davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
KroZ kapitalisticku Ameriku


Zloglasni professionally Strajkolomac, P. [. Bergoff, koji je "a
35 godina upravljao "a najsirom strajkolomskom organizacijom owe
zemlje. pre- nekog vremena je uhapsen u New Yorku zbog toga so
XII dan je osudjen da plati gIobu Cd $4,000. Njegov ga je advokat
branio hvaleci ga ko coveka "dobrog' karaktera ida. jamaGno do
barr karakter kao so je njegov.) veleci da moze dobiti svedoCan-
silva sa svih krajeva owe zenlje o njegovom "dobrom" karakteru.
Jamacno je da bi in dobio. jer Sc mnoge putokratske korporacije
secaju da in je tai gnusni strajkolomac kao verno pseto sluzio. Sam
poslom Bergoff prouzrokovao "prilcno krvoproite.'
Ali zasto sada hapsti kaznjayati profesionalne strajkolomce
kada su oni bill jedva docekani do nazad par godna? Ma prvom me-
stu, fekeri CIO AFL, Murray Green, obecali su kapitaHstickoi
klasi da njihovo Glanstvo nece strajkovati dok traje rat. Otuda e ne
ocekuje da &c bhi tako veikih Strajkova. Ma drugom mestu, iao
trebno da profesionalne strajkolomske organizacije snabdevaju pos
lodavce sa strajkdomcima, jer 81 tai gnusni posao preko sebe pre-
uzeli fekeri postojecih junja. Tako su fekeri A. F. L. popretil
strajkujuGim tkacina Il New Bedford, Mass. ako st ne povrate ma
poslove bie zamenjeni sa "zakontim' strajkolomcima, koji &c ske-
bovati sa junijskom clanskom knjizicom u dzepu! (Vidi uvodnik Ne
leko probna6nije "a poIodavce, samo So ono mole bti Cd vno
kratkog veka.
Kada su fekeri preuzei ma So otvoreno strajkolomsku funkciju,
ona &c i'll wise nego ista dosad pred radnike otvorenije prikazivati
da su ono so u stvari jesu - slugani kapnala neprijatelji rada.
A kada radnici to jednom jasno primete tada &c bHi pocetak raspa-
ALL - podizanja najvece tvrdjave Socijalizma Socijalsticke
Industriialne Junije. A sa padom fekerske citadele, bez njene potpo-
re, kao kuca cd karata stropostacs Sc GEO kapitaIizam.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
Balkanski radni narOd nece rat.

4 Prema jednom dopisniku ovdasnjh burzoaskih novina, Max Har-
Ielsonu, koji je PROVED IA meseci ma Balkanu, objava rata Madzars-
,kj, Rumuniji Bugarskoj cd strane sjedinjenih Drzava "besumnje
.je dosla ko udarac vecini naroda ovih zemalja." On dalje veil da
je "opsta istina da owl narodi nsu odobrii akciju svojih vada ka-
da 81 one objavile rat Sjedinjenim Drzavama nadai su S da Sic
dinjene Drzave nGe odgovoriti sa objavom rata
Istina je da radni narod balkanskih drzava ne zi rat sa Sic
dinjenim Drzavama - on ne zeli rat sa nikojom zemljom. On u stva-
ri mrzi rat, kao so ga svaka normalna osoba il dubine svoje duse
mora mrzhi. Zbog toga, kada je kapitalisticka zemlja zbog svojih
imperijalistekih interesa prishjena da objavi rat ona je prinudjena
da vara obmanjuje svoj radni narod da bi ga umirila ako ne cd
NAH predobia "a rat. Takav slucaj bese, prema izjavi dopisnik nju-
jorskog Timesa u Londonu, Walter F. Leysmitha, sa Brtanijom.
On veil da su britanske burzoaske novine stalno obmanjivale radni
narod covered mu, da Nemacka nema novaca, da &c s nemacki ma
rod elm rat pocne odmah protiv Hitlera pobuniti, da ST nacistcki
tenkovi napravljeni cd kartuna, da nacisticki vojnici dobivaju cizme
koje. nece trajati sest sti marsiranja, it'd. Naravno je da su britans-
Xxi radnci sada me pre- malo ljutti" da krve tie burzoaske novine
zbog toga so SUI iii obmanjivai, .Gr sada vide da su sve tie izjave
burzoaskih novina daleko cd istine.
Da je radni narod "a rat nj jedna ratujuca zemlja ne bi bha
primorana da Sc laca sredstava pristine vojne sluzbe, vec bi radnici
jurii u dobrovojce. A da je do radnog naroda, nikada ne bi doslo
do krvoprolca. U stvari nj kapitalist6ka kasa ne wolf rat. Ali on
dolazi protv wolfe celog coveeanstva. Narodi Sc kolju, milioni GNU
= pustos la se strane. l to sve zbog toga sto sd svetom vlada ka-
ptaizam, posednji predstavnik vladavine privatne svojine.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
Prosirenje "nezakonitih" straikova.

