RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-23

Ocigledno kolieina najamnice koja Sc pla-
ca akronskim gumovnim radnicima nije "a o.
vo odgovorna stvari, stopa najamnice gu
movnoj industriji je ostala nepromenjena Sta
je bilo odgovorno da Sc poveeala cena starog
gumovnog obru6a to bese ovo: PotraznJa "a
stare gumovne obruce munjevitom brznom Sc
povecala trgovci su mogl dobiti $1,000, te su
toliku cenu naplaeivali.
vi mozete reel, cali gumovni obrue bese
star: kako stoji stvar sa novim espapom? Ne
&c Ii cena mesu otici u Wis ako radnici mesar-
ske industrije zatraze, dobiju, povisicu ma
jamnice?
Posednci mesarske industrije mesarsk
trgovci ne razlikuju Sc cd ostali kapitalista u
pitanju prodaje espapa. Ako potraznja "a me-
so pretekne ponudu, oni &c dobiti najvece ce-
ne koje dozvoljava trgovanje - i zakon. Oni
&c dobti najveeu cenu koju moze podneti trgo-
vanje bez pitanja da Ii &c iii neee radnici me-
sarske industrije dobiti povisicu najamnice.
Ako mesarsk radnici zatraze, dobiju, vecu
najamnicu, ia povsica neee prouzrokovati da
&c povecati cena mesa.
Gu najamncu: Kapitalisti dobivaju manji deo
bogatstva kojeg radnici proizvode! To je kao
kada Sc deli jabuka ma diva della. Ako je jedan
dec veci drugi mora biti manji. To a ne "in-
flacija' prisiljava kongresmane da preyrcu o.
ci kada radnci traze veeu najamnicu.
Gazda naklonjen vecoj najamnici - nikada.
Natrag "a vreme depresije, kada su radni-
ci trazili povisicu, gazda i'm je pokazivao lini-
ju besposlenh radnika koji stole cekaju po-
red prozora da bi dobii posla. To bese dovolj-
no; radnici su po pravilu napustii svoju traz-
nju. Ponuda espapa radne snage bese uveliko
mad potraznjom i, sledstveno, cena (najamni-
ca) naklonjena je da pada ispod vrednosti rad
ne snage - bas kao sto je cena ma kojeg
drugog espapa naklonjena da pada kada ME
gova ponuda nadvsuje posraznju. U tim dani-
ma poslodavci su govorii da bi p { a =
n e a m c "odgodilo oporavl jenje."
Sada posto je "oporavljanje" doslo putem rata
Ga sto bese jedini put kojim je moglo doci pod
trulm kapitalizmom) oni imaju drugi izgovor.
Sada oni vele vsoke najamnice prouzrokuju
"vrtlog cena."
Abraham Lincoln rece: Rad je kao sva-
XII drugi espap ma pijaci; povecajte njegovu
potraznju vi povecavate njegovu cenu." Da-
nasnjeg doba kapitalisti bi ,yoleli da dopune
oval ekonomskf zakon.r Onf bi zeleli da spre-
&c podizanje espapa radne snage kada Sc po-
| VEGA njegova potraznja. On vele da ratne po-
trebe zabranjuju opste povecanje najamnice
| Sta oni stvarno time vele to je da Sc najam.
| nice ne trebaju poveeati jer tuli kapitalizan
| moze operisati nekako potpuno stvoriti pove.
| canje "a rad samo putem rata! Nj u koje dru
| go vreme nema place "a nasu potpunu proiz
vodnju cak niti sa titranjem iii posredom jaw.
nih poslova ne moze Sc stvoriti mrno doba
| dovoljna pijaca koja bi mogla usisati punu
| proizvodnju agriculture, rudnika tvornica
| Samo rat moze ovo postici. l sada poSto je rat
podstrekao potpunu proizvodnju posto trosi
| nasu ogromnu proizvodnju, kaptalisti nalaze
| move izgovore da bi drzali najamnicu nisko.
"Smrzavanje" najamnice znaci Industrial
no kmetstvo.
Naravno, poslodavci ne ocekuju da &c u
bediti radnike da napuste njihovu traznju Ia
povisicu najamnice "kao patriotism meru." Po-
slodavci znaju vrlo dobro da radnici CUBE Il
utrci sa cenama zivotnih namirnica da su
zbog toga prisiljeni da podnasaju zahteve da
i'm Sc poveca ma jamnica. Dernjava "inflaciji'
ina drugu svrhu. Ona je propagandisticka poe
va "a zahtev da Sc putem legislature "smrzne''
iii "stabilizuje' najamnica prema postojecem
nvu.
Iskustvo nacistickih kapitalista pokazalo