RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-25

masajem "prakinula samu sebe ma svom putu;
iako je dozvolila da "polu-mere" (odbaclvan]e
politicke stavke il nacela /. w. W. ucinilo Je
istu polumernu prema tome stetnu organiza-
ciju 20 radnicku klasu) zavladaju sa svojom
prvom Industrijalnom Junijom, preko svega IT,
ga, radnicka klasa Amerike tog dana je celon
svetu objavila da Sc ona moze organlzovatl po-
liticki i industrijalno da mlrno resi- Vellko
drustveno pitanie obaranje kapitalizma j,
ia njegovim rusevinama, podlzanJe besklasnog
drustva, Socijalisticku Industrijalnu Republi-
ku Rada.
Naravno je S tim cinom radnlcka klasa
cbjavila svetu nepotrebnost kapitalizma da je
cna sposobna da upravlja sa celom zemalj-
skom proizvodnjom bez ikakve pomoci kapita-
la; da je s time proglasila mogucnost ola rad
nicka klasa industrijalno razvlJene zemlJe mo-
re uspostaviti IL punom smislu reel besklasno
drustvo, ali americka radnicka klasa ne bese u
yecini gotova da klasnosvesno usvoji principe
Industrijalnih Radnika Sveta, kakvi oni behu
1905. godine. A Socijalisticka IndustriJalna
Junija koja ella da il osnove obnovi drustvo
ne moze to postiGi bez da Sc II g a V n o m
sva radnicka klasa organizuJe "a takvu osnoV-
nu obnovu drustva. Nedovoljno prosirena agi-
taciia "a osnovnu obnovu drustva, tie zbog to-
ga nedovoljno spremna radnlcka klasa "a tax
WI ideju mogucnost kapitalizma da Sc izvuce
privremeno IL prvog della njegove hronicne
krize (1907.) pomocu move automobllske indus
trije, keja dade poleta masovnoj proizvodnji,
sve to bese odgovorno "a stvarno propadanJe
/. w. w. iako Sc senka meme iskyarenosti neg
de jos nalazi. Usijanoglavci, anarhisti estate
vucibatine koji 1908. uspese gangsterski da iste-
raju politicku stavku liz originalne /. W. W., ne
bi imali priliku da uspesno svoje zle namere
sprovedu u delo da je u glavnom radnicka klasa
bila spremna da sprovede u delo so pre- prin-
cipe Socijalistickog Industrijalnog Junioniz-
ma koje ~proglasi 1. W. w. 1905.
Ali, kao sto rekosmo, Cd neizmeInog INA
radnistva. Cd tada su prohujale 81 dugih 60
dina. Kapitalizam zahvati njegova nepopustlji-
va kriza, bez p~itanja pronalaska move indus
%triie." Ne prodjose nj punih sedan godina cd
tog prvog udarca kada ljuta besposlica opet
uhvati svog maha. l tada Sc zapoce Prvi Svets-
XII Rat. Poginuse ovako iii onako preko 20 mi
Iona stanoynika sveta. O, Josie kako d~ogadja-
il potvrdise, da Sc do nebesa cuje, revolucio-
narni princip Socijalistitkoga Industrijalnog
Junionizma.
Probe prvi svetski pokolj, kada kapitalis-
tieki predstavnici mislise da SUI uspeli produ-
ziti normalni opstanak kapitalizma. D e s e t
jedanaest, dvanaest - preko petnaest millona
besposlenih radnika nadjose Sc ma ulici bes-
poslice. Ma vrat ma nos %pridjose Ii pomoe ka-
pitalizmu svi moguci "doktori' reformisti da
ga spricaju Il nadi da &c ga normalno oporavi-
II. Ali bolesnik lei tesko disc. 0, kako su ii
reformisticki promasaji dokazali svoju stet-
most i nesposobnest! Drugog "izlaza' IL ovog
mnogo zesceg della ~njegove hroni6ne bolesti
kapitalizam niie mogao naci sem putem zapo-
cinjanja Drugog Svetskog Rata. I dok Sc Pc
drugi put ma jos vecem kantaru proleva krv
radnog naroda u~nistava zemal jsko bogatstvo,
dotle kapitalizam moze malo bolie da odahne
i njegovi apologicari, opet videvsi ga da Sc co
poravlja," nadaju Sc da &c Sc sasvim oporavi-
ii nakon rata moei da normalno zivi, kao sto
Sc tako NADIA Thurman Arnold, pomocnik Sc
flu Odelenja Pravde, koji prosle nedelje
rece pred delegatima Kiwanis International u
klevelandu, da &c "Ovaj rat, i dobijanje rata
cmoguciti kapitalistickom sistemu da funkcio-
Mise, jer &c biti oporavljen sd novom krvlju
potpune proizvodnje."
Nemoguce je h~rdjavije rezonovanje cd re-
zonovanja gornjeg kapitalistiekog predstavni-
ka. A buduei da on nije jedini da tako deti-
ppCrpr ArJ1TTr CT FIT JTE