RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-23

tickim -podhvatima pre- krvoprolica, oni sada
podnasaju move" sreformisticke mere, drzecl
da &c nina moci zameniti ratni stub tako
podupreti kapitalistieku raspadajucu zgradu
da Sc sasyim ne razvali kada je ratna ekono-
mia napusti.
Ali. kao sto Sc laz ne moze uvek drzati tai
nom prikazivajuci je sa silnim pokusajima da
je "istina," tako nj reforma koja je prikrivena
mera reakcije ne moze svoju "tajnu' prirodu
uvek sakrit U koliko Sc ona razvija toliko
je prisiljena da sve wise svoju pravu prikrive-
nu prirodu prikazuje.
Najnoviji plan americkog reformizma jes-
tc takozvana "mesovita ekonomija' Izgleda
nam da je njen Stuart Chase vladin zvanicnik
Tennessee Valley Authority" ali .yee da nju,
"mesovitu ekonomiju" takodjer zagovara
Mrs. Vera Micheles, koja je dekan Asoeijacije
spoljne politike ("Foreign Policy Associa-
tion"). A to znaci da je ia ideja medju swim
tim ''mudracima' popularna Sta oni sa njom
znace? Prema Chase-u, ona Sc sastoji cd "man-
datornog upeslivanja," kao nuzna potva da Sc
postgne cilj "dovoljne hrane, odela sklonis-
ia "a sve." Vodecu ulogu tog "mandatornog u
poslivanja" igrace vlada, a MANU- &c ulogu j.
graft "velike i male kooperativne asocijacije."
Onda Chase rece dalje planu te "mesovite e.
konomije," da ona nece biti totalitarijanska, nj
ii sasvim konvencionalnog kapitalizma.
Ekonomija konvencionalnog kapitalzma
bese ekonomja najamnog rada, kojoj care
vase slobodna prodaja i kupovina espapa,
kojoj zbog toga radnik, posednik jedinog es
papa radne snage, ma slobodnoj radnoj pijaci
prodaje svoj jedinstven espap. "Mesovita eko-
nomija," kao zamenik "slobodne" ekonomije
.konvencionalnog kapitalizma, uyeliko bi ogra-
nieila, ako ne bi sasvim unistila slobodnu IT,
govinu. Kapitalsti b ma dalje ostali posedni-
ci zemaljskog bogatstva Gu ovo niko ne treba
sumnjati, jer Sc ovakve mere preporucuju da
Sc sto dale njihov sistem odrzD, ali oni &c mo-
rati 'dobrovoljno" primati naloge drzave pi-
tanju uposlivanja otpustanja radnika. Rad
nici, pax, takodjer bi bill "dobrovoljno" pri-
siljeni da rade "a odredjeno ne-slobodno podu
zece, pod onakvim uslovima rada kakve ee VIA
da, mozda u sporazumu sa fekerima, odrediti
sa kojima su sc slozil kapitalisti. Tako rad
mix u toj "mesovitoj ekonomiji" bi postao "do
brovoljni' -kmetsk rob- koji gubi slobodu pro-
davanja svojeg espapa, radne snage, da bi ga
tako sasvim zarobili da bi Sc ia "mesovita e.
konomija" pestepeno pretyorila ekonoomiliu
ropskog Industrijalnog Esudaliznas.
Kao sto Sc vid "mesovita ekonomija" je
tex polu-otkrivena reakcionarna priroda refor-
me. Ali to je dovoljno "a misleceg radnika da
yidi sa umerenim poznavanjem postojeceg sta
MIA u polovinu prikrivene reakcio-
narne prrOde kao StO Sc moze yideti prema
gornjem izaganju Krojaei te mere predpos-
tavljaju da &c vlada rukovati sa milijardama
dolara, koje &c dobvati cd silnog poreza, ko-
je &c davati kapitalistima "a porudzbine, (ka-
kve zasto nakon rata to neka Lucifer zna) te
&c tako moci naredjivati kapitalistima Aoliko
radnika moraju uposliti n d a i
r n i c m kako moraju raditi, jer bez
tih porudzbina ne bi nj kapitalist dobio "visak
vrednosti," niti radnik najamnicu. Tako tt re-
formisti misle da &c Sc drzava, kapitalisticka
drzaya, uzdiei mad celim drustvom, kao sto je
to davno u i e Engels, da ga tiranise,
snabdevajuci kapitaliste sa vestackom pijacom.
Ovako iii onako, oni, namerno iii nenamerno,
guraju kapitalizam ka domacem nacizmu. A
nacizam jeste reforma koja je sasvm otkrila
svoju gadnu reakcionarnu prirodu. Tako nam
reformisti svakog dana jasnijim recima kazu
ko su i sta su oni, cd cijeg upliva treba da Sc
kao djavo cd krsta sto dalje drz svaki mai jam
nj radnik, jer oni rade da Sc po sto po to
odrzi vladavina privatne svojine tojest, po
ceni guranja drustva uzasno unatrag.
Ali sasma drugo je pitanje da Ii &c refor-