RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-15
VOL. x - GOD. XXXV.
Vazne medjunarodne vesti


Premda Crvena Armja polako ali sigurno potiskuje nacisheke
sile ma najduzem kopnenom ratnom frontu n a svetu, ona ina JOS
mnogo da 81 bori dok ne potsne naciste sasvim s svojeg zemijista.
Skoro Sc celia Ukrajna JOS nalazi pod nacstickom kontrolom, kao l
dollar severno-zapadni do SSSR.
Ali interesantno je posmatrati kako su nacisi prisileni da Sc
skoro iednako povlace cd Sevastopolja do Leningrada Murmanska,
ko god so su tamo prodirali. Sa delimicnim nacistitkim opkoljva-
MEM Leningrada grozila je se VEGA opasnost opkolUvanja Moskve;
sa uspesnijim opkoIivanjem Moskve pade Harkov, Rostov ugrozl
s. polozaj Sevastopola. Sada, cd kada je pocela neprekldna komra-
ofenzia Crvene Armie koja Sc belezi ga povracanJem Rostova, y
novembra, nacisi su primorani da Sc povlace uzduz celog fronta Cd
juga do severa. Sada su sva tri grada Moskva, Leningrad se'asto-
poll van opasnosti. Crvena Armija Sc krece napred da povratl Har-
kv, sto mozemo tui da e deslo m a kojeg casa, Kijev, smolensk i
Novgorod, dok se sire glasovi da je Finska gotova da prekne rat Pro-
tiv SssR, elm Dude osigurana da je Crvena Armija definitivno po-
bedonosna.
Koliko &c $ radnici sssR morati zrtvovati da smrve neprijatelja
tesko je pogoditi. Nacisti IL Berlina javljaju da Crvene sile skupo
placaiu svaki protiv nUh poduzeti korak, so moze bti verovatno.
Ali do sada su nam ruski radnici dokazai da su oni u stanju neopi-
sie zrtye podnasati sedstveno, nje problem poraza nacizma STE
pen pozrtvovanosti ruskih radnika nego obskrba ratnog materijala
Cryenih sia. / cd toa &c zaviti da Ii &c nacisti moei ostvariti svo-
je pakosne proletne pretnje. Madame Sc da &c dc taa Crvena Armi-
ia zadati smrtni udarac nacistiSkim silama.
Kanadslki- plutyskl1ax4a Sc be;;i cd ratnih posled;fe.
Il Montreala javljaju {. .januara da je bankir, Beapdry Ienar,
odrzao govor pred deoniearima "Banque Canadienne Rationale" II
kojem i'm rece:
dobiti trajne materijalne koristi cd rata, kji Sc sastoi cd pustose-
MIA razaranja materijala, rada kpitala."
Ono sto je u stvari imao ma umu tai plutokrata jeste to, ola je
ratni prosperitet, koji godi kapitalstima jer dobivaju vece profile
putem ratnih porudzbina, privremen da &c posledice rata bti ne
podnosIive. On vdi sa prekinucem rata ukinu6e ratnih porudzbina'
Ovo &c prouzrokovati veliku besposicu. Velika besposlca znaci We
lu patnju radnika nesigurniju vladavinu kaptala.
Ali lutte ga kako dale bankir B. Leman nastavlja sd interesan-
tnim pitanjem prznanjem:
~ koikoj &c meri ekonomske slobode uzivati poAeratni svet?
Demokratije su bile prisilene radi hhrosti delotvornosti da usvoje
metode koji su dec sushna nacistieke filozofije" Onda on "a pra-
vom sumnja da &c "demokratske' Wade nakon rata odbaciti mere
"nacisticke filozofie." -.
Tako imamo pred sobom clana "demokratske" plutokratje koji,
priznaje da &c pod pobedom "demokratskog' kapitalizma stanje BIZ
ii crno polnek ekonomski. A ovo mas treba jos wise podstrekivati
ma vecu akhvnost u dobivanju sve veceg broja radnika "a poliftko
industrijalno organizovanje sa svrhom zamenjivanja kapitalizma
sa Socijalstickom 1ndustrijalnom Demokratijom.