Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-10-09

use. Bfazllle Je neJvetS1m pro-
ducentem kavy ma sv6te. S je-
jfch poll sklfzf Sc obrovsk6
mnozstv1 bavlny, psenice, ku-
kufice, rye, plod1 kakaovnf-
ku a tabaku. Znacne rozsfren
je CHOW dobytka - vice nez
"a, 900, 900 kus1. Obyvatelstvo
pestuje vsechny NONE druhy
ovoce pro domacf i zahranicnl
spotrebu. Pomerance bez ia
der jsou domovem prave v Bra
zilii.
Brazilie je druhou nejvetsf
prGmyslovou zemf ma zapadnf
polokouli. Jej1 vyrobnf schop-
most Sc V poslednfch dvaciti le-
tech znacne zvysila. z boha-
tych dolG ma mangan a ma re-
lezo kuta sc velke mnozstvf
bohate rudy. Brazilie buduje
move ocelarny a je ma nejlepsi
ceste staff Sc budoucnosti Jed
MIN z nejdGlezitejsfch vyrobcd
ocelovych produkt1. Nedav-
no Sc zapocalo s provozem V
move vybudovane vladnf tovar-
ne ma letadla. Uhlf je nadby-
tex ;jeho zasoby v Brazilii isou
odhadovany ma pet miliard tun
Brazilie, pohadkove bohata
pokud Sc tyce pTfrodnfch zdro-
j6, pomaha jiz dnes Spojenym
narodum zvysiti jejich zasoby
manganu, sl1dy, kremene, prG-
myslovych diamant1, chromu,
vanadia, bauxitu a niklu. Do
hoda mezi Brazili1 a Spojeny-
mi Staty urychluje produkci
gumy, rostlinnych vlaken a ro-
stlinnych tukd, dovazenych
drive z Dalneho vychodu. Ia
to kooperace neni pouze sna-
hou .zalozenou ma potfebach
valky, nybrz i proziravym kro-
KEN, smeruj1cim k lepsimu po-
valecnemu svetu.
Pc STRANGE zamepisne je Bra
zilie obrovska a romantic re-
me; Variace v jejfm zivote,
podneb1, topografii, prfrodnfm
bohatstvi a produktech je ne
sm1rna. Rozlohou zauifma sko-
ro polovinu cel6 jihoamericke
pevniny. Brazilie je 3OO 900
ctverecnych mil, je Session. nei-
| vetsl zem1 sveta. Rozlohou il
pfedstihujf jenom Britska rise.
Francie s jej1mi koloniemi,
Spojene Staty S jejich teritori-
: emf, Rusko a Gina. Je vetsf,
l neil celia Europa mimo Ruska.
/ Mohutna Amazonka, asi 1000
l mil dlouha, je nejvetsi feka
sveta, splavna pro zaoceanske
parniky cd 1stf az do vice ne
Eli 1890 mil jejfho toku.
Brazilie byla kdysi portugal
/. skou koloni1. Neodvislosti by
? 10 bez krve-prolitf dosazeno Z.
! zarl 1922, kdyz mlady prime
vladaf Dom Pedro odepTel pod
voliti Sc pozadavkGm vratiti Sc
pod portugalskou nadvladu.
Kralovsky dvGr v Lisabone S
nelibost1 pohlfzel ma vzmahajf-
: CT Sc duch neodvislosti jeho il
hoamericke drzavy, ktera liz
tou dobou byla svrchovanou
:. jednotkou Spojeneho kralov-
1 stvf portugalskeho. Kdyz roz-
kaz, vratiti Sc pod vladu portu-
galskych panovnfkG byl doru-
cen Dom Pedrovi, rozkTikl Sc
: tento pc jeho pTectenf ma pine
i hrdlo, jakoby doufal, re no u
slys1 celia Brazilie: "Neodvis-
: lost nebo smrt!" Dom Pedro Sc
zapf1sahl, re vydobude Brazil
lii svobody, a pfejfmaje velenf,
7 pravil: "Neodvislost nebo smrt
budiz naS1m heslem, zelena a
zluta nasimi narodnimi barva-
. mi" Heslo i barry z1stavajf
takovymi az do dneska.
Brazilie je jiz dlouho pred
MIN hlasatelem zadoucnosti
sjednocenf vsech narod1 teto
polokoule a jiz dlouho spolu-
PRAGUE S ostatn1mi americky-
mi republican, a Sc Spojenymi
narody pfi pf1prave ma obranu
zapadnfho sveta. Ones, jakoz-
to narod We valce, je Brazile
pevne odhodlana zniciti jed
nou pro vzdy ideologii Osy, kite
ra ohrozuje bezpecnost Move
no sveta.
F. l.. l. S. = Common Council.