IL Sullivan, Ind, javljaju 6. juna da su radnici uglokopacke
industrije, koi upravljaju sa elektri6nim svrdima koji zapalju-
jul eksplozive, reIi da nastave sa svojim (wildcatD "nezakonitim'
strajkovanjem. Owl radnici su ma strajku cd %. maja. Uzok nIho-
vog negodovanja jeste bezobrazni postupak poslodavaca. Ma svom
sastanku cd reGenog datuma oni su izjavili da jos nisu dobili po-
visicu cd doc ma dan usuprot tome so je isu preporutio vladin "po-
mrivac.' Znacajno je zabeleziti da nj jedan zvanicnik distrikta u
nied Mine Workers, koi su iii peeeni fekeri iii potenciona1ni fe-
kerr, nje bio pozvan da prisustvuje tom zasedanju, dok 81 radnici
ugjokopaci istom prisustvovali dobii su pravo da glasaju. Sretan
&c bti dan kada &c celia radnicka klasa sazvati zasedanje kje te
isk|juciti se fekere druge prevarante. To &c bi zasedanie Soci-
jaHsticke Industrijalne Junije, sd eijim duhom nagonski disc svaki
"nezakoniti' strajk jer je on buna protiv poslodavaca fekera.
Pored gornjeg "nezakonitog" straka, prosle nedelje su objav-
ljeni par drugih strajkova kUi jos niu dobii zvani6an pecat me
zakonhosti' ali kji su prema izjavi arhifekera Greena Murray-a
sami pc sbi "nezakoniti" Electrician avijonskog polja, Floyd Ben
nett Field, izasli su ma strajk proslog petka nakon sto in je obaves-
tic vladin "pomiriva6" da kompanija nete da uzme u obzir njihovu
zalbu. Radnici Sc TUE da neke njihove poSove obavjaju radnici
kji su canovi konpanijske, "nezavisne" junije, United Telephone
Organization"
Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

Cd kada su dosli dopisnici ovdasnjih burzoaskih novina il ma
cistckih zemalja dobivamo strasne izvestaje O siromasnom narodu
koji patti pod nacistickom cizmom. Richard G. Massock. kji bese SET
dopsnika Associated Press" u Rimu, izvestava da oko 500 Atinjana
padaju mrtvi dnevno zbog gadovanja. Preko 100000 stanovnka A.
tine live cd JAYNE mnoNinje dobivaju dnevno samo jedno jeo ko-
je sc sastoji cd maslinovog ulja, pirinca suhog voca.
Trokovi podizu svakog ultra mrtva tea. Smrdljive gomie po-
deranih ljudi, zena dece kji Sc wise nj vodom ne umivaju jr ne
naju sapuna, ceprkaju pc bunjistu sa nadom da tamo mogu nesto
::hranlUvo" naci! Drugi SUI pax tako sabi da Sc nj il kuce ne micu,
CHA su otecena tela puma rama. Bonice su prepune.
Kada neko cd gladi umre, veil Massock, njegova ga rodbina
negde u neku rupcagu sakrje da vlasti ne bi oduzele pokojnkovu
kartu porciranja.
Ma crnoj pijaci ina hrane ali je skupa. Pasulj, CHA funta pre-
rata bese 1c, sada kosta $500 pc funti. Tako to niu samo siromas-
nj radnici kji pate cd nemastine, nego "srednja klasa" kao pro-
fesionalci pate takodjer cd manjkavosti hrane.
Ustaje nam samo halapljiva plutokratUa kojoj nie stale koli-
ko je funta hrane ma "crnoj pijaci." Izrabljujuei radnike, paraznski
plutokrati imaju uvek dovojno novaca da docekaju M kakvu stu
acju.
Ali kakav je slucaj, mizeran do fla boga, u Atini, takav ie u
Francuskoj, okupiranoj neokupiranoj. Takav je DO celoi Evropi
Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
Vazne me junarodne vesti
Sa SOvjetskOg fronta.

Posto lie II velkoj meri "a sada utisana borba kod Harkova "a
nekoliko dana nista vazno ne javljeno 81 tog najkrvavijeg fronta.
Ali, prema jednoj veNi il Moskve cd 8. juna, nacisti ST pokusall
da razbiju Sovjetsku odbranu Sevastopolja sa velikom siom sa ko-
JON su isto pokusali proslog novembra. Ista vest veil da su Crvene
sile uspele da odbUu tai ogromni napad. A da je on bio velik vldl
Sc il iste vesti koja dale javlja, da u u TOT borbi unisteni 52S ma
cistickih ISL Crvenih avijona.
Izgleda da su 81 nacisti zaista zabrinuli. Oni "pipaJu' sa pl-
lemon slom pulls Sovjetske odbrane svugde dosad dobise debit
kraj batine. Ne znaju gde da pocnu svoju glavnu proletnu ofenzivu,
koja je prMcno zakasnjena, jer Sc proece primice kraju. Neki mi
ltarni eksperti dze da &c nacsti bti prisijeni da svom svojom 81
lm navale severno, da bi sprecii dolazak ratnog materijala preko
Murmanska. Ali tamo, kako il Moskve javjaju 6 juna, Crvene
sMe ruse nacistieke tvrdjave. knostvo nacitickih avijona, kji su
cekali ma naredbu da navale ma Murmansk, unistii SUI crveni bonn
basi.
Da nacisti nameravaju svoju glavnu ofenzivu zapoceti ma seve-
ru svedoci Hitlerov pohod u Finsku gde je jamaeno trazio cd iste
da Dude pri ruci "a ponoc nacisticke severne navale ma SSSR. Po-
red toga, Cordell Hull je poslao jednu ostriju notu Finskoj, da ako
ona ne prekine sa ration protiv SSSR mozda &c jj vlada Sjedinje-
nth Drzava objaviti rat, ko sto je objavla rat Madzarskoj, Bugars-
koj Rumuniji.
Nacisticka EVER ne moze mirovati se dogod ne smrvi Sovjetsku
Juniju. Sada &c bti skoro godina dana cd kada je ia azdaja nasr-
nula ma SSSR. Uspela je sa svojm gadnim celjustima da zagrize pi-
lican dec SSSR, ali tn je stala Crvena Armija je uspea naknadno
da jedan dec istrgne il njenih pakosnih celjusti. Cd tada nacisticka
Ever pokusava da zagrize ovamo onamo ali joj to skupo kosta. Ma
dajmo Sc da &c tamo ia uzasna EVER zaglaviti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
Ubijanje, r%azaranje, pa|enje, PustoS : to
je kapita|izam.

