RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-26
i vi onda innate odbranu "a kapitaizam.

vi onda innate odbranu "a kapitalizam.
Ia sigurno to je vro budalasta odbrana,
ali ona je najbolja koju mogli izmisllti u
rednici Saturday Evening Posta, dok je lanac
Scripps- -Howarda smatrao argumente PostOve
toliko ubedljivim da ih je nekoliko svojih
novina preko cele stranice obelodanio. Otstam-
pan pod naslovom, "Neo-Liberal Illusion That
Collectivism Is Liberty [Iluzija liberala da je
kolektivizam sloboda H. uvodnik opomnje pro-
tiv obuzdavanja bogataskih "genija" jer bi to
prouzrokovalo poteskoce "netalentovanih." a..
sto wise mionera moze drustvo proizvesti -
u toliko ee nizi slojevi drustva skusiti mamie
poteskoce, jer postoje veci izvori poreza sa
kojima Sc mogu odrzat netalentovani."
Ma prvi pogled, izgleda da ovo trebamo
odbaciti kao deciji smet posto nikoga ube
djuje. Jer, ocevidno, imajuci u obzir postojeci
stupanj produktivnosti rada, da ne postoje mi
lioner koji daju milostinju, ne bi bilo ubogih
kojima je potrebna milostinja. Iii, da Sc druk
&c izrazimo da ne postoji takvo drustveno u
redjenje kojem je svo bogatstvo nagomilano
ruke nekolicine korsni proizvodjaci bi uzi-
vail potpun ploda svoga rada. Ali uvodnikovo
drzanje, ako jeste detinjasto, zasuzuje ozbilj
niju paznju ako samo zbog toga sto izdaje des-
perantnost bankrotstvo parazitske klase.
Argumenat (kojeg je izrazio Frank L. We'll
II pismu koje je uputo njujorskoj Herald Tri-
bune) da "privatna milostinja jeste jedna cd
osnova privatnog staranja IT. kapitalizma],"
pojavljuje Sc cesto cd nekog vremena. seri-
il clanaka njujorskog Telegrama, pod
naslovom, "Gde su bogatasi?' nekoliko boga-
tasa (koje su slucajno nasli pisci Scripps-Ho-
warda ma imanja Long Islanda, Jersey-a Tu
xedo) izrazili su ozbiljnu zabrinutost Sta &c
sc desiti vrlim siromasima ako Sc velik dohot
ci ogrance. Ovo i nevolja njihovih "vernih
sluzbenika," izgleda kao da je njihova glavna
briga. sto Sc bogatasa tiee, oni tvrde da
"mogu" ogranicenje dohotka podneti. Oni mo-
gu ciniti kao sto je Mrs. Harrison Williams
uradila, imeno, zatvorila je kulu, uselila sc
malu prostoriju cd petnaest iii dvadeset soba,
smanjila je broj sluga sluskinja it'd, ma de-
set iii wise, tako Sc nekako borla To behu
"siromasi' i kalidzi koji Sc podrzavaju pomo-
Gu njihovih darova, verni sluzitelji (''koji 81
stvarno dec familije'D kojima su oni mislili.
Nije to da je oval sramotni hipokritizam
nova stvar; on cak nije zasluzio nj original
most. sto je danas znacajno ovakvom plaka-
nju jeste zvuk oeaja. Samo ocaj moze objasni-
ii takve bezobrazne uvrede sa kojima napada
beskucne radnike uvodnik Posta. Samo ocaj
moze objasniti, ma primer bestidne napade da
zbog toga sto ne ogranicava milostinju "do 60
log standarda zivota," Novi Dill "podupire
razmazuje relativno nepotrebne gradjane ma
racun potrebnih gradjana"
NaZad nekog vremena Anatole France po-
sto mu je dosadla lama zabrinutost bogata-
sa, on i'm je odgovorio sa ostrim govorom Re-
&c on:
"Ja drzim da je miostinja bogatasa pre-
ma siromasima uvredna protivna ljudskom
bratstvu. Kada bi ia govorio o sromasima, ia
bi rekao bogatasma: Nemojte nuditi milosti-
nju siromasma. Oni ne znaju sta da snjom
rade. Zasto milostinja a ne pravda? Dugujete
Ii i'm nesto? Obraeunajte Sc NINA Ova stvar
niJe pitanje sentimental; ona je ekonomska
stvar. Ako ono sto vi tako plemenito darujete
NINA sluzi samo da produzi njihovo siromas-
two i vase bogatstvo, takvo darovanje ieste ne
pravda, u suprot suza sa kojima vi mesate tn
nepravdu vi je s time ne cinite pravom pos
tenom. On sto je potrebno to je obnovljenje
vi dajete milostinju da ne bude obnovljenja
Vi daJete malo da bi d Z mnogo.
S r m v je neophodno privatnom
bogatstvu. Ova diva fla ora d a u jed
no drugo podrzavaju jednog drugoga. Ide-
ia "poboljsanja uslova siromaha" nije stvar ma
dnevnom redu; odstranite siromastvo. ...' Nj
kada necu ia okurazavati bogatase da daju
milostinju, jer je ona otrovna; milostinja pra-