RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-08
SMETNJA NEIZMERNOG Pc.
Z~RTVOVANJA.

Gin je Predsednik Roosevelt izjavio da
&c Sc ratna proizvodnja owe zemlje stalno po-
vecavati dok nece dostici sunni cd so milijar-
di dolara, koja &c Sc potrositi "a %poslovnu go
dinu cd juna 1912. do juna 1913. godine, radi-
10 komentatori su Sc dali ma poslu da nam ka-
zu kako &c to znaciti sve vece pozrtvovanje ce-
log stanovnistva. Oni nam rekose da cemo mi
patti cd manjkavosti raznih potrebstina, da
&c nam zivotni standard pasti dole i da je sve
to p~otrebno da bi Sc porazili vanjski nepriJa-
telji zemlje nacisticki gangsteri Europe i A
zije.
Sto Sc tice stvarnog pozrtvovanja to nlJe
nista novo "a radnicku klasu. Ona je u stanJu
mnoga NTH podneti jer Sc stoleeima ~zrtvuJe ne
"a svoju pobedu nego u korist njenih izrablJl-
vaca. Radnici su ii koji odlaze u zemljinu utro-
bu da bi pod Nelikim rizikom vadili razne rude,
ugalj druge sirove materijale da hi drugi rad
nici mogli cd Nth stvarati sve vece drustveno
bogatstvo. Radnici su ii koji grade visoke zgra-
de i ogromno dugacke i visoke mostove da ces-
to CUBE svoje zivote. Radnici su ii koji terra
il, parne vozove, elektricne gasne vozove. Rad
nici SUI ii koji teraju %avijone. Drugim recima,
radnici su ii koji, stvaraju svo drustveno boz
~gatstvo. Ali dok oni stvaraju neizmerno bogat-
stvo njih plutokrati do kostiju izrabljuju l de-
setine hiljada NTH GNU g~odisnje zrtvuJu
Sc da bi parazitski plutokrati uzivali u neopi-
sivoj raskosi. Jest, radnicka klasa Sc davno
zrtvuje "a drugoga - "a svoje klasne neprl-
j~atelje. l ako &c Sc ike u ovom ludom kapltalls-
tickom drustvu zbog veee ratne proizvodnle
jos wise zrtvovati to &c "a sigurno biti amerie-
ka radnicka klasa.
, Sada Sc mozemo pitati, dali &c Sc zrtvova-
| ii i parazitska plutokratija, koja je sebi pogra-
| bila skoro svo zemaljsko bogatstvo, zbog toga sto
&c vlada potrositi SO milijardi dolara iduee pos
| lovne godine? Vlada je naredila da Sc ne smeJu
| prodavati wise novi automobile. Da Ii &c posed
| nici te industrije zbog toga patti? Nj malo!
| Vlada &c Nth snabdeti sa ratnom porudzbi-
nom koja &c biti sigrunija nego sto je ikada BIZ
la pijaca novih automobile. Profit &c tim pa
| razitima biti zagarantovani dogod je vladi cd
| neophodne potrebe sve VEGA ratna prolzvodnJa.
Da nije tim parazitima vlada zagarantovala
masne profile ne bi Sc ona usudila da tex ia
ko ~proglasi zabranu prodaju novih automobi-
la sto znaci ukinuce proizvodnje novih auto
mobila "a civilnu prodaju. Sauna cinjenica da
Sc ne cuje nj jedan, protest cd strane magnata
automobilske industrije jeste znak da su goto-
vani zadovoljni sa uslovima vladine naredbe'
Drugim recima, svi gotovani &c cd Wade pri-
miti SO milijardi dolara. Toliku &c vrednost
proizvesti njihovi izrabljeni radnici. Ali radni-
ci &c dobiti cd prilike oko osam i pc millJardl
dolara maine najamnice, dok &c ukradeni wi
SAX vrednosti" cd preko 40 milijardi dolara
plutokrati podeliti sa drzavom plaeajuci jj do
bar dec poreza a sebi jos veei dec profita, "cis-
tog" profita, da mogu ziveti jos u vecoj rasko-
81, dok &c radnici patti zbog vece pozrtvova-
nosti. Zbog toga je u stanju da plutokratska
firma, Westinghouse citira svoju glavu, A.. W.
Robertsona, koji, zbog svojih plutokratskih in