RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-25

thu izvesnu skupnu snagu, usuprot svojih
komparativnih neuspeha, govori dobro "a nil
hov konacni triumf.
Druga cinjenica, vredna uvazenja, jeste
povoljnije stanje stvari, pod kojima &c nova
organizacija biti pokrenuta. Prvo; nju podupi-
re veliki broj sedmicnih dnevnih ~listova, slo-
bodnih cd gusecih u~ticaja kapitalistickog "a
natskog junionizma, koji uvek pomagahu takav
Tpokret ranije. Ona ina stampu, sa Daily i
Weekly People, te svedskim, jevrejskim, ne
mackim, madjarskim i italijanskim organom
Socijalisticke Radnicke Partije ma celu, koja
ina sirok upliv i moze ola vrsi veliki gradjevni
kao i razorni, veliki odbranbeni kao i navalni
rad u menu korist. Dale, razvitak s%ocijalis-
tiekoJg osecanja i revolucionarnog Socijalizma
su cinioci, koji Sc ne mogu ignorisati. Oni po-
seduju moe "a dobro u v~odjenju borbe protiv
laznog i izdajnickog rada kapitalistickog jul
nionizma, koja ne bese tako vidno prisutna
u proslim pokusajima takve vrste, kakvu ODE
cava cikaski Manifest. Pored njihovog prisus-
iva, kapitalisticko umovanje i kleveta ne po-
seduju wise nepomuceno pole, nego su suoceni
s protivnicima, CHA rasteca snaga preti poraz-
nom nesrecom. Napokon, novi pokret ina Cd
vratnost prema izdajnistvu i uzaludnosti gom-
persizma, skupa s n%jegovim razornim tenden-
cijama, koji da ga pomognu. Radnicka klasa
gleda cd Frisco do Fall River. Ona svuda Vi
di uzajamno skebovanje, potkupljivost i poraz.
Ona vidi National Civic Federation MEN kob-
nj upliv Il njenim stvarima, o cemu nalazimo
rr;p M =, S%ro. 1, rodpika no ,n6r11 ispip M x-oyO~
vima. Sledstveno, Moi SUI zivi pred ocima ne
moe i izdajnistvo gompersizma. Nadalje j po-
vrh svega, ona primecuje laznost Gompersovog
junionizma. Otuda ona ~ostvalja poslednji i O.
krece Sc prema klasnosvesnom junionizmu, sa
swim sto to ukljucuje. Kad su obecanja "a ia
kav junionizam bila povoljnija i zasluznija
potpore? Nikad pre- Il istoriji americkog rad
nickog pokreta.
Nadati Sc, da je cikaska konvencija svesna
ovih cinjenica i da &c in potpunije istaci. Ko-
rak ~unatrag cd Manifesto bio bi "a zalenje,
kad uslovi opravdavaju mnogo koraka una
pred. Puko izjavljivanje "a Industrijalni Juni-
onizam nece biti dovoljno bez resenosti da
Sc klasnosvesnost ucini sustinom novog pokre-
ia. Neki mudri "socijalisti' proglasuju Inter-
national Typographical Union Industrijai-
nom Junijon, jer ona ukljucuje Il svojim re-
dovima mnoge stamparske industrije. Cinjeni-
ca da SUI to bolje placene Crane, koje iskoris-
cavaju nize Crane iskljucivo "a p~ovisenje svo-
Jill plata, kao sto bese ~cinjeno u strajku kod
Brooklyn Eagle, nimalo ne utice ma misleci
aparat tin mudraca. Niti usvajanje Crag-Jor-
gensenovog stava "a resavanje radnickog pi-
tanja cd strane international Typographical
Union ina i najmanjeg ~uticaja ma njihovu
'mudrost'. Nina je, sada kao uvek, ugod-
ma forma, jer je sustina izvan njih. Spasite
mas cd takvog "industrijalnog junionizma'
To je stara otrovna %opaeina S novim zigom!
Ako cikaska konvenicija Dude dorasla svojoj
duznosti i odgovori ma molbu radnistva "a po-
moe, ona &c prema zasluzi napredovati. mace
&c nazadovanje biti njena sudbina, dokle &c u
svetu rada produzavati, kao pre-, sakupljanje
i raspadanje. 81.