RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-28

stvarima. u carstvu intelekta
cblasti principa on bese patulJak.
Uspesi "a koje Sc on zauzimao be-
hu momentalni uspesi; sjajno
zTato koje ga je izlozilo i~skussnju
pretvori Sc u bronzu, j oni mali
komadici piemenitog metala koje
je on dobio pretvorise Sc u necist
talog u njegovim grabeznim ru-
kama.
zivog Stauninga pozdravljahu
kao idealnog reformatora, zaslu-
zivsi cast cd. onakvih kao sto Sc
nalaze i u kapitalistickom logoru.
Mrtvog Stauninga zale jednako
otvoreni kapitalisti i socijalde-
mokrati. Jedan socijaldemokrats-
XII organ (The New Leader) poz-
dravlja ga kao "Thowald Stau-
ming, Socijalni Arhitekt"! (Cak j
kada slave svoje heroic, social
demokrati moraju plagijazirati iii
prisvojiti idejeD Ako bese ista
sto Staining ne bese jedna stvar,
on upravo ne bese "Socijalni
Arhitekt." On bese krpac, podupi-
rae ljuljajuce strukture, koja je
osudjena da Sc u svakom sluca-
ju raspadne. Arhitekt (drustveni
iii inace) razvaljuje do zemlje
staru ljuljajucu strukturu, i (vo-
diem cd strane naucnih principa
koji SUI smanjeno nacrtani ma pa
pirnom planu) on pocinje da gra-
di iowa strukturu. "Thorwald
Staining, Socijalni Arhitekt" -
to je "a smejanje! Pisac New
Leadera mozda je osetio da je Sc
be i svoj precinct ucinio izgledno
stvar poruge, jer u clanku eulo-
gije on pravo p%rimecuje: Thor
wald Staining mozda neGe ziveti
u popularnoj masti kao herojska
figura naseg [socijaldemokrats-
kogl pokreta."
Niece on uzivati popuiarnost nj
ii u "nepopularnoj masti"!
Kao sto je pre- reeeno, Socijalna
Demokratija s~acinjavala je pos
ledni sanac kapitalizma u odbra-
nj iako je sluzila kao jedna Cd
najvecih tvrdjava "a vreme ME-
COVE jakosti. Reakcija, najcrnJa
reakcija Qogicno, i, pod okolnos-
TINA. neizbezno) sledila je svug-
de "uspehe" Socijalne Demokrati-
lie. Hitlerizam bese logicna posle-
dica neotkupljivih premisa i ODE
cania nemacke Socijalne Demo
kratije ma vlast. Onamo gde sc
premisi i obecanja socijalne re-
voluciie, zbog ma kojeg razloga,
ne ispune, reakcija je neizbeziva
alternative. "Covek ma konju' tr-
ci brzo "a petama diskreditova-
ilnog, ma polozaju reformatora koji
bi hteo da reformiSe umirdci, pre-
ziveli drustveni sistem. Nezado'
voljna revolucionarna klasa jeste
r~azocarana, to sa sobom nosi pc.
pustljivi drustveni progress. Drus'
tveno razocaranje snabdeva zem
ljiste IL kojega raste i koje hra.
nj Upas drvo despotizma.
Sa marksistickog premisa, So
tacke gledista oslobodjenja rad
nicke klase, Stauningov zivot be-
Sc cd %bezvrednih pokusaja i sas.
vim uzaludan. Kao lekcija "a il.
rabljenu revolucionarnu radnicku
klasu, svakako, njegov zivot i pro-
nasal (ili "uspesi," u k~apitalis'
tickom smislu) bahu cd vaznosti
iako n%egativno: oni uce radnika
ranovo O zivotnom Marxovom, iii
wise specificno) De Leonovom
principu da reformizam znaci po-
raz NADIA radnicke klase; da dan
politicke pobede radnika bez or
g%anizovane ekonomske sile da
podupre takvu "pobedu," znaci
nesrecu "a stvar oslobodjenja rad
nicke klase; da "pazarenje sa
/ [kapitalom] neprijateljem" impli-
cira prodaju radnicke klase; i da
"Stauningizam implicira nesrecu i
o~sujecenje NADIA radnicke klase,
tako De Leonizam predstavlja ko-
nacnu, jedinu NADU cOVEcAN-
SILVA