RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09

Pc povodu zaIisa N. Suhanova.

cito rada u oci pedanterija swift
nash sitnoburzoaskih demokrata
kao god i sviju heroja II. Inter
nacionale. Ne govoreci vec o to
me, da SD oni neobicne kukavice
da Sc cak najbolji medju NINA u
ticu cgradama, kada Sc radi 0 mai
manjem otstupanju Cd nemackoe
uzora, ne covered vec O tom:
svojstvu sviju sitnoburzoaskih de.
makrata, koje su oni dovoljno pc.
kazali II toku cele revolucije, pa
da II oci njihovo ropsko oponasa-
ME proslosti.
Oni sc svi nazivlju marksisti-
ma, ali marksizam shvacaju ne
vercvatno pedanticno. Oni apsc.
lutno nisu shvatili ono, sto je kod
marksizma odlucujuce: maine, ME
govu revolucionarnu dijalektiku.
Cak i direktne napomene Marksa,
da je u momentu revolucije po-
trebna maksimalna elasticnost,
oni apsolutno nisu shvatili nit
cak primetili, napr. napomenu
Marksa II njegovoj korespodenci-
il cd, koliko Sc secam, 1856. godi-
ne, kada je on dao izraza nadi ma
sjedinjenje seljackog rata II Ne
mackoj, koji moze da stvori revo-
lucionarnu situaciju, sa radnickim
pokretom, - cak ovu direktnu ma
pomenu oni zaobilaze i hodaju O.
ko ME kao macak oko vruce ka-
Sc.
Oni Sc u citavom svom drzanju
rokazuju kao strasivi reformisti,
koji Sc boje otstupiti cd burzoazi-
je, a tim wise prekinuti sa njome
i u isto vreme p%rikrivaju svoj ku-
kavicluk najneobuzdanijim frazi-
ranjem i hvalisanjem. Ali cak i
cisto teoretski kod Nth sviju pa
da u oci potpuna nesposobnost
da shvate sledece IL marksizma:
oni su videli do sada odredjeni
PUT 'razvitka kapitalizma i burzo-
aske demokratije u Zapadnoj Ev-
ropi. / NO., oni ne mogu sebi da
zamisle, da Sc tai put ne moze
smatrati kao uzor mutatis mutan-
dis,*) ne mace nego sa nekim po-.
pravcima .(apsolutno neznatnim $
gledista svetske istorije).
Prvo - revolucija, povezana So
prvim imperijalistickim svetskim
ration. U takvoj revoluciji morale
gu sc pokazati move crte, iii IL
meme has u vezi S ration, jer nika-
da ma svetu takvog rata, u takvim
prilikama, jos nije bio. Do da-
nasnjeg dana mi vidimo, da bur-
zoazija n%ajbogatijih zemalja ne
moze ustanoviti "normalne" bur-
zoaske odnose posle tog rata, a
nasi reformisti, sitni burzoa, u
tvaraju sebi da SUI revolucionari
smatrali smatraju normalne bur-
zoaske odnose kao granicu, preko
koje Sc ne SINE p%relaziti; kod to-
ga oni to "normalno" shvacaju
krajnje sablonski i usko.
Drugo, - NINA je a%psolutno
neshvtljiva misao, da opsti "a
konski tok razvitka u c%itavoj svet-
skoj ~istoriji nimalo ne iskljucu-
je, vec naprotiv, pretpostavlja po-
jedine periodic razvitka, koji pred
stavljaju osebujnost iii u formi,
iii u karakteru tog razvitka. Mi
ma cak napr. ne pada nj ma pa
met, da Russia koja stoji ma gra-
nici civilizovanih zemalja, j zema-
liza, koje tai rat prvi put konacno
uvlaci u civilizaciju, zemalja cita-
vog Istoka, vanevropskih zemalja,
da je Russia zbog toga mogla i
morala pokazati neke osebujnos-
ii, koje stole, naravno, ma opstoj
liniji svetskog razvitka, ali odli-
kuju menu; revoluciju cd sviju
predjasnjih zapadno evropskih re
malta j unose neke delimicne no
votarije kod prelaza ka istocnim
zemljama.
Ma primer, beskrajno je sablon-
ski kod njih argumenat, koji su
oni naueili ma pamet "a vreme
razyitka zapadno-evropske soci-
jaime demokratije i koji Sc sasto-
II !, +onno do mi ricuo 6nraSli do |