Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-11-20
Valka.
President Roosevelt narizuje
zaslani potravin do severni
Afrikv.

Tediteli lend-lease Stettiniusov
ably do severnf Afriky byly O.
kamzite dopraveny potraviny q
zasoby pro civiln1 obyvatelstvc
V rOzkaze presidenta sc pravf
re americka vlada hodla do.
pravOvat do obsazenych 1zemt
phi prvnf prllezitosti potraviny
a zasOby pro civilnf obyvatel.
stvo, jakoz i zbrane pro obyva-
telstvO okupovanych 1zemi, a.
by pomahalo We vftezstvi mad
spOlecnym neprftelem. V roz-
kaze Sc pravi, re takova Dude
politika americke vlady nejen
V severni Africe, nybrz i We
vSech zem1ch, ktere budou je-
ste obsazeny americkou arma-
dOu. Rozd6lovanfm potravin
a zasob je poveTeno vrchnimu
velitelstvl americke armady.
Tato politika americke Via
dy zapGsobf hlubokym dol
mem We vsech okupovanych re
mich. Nemci jak znamo, oku-
pOvan6 zem6 rabujf a byl to
sam Goering, ktery rekl, re po-
traviny z okupovanych zemi
pGjdOu do N6mecka. Opacny
pOstup Americana, kteTf nesou
S sebou nejen svobodu, ale ia
Ike jldlo, je nejlepSf propagan-
dOu pro SpOjence.
Spojenci pTekrocili bez pa
trneho odporu tunisske hrani-
. ce a ma Tunis 1tocili pouze re
Vzduchu zasahnuvse tamn1 le-
tist6. V jeho okolf francouz-
ske pOzemnf silly 1tocf v rozpty
lenych pTestTelkach prot ne
meckym 12-tunovym tankGm,
ktere ia mbyly v letadlech do
praveny b6hem poslednich dnG
MimG to, doSly zpravy i O pou-
licnlch bojfch v meste Tunisu
samOtnem a O srazkach ma il
nych strategickych mistech tu-
nisskehO protektoratu mezi
francOuzskymi vojsky a meme
ckymi pa~raSutisty. Reuterova
britska zprava z Tangeru pra-
vi, re britske muzstvo vstoupi-
10 ma tunisske 1zemi sm6rem
cd Alziru pomoTskou silnici.
Soucasn6 S tfmto postupem po-
kracuje postup Spojenecke ar
mady 2 vychOdu smerem ma
zapad cd Libye a tlacf do Cy-
renaiky pOrazenou armadu
ROmmelovu.
Znovu 1tocily spojenecke
stihacky ma velikou skupinu a.
81 60 nepratelskych letadel,
ktere byly ma ceste z africkeho
pObTezi sm6rem k Sicilii. Bri-
tov6 sestTelili sedm a poskodili
Sest jinych nepTatelskych leta-
del. IDA Sc, re jde o doprav-
nj letadla, ktera byla vyslana
do Italie "a 1celem dopravy
dalS1ch POSI- a vyzbroje ma a.
frickou frontu; tato posledni
zprava tOtiz Sc nezminuje O
tom, re by tato letadla byla do
p%ravovala muzstvo, jake Sc o
tom zminila zprava vcerejsi 0
s~estTelenf sesti jinych letadel.
Zprava, re Italove vyklidili BIZ
zertu Sc nepotvrdila, naproti
tomu je jisto, re vyklidili Beng
hast.
Jiny tezky letecky 1tok byl
op6t pOdniknut bombardovaci-
mi letadly britskymi ma pT1stav
janOvsky, kde byla zpGsobena
t6zka SkOda a odkud Sc britska
letadla vratila bez pOhromy do
Angle.
Osma armada britska vycis-
tia nyni uplne vychodnf Libyji
al pc Gazalu, Gao mil ma "a
pad Cd Tobruka). Pr tom pa
oil do britskych rukou znacny
pocet n6meckych zajatcG a spo
jenecke l~etectvo operuje jiz re
vzduchOlodnfch bas1 libyj-
Skych. ROZhlaSOVa ZpraVa z
Vichy hlasila, re nedaleko AL
ziru zuTi namornf bitva a re
slime Spojenecke silly namofnl
a vzdusn6 opustily Gibraltar
sm6rem do StredomOT1.
N6mecka zprava hlasila, re
V prGb6hu ponorkovych opera
CT byl potopen britsky kfiznlk
a torpedoborec u marockeho
pobrezf mimo til transportnl
lodi nedaleko Fedhaly. Poole
t6ze zpravy v zapadnlm Sire
domorf potopily nemecke po-
nOrky jinou transportni LODI G
1000 tunach a t%orpedovaly
dive jin6 lodi zalivu Bougie.
N9mectf a italstf letci pry poto-
pill dalsi transportnf LODI o TO-
900 tunach. o teto lodi je ia