RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-04

vo radnika. Oni ga mogu sazvati,
"a dozvolom i protiv wolfe fekera-
Ali radnici uzivaju takvo pravo
kada oni rade "a privatnog po-
sednika. Izgleda nam da radnicf
to pravo CUBE, bar nam sa svojim
akcijama to dokazuje major Lau-
sche, kada rade IL industriji sa
kojom, 81 ime gradske publike,"
vladaju politicari.
Neko moze primetiti da je gor-
Mi slucaj argumenat protiv Soci-
jalizma, a Il korist ~privatnog vlas-
nistva. Ia primedba bila bi taena
kada bi Socijalizam znacio "vlas-
nistvo publike" u okviru kapita=~
LIMA. Ali buduci da Socijalizan
znaCi drustveno vlasnistvo svog
zemaljskog bogatstva koje Sc no
re u delo %sprovesti samo pod U.s.
Iovom obaranja kapitalizma, ia
primedba je sasvim neumesna.
Ma protiv, gornji slucaj de-
kazuie da nikakva formalna iZme-
ma vlasniStva u okviru kapitaliz-
ma ne moze goditi radnicima iii
epstein progresu. Niti gornji stu
| cal ne menia cinjenicu stetnosti
| privatnog ~vlasnistva mad zemall-
skim industrijama. Jer gore izur
zetno zlo pod kapitalizmom ne me-
re umanjiti opste veliko zIo koie
poradja kapitalizam.
Nasi ~stariji citaoci Sc secaju
da to bese "najveca masina laz1
protiv Socijalizma," Socijalistieka
partija, koja je godinama varala
radnike veleci i'm da Sc mole pos
tici Socijalizam putem "gradskog'
vlasnistva, i ma kraju tako bi
S. P. politician mogli kupiti ka-
pitalizam i etc mi bi imali, prve,
"lokalni socijalizam,' pa onda,
"drzavni socijalizam," i, napokoR,
"federalni socijalizam." Da su 81
tradnici tako dali z~avesti oni bi
zaista pomogli da Sc okuju 50 O.
kovima S. P. fasizma. Jer kao stu
major Lausche mole da naredf
hapsenje buntovnih s~trajkasa, ta-
ko bi mogla celia politicka drzava
'lu posedstvu svog bogatstva IisitI
radnike svog prava ma stralk l
svakog drugog prava. Ali radHlei
Sc ne dadose zavesti cd strane tin
lazljivaca.
Kada je Il pitanju potreba ko
renite drustvene prOmene tad1
pred radnicima dolaze mnogi po-
liticki trgovci sd svojom robom
u nadi da &c je radnici "kupih-"
Ali radnici, kao sto bese slucai
sa prethodnim potlacenim klass-
MA, ne daju Sc kao celina zavestl-
Dobra je ia stvar, jer da je mace
sluCaj, mi bi imali hiljade drust-
yenih promena koje bi svima ma
ma zadale vrtoglavicu. Ne, radnI-
eli. kao celina, Sc nece dati navu-
=, ci ma tanak led. Oni &c Sc drzasi
starog d~rustvenog uredJenJa sve
dogod jasno ne vide potrebu ko-
renite promene. L pocetku NINA
!, i nauka korenite promene izgleoA
da lie neka nova politicka roba,"
Ter oni nisu mogli raspoznati
gradnu razliku koja p~ostojase
los postoji izmedju nase revolu-
cionarne Socijalisticke Radnieks
Partiie i cute reformisticke Soci-
jalistieke Partije. Ono sto radnl-
eli, kao vecina, ne mogu samI ras-
a poznati dogadjaji i'm prilazu u
: pomoc. Oval slucaj u klevelandu
h jeste jos jedan dokaz da je nase
0 stanoviste n e p O b i n o tacno.
: I kada d 0 g a d j a j i neumitno
a jedan "a drugim dokazuju da le
Socijalisticka Radnicka PartlJa
e bila uvek II pravu, ola Je uVef
staiala i tumacila sve pojave So
tacke gledista radnicke klase, CT
lie interese je ona uvek braniia
/, tada &c radnici videti nuzdu kore-
l. mite promene i prema ucenju 8. l.
l. p, zameniti kapitalizam sa novin
drustvenim uredjenjem, Socijaliz'
MON, IL kojem &c radnici biti pc
sednici svog zemaljskog bogatst'
va i uzivati sva odgovaraIuca