RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-17

tasni" napad j uspostaviti "cas
ne" odnose, a ne bi bio produze.
ME, razvijanje i ucvrscenje ists
te imperijalisticke politike, t. j
politike finansijske pljacke, kolo.
nijalnih razbojnistva, nacionalnoe
ugnjetavanja, politicke reakcije
svestranog zaostravanja kapita-
listicke eksploatacije. Kapitalisti-
ma j njihovim diplomatima upra-
vo su sada i nuzne takve $50
cijalisticke" sluge burzoazije, ko-
il bi zaglusivali, zaglupljivali
uspavljivali narod frazama O ode
mokratskom miru", prikrivali tim
frazama menu stvarnu politiku,
otezavali otvaranje ociju masama
da vide sustinu te politike, odvla-
cili mase cd revolucionarne bor-
be.
A. Upravo u burzoasku
prevaru licemerstvo predstavlja
program "demokratskoga" mira,
ma cijem sastavljanju rade danas
najistaknutiji predstavnici II. In
ternacionale. Ma primer, Hismans
ma kongresu Arnhajmu Kaut-
ski u "Neu Zeit", kao jedni Cd
najautoritativnijih, oficijalnih
"teoretskih" predstavnika te In
ternacionale, formulisali su tai
program: odricanje cd revolucio-
narne borbe do vremena, kada
imperijalisticke VI a d zakljuce
mir, dotle odricanje ma recima
aneksija i kontribucija, samo-
odredjenje nacija, demokratizaci-
ia vanjske politike, arbitrazni su-
dovi "a raspravljanje medjuna-
rodnih sukoba izmedju drzava, ra-
zoruzanje, Sjedinjene Drzave Ev-
rope t. d., t. d. Sa narocitom o.
ciglednoscu ispoljio je stvarni po-
liticki znacaj toga "programa mi
ra" Kautski, kada je "a dokaz
"jednodusnosti Internacionale" Il
tome pitanju naveo tai fakat, da
SUI Londonska 0I -1915.) i Becka
CIV. 1850 konferencija priznale
jednodusno glavnu tacku G a
programa, maine: "samostalnost |
nacija". Kautski je ma tai naein
pred celim svetom otvoreno sank !
cionisao svesnu prevaru naroda
cd strane socijalsovinista, koji u
druzuju priznanje ma recima, Ii
cemerno, nj ma sta ne obavezuju-
&c nj cemu ne vodece priznanje
"samostalnosti' iii samoodredje-
MIA nacija sa podrzavanjem "svo-
jih" vlada u imperijalistickom ra
tu, premda sc tai rat vodi sa ODE
strane uz sistematsko naruSava
ME "samostalnosti' slabih nacija
i radi ucvrseenja i prosirenja Mi
hovog ugnjetavanja.
Objektivni znacaj tog najras
prostranj njenijeg, "programa mira,
sastoji Sc u ucvrscivanju potci-
njavanju radnicke klase burzoa-
ziji, putem "primirenja" radnika,
koji pocinju razvijati, revolucio-
narnu borbu, sa njihovim sovinis-
,ickim vodjama, putem zabasuri-
vanja dubine krize u socijalizmu,
la bi Sc vratilo ma ono stanje So
,ijalistiGkih partija, koje je po-
stojalo pre- rata koje je upravo
oorodilo prelazak vecine vodja ma
'tranu burzoazije. Opasnost cd te
'kautskijanske" politike "a pro-
etarijat je u toliko VEGA, sto Sc
ma prikriva ma izgled lepim fra
anna sto Sc vodi ne samo Ne
nackoj, vec svima zemljama. I
Engleskoj tn politiku
'odi veeina vodja; u Francuskoj
1onge, Presman, dr.: u Rusiji
Akselrod, Martov, Cheidze dr.; !
;heidze prikriva sovinistieku ide-
u "odbrane otadzbine" ovome !
atu izrazom "spasavanja zemlje'
jedne strane, odobrava ma re-
ina Cimervald, a druge strane, !
zvanicnoj izjavi frakcije, po- |
valjuje famozni govor Hnsmen-
a u Arnhajm-u ma praksi ne u t
tale nj sa dumske tribune, nj u 7
tampi protiv ucesca radnika u
ojno-industrijskim komitetima j
aStavlia Saradnin II nOvinama. L