RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
Istoriiski zlocin reformizma.

gledu resavajueih pitanja, jer sc
ova pitanja nisu nikada rasprav-
ljala.''
Evropski americki reformisti,
pseudosocijalisti pseudokomu-
nisti bas su to stalno cinili, tojest,
oni su isticali "opsta, apstraktnap
politicka pitanja, dakle, reforme,
ubijajuci vreme otupljavajuei
um svoj i svojih zavedenih sled
benika, trazeci "radnicko zakono
davstvo," "rad iii platu,' relif,
bolje uslove rada gladne zavode,
it'd, it'd. Tako ii svi reformisti SUI
po svetu organizovali prikupilI
radnike oko sebe hranise ih
tim sitnacarskim nisticama.
Codine "a godinama su prolazi-
lie dok Sc ne navrSi pola stoleea.
"a cello to vreme pa cak i sada is
ii oportunisti reformisti govore
radnicima da jos nije vreme "a
revoluciju da Sc treba boriti "a
reforme. | tako danas kada ie
svetski kapitalizam usao Il takvu
| Ijutu krizu, gde samo topovi i
bombe imaju rec, proletarijat bi
mogao izvrsiti Proletersku Revo-
luciju pre- no sto je zapoeelo
svetsko kIvoprolice da ga refor-
misti oportunisti nisu zavodili,
jer su pred mime oni uvek istica-
Ii prvo ma dnevnom redu reforme,
tako su krili "konkretna pita-
nia," pitanja osnovnog drustvenog
preobFazaja. Iii bolje da recemo,
te reformistiGke stranke postase
nemocne "u odlucnom momentu,"
posto Sc "ova pitanja [revoIuciiel
nisu nikada raspravljala.' Iii sa
daInjim Engelsovim recima:
"Ovo zaboravljanje velikih te-
meljnih razloga zbog dnevnih.
momentalnih interesa, ovo jurenje
"a trenutnim uspesima borba-
koja il toga proizlazi bez obzfra
Ia dalnje posledice, ovo zrtvova-
ME pokreta buducnosti "a voIju
sadasnjosti, moze Sc, mozda einiti
s 'pcstenim' namerama Ali to ie
ipak oportunizam estate opor-
| tunizam, a 'poSten' oportunizam
je gotovo opasniji cd svih dru-
gih. ...'
Dakle, owe jurnjave "a refor=
mama, sitnicama nisticama mo-
gu da Sc cine samo ma racun zrt-
vovanja "pokreta buducnosti," ma
racun stvari oslobodjenja Tadni6-
ke klase ispod moriie kapitalizma,
a samo Il korist odrzavanja izrah-
liivackog kapitalizma, u korist We
ceg zarobljivanja radni6ke klase
Kao sto Engels reCe, cinilo Sc to
il "postenih' iii nepostenih name
ra to je "ipak oportunizam." A
"posteni" oportunisti mogu zaista
biti "gotovo opasniji Cd svih dru-
gih.''
i Nemacki ''komunisti" dobise sest
Do miliona glasaca, socijalde-
nokrati preko Z miliona, ali uprkos
svega toga Hitler je uspeo da
| pretvori celu Nemacku II jednu
militarnu masinu da zarobi rad
nike sa zloglasnim nacistickim
lancima, de je bez ikakve bojazi
cd njih iste gurnuo rat protiv
proleterske Sovjetske Rusije. A
jos "a vece tudo, Hitler ratuje
| protiv Rusije vec wise cd godinu
dana i jos uvek prodire sve dale
nju; pored silnih ruskih gubi-
taxa Nemacka snosi velike gu
bitke, milione ljudi miliiarde do
lara u ratnom materijalu, pa ipak
Sc ne primecuje da iSta skripi iii
da Sc krSi buni II Hitlerovoj vol
sci iii samoj Nemackoj. Eto, Ia
ko su reformisti, "komunisti'
socijalisti' prosvetili nemaeko
!, radniStvo!
'Pokret buducnosti' ie zrtvo-
van. Zasto? Ia "danasnie trenut-
ne uspehe,' "a "poboljsice" koie
nikad nisu ostvarene, niti &c biti
ostvarene pod kapitalizmom. Ali
! ako ii reformistiCki zahtevi nisu
ostvareni, ostvareno ie nesto dru-