RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-09
/ PIoQIas hezaMsnosti.

- 1rx1ms, da an owe istine samo-
a1os1nle: d "a sU uuM rodjeni
3oGAani; -da "a oni obdareni cd svo-
- ~fvorcs izveszi1n ne0tudjivim
ygsamas da msdju ovima jesu d.
vak rslohoda. taknja "a srecom: da
os4a osiguranje ovih praya upravo
asQostaw1iaju medju ljudima, koje
.aDa svoje prsvedne mo6i Il pristan-
n%vladanih; da kad god bilo koJa
nl1ma upravo postane raxorna po O.
~ svrns, prsvo je naroda da je IL
n1nf i'll unista, 10 da uspostavi no.
VI upravu, polazufi nien temeaj ma
tskvfm natelima organizujuf ME
NJ sils takvom obliku, koji i'm IL
a5sdaiu najverovatniji da te tuvati
njfAcvu siguInost srecu. Doista, O.
lnsffvost 70 nalagati, da davno us
postsSljsne upraSe ne budu menja-
n xbog lakih prolaznih uzroka;
atuAa je svekoliko iskustvo pokaza-
b, da, 50 Uudi wise naklonjeni da
txpe, dok~se zala trped mogu, nego
da pribave sebi pravdu unistava-
ntsm oblika, ma koje su priviknuti.
An kada dugs povorka zlaupotreba
i uxuzpactt9 koje nsprOmsnjivo idu
a istim ciljem, pokazu nameru da
ii poecine apsolutnom despotixmu,
njihovo je pravo, njihova je duz-
nest da xbace ta1Evu upravu da Sc
bo snabdu novim tuvarima svoje
budufe .stgurnostt - odlomak il
rroglasa Nezayisnost.
Mnogo je govoreno j pisano o
ovom euvenom dokumentu. On je
spabdevao teme "a sve cetvrtojul-
ske oracije sluzio kao predmet
MIA eseja. Sve ovo ne bi bio do
volian razlog da ga prestampamo
ma oval njegov JUBILEE, jos ma
! ME da mu prikljucimo skicu ME
COVE istorijske scenerije. Ali do
kumenat zasluzuje da Sc prestam-
pa komentarise ovoga datuma,
povrh .svega ovo vreme. On be-
1ezi jednu epohu u ljudskom rQ,
du, epohu, koju je Karl Marx
|ukratho sumirao u iskazu: da je
on i samo on zazvonio propast
feudalizmu u Evropi, kao A.
merici, te prokopao zemljiste "a
velegospodstvo kapitalizma. Citan
svet1Dsti owe istorijske ocene,
'Proglas Nezavisnosti" cini pros
lost tako jasnom, da ona obasjava
sadasnjicu. te pokazuje stazu u
buaRfnost. Il QIiihI u5IJssS j
NADIA Sc mot veiike Britalniijies' life
slabost kolonija uzmu obzir
T. kada citaoc drzi pameti, da
III patriot hodili po neoprobanom
semljistu, nj ga kakvim primerom
istoriji, osim p-imera Ujedinje-
be Nizozemske, koji je dovoljno
bio slican njihovom da bude cd
kelike vrednosti - onda Sc od-
Faznost koraka, koji oni poduzese
kredit, koji njihovi voditelji "a
Bluzuju, silno utiskuju u um.
Ma Z. juna 1776., Richard Hen
~ Lee, ma poziv svojih kolega i
pc narocitom ovlastenju Virginije,
predlozi niz rezolucija: "Da owe
6jedinjene Kolonije jesu po pra-
Hu treba da budu slobodne i ne
Eavisne drzave; da one resavaju
Iebe svakog privrzenistva Britain
Bkoj Kruni da sve politicke veze
zmedju njih i drzave Velike Bril-
Jamie jesu treba da budu potpu-
no pokidane; da je koristonosno
bdmah poduzeti najdelotvornije
mere "a osnivanje saveza sa ino-
,transtvom j da Sc jedan plan
konfederacije spremi podnese
Fespektivnim kolonijama "a nil
hovo rasmatranje odobrenje." !"
ohm Adams je podupro owe rezo-
ucije; clanovima je naredjeno
la budu prisutni taeno u deset sa-
j sledeceg dana, da bi o NINA
Faspravljali. cinjenica je, koja ma
Fovestava manjkanje sektaskog o.
eeanja u Kongresu, da owe rezo-
ucije behu predlozene cd jednog
Predstavnika sa Juga poduprte
ID toveka sa Severa. Sukob je mo-
Eao izbiti samo tada, kada je bilo
azilazenje industrijskih interesa.
pbe sekcije su tada gledale ma
|opstvo kao pravedno valjano. O
|vom pitanju je debatovano neko-
FL IN