RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-16

Onda on dale naStavlJa, PfOlZVOdnJa SlHte-
ticne gume'u ovoj zemlji nije bila takva stvar
koju je mogao ~privatni kapital obaviti sve do
god je obskrba %[sirove gume] dalekog istoka
bila ma dohvatu." l oval gospodin je udario
klinac pc CLAW jer je krupnom kapitalu bio
profitabilnije da Sc ~oslanja ma tn odbskrbu ne
go da ulazi planski II proizvodnju sinteticne
gume koja ne bi neposredno bila. profitable
ma. Mozda je on malo ~preterao kada je i Via
du sa krupnim kapitalom II ovome jednako o.
krivio, ali cