davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22

svoje misljenje, u. kom slucaju Gu ciniti takvu stvar.*
- ia sam neudata lena. Predah Sc jednom zavodja-
Gu. Bojim Sc gnjeva i prebaciyanja mole %porodice.
- "Keeri moja", odgovorio hi ia, "budi hrabra.
lena tvojih godina. slobodna je da raspolaze svojim te-
lom sobom. Imaj koliko hoces ljubavnika. Razresavam
te,"**
ia sam zena, strastveno priviknuta kockanju.
Optuzujem sebe da sam ukrala nesto novca cd svoga mu-
Ia da hi namirila gubitke mi kod kockarskog stola.
"Keeri moja', odgovorio bi ia, "buduci da izme-
dju 6oveka zene -sve jeste iii treba Dude z%ajednicko, ii
nisi gresila vadeci IL zajednickog nov6anika.* ** Noes
da tako cinis nadalje. Razresavam to-"
ia sam zena. Volim ukrase. Optuzuem sebe.
= Sanchez, dec. ?, kni. 3, pogl-6, br. 10; Finutius, rasprava
25, pogl. II, br. SO. 1928. Nayodi Pascala II "Pisma jednom pro.
vineijaeu. y Pismo TX, st. 276277, izdanje Houghton, osgood and
Co, Boston 1880.
- Otac Banny:4 'Snmiranje- greha" st. 14S. Navod Paseala
u stRnma jednom provincijalcu''. Pismo TX, st. 279, izdanie
Houghton, Osgood & Co., Boston 1880.
- Escobar, poglavlie o kradj, raspraya !, primer 9, br, 49,"
Navods Pasealasu >.Pisma iednom provineijalcu',.~ Pfsmo 1x,sst.
2s1,, izdanje. Houghton, osgood & Co, Boston, 1880.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22
Cd Daniela De LeOna.

BRAT JONATHAN: Cudi me, zasto soci-
jalisti moraju zacinjavati jedno tako dobro ma
cello, kao sto je njihovo, sa zacinom klasne
mrznje.
UJAK SAM: A cine Ii oni to?
B. j.: Pa dabome da cine. Ear ii ne znas,
da oni zagovaraju klasnu mrznju?
U. S.: Ne, ia ne znam; sta wise, ia znam,
da oni to ne cine.
B. j.: Hoces Ii poricati, da socialist u
vek govore, da oni c~iljaju osvajanju vlasti cd
strane radni6ke klase?
U. S.: Ne, to ne poricem ina protiv, ia to
priznajem i odobravam.
B. j.: Vrlo dobro; a kako, molim tie, ii to
zoves, ako ne zacinjavanje jednog dobrog ma
celia sa mrznjom, klasnom mrznjom? Kako mo-
Re jedna klasa dobiti, a da druga ne izgubi?
u. S.: To presto ne moze da Dude. U to-
me 81 ii u pravu.
B. j.: Sada, kako mozes poricati, da je
takva stvar zacinjavanje mrznje? Klase SUI
rdjave stvari; gde one %postoje, mora biti sva-
die, sukoba, mrznje. Kakva bi bila korist obo-
RITZ jednu klasu, da bi Sc podigla druga?
U. S.: Sada poeinjes da govoris pametno.
B. j.: Ii dakle priznajes, Ear ne, da oba-
ranje jedne klase i podizanje druge odrzava
klasne svadje mrznju?
U. s.: ia potpuno priznajem to, da Sc oba-
ranjem jedne klase i podizanjem druge klase,
te odrzavanjem klasnih razlika, ne ie dale
pc putu ljudskog opstanka.
B. j.: Drago mi je cuti to cd tebe. To sam
i ia mislio.
U. S.: A ako to znaci ista, enact to, da ii
pretpostavljas, e &c pobeda radnicke klase BIZ
ii slicna pobedama drugih klasa menjanje
ugnjetaca.
B. j.: Tako je.
U. S.: A to je krivo.
B. j.: Kako to?
u. S.: Ako ii bacis u~paljenu salonsku Ii
gicu u sanduk baruta, on &c eksplodirati, je Ii?
B. j.: Jest.
u. S.: A ako bacis u~paljenu obicnu sum-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22

"Kceri moja", odgovorio bi ia, "ako sebe ukrasa-
vas bez neeistih namera samo da hi zadovoljila priro-
dan ii ukus "a ukrasavanjem, ne gresis.*
ia o~ptuzujem sebe da sam zaveo zenu %najboljeg
mi p~rijatelja.
"sine MOI, odgovorio hi ia, "povlaeimo razliku:
Ako 81 lukavo zaveo zenu samo cato so je supruga maj
bolieg ii prijatelja, onda 81 zgresio. Ali ako 81 je zaveo
kao sto bi mogac da zavedes ms koju drugu zenu, onda
nisi oskrnavio prijateljstvo. Nisi zgresio. Nema razloga
"a ~prastanje"
Dobro ~izrazeno! - klikne Lojola. Ali primecujem
da vi .dajete. razresicu "a sve so ljudska moranost i
Oceyi Crkve osudjuju.
-Ueitelju, ii reee: "Reseni ~pokajnici nece Sc nikad
zaiti."
Kakva je svrha popustljivosti vase doktrine pod
svima okolnostima?
IT, vo vreme medju covetanstvom vlada neizle-
6iva kuaraz. -Strogost hi ga -otudjila cd mas. Nasa trpelji-
. Oh natu1alem fastus inelinationem - Eseobar, raspraya !,
= primer g. br. s.. Navod Pascala u 1'Pisma jednomf provincijalcu".'
Pimo tx, ST. &c. $50; izdanje sHoughton,~ osgood@&s Co, %Bos-
ton 1880. =
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22
STANJE NACIJE.

Glavni posao drZavnika ieste da nadlu nova
imena "a stare instituciie, koje su sa starim ime-
nina postale mrske publici. Talleyrand.
"Ali mi cd Ujedinjenih Nacija ne podnosi-
mo sva ova pozrtvovanja ~ljudskog napora i ljud-
skin zivota da bi Sc povratili takvom svetu ka-
kav bese nakon proslog Svetskog Rata. Mi Sc
danas borimo "a zastitu i progress i "a mir, lie
samo "a mas vec "a sve Jude, ne same "a jednu
generaciju vec "a sve generacije. Mi Sc borimo
da ocistimo svet cd anticnih zala, anticnih bo-
lesti."
Owe je reel Predsednik izrazio sa planomer-
MIN podvlacenjem. One su namenjene da uz-
budjuju. One SUI namenjene da bi dale borbi do
stojanstvo i americkom narodu osecaj ueesca
Il velicanstvenoj krusadi. I one su ~takodjer ma
menjene da ublaze neprekidni strah da je oval
rat nista drugo doll p~redigra drugog rata, da,
preko svih promena koje &c on doneti, uzrok
rata &c u zivotu ostati.
Predsednik je razlozio ogromni program
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22
~VELEVAzNOST EKONOMSkE.
MOCI.

U svom govoru cd 6. %januara PredseonlK
Roosevelt je ucinio par izjava sa koJlma Je o
dao priznanje ekonomskoj moci. On Je TO u
radio ne nehoticno nego has so je tako hteo'
Ter Sc ia cinjenica stalno namece l tesko Ju Je
ignorisati. Roosevelt rece:
cali mi znamo da moderni metodi ratova-
mia nalazu ne samo paljbu bitku vec JOS VI
Sc n~aloznije rad proizvodnju."
Onda Sc Predsednik hvali sa sposobnoscu
owe zemlje kakvu ona p~oseduje da proizvede u
ogromnijoj kolicini bo1jeg kvaliteta svih po-
trebnih stvari "a vodjenje rata. On reee da "Ml
imamo sposobnost da proizvodimo oruzje dovolJ-
no ne samo "a nase sile, vec i "a v o J s k u.
mornaricu i vazdusnu silu koje Sc bore ma ma
sol strani." Tada je Predsednik Roosevelt pod
neo poznati zahtev "a proizvodnju desetlne
h;ljada najglavnijih sprava modernog ratovanJa.
Jednom reeju, Rooseveltov govor Sc Il sustini
sastoji skoro saw cd priznanja velevaznosti e.
konomske moci.
zaista moderni ratovi isticu tn ~einjenicu
da lie moze syako videti. Nacisticki blitzkreig
ne bese strahovit pobedonosan zbog "hero]-
ske" nacisticke vojske, vec zbog toga sto Sc
sacinjavase cd moderne ratne masinerije. Danas
Sc tuku avijoni sa avijonima, tenkovi sa tenko-
vima, dok %vojnici s NINA tex upravljaJu. !
svako moze jos j~asnije videti owl upadljivu CT
njenicu da je hiljadu puta ~vaznije neprekldno
snabdevanje ratnog bojista sa tsnkovima, avoji-
MIN i drugom municijom cd snabdevanJa istog
sa novim generalima i ostalim oficirima. l nal
sposobniji strategiear &c promasiti ako nJego-
va v o j S k a nije dobro obskrbljena u borbi
protiv najnesposobnijeg generala ako je vojska
poslednjeg izvrsno opremljena. Drugim reclma,
moe industrije dane zemlje je VEGA Josie kud i
kamo cd vojske ma bojnom polju.
T gornia cinjenica Sc silom istice ma %javnost
koju su primorani priznati j kapitalisticki po-
litieari kada vele da nece u velikoj meri induk-
tovati industrijske radnike "a vojsku da ne bl
poremetili red ratne proizvodnje. A sve ovo
mas dovodi do nase dugogodisnje tvrdnje da
radnici p~oseduju neizmernu potencionalnu moe
zbog toga sto proizvode sve drustvene vred-
nosti i da oni ma dlanu svoje income ruke Dire
kapitalizam. Ali SUI te %cinjenice vrlo n%esYesni,
Ter su zavedeni sa pro-kapitalistiekim JUNO
nizmom.
To bese nazad sc. godina kada Sc, nakon
dugOg iSpitlvan]a l bOrbe protlV fe1ormlzma !
oportunizma, ma ovom kontinentu pojavi Soci-
jalisticki genie, Daniel De Leon. Buduti da
je on bio sam prvoklasni takticar i strateg, on
Sc dao ma ispitivanju odnosa snaga rada i ka-
pitala. On je video a sc kapital potpuno odstra-
MO cd upravljanja mad proizvodnjom, i on je
video da ga je sa toga ~polozaja istisnuo moder-
nj rad. More radnika harmonicno proizvodi
be- velike skripe velicanstvene p~rodukte neo-
visno cd kapitalista. Kada je De Leon to jas
no Tideo tada on reee, da Sc u industriji ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22

