RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-29

gatstva! Cd 1926, oval pravac nagomilava-
MIA boratstva sve mamie ruku stanovnistva
ubrzao Sc osvetnicki, narcotic cd pojave dru-
roe Syetskog Rata Sledstveno danas, drzava,
stieayaiuci privatnu svojinu, wise ne stiti niti
predstavlja interese veeine. ona stiti i pred
stavlja interese mainline koji su posednici.
Nekoji lberalni kapitalisti bunili su Sc
protiv hipokritistickog maskiranja despotizma
"a TrASa1eii0n U svojoj knjizi, "The New
Freedom" Woodrow Wilson pise otvoreno
protiv moei utvrdjenih interesa vladi On
rece;
"Gospodari Wade Sjedinjenih Drzava su
uiedinjeni kapitaisti manufakturisti Sjedi-
njenih Drzava. Ovo je napisano svakoj in
timnoi stranici rekorda Kongresa; ovo je ma
pisano kroz svu istorju konferencija Belle Ku-
&c: da su sugestije ekonomske politike dosle IL
iednoe izvora, ne il mnogih izvora...
"Predpostavimo da vi odete Washing
tonu da pokusate da dodjete do Wade, vi cete
uvek primetiti da dok vas uljudno slusaju oni
Sc stvarno obracaju ljudima koji imaju vece
uloske - velikim bankarima, velikim manu-
fakturistima, velikim gospodarima trgovine,
glavama zeljeznickih korporacija brodarskih
korporacija.
:" Kada god je doslo do kriticnog
stanja ovoj gospodi Sc udovoljavalo sa nil
kovim zahtevima Sc postupalo kao sa zahtevi-
ma kojima Sc treba udovoljiti kao stvar pravila.
"vlada sjedinjenih Drzava jeste dete koje
goje specijalni interest,"
Ako ina nekih koj predstavljaju da
Sc stvar izmenile cd Wilsonovog vremena, me-
ka pro6itaju ma koje izdanje Congressional
Recorda, neka Sc bore mislima opakim ma
padima ma radnike koji su tamo rekordovan
neka primete da, dok Administracija kara
krupni biznis zbog njegove "nesavesne" po-
hlepljivosti ma kraju ona MENU popusca,
neka pokusa da objasni zasto je danas tvrdje
usancen krupni biznis nego ikada pre-. Nije
moguce kapitalistickoj drzavi da operise sem
u Interest," kapitalisticke klase!
Republikansku i Demokratsku partiju
"Mumbo-Jumbo' Jumbo -Mumbo" americkog
kapitalzma, poseduje sa NINA upravlja cd
dole do gore i svud prepreko kapitalisticka kla-
sa Mnogi kapitalisti, prikazivsi Sc vrlo kras-
no nepristrasni, financraju ODE partije Ne
koj put, kada politicari postanu bueni pocnu
Sc praekati njihovi pravi gospodari i'll uhvate
"a jaku onda prvi nepronmis1 s1jeno kazzu 7stinu s
Nazad neholiko godna, primer, bankar
Trentona je karao Kongres zbog toga' stoi' sd
neki Kongresmani negodovali protiv nagovara-
telja predsobljima Kongresa koje finansira
krupni biznis da Kongresmane nagovaraju ka-
ko da glasaju. "Tpak," reee on, "ovi isti Sena-
tori drze svoje polozaje zbog vrline izbornog
;1ak 10 po1i
care su izabrali glasovi radnika, to je taeno,
ali ~ njh odabrali kapitalisti, i Cd njih Sc
ocekuje da sluze kapitalistima.
Socijalizam ella ka demokratiji koja ina
znaeaja i sustinu. On ella postici takvu demo-
kratiju kojoj &c Sc privatno vlasnistvo Ia
meniti sa zajedniekm vlasnistvom, kojoj &c
ekonomski despotizam odstupti svoje mesto
demokratskoj administraciji upravi mad in
dustrijama kojima &c sc stvari proizvoditi
II korist proizvodjaca ma mesto prolific ne
kolicine uzurpatora.
Pocivajuci ma cvrstom temelju prosvetnog
svog interesa, Socijalisticka Industrijalna Re-
publika &c predstavljati pravu demokratiju.
Ma mesto politicke drzave, koja drzi jednu
klasu potcinjenosti korst nekolcine izrab-
ljivaca, ona &c harmonizovati, direktirati i
usredsredti nase kolektivne napore nasu
kolektivnu korist Kao god sto je glava orkestre
sastavni dec celine, tako &c i Socijalisticka
Administracija Industrijalne Junije biti sa-
stavni dec "orkestre" drustvene proizvodnje.
Ona je delotyorna, ali nije despotska; ona
upravlja mad stvarima ali ne tlaci narod. Po-
vrh svega, ona stavlja moe onamo gde je mai
sigurnije da moe postoji - ruke naroda.