RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-02
|novo padne krevet sa neizlecl-

| CeCVrLa pfepOFuka Je ZdlSId poo
mislena. Prosli rat je razvio ce-
licnu industriju diva puta wise no
sto je mogla nakon rata svoja po-
duzeca urotrebiti "a posleratnu
pijacu. Oval rat ne samo razviJa
prekomerno "a posleratnu potre-
bu celicnu industriju, n e g 0
| automobiIsku, avijonsku it'd, -
samo "a jednu godinu blizu diva
naest milijardi dolara Sc potrosi-
10 ma gradjevini novih poduzeca
ovoj zemlji. Sada, nakon rata,
kada &c Sc ocevidno smanjiti pi-
jaca ia kome &c potrebovati ia
nova poduzeca kada korporacije
nece moci drzati u kretanju svo-
ia sopstvena poduzeca! Ova plu-
tokratska preporuka je zaista de-
tinjska, ali oni jesu sinovi ka-
pitalizma koji Sc nalazi u drugom
detinjstvu!
Peta preporuka je vrlo "brats-
ka"! Sa njom krupna industrial
veil vladi: "Pusti sitne industrije
da propadnu jer su mama ma smet-
nil" Mi "a sitne proizvodjace ne
mamo nj jednu suzu da prolijemo.
Oni. su smrtni neprijatelji rad
nickog oslobodjenja kao sto su j
krupni kapitalisti, i oni Sc poda-
ju idejama domaceg nacizma kao
sto nam to posvedoci podizanje
gangstera 1taliji i Nemaekoj.
Ali ovom traznjom Sc vidi drskost
krupnih kapitalista koji bez boja-
ri otvoreno traze unistenje sitnih
proizvodjaca. A kao mera protiv
vece besposlice ovo je kao kada
bi neki ludak levao gas ma vatri
misleci da je voda, jer sa uniste-
MEM ostataka sitne proizvodnje
| jos wise &c Sc povecati radnicka
klasa. Kao sto Sc jasno moze vi
deti, ova deveta preporuka je lu-
dja cd svih prethodnih plutokrat-
skin mera "a spreeavanje posle-
ratne "depresije."
Kapitalizam je davno svoju is
torijsku misiju izvrsio. On je raz-
vic industriju radnicku klasu
koja je stanju da bez kapitalis-
ticke pomoci upravlja sa svom
zemajskom proizvodnjom. Buduci
| da je sa tim procesom kapitali-
zam skoro cello stanovnistvo pref
vorio proletarijat, buduci da
proleter prima samo jednu sesti-
| nu Cd svoga proizvoda, domaca
pijaca kapitalisticke klase Sc sma
| njila, a to znaci da Sc svetska
pijaca smanjila, jer svaka donna
ca pijaca je delimicno "a stranu
zemlju svetska pijaca. Pod takvim
stanjem i najpametniji branioc
kapitalizma POSTAGE ludak, jer Sc
kapitalizam ne moze nj braniti nj
| ii spasti cd konacne propasti. Svi
njegovi spasavaoci su osudjeni ma
neuspeh. To nam dokazase saml
oni kada Sc borise deset godina
lutte besposlice da spase kapita-
liam preko svih tih silnih ma
pora oni nisu uspeli da ga uspra-
We dok ludi Hitler nije zapoceo da
mu krv pusca krajem augusta 49,
80. sada kapitalizam stoji do ne
kle uspravno jer il MEGA kulja
more krvi. Kada &c Sc ia velika
rama zpusiti drugim primirjem
MEGA &c uhvatiti takvi smrtni gr-
cevi da mu nece nj najradikalnija
reformisticka spricanja pomoci.
Karl Marx i drugi Socijalisticki
gorostasi su davno predvideli ma
osnovu osnovnih cinjenica da ka-
pitalizma nece vecito ziveti, da je
on tex jedna bivsa vazna sada
skroz nepotrebna stetna prolaz-
ma pojava; da on mora zbog svoJe
prolazne prirode umreti drugom
umesnijem drustvenom uredjenJn
svoje mesto dati, da ono skla-
du sa ljudskim napredkom j civil
lizacijom krece drustvo ka novim
visinama. Sada nije pitanje zas-
to on nije jos umreo, jer je pro-
padajuci drustveni poredak takve
prirode da Sc mora jos dok Sc mi
&c, skladu sa resenjem vecine
| stanovnistva, silom gurnuti u
prob. Drupim recima, grobar ka-