Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-05-15

OSSSH
popredi moznost americke O
fensivy prot Japanu z AlaskJ
a z Aleutskych ostovG.
Avsak pravil, re RUNE okol
nosti stavf Sc prot teto mono.
sti a re nenl to Japan, nybr5
Spojene Staty, ktere mely by
Sc obavati operac1 v severnim
Pacifiku.
Prohlasil, re vzdalenost me
ri Alaskou a Spojenymi Staty
spatne dopravnl prostTedky v
Alasce a zranitelnost Alasky
parasutovymi 1toky nasled-
KEN male zalidnenosti, cin1 A
lasku nejslabsim bodem v obra
ne Spojenych Statu.
NamoTnf zakladny v Alasce
nebyly jeste dohotoveny a jsou
jenom dosti velke pro male po-
income lodi jake ponorky a tor
pedoborce a nejsou dostatecne,
ably molly doplnovati aeropla-
novou 1dernou s1lu, jez byla
by poslana prot Japanu.
Dodal, re husta mlha a JIM
povetrnostnf einitele, byly by
ma prekazku namoTnfm opera
elm Spojenych StatG cd polo
why cervna do zacatku srpna
a mimo to Spojene Staty memo
hou pTesunovati sve zbyvajici
tezke lodi z Atlantickeho oce-
anu pro operace prot Japanu.
Vyroci 10. kvetna vyznaco-
valo Sc zahajenlm move valky
nerv6, namirene prot Francii
a Svedsku. ZvlaSte akutnlm
IDA sc problem Francie, ktera
nyn1 hledi vstr1c nalehan1 Spo-
jenych StatG, ably ostrov Mar
Unique zGstal %neutralnl a "a
dosti Nemecka, ably mu bylo
vydano francouzske valecne
lodstvo.
Ale nesmi sc AMI pousteti Sc
zretele moznost, re Hitler sam
je obetf svych nervG nasled-
KEN neustale vzrustajic1ho vo-
lan1 pc invasi Evropy.
Napet1 bylo zvyseno, kdyz
telefonicke spojeni mezi Ne
meckem a svedskem bylo nah
lie a bez v~ysv6tlen1 preruseno
ma nekolik hodin. Europe l.
hned pTislo ma mysl, re preru-
Semi komunikacl v poslednlch
trech letech caste bylo pfede-
hrou k udalostem velke dGlezi-
tOsti.
Svenska Dagbladet napsal v
redakcnfm clanku, re Pierre
Laval snad je jiz pfipraven Wy
dati francouzske valecne LODI
stvo Hitlerovi. Poukazal ma
zpravy, re marsalek Goering
je We Francii a re anglicke LODI
stvo je velmi CHINO u Atlantic
keno pobrezl, jakoz i ma to, re
zvySuje divokost svych naletu
ma Nemecko.
VojentS1 EXPERT vsak nemo-
hou videti zadnych d1kazG, re
Hitler chysta Sc brzke dobe
zahajiti svou jarnf ofensivu
proti Rusku.
Jak bylo oznameno, Al aero
plant velmocf osy bylo ~zniceno
a poskozeno pri naletu ma NAL
tn.
TTicet til z Mich byly bonn
bometne aeroplany, osm stiha-
eek. z bombometnych aero
plant bylo II zniceno, 10 prav
depodobne zniceno a II posko-
zeno. Jedna stihacka byla Uni
cena, dive pravd6podobne mi.
ceny a pet poskozeno.
Z Kahyry Egypte Sc ozna-
mule, re tri dalsf aeroplany o.
sy byly zniceny ma Libijske
pousti a ma zemi byly ordazeny
1toky nekolika mensfch oddfl1
nepfatelskeho vojska, provaze
nych tanky a delostrelectvem.
Alexandra, anglicka manor
nj zakladna, byla casne rano
napadena aeroplany, jez zabi.
ly 20 a poranily 40 lid.
Anglicka bomba zasahla LODI
prostredn1 velikosti v p~rfstave
Benghasi pTi naletu anglic-
kych letcG.
Italska tiskova kancelaf O.
znamuje z Rfma, re anglicka
letecka zakladna v Libyi, 60
mil cd pobrez1, byla napadena
italskymi a nemeckymi oddly,
dopravenymi vzduchem, ktere
j poskodily a stastne unikly.
V oficielnlch zpravach z Berlf-
ma AMI z Rfma nenf mic takove
uvedeno.
70 ~xx ~N1 Lou~o-S En- x,I~~o