RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-06

priznaje,. da su oni "stalno zagovarali drus-
tveni prevrat."
Pa onda. kakvu je vladu tada imala Fran
cuska? Ona je tada imala ma celu - mnogo
omronutu osobu pseudo-Bonaparta" Mark -
diktatora Napoleona, "a kojeg Marx nije imao
dovolino ostrih reci da ga opise kao najgoreg
sarlatana, kojem su danas ravni modernl gang
steri Nemacke ItaGje. l, zaista, tesko Je "a
mislti da bi Marx Engels stall uz takvu mr.
sku vladu pa ma da Sc sa crnim djavolima
borila! Ali Kresicev list bas to tvrdi.
Ma drugoj strani bese caristicka Russia,
tyrdiaya reakcionarnog feudalizma koja je gu
sila gde god je mogla svak pokusaj burzoazi-
je da izvrsi revoluciju Marx i Engels su bill
svugde "a burzoasku revoluciju ne zbog toga
sto su voleli burzoaziju, vec zbog togar sto Sc
.niie moglo nj zamisliti oslobodjenje proletari-
jata bez prethodno izvrsene burzoaske revolu-
cije. Oni su zbog toga o m i one
rastece a c o n n pokrete koji su ira
zili n c O n | n u slobodu, samo ako su
bill "a izvrsenje u Z k e revolucije.
zbog toga je Marx podupirao borbu "a neza-
visnost Poljske pored toga time Sc slabia
mocna feudalisticka kontrarevolucionarn tyr
djava - caristicka Rusija. Dakle, nema dvoj-
be - Marx Engels SUI zaista bill protiv ca
risticke Rusije II svakom pogledu, pa Krim-
skom ratu.
Dakle, sporna tacka nije pitanje da su
Marx Engels bill protv carsticke Rusije "a
vreme Krimskog rata, nego je zaista sporna
tacka nedokazana tvrdnja Krescevog lista, da
su Marx Engels bill uz Englesku i Fran
cusku
Dovde niti Kresicev "Steklis" niti mi MIS-
mo donei opiplve dokaze da podupremo nase
suprotne tvrdnje. Trazli smo dalje tom po-
duzem pomenutom uvodniku ali nigde nj jedne
mrvice dokaza ne nadjosmo
Posto nismo tamo nasli nikakav dokaz mi
smo otisli kod Franz Mehringa, koji je napi-
sac najopsirniju pouzdanu biografiju Marxa,
koji ovom pitanju, "Krimski rat krize,' ma
267 stranici pomenute biografije veil:
"Ovo 'Ango-rusko zarobljivanje' bese ba-
"a ma kojoj je Marx razvio svoju evropsku po-
litiku "a vreme Krimskog rata. On je dobro
docekao rat jer je on obecavao da &c Sc nil
me slomiti evropska vrhovnost koju je carizam
dobio kao posledicu pobede kontra-revouclJe
u Evropi ALL" nastavlja Mehring, "on "a ST.
gurno nije bio suglasju sa nacinom sa kO-
Jim su zapadne evropske sile vodie rat. En-
gels je usvojio isto drzanje izjavio je da Geo
Krmski rat bese jedna kolosalna komedija
gresaka i skoro bese nemoguce reel cd jednog
do drugog momenta ko bese izvaran ko je
vrsio varanje Bez pitanja sto je rat kostao
milione zivota mlione funti obojica Marx i
Engels smatrase ga da je [Krimski ratl pseu-
do-rat sto Sc Francuske narcotic sto Sc tice
Engleske" (Masna slova su nasa.)
Kao sto vidmo, pisac Marxove biografije,
koji je "a sigurno usao mnogo dublle Marxov
zivot njegova dela nego sto je "Steklis' ika-
da to ucinio, tvrdi, obratno Kresicevom listu,
da Marx Enges nisu bill uz Englesku i
Francusku, ako zaista behu protiv caristicke
Rusije svetlosti Mehringovog opisivanja
Marx-Engelsovog drzanja prema Krimskom ra-
tn, "Stekliseva" tvrdnja izgleda da je sasvim
lama!
Ali, mozda nije dovoljno Mehringovo OPT
sivanje Marx-Engelsovog drzanja pomenu-
tom ratu, mozda trebamo da odemo kod nju-
jorske Tribune "a koju novinu je Marx pisao
clanke tom predmetu. tamo smo otisli ma
sli da Marx kao, kako ga Tribune zvase, "nas
specijalni dopisnik," u broju te novine cd Is.
aprila, 1854. godine, opisivajuei raspravu iz-
medju Sir Hamiltona i Earl of Clarendona We
Ii sedece:
"Oni zele da odrze Tursku Imperiju ne
zbog ikakvog istocnog obzira vee zbog njiho-
vog ubedjenja da mi jedno veliko pitanje ma
Istoku ne moze Sc uzburkati da ne postane
izvor nesloge ma zapadu. Istocno pitanje, sled
stveno, nece doneti rat Zapadnih sila protiv