RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23
zakon 0 revo|ucionarnOi
%postupnOSti.
Daniel De Leon.

SOclJaIlSta nlJe kao Pile y pIici'
koje, tex sto je izaslo il jajeta
ga ljuskom cd jajeta jos ma svo-
Jim ledjima, pogledalo svet oko
sebe i reklo: "Kakve su sada,
takve SUI stvari uvek bile j takve
&c biti." Socijalista, pa imao TAX
We ljuske ma ledjima iii ne, INA
da stvari, kakve su sada, nisu u
vek takve bile; i INA da one niece
nj takve ostati "a vecita vremena.
S~ocijalista Sc osvrce natrag ma
istoriju i nalazi "stvari" koje SUI,
daleko cd toga da budu u mirnom
stanju,( stanju stalnog ra%vnotezJa,
%potresane silnim prevratima, /
on sasvim tacno zakljucuje da
kraja jos nema.
S%ocijalista zagleda ispod uzbr-
kane povrsine tie uzrujane mase,
i pronalazi da tn nije rec samo
o metezu i zbrci. On otkriva da
Sc tn nalazi postupnost tacno o.
belezenih drustvenih promena, cd
kojih su mnoge postojale j minu-
le mnogo pre- njegovih dana, ma
sledjene drugim, koje su iscezle
takodje pre-. no sto Sc on rodio,
da ucine mesta onom drustvenom
poretku pod kojim on sada zivi.
Socijalista zagleda jos blize j
uvidja u OWN drustvenim izme-
mama ne samo postupnost, vec !
jednu povorku (%progresiju) revo-
lucia. I on shvata da ovde po
sredi nije "talas koji Sc nize "a
talasom", vec stalan ~razvoj.
Sa malo wise izostrenim oeima,
s~ocijalista otkriva delatnu moe Il
svakom cd ovih nastupnih pre-
vrata. l nalazi da je svaki cd ovih
prevrata obelezen padom j uniste-
MEM jednog gcspodareeeg stale
Ia, izvedenim cd strane jednog
potcinjenog staleza, koji Sc, s
druge strane, razvija j zaseda ma
ledja nekog novog poteinjenog
staleza, koji, opet u svoje vreme,
%zamenjuje svoje ugnjetaee; j ia
ko dale.
Konacno, ~naoruzan ~kljucevima,
koji ma daju ova ispitivanja, So
cijalista ispituje tajnu silu, koja
Sc nalazi u j koja izvodi owl po-
vorku revolucija. To je zakon pri-
vrednog razvica. Svaki gospoda-
reel stalez predstavlja neki tao
no odredjeni privredni poredak,
ekonomski sistem, koji Sc izlegao
IL poretka propalog pred MIN.
Rusenje jednog gospodareceg sta
leza znaci pad njegovog privred-
nog poretka. Kada je istrosen
~privredni poredak jednog staleza,
kada ga potkopa privredni pore
OAK koji Sc nalazi u utrobi tada
potcinjenog staleza, tai stalez ba-
ca Sc ma stranu. Pad postojeeeg
drustvenog i %privrednog staleza
zavisi. cd zrelosti %privrednog po-
retka, koji dolazi odmah "a MIN
da ga zameni; a izvrsilac tin CT
nova u drustvenom razvicu je
poteinjeni stalez, CHI staleski in
teresi zahtevaju novi poredak,
tai stalez tada uzima u svoje ru-
Ike drzavne uzde.
Jedna slika ojasnice v ovo. A
ko Sc ne vratimo dalje do ma kme-
tovski poredak (feudalni sistem),
vidicemo da je tai poredak poceo
opadati u istoj meri u koliko je
- odgajen do moci pod zastitom
samoga feudalizma - rastao !
jacao novi privredni poredak, ko-
il ie bio u stanju da potkopa feu-
dalni poredak i u svoju zavisnost
dovede i same feudalne gospoda-
re. Feudalno gospodarstvo poei-
valo je ma zemlji. NJ u prkos to-
ga, u krilu potcinjenog staleza -
burzoaziie, iii buduceg kapitalis-
tiekog staleza - podigao Sc novi,
kapitalisticki poredak, koji poei-
va ma k~apitalu, %postepeno podri-
vajuci temelje gospodareceg sta
leza, dok nije dosao dan kada ga
je novi ~privredni poredak, rail-
lit cd njegovog, uhvatio "a grk-
liam. Onda je doslo posrtanje; "a
MIN je dosla borba; i kapitalis-
-