RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-01

ca, -bankara mesetara, kojima je jos uvijek
glavna najpfeGa svrha - protiv. MI bi mo
iii urednistvo HI. S. da nam pokaze onaj me
prilican" procenat kapitalisticlih korporacija
kojima nije "jos uyijek najprecas svrha - pro-
fit'!l. Ali, nj profit nije posto je negda bio,
jer sto Sc wise akumulira to stupnjevi prihod-
nog poreza wise rastu j izgleda, da je ovo ba-
rem sto Sc owe zemlje tice, tex poeetak."
Istina je da su danas veci opsti porezi no
sto su ikada bill Istina je da Sc kroje zakoni
"a vece poreze. sto znaci da &c kapitalisti pla-
cati veci deo prihoda "a poreze. Ali mnoge
korporacije, usuprot tome sto su mInule pos
lovne godine platile preko diva puta veei porez,
dokazuju da su podarile vece dividende, profi-
te, posednicima deonica, dok neke pokazuju da
i'm je profit bio "a nekoliko stotina procenata
veci. Ali owe cinjenice nj malo ne smetaju
rednistvu H. S. da tvrdi: "Nije profit posto je
negda bio," tojest nije velk! A ako eitaoc
sumnja nasu tvrdnju da mnoge korporacije
ipak rokazuju vece ciste profile, neka on o.
brati proslom pretproslim brojevima RAD
NIcKE BORBE tamo &c naei izvestaje kor-
poracja O svoim vecim profitima
Pre- no sto pokusamo da dokazemo i da
korporacije ne daju nj jedan cenat svojim po
sednicima maine profita, da saw dohodak da-
ju drzavi maine poreza da to nj posto ne zna-
ci manji profit, tojest, manji "vsak vrednosti'
sto Sc stvarnosti radnicke klase tice, mi ze
limo da iznesemo jos jedan citat il istog uvod-
nika H. s., koji glasi:
"Razumije Sc, ovo [povecanie porezal bo-
jalnog gledsta ovo je razvoj koji svom ko-
nacnom ucinku ne moze da ne koristi veli
koj vetini pucanstva, koje je bogatstvo uvjek
stvarala, nikad ga nije uzvala.' | dalje We
Ii, "Taj ce ucinak biti narcotic konstruktivan,
ako konac rata donese izviesne napredne So
cijalno-ekonomske promjene, kao sto in pro-
celnci Ujedinjen Naroda obecaju kao sto Sc
vecina ljud nada da hoce" Posto je to ured-
nistvo postavilo takav premis ono trijumfalno
zakljucuje uvodnik sa ovim: "Rat ina mnogo
zih strana, ali uz sve nevolje, uz sva za ovo
ekonomsko izjednaeavanje pucanstvu svie-
ia moze Sc logicnim zakljuckom nazvati njego-
vom dobrom stranom"
Ako VEGA najamnica znaci manji profit to
niposto ne iskljucuje drugu silu koja moze u
ticati ma smanjivanje eistog profita. Drugim
recima, pa da posednic deonica he dobiju nj
malo profita to ne znaci da &c to stanje biti
pogodno "a radnike Ako drzava oduzimlje We
ci porez cd "viska vrednosti' kojeg kapitalisti
kradu Cd radnika, to ne znaci da &c Sc ii 20
rezi upotrebti "a unapredjenje radnikovog
stanja, jer bi Sc to kosilo sa svrhom zbog ko-
je drzava opstoji, imeno, kao klasna vladavi-
ma, ona mora da sluzi interesima postojeGeg
sstema, kapitalizma, koji ne moze trpeti bo-
lie stane radnika jer on moze ziveti samo ako
in sto wise izrabliuje Ako kapitalist "a vreme
krize nisu stanju da unovce ukradeni visak
vrednosti to nj malo ne godi radnicima Dru-
gim recima, kada kaptalista cd radnika ukra-
de toiki i toiki "visak vrednosti' ne tice Sc
radnika sta &c mime radti lopov kapitalista.
Razume se da kapitalisti ne vole kada i'm
Sc smanje profit pa iako Sc to radi u interesu
odrzavanja njihovog omlien0g rabliivackog
sistema. Oni rade rukama nogama da svaki
momentalni gubitak povrate kako su u sta
nju mnoge korporaciie da pokazu jos vec pro-
fit nakon sto placaju drzavi diva puta veci po-
rez cd prethodnih godina? Sada treba da ie i
malom detetu poznato da su to kapitalisti IL
stanju to postiti samo sa vecim zrabljivanjem
radnika, jer su poslednji ii koii stvaraju svo
druStveno bogatstvo. y koliko &c drzava uda-
ratl vece poreze, Il toliko ce kapitalisti poku-
sati sve wise izrabljvati radnike A da oni ovo
postignu sa sto mamie pobune radnika IL tome
ce in pomoci drzava zajedno sa fekerin1a pos
tojeclh junija. Tako vidimo da veci porez ma
profile he znac kako to urednistvo H. S. lazno
tvrdi, bolie stanje ladnika.
Ali ne treba Sc bojati da 6e drzava do