jednakog elementa - drustveno potrebnog rad
nog vremena. Gene njihove Sc regulisu zakonom
ponude i traznje koje Sc ma kraju krajeva IL
jednacuju sa vrednostima tih espapa. Ako Sc
jednim zakonomo, kao sto je projekat Kongre-
sa, spreci podizanje cena jiednih espapa, a dog
wolf Sc podizanje 25 po sto cena drugim espa-
pima, onda S tim Sc II toliko obaraju Gene swim
prvim espapima, medju kojima je i nesretni
espap radna snaga. Neka Sc sutra podignu &C.
ne hrane "a 25 pc sto automatieno sve realne
najamnice svih radnika padaju do
le. Ali to nisu samo Gene radne snage koje &C
zbog toga patti, vec to su svi drugi espapi
gradske industrije koji &c patti i
ovo moramo uzeti u obzir ako hocema da shva-
timo zasto Predsednik Roosevelt preti da &c
vetovati tai p%rojekat, sem toga sto on vidi u
MENU pocetak nesavladive inflacije, jer on
Una da bi ~strajkovi sledili strajkove i kapitalis-
ii bi takodjer ignorisali ~usvojeni zakon i tako
bi Sc stvorila ottawa anarhija cena.
Mozda su s~enatori svesni svega g%ornjeg;
mozda su ocekivali ocekuju da &c Predsednik
vetovati njihov projekat; mozda &c oni jedva
cekati da Sc to desi, jer su ~pokazali farmerima
da su oni njihovi "nepristrasni' prijatelji i
to je d~ovoljno. Sada Sc ii ~senatori nadaju da
&c njihov ponovni izbor, sto Sc tice farmera,
biti siguran.
A sada da vidimo kako zaista stole Gene
agrikulturnih proizvoda. L. ovog nesporazuma
politieara i kapitalisticke stampe doznajemo
autoritativno da su cd nazad godinu dana do
sada Gene swim espapima (nemojte ovde uklju-
citi espap radnu snagu) poskocile proseeno "a
II pc sto, dok SUI "a isto vreme Gene farmer
skin espapa poskoeile "a SO pc sto, a cd poeet-
ka rata, augusta 1889, one su p~oskoeile "a 60
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22

lazi moe radnicke klase. I tada je on izradio novu
teoriju socijalistickog Industrijalnog Junioniz-
ma.
Ako lie industrijski radnik vazniji u indus
triji cd vojnika ma bojnom polJu kao so TO
p~riznaje sam Predsednik Roosevelt, sonda Je
los yaxnija radnicka klasa u industrlJl cd VOL
nika u odnosu snaga klasne borbe izmedju rada
kapitala. Vojska putuje ma svom stomaku rece
Napoleon, a hrana, odelo j ratni materlJai su
produkti industrije.
Ali sve ovo ne enact da je neorganizovana
radnicka klasa u industriji jaca cd organize
vane militarne masine. Kao sto Sc vidi, ovo je
nepravedno usporedjenje. Ali to je stvarno
stanje. Radnici proizvode svo drustveno bogat-
stvo sledstveno, oni bi trebali da vode borbu
"a uzivanje svojeg proizvedenog bogatstva.
Ali oni su 8 p u t a n sa pro-kapitalistickim
junijama zbog toga su nesposobnl da Sc bo-
re protiv k~apitala, sem "a nevidljivu povislcu
najamnice. U stvari sto Sc tice konacne borbe
zovani.
Gornje Sc vidi Il tome sto Sc oni teraju da
rade prekomerno radno vreme, dok kapitalisti
beru sve vece profile i ~rasipaju bogatstvo sve
raskalasnije. Zbog takvog stanja radnika ma
njihovim ledjima Sc u Nemackoj pope gadni
Hitler. Radnici behu uzasno zavedeni JUNO
nizmom a la CLIO i AFL, kao sto SUI ma zalost
jos do sada tako zavedeni americki radnici.
Dakle, sauna cinjenica da radnicka klasa pro-
izvodi sva drstveno bogatstvo ne cini radnike
svemocnim, vec obratno, kao sto smo videli,
zavedeni i neorganizovani "a svoje oslobodje-
Otuda je potrebno organizovanje radnika
politicki i industrijalno. Da radnici nisu sve-
mocni II industriji nemoguce bi bio njihovo
industrijalno i ~politieko organizovanje. Ali
zbog njihove velevazne uloge II proizvodnji TAX
vo organizovanje radnika je moguee. / u ko-
like su radnici svesniji svoje ekonomske vele-
vaznosti u toliko &c oni uvideti potrebu organl-
zovanja prema ucenju revolucionarnog progra-
ma Socijalisticke Radnicke Partije. Bee pita-
MIA malodusnih osoba koji stalno montono gun
djaju: "radnici sc nece nikada ujedlnlti,' raz-
vitak dogadjaja, prilikom kojih i najvisociji
predstavnici kapitalizma su prisiljeni odati
priznanje industrijskim radnicima, i prilikom
nase neprekidne propaganda americki radnlcl
&c uvideti ispravnost naseg ucenja i u njego-
vom skladu &c postupati.
Kada &c Sc radnici organizovati industri-
jalno i politieki da tako svoju potencionalnu
moe pretvore u neopisivu jaku organizovanu
silu kakvu svet do danas jos video nije, tada &c
chi biti jednaki velevaznosti zemaljske indus
trije. Tada &c biti u stanju ma civilizovan ma
Gin, oboriti kapitalizam, ~osvojiti razoriti poll
ticku drzavu i uspostaviti novu upravu besklas-
nog drustva Socijalistieke Industrijalne Demo-
k~ratije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22
Dxepna BiblUa.
ILL
KRISTTJAN STAMPAR.

sesnaesta knjiga romano Eugene Sue-a: "Tajne naroda"
iii .Istorija jedne p~roleterske porod;ce kroz yekovs.
Prixa o Sesnaestom Stolecu. II dive knjige. Knjiga. /.
Sa eriginalnog francuskog ma engleski: Daniel De Leon.
81 engleskog ma jugoslavenski: l. PetrsyiG
11.
Mozes, sine moi, da izmiris svoj interes j svoju
savest. Ovako: Uzimam da bi I'll bilo postavljeno pitanje:
"Da Ii Sc kunes da nisi. poGinio takvo i takyo delo? I'll
ces odgovoriti glasno: "Kunem Sc pred Bogom covekom
da nisam pocinio to delo", a zatim 6es dodati u sebi "To-
ga i :toga dana" Iii fes bti ~zapitan: "Da4 Ii Sc kunss da
neces nikad ciniti takvu takvu stvar? ?" ii ces odgovoriti:
"Kunem se," a onda tes u sebi dodati: "Ako ne promenim
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22
Uiak Sam i brat Jonathan.

pornu zigicu u tai sanduk?
B. j.: Takodjer &c eksplodirati.
U. S.: Da Ii IL toga sleduje, da &c do eks-
ma koju drugu stvar?
B. j.: premislja,
u. S.: Ako bacis pun bokal vode u mega
B. j.: Ne. Onda nece doci nj do kakve eks-
p~lozije.
u. S.: I eksplozivna moe baruta &c -
B. j.: Bit tim dokoncana.
u. S.: Bas tako je i S OWN barutskim
drustvenlm sistemom, u kome je mas rod ziveo.
Uzastopne pobede nekolikih klasa bejahu toll
ko upaljenih zigica ~razlicitih ~sastava, koje su
bacane u NIGGA; morale je doci do "eksplozi-
ja"; to &c reel, morale SUI da produzavaju klas-
ne razlike, sd swim sukobima j svekolikom
mrznjom, koja s NINA ide. Zasto? Jer prog
ram, koji je svaka cd tin r~azlicitih klasa do
nosila sa sobom morala donositi, u skladu sa
zakonom meme sopstvene egzistencije, bese
program klasnog rata. On to bese zbog toga,
sto su sve one pocivale ma nacelu PRIVAT-
NOG VLASNIsTVA ONIH STVARI, KOJE
SU POTREBNE IA zIVLJENJE. sa radnie-
kom klasom je drugacije; program, koji ona
mora da donese sobom, jeste: DRUsTVENO
VLASNIsTVO STVARI, KOJE SU POTREB-
NE IA zIVLJENJE. Tako pobeda radnicke
klase pc nuznosti zna6i ~unistenje klasnih raz-
lika, unistenje klasnih ~ratova, polaganiem ie-
dinog temelja, koji je mogucan "a "mir ma zem-
iii i dobru volju medju %ljudima'. shvaeas Ii
me?
B. j.: Nekako. -
U. S.: Tako SUI jedino socijalisticka mace
la n~acela, koja nisu z%acinjena mrznjom, ne
go su z~acinjena ljubavlju; svi drugi politieki
i ekonomski pokreti, ma protiv, ma kakva i'm
imena bila, ma kakvi i'm izgovori bill, iesu po-
freti, koji su zaGinjeni mrznjom; svaki i svi Sc
oni drze PRIVATNOG VLASNIsTVA STVA-
RI, POTREBN1H IA zIVLJENJE; sledstveno,
svi polaze cd izvora svih klasnih mrznji, iza-
si SUI il MEGA i podignuti su ma MENU. Misli
0 tome.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22

vost prema, porocima pokajnika racuna da iii preda mama
telom dusom. Ostavljajuci mama upravu mad svojim
.dusama, ovo pokvareno pokolenje &c docnije predati
nasem apsolutnom vaspitanju svoju decu. Mi cemo tada
~vaspitati ia pokolenja kako Dude probitacno, uzimajuci
iii pod mas nadzor cd kolevke do groba, obradjujuei i'll,
okamenjavajuei iii ma takav nacin da &c ia pokolenja,
posto su i'm apetiti zadovojeni umovi "a sva vremena
oslobodjeni onih triju paklenih buntovnika - Razuma,
Dostojanstva i Slobode - blagosiljati svoje slatko rop-
stvo biti premaF mama. ono so smo mi, ucitelju, prema
tebi: pokorno robbie, telom duson, puki lesevi.
-Medju preprekama ma koje mas rad hote, iii moze
~da naidje, wi pomenuste papstvo. H
-4Da, %uctelju, jer isbor svetog kalidza mole da
dovede ma papski presto Pape koji su slabi, glupavi iii
pakosni.
Kakav. je lex ma takvoj raskrsnici?
Qaastaviee se)
> 80 Pravf ~isnajgoris ne~priiatelj naroda jeste s~sdana3aja
hnrxssskaef4anp sZatesse drzitez strogossvsnn sdu4om de
svisss3tos saas jssdobaeujsm ~ rezir innrznja, snrt i Vgs-
past ~dana5njoj buE5osskojr stampi! - Lassalls
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-22

pc sto. Owe autoritativne cifre uvodnicki do
nosi plutokratski njujorski Times. Sada srav-
mite sa swim OWN povisicama cena nominalnu
%povisicu najamnice cd 8 pc sto koju SUI radnici
dobili Cd prosle godine i sa kpjom Sc tako hva-
Ii Frances Perkins, Sekretar Rada! Tako vidi-
mo da je lama zalba farmera: da su lame
tvrdnje politieara; da su vrlo lazni ~izvestaji
fekera C1O i AFL, koje organizacije tyrde, kao
/ svi prethodni, da su poboljasale stanje rad
nika. Tako vidimo da je radnikova %najamnica
stvarno pala dole "a 9 pc sto u sravnjenju sa
prvim espapima i % pc sto II sravnjenju sa ce-
mama hrane. Ovo nisu nase izmisljotine. Ovo
su, kao sto jasno vidite, priznanja same pluto
kratske stampe kojoj nije IL Interest," da preu-
v~elicava pad cena radne snage. Owe cinjenice
jasnije i glasnije obaraju lame tvrdnje svih ne
prijatelja radnieke klase. One potvrdjuju, i
Josie kako, tvrdnje i drzanje Socijalisticke
Radnicke Partije koja godinama veil radnici-
ma da Sc njihovo stanje mora pod kapitalizmom
IL dana u dan, il nedelje u nedelju it'd, it'd, ne
p%rekidno pogorsavati.
Otuda je nalozno da Sc radnici okupe oko
spasonosnog programa S. L. P. i da prema ME
mu posture, organizujuci Sc politieki indus
%trijalno, da tako zamene kapitalizam sa Soci-
j%alizmom, pod kojim niece biti cena, niti espapa,
niti izrabljivanja, jer &c Sc svi proizvodi pro-
izvoditi "a upotrebu a ne "a prodaju i "a profit
izrabljivacke plutokratije. Tada &c radnici pri-
matt punu drustvenu vrednost svog proizvo-
da i sledstveno uzivati carstvo izobilja i srece.
Vrednost glasovniee kao gradjevne sile
izmerna je. - De Leon.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

baker other than her first name
IS Carol
Henry Brown bcttered George
SibcrS high season series in the
Townr- Robinson circuit nv four
pins when ne rolled 500. Joe Link :
PSI also stood out.
pete PDcIle's ol0 and cir Spcu-
cc's "a }e1tucd H thc Gy0phic
Arts.
Inspection and Shafts remained
tied for inc load I'm the Gemmcr
loop when both were taken for
three Pete Narnick' IS 22l and Joe
KrcskiS 56i were highs.
Farm Post, pacemakcr in the
DENNY Junior House, tumbled l0ig
for new high single a. Ernie sur
ridges ~. tipped 2l7-221 in 6Si
and Joe Nory 2il.
Joc S,j. dt set hr pace 30 tho
Dndgc inenI NO. NTH -I4--D1-
isI to. fta.
Rermafon tied Euilar1 Repair
for first u fHr Ford Machine shop
hy "0uu2 Small Parts "a, D.,
rNa. Won three points nom Tool
Room $50 { kari Johnson ri Crib
mon H' rs.
Bin Ro>cu was the leading
scorer In the BoWl-O-Dromc House
with 2ll-2OG- FOB for $50.
IH@4 Uo'5Ia 80 ,n nc hest
i.' anal stm' w nc Is ghtg OF
to r' E'..,e0o..
NllcE Nanl.ald-aa< &c and
80 ""o top, 10 the Twentieth
Co.'4E House.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11
BY HAROLD KAHL

That long awaited 1000 total
may pop up tomorrow night when
rolling in the tWenty-fourth annual
victory tournament Of the Central
States BOWlcTS Association Is re-
sumed al the Recreation Building
10 loss than 10 Class a clubs,
three each from Cleveland Toledo
and Detroit, and one from Dayton.
not only have designs on reaching
that figure but also BUSTING Herb
Martens MlncralltcS from the top
slot with Us 292S
Heading The Cleveland trio will
be Johnny Pctro'S Creep Inn with
Joe BodlS. one Of the topnotcherS
for years. M us lineup George
KoSclkS Pctro Rec. and Ray
Shank'S Louie's are others Billy
MatjiSons Aubry II o " a r Il
Navarre'S Burt and John Carbin s.
Recreation Five are the Toledo
threats
Henry Ehrlc's Coea-Cola and
Charley GoodroW S Nurdock Of the
Time, Classic and Carl Kor>lcu (,
Ten Pin from here and Leo RHEIMS
DahIo Airport Of Dayton arc the
lest.
Port Huron Ann Arbor Flint
NuSkegon Pontiac, Trenton and
Royal quInts Will Join Dctro.tor,
in the Class b attack. Jack Cum
ngham Schl'l hopc\1o better
the 2s67 Of Freddy BToWnS De
tro.t Recreation.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

hldNNN ll'HlIlNfN INV HlNA iUhH''
next month 10 retriCNc the hopors
She lost last season. Mrs. DcLoof
spiked the rum0r She WAS lodging
Mrs. Dempsey 10y stating the lat
ter never asked her for match.
Tae, So,,latoo pe.',d oF -a
10 ~. Et0s.
Tory Naea0o'- 2tf-2i7--1i ~.
G37 and noN second mCg enabled
DI5hrI io pos'a new ,ouc, record
81 lO3i-ItyS-lp'S for 3DST 20 'ac
RAINBOW Na1o. $50 Ola be-. Marc
tron took over second from wilson
when Tony Car-o C7Uo through
t,I4r- 65 - -i-i for b55.
Pretty Ehira Helms Of the En-
terpri~e team continues 10 lead the
individual averages In the Women
Travelling with 1878 on 1895
sticks for 80 games Agnes Tx
>trom, her tcammate, j. second
with 1871.
T. .o o. r0ur Iss-.l. t.o f.r
f.. Va. ~ tlc lJ,ac-Ileut y
Ha.e.
E..3 Wheel employees VIII Stage
a victory tournament .uI fna h,no.
- tH. J~o ~ Bud Pffo.
Recreation Ie.s-tsr ~ II VII
uo taua.#r affair WIN each
...... r...........- r... ...r az It...
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

GLADYS Dempsey the first chance
next month 10 retricye the hOnors
She lost last season. Mrs. DcL0Oi
spiked the rumor She Was lodging
Mrs. Dempsey 10y stating the lat
ter never asked her for a match.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11
WARREN-wurreD at >outhfield CT. siis4

'''I'I'H'' or Complete PROCLAIM 20
Laughs and Fun Starts Today. Laughs.
Laughs and More Laughs a. Our Huge
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

MAYOR Edward j. Jcnric>. CitN
Controller CharlcS Oal,man. rank
NitTcl. secretary of the DBA, and
Howard Mccullough leave today
for Chicago where they will see
the rouHd-rebin final of the ma
tional match game eiiminationS.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

Observation-Disclosures mt Virginia Park
'hui'1 lie and 22c Ann Dvorak,
Pen Lyon. "THi> WAS PARIS" william
Tracy. James Gleason In "HAYFOOT. ."
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11
WAppEN-Marren at sonthtela cE. sIIs&

"nhhLN Krazy KartoOns. Screwy Kon1-
edies Nu''v Novelties Karnival ~
LAUGHS Fun. Song a. Our Huge Komsdy
karn.yal TODAY. Doors Open Is r, NJ.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

V0cItE-Harper nj Harvard Park Free y
VVuOL Open 5.45. Last Show as p. NJ.
WAKE ISLAND" Shown A. 1880. i0S5.
starring Bran Donleyv Robert Preston.
"STLIINAN'S TRAVELS" a, s. e:25.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11
PIN MEET MAY GET FIRST 5000
10 Class A Teams in Central States

baker other than her first name
Is Carol
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

CpAYST0NE-7sl6 Michigan
JIM lJIONL Open SIS Red Barry IN
NRER TtARGt HAKBOR" Edgar
Kenns IN "HIt.IBIIIN RLIILkRIEG. 90
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

p0YT-N oodWard near Temple RA gGge .
hOAi open % Hrurg PAM Proc george
Murphy. Anne shirley. MANOR or arm
III 80 MI RIDER N TN RIG not - %
Win Van Johnson frs0t.tt Pluto ~
WAR BONDS SOLD "a Hofr rs uAr-r t..
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

IuplpIU pr GtNEBAL morOFs gtoG
lWl LnlHL nIO' CENrPAtLY LOCATED.
t4 Nrferr hlleyt.
orsr every Das U0fl Nfnirrt Ma ei77
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11

p0IlCC-li Haltiner Ave. Free refNrs q
hOUuL p0sn f.Ir SEQ MOSCOW
~TRlkES BACk Also Ut NBIFWFTD
IRAiI 80 with Bill H..e Leo rnusH
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-12-11
WlDpEN-Narren at South6eId CF. 3iIs%
HHNhLN Crar . Is PARK Fee ssNaynR

WEN1OWk-N wyoming fenken no. I'LL
ULOiV"N Oren 8 Is 7 NJ PARK Free
Nr1rs"s Sisters ir GIVE ~ '. SISTERS
George Murphy ard Anne Shirley l7 THE
MAYOR on ttTH ~TRTFI "
rHy YOrR BONDS HERE So Ws'irF