sc nalaze impotentni pored svog
razornog kapitalizma; oni nisu
MEGA II stanju obuzdati jer on sa
NINA vlada a ne oni s mime. ka-
pitalisticka klasa iZrabljuje rad
nicku klasu. On to cini vec gene
racijama. Ali kao sto u ovom sve-
tn svemu ina pocetka i svrsetka.
tako je j sa izrabljivanjem radnic-
Ike klase. Pre- b G s G jos me-
sta "a razvitak kapitalistickog ma
Gina proizvodnje. Pre- b e 5 e ma
10 wise pijaca. Sada nema me-
sta "a dalnji razvitak kapitaliz-
ma. Sada sve wise nestaju place.
Da Sc jedna razvijena kapitalistic-
ka zemlia odrzi IL zivotu n to
ne moze postici ako nece staff ma
zulj druge razvijene kapitalistic-
Ike zemlje. Sve M traze da trgu-
ju j yele moraju trgovati iii UNI
reti, ali pre- smrti one &c Sc laca-
ii drasticnih mera ier Sc nalaze
u desperation stanju. Rat je MI
LII kapitalizmu Cd njegove smrti
i dogod &c moci ~nesretni svetski
proletarijat trpeti uzase kapita-
listickog ubijanja, ~razaranja, pa
lenja i pustosenja, dotle &c kapi-
talizam nastaviti sa svojom krva-
vom dramom, ier drukce Sc on u
zivotu odrzati ne moze.
Otuda bilo bi besmisleno j uza-
ludno +roSenje vremena kada bl
opisivali p~ostojece uzase i prete-
&c jos groznije dogadjaje, kada ne
bi odmah zatim preporucivali IL
lazak IL ovog nepodnosljivog sta
MIA. Njegov izlazak Sc ne nalazi
u jednom niti u drugom delu ka-
pitalistickig imperijalizma. On Sc
nalazi van kapitalizma, jer je ka-
pitalizam otac i mater postoJeceg
rata i svih ostalih drustvenih "a
la. Mega treba prvo razoriti pre-
no sto Sc moze j pomisliti ma unis-
tenje postojece nesrece. Mega
treba razoriti, putem politicke /
ekonomske ci%vilizovane a k C j q
klasnosvesre radnicke klase i ma
niegovim rusevinama treba podi-
ci novu l.iudsku zajednicu - So
ciialisticku Industrijalnu Repub-
liku Rada, koja &c sjediniti pos
toiece podeleno covecanstvo; ko-
ia &c uspostaviti bratske we've IL
medju svih ljudi. svih zemalja;
koia &c tako univerzalno brat
stvo, 0 kojem tezi c~oveeanstvo sto-
lecima, uGniti veGnom realnoscu.
Nikada nije nj jedna revolucl-
onarna klasa imala vazniiu revo-
lucionarnu funkciju iii istorijsku
misiju da obavi cd %postojece mo-
derne radnicke klase. Samo je ona
u stanju da izbavi covecanstvo,
civilizaciju, kulturu i progress cd
kapitalisticke propasti. l ona &c
to dostojno sa jednim mahom pos
tici, jer &c je dogadjaji, pored ma
Sc revolucionarne propaganda, os-
vestiti i ona &c videti da ma svom
dlanu drzi kapitalizam. Tada &c
ona preci i zagrliti spasonosni
princip Socijalisticke Radnieke
Partije, koja jedina u ovom sve
tn krvave tame drzi svetlu bukti-
nju i poziva americki proletarijat
da je sledi u svetu svetlosti j mi
ra, srece j izobilja = Socijaliz-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

IL Bern, svajcarska javljaju 5.
juna da su tamo pc prvi put cd
uzasnog bombardovanja stigle no.
vine IL nacistickog grada Colog-
ne, koje javljaju tuznu vest da je
tai istorijski grad ga navek" IL
gubljen. Grad je jos u plamenu
citavi njegovi predict su sasvim
opustoseni = svugde SUI gomile
razvalina. Ne javljaju nacisti ko-
like je osoba poginulo, ali covek
ne mora imati veliku mastu pa da
zamisli hiljade mrtvih ~leseva, de-
setine a mozda i stotine hiljada,
jer je bivSi grad Cologne imao
preko 100000 stanovnika. Hilja-
de mrtvih ~leseva, ogromne gomile
njihove koje Sc nalaze pored 60
mila ostalih razvalina, pre- sat i
pc vremena bill SUI viva bica; to
behu radnici, njihove zene j nil
hova deca. Ia sat j pc Min j, pc
samom priznanju nacista, Geo
grad nestade. ! bombardovanje
nemackih gradova Sc nastavlja.
Britanski zvanicnici vele da je
i grad Essen u ne mamie gorem
polozaju cd Cologne. Oni to vele
i S time Sc hvale. Oni to vele i
prete da &c r~azaranje, ubijanje j
onustoSenie nacistiekih gradoya
biti jos uzasniJe kada Sc krenu
britanski bombasi zajedno sa a
merickim bombasima da bljuju
jos vecu vatru.
Mozda sve sto .su do sada ra-
zorili britanski bombasi nije nj
IL daleka ravno onom razaranJu,
ubijanju, palenju i o~pustosenju
koje pocinise nacisticki bombasi
koji SUI zapoceli bombardovanje
gradova, ubijanje civila da bi pos
tigli "svoje objektive"! Tu su
gradovi: Warsava, B~ruselj, Beo-
grad, London i mnogi drugi koji
mogu pokazati velike razvaline i
ogromno veliko groblje puno "a
kopanih leseva - ~rezultat nacis-
tickog divljastva. A da ne spo-
menemo nacisticko divljaStvo pc
osvojenim predelima SSSR!
Ma Dalekom Istoku ubijanJe.
r%azaranje, palenje, pustos, vlada-
ju ina tome vec pet godina. Sa-
mo sto je " to sada uzasnije
~prosirenije. Kina je jos Il plane
nu i japanski bombasi n%eprekid-
no ~udaraju, ubijaju, r%azaraju, pa
lie j pustose celu zemlju. Burma,
Istocna India, Filipinska Ostrva
Gu poslednjima Sc vodi jos sect
nicki" boj) i Australia, a mozda
&c j celia India biti obuhvacena
ratnim plamenom. Razorni kapi-
talizam sve besnije vodi svoje kr-
vavo kolo.
Ono sto "demokratski" bomba-
81 uradise u Cologne i Essenu to
mogu nacisticki bombasi uraditi
cd ma kojeg britanskog grada.
Jer preko 1000 avijona i sest mi
Iona toni eksploziva IMAGE isti
razorni ucinak mad "demokrats-
kim" gradom, kao sto britansko
toliko bombardovanje porusi Co.
logne. A sta je jedna hiljada avi-
jona, kada Sjedinjene Drzave
%proizvode preko $4,000 Min godis-
ME! A ne treba gubiti IL vida da
j nacisticka ratna industrija mo-
Re da proizvodi i stalno proizvodi
hiljade avijona. Kada &c Sjedi-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

Meme Drzave poslati desetine hi.
ljada svojih avijona Britaniji ia
da &c Nemacka odgovarati ga svo-
Jim desetinama hiljada vazdusnih
razaraca. Padace Il rusevinama
iedan "a drugim, industrijski gra-
dovi cele Europe. Stotine hiljada
i milioni civilnog neduznog rad
nog naroda, kao sto padose pod
razvalinama Cologne, pasti &c
pod rusevinama svojih ~nesretnih
gradova. Razorni kapitalizam H.
nistava tekovine civilizacije i pre-
ii da &c in sve unistiti. Pod OWN
strasnim dogadjajima i jos groz-
nijim pretnjama poludice ljudi
zene gledajuci kako hiljade ma
hiljade bombasa svake noci lete i
r~azaraju neopisivom brzinom sve
sto do tada bese 1.-Two i cvrsto. Po-
slednja vest IL Londona cd 8. jul
ma javlja da je britanski Marshall
A.. T. Harris predskazao da &c
buduca bombardovanja Nemacke
uciniti bombardovanje Cologne
da izgleda kao "blagi zefir pros
log ~ljeta."
! ia paklena ratna masina jes-
te neobustavljiva. Ona Sc ne da
savladati jer ona savladjuje sve
koji misle da s. njome upravljaju.
TNije ziikovskf Hitler. irnao nj ma
kraj pameti postojece regulate
pre- no sto Sc krenuo pri kraju av-
gusta, 1889, protiv Poljske. Bri-
tanija i Francuska nisu missile
da &c do postojeee s%tvarnosti do
ci kada objavise rat nacistickoj
Nemaekoj u vrlom pocetku sep
tembra, 1889. Preko dive i pc GO
dine rat besni i nema izgleda da
Sc s~tisava, vec ma p%rotiv, on uzim-
lie sve veceg maha.
Paklena ratna masina cedo ra-
zornog kapitalizma izasla je IL
kontrole i preti da &c progutati
cello covecanstvo. Dolina placi i
suZa kakvu svet, - n%esretni svat
nile IL svom zivotu dosad video
postaje uzasna s%tvarnost. kuka-
ME, iecanju kraja nema - ono Sc,
tako-rekuc do nebesa cuje. Mi
smo Sc grozili kada smo slusali
kako japanski gangsteri bombar-
duju kineski dec Sangaja, kako
zlikovski Frankie pomocu nacista
i fasista bombarduje Madrid i
Barselonu, ali sta su sve te zaiS-
ia ogromne minute grozote u srav-
~njenju sa postojecim bombardo-
vanjem kada Sc Sale hiljada avn
iona protiv samo jednog grada!
/ ia ratna masina siri svoje gad-
ne celjusti i preti da &c obuhva-
It'll i gradove owe zemlje. Tako ce-
mo i mi ono sto sada citamo groz-
no osetiti. To je neminovna bu-
ducnost koja mas ceka pod pomam-
MIN, razornim kapitalizmom.
A zasto sve V razaranje, ubi-
jamie, %palenje i pustosenje? Ear
covecanstvo ne moze drukce re-
savati svoje razlike? i zaista veli-
mo da Sc drukce ne moze - ne,
dogod p%ostoji kapitalizam. Mi S
OWN ne mislimo reel da SUI cla-
novi kapitalisticke, vladajuee kla-
Sc pobesnili i da sa krvavim To-
zem u vilicama vrebaju kao vam-
piri svoje zrtve, kao sto oni ina
ju nekada mas, p~roleterske revo-
lucionare takvim prikazati. On
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
Druparski iZlet u Medina @.

U nedj H. ja Oganak Cleveland hz@e dugarAi nt kd drugova TomTa, Medina. 0
Ia ruak be evrn cMn papnkas a ped ta bEe dmMh kdaGa plea duih pdrhnh
Nai UHz beptan.
PUTOKAZ:k ChNeanda uzmte West. 18th St., Route AZ ipoduhe pc itm dk ne pedete
Kada predete Brunswick pate nan MpE: 49, L. P PICNIC" ma dmoj shani ma Me-
dina Cmnt Route 1877 Tu sknned no poduzhe oo pa me bGe ma meu pHka. Il
Akona uzmhe Roe 10 do Medina oa Roh AZ pc koe poduzte doM Medina County Route 1877
Tu skNnHe evo do plha = OdhE
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

IMHASA SREDST Al:
~ Prosvecivanje radnicke'
klase u duhu Marksizma;
da su rad j kapital nepo-
mirljivi neprijatelj; orga-
nizovanje radnicke klase u
jednu REVOLUTIONARY P0-
liticku Partiju "a osvaja-
ME i razaranje Politicke
Drzave kapitalizma; Orga-|
nizovanje radnika j u jedi
: nu revolutionary Indus
trijalnu Juniju "a uzima-
I ME, drzanje j kretanje
I svih zemaljskih industrial.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

M1ASA SVRHA: Uniste-
~ ME kapitalistickog IL
redjenja; unistenje najam-
nog ropstva radniGhe kIa-
Sc; prenasanje svih zemalj-
skin industrial u ruke or
ganizovanih proizvodjaGa;
syak 0 m radniku p0tpun
plod njegovog rada; oslo
bodjenje celog covecan-
silva cd morije kIasne Via
davine; uspostavljanje Slo-
bodne Zajednice Drugova
i Drugarica - Industri-
jaime Republic Rada.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1942-09-18
SerUicen,a, Took Words
Out of Burroughs Mouth

While Firestone, Edison, Ford,
and Burroughs were touring, a
light bulb and a tire on the car
went wrong. Mr.. Ford went into
a store and said to the proprietor
"What kind of lights do you have?"
Edison" was the reply.
"And tires?"
"Firestone."
"You may be interested to know
that Mr.. Edison and Mr.. Fire
stone are in my car, and that ]
am Henry Ford"
AS the man was putting on the
tire, Mr.. Burroughs, with long
white whiskers, leaned out of the
car, and the man, looking at him,
said: "Yeah, I know, you're
Santa Claus"
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1942-09-18
MNYHAE %ceANMllE CHURCH .:szA,<AlW
W.N.U. s ERNicE

Lee heard a chuckle and looked up
to find Curt had returned as silently
as he'd slipped out.
"Dance? Okay," he said. much
as / hate the idea, we'll 60 one of
these evenings. It's a promise. Well,
] found out what I wanted to know"
He picked up his pipe and knocked
out the cold ashes. His voice was
careful as he told her of the foot
prints he'd found.
But" he told her, "while l could
hear your voice just now, I couldn't
make out what you were saying
from this spot. I was little wor-
ried for fear we might have been
overheard last night. ! reckon not.
Nevertheless, we'll have to be care
full Of what we say from now on"
"And you suspect Ines"
eyes. If it were only Ines,
could put it down to housemaid' s
curiosity. But there's this greasy
Vargas. / have a definite feeling
he's more than a bodyguard-a spy
on me in the field"
Lee said nothing, but her eyes
clouded. Sounds from the kitchen
now ceased.
"Well, she's through for the day."
Curt said. "We can make certain.
! can watch her leave from the
bedroom-it's dark. You keep on
talking"
The back door closed and steps
descended to the ground. The bam-
boo drops were down all around
the living room so that no one out
side could see what went on within.
Curt left the room. Lee didn't snick-
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1942-09-18
80 DUN y - IE g1'n1
Af,:l@s5 zga 9IflOj1US

When making raisin breads,
cookies, ETC., cover the raisins with
hot water and simmer them for
about five minutes before using.
They will be larger and softer.
In choosing an innerspring mat
tress, look for these: well-tem-
pered steel wire coils, ng-fbered
cotton or curled hair padding top
and bottom, sturdy borders, strong
ticking that won't stretch and
some provision for ventilation.
To help prevent peeled pears,
apples and bananas from darken-
ing when they're to be used in a
fruit cup, cover them with grape
fruit juice and chill.
Make an Oilcloth cover for your
ironing board, to use when brush
ing and sponging garments.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1942-09-18

THE STORY SO FAR: Jeff Curtis and
his wife, Lee, are already ON their way
to Tierra Libre when he receives note
from Fora Mitchell warning them not to
come. When they arrive in TERRA Libre
they And both Fora and her husband
dead. IL is MitchelPs job MS chief engi-
neer for fruit company that Jeff has
been called to fill. Later JefPs friend
Bill Henderson is also killed, and Jen
suspects his employer, Senior Montaya,
Of numbering him and the Mitchels be.
cause they had found clue to the
strange things going ON at the planta'
ton. other sinister figures are the COM
pany chemist, DR.. Toenjes, and the fly.
ers, Ryden and Lannestock. Jeff's sus'
picions are further aroused when the fly
ers and DR.. Toenjes try to keep dis
abled u. s. Army plane from making
forced landing. But when Jeff talks to
him later, Senior Montaya does not APP
pear to be alarmed.
NOW CONTINUE WITH THE STORY
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1942-09-18

Do not cut the skins from apples
when making applesauce. Remove
blossom end, stem and parts that
are not good. When thoroughly
cooked, put through coarse
sieve. Made in this way the skins
give the sauce pink coloring.
Spiced waffies are delicious. Add
a teaspoon of cinnamon and half
a teaspoon each of cloves and
nutmeg to your regular waffle
recipe. Hot strained honey, mixed
with a little cream, butter and a
dash of cinnamon makes a de-
licious topping for these waf1es.
To remove the shine from worst
eds mix small amount of vinegar
with water, dip a pressing cloth in
it, place the cloth on the right side
of the fabric and press with warm
iron.