RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

To je process kojeg vidi svaki stu
dent kapitalistickog nacina proiz-
vodnje raspodele bogatstva. To
: je process 4kojeg vidi svaki student
kapitalistitkog nacina proizvodnje
i raspodele bogatstva. To je pro-
ces akumulacije iii koncentracije
bogatstva sve mamie ruku plu-
tokratske klase. I sticajem te O.
kolnosti burzoaska politicka Via
da mora htela ona to iii ne htela
zastupati bas interese te plutokra-
tije koji su 'protiv interesa nizeg
sloja kapitalisticke klase, iako je
nedavno Kongres uspostavio fond
Cd nekih stotinu pedeset miliona
dolara "a pomoc sitnoj industriji
l ona to cini kada preporueuje "a
konsku smrtnu kaznu tim hiljada-
ma sitnih ducana.
Marx je davno izneo ma vidiku
zakon vrednosti. On Sc stalno ME
ga drzao kroz celu svoju ekonomi-
ju koja je revolucionisala tu nau-
ku i pretvorila je u socijalisticku
nauku, tai zakon prometne vred-
nosti glasi, da samo drustveni po-
trebni rad kristalisan espapu
odredjuje njegovu vrednost. A to
znaci da svaki onaj rad koji je
druStveno nepotreban ne uracuna-
va Sc kao sustina vrednosti espa-
pa. Vec Sc tai espap ma pijaci raz-
menjuje kao da je produkat krup-
ne industrije, tojest, "a novac ko-
il predstavlja mamie i to mnogo
mamie utrosenog drustvenog po-
trebnog rada, nego sto tai espap
poseduje ogromnu kolicinu drust-
veno nepotrebnog radnog vreme-
ma. Naravno je da sc pod takvim
stanjem sitna proizvodnja ne mo-
ze odrzati. Istorija ekonomije owe
zemlje jeste puma propadanja sit
nih sopstvenika podizanje krup-
nih kapitalista. Ovim Sc ujedno
objasnjava plac sitne proizvod-
ME New Yorku koja pred otima
njenih nesEetnih posednika propaa1,
dha, Il p a 100000 besposlenih' fradnika
jedva cekaju da Sc uposle. Place
major La Guardia, ali moze pla-
kati IL sveg grla da ga cuje Geo
Kongres Washingtonu Geo tai
napor mu nece nj malo pomoci. Ko
moze pomoci onom stepenu proiz-
vodnje kojeg je progres prokleo
kao raspikucnimi! Ne samo sto i
pedeset miliona dolara, nego nj mi
lijarda dolara nece izbaviti sitnu
proizvodnju. Samo onolika kolici-
ma novca koja bi mogla pretvoritl
sitnu proizvodnju krupnu pro-
izvodnju bi je mogla postaviti bar
ma jednakoj bazi postojecih $4,000
krupnih poduzeca. Ali ne bi dugo
trajalo process koncentracije bl
opet podigao nekoliko krupnijih
korporacija j take bi relativno NIL
hov veliki broj opet bio sitan, ras-
pikucan, jer kapitalizam ne trpi
veci broi razvijenih poduzeca. We
ci broi krupnih poduzeca bi moz-
da sada zbog rata dobro dosao,
ali to bi. bilo zlo po celom kaplta-
lizmu kada bi Sc te ogromne mno-
gobroine korporacije medju sobom
klale oko sve wise smanjivane pl-
lace. domaee strane. Ali tolikog
noyca nema Kongres. Niti bl on
hteo i kada bi mogao 'podici sitnu
proizvodnju. Cd toga Sc njeni po-
sednici ne trebaju bojati! On to
ne hi hteo jer on zastupa glav-
nome interese ~krupnih korporacl-
ja,. a NINA nije u Interest," da Sc
sitna proizvodnja podize do nJlho-
vog stepena nego da sto brze pro-
pada. Zakon prometne vrednostl
ie ma strani krupnih industrija' a
protiv sitne proizvodnje.
Ovo propadanje sitnih sopstve-
nika ponovo mas uci sa prlmerom
da nema "a radnika, ma koliko Sc
on mucio da spara noyac, pod ka-
pitalizmom izbavljenja il najam-
nog ropstva. Process razvitka ka-
pitalizma owe zemlje nam je dav-
no pokazao da je njegova tenden-
CHA ,da. umnozava proletarijaf da
cd sitnih sopstvenika stvara bes-