaka.K u zee inad owl pui bogato opremDen knuW' ne
ka odmah psIu pNudzdnu skpa sa nocamn ma:
KNJzARA RADNICKE BORBE
3413Stu Clair Ave. ~ =: Cleveland. Ohio.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

Naivcina je dobra duSa;s ke5w~je
lake -navuci ma tanak led.
- Chapman.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

Neka laz i zlo j pokva seneat
strepe, jer jos izmedju njsh~f~ne-
ba krstari soko Istine, u svejoi
vecitoj pozi, j s~trelja III esvetAit-
kim okom svojim. - LewsIk
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

Ko je to sto goveri o pofasa?
ia VAN kazem da je stvaf kae- sto
je nasa VEGA no sto je p~orazrHeze
znati; to je sila mad siEamas -
Francis Adams.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08

Glasovnica S. l.. P. zahteva bez-
uslovnu predaju kapitalisticke
klase Sledstveno, S. L. P. zagova-
"a revoluciju, siri %ucenje revolu-
Evening star., 1942-06-14
Dude Ranches Found
In Wide Variety
OF Settings

The modern dude ranch setting,
with its resort facilities. is a far cry
from the lone-horn cattle ranges
and foothill country of the West
which pioneered the dude idea
Overalls. a gay shirt, high heel
boots. a 10-gallon hat have given
way. at some of the ranches. to
11ore formal dress, but few have lost
the old-time tang Of the real West.
Pacific Coast duce ranches. which
have long been near neighbor to
the cowboy country, offer many
appeals. California ranches on the
Mother Lode feature the ghost
town settings of '49. Spectacular
scenes with a colorful enchantment
lure dudes to the Furnace Greek in
Death Valley with dude ranches
edeing the Mojave Desert. In Ore
con are the wilderness ranches III
primitive mountain fastness and on
the shore of mountain lakes. WASH
ington's dude ranches becKon from
the mountain crests to the rolIlng
wl-eat lands.
Edging a circle around Yellow
stone National Park are rancneS
rejecting the time-honored dudes
of Montana. wyoming and 1oaho
In the Southwest, ranches in the
mountains flourish in summer, and
down Mexico way, south of the
border, dudes find nightly dances
of Old Mexico in moonlight set
ting of song and guitar.
If vacation respites prove too
short for Western journeys, the
recreation seeker can find the dude
ranch idea effectively reproduced in
New York State-even in New Jer-
sey.
Evening star., 1942-06-14
National Parks on Flexible Basis
Vast Wonderlands to Open
With Curtailed Service
Wartime Policy Permits Increased
Facilities Should Cr0wds Warrant

Americans still visiting their national parks although
Of what Conditions affecting
continually changing need adapting all civilian
activities winning Of National
operating flexible that will adapt it
Evening star., 1942-06-14
Ferry Schedule
Is Under Study

ANNAPOLIS, Nd, June 13.-Be-
cause Of the acute gasoline and tire
situation, there will be no imme-
diate change in the Chesapeake Bay
ferry systems scheduled trips, now
operating on a winter schedule, at
least before the latter part Of June.
Wartime restrictions may cause
traffic on the State e-owned ferry to
decrease. Anticipating further de-
crease in all classifications Of traf-
fic, the State Roads Commission has
decided to study the trafnc condi-
tions on the ferry for the first IS
days of June. Trafic transported
during this period will determine
the summer operations Of the ferry
system.
All equipment Of the Chesapeake
Bay ferry system is in excellent con-
dition and ready to operate as ade-
quate service as trafnc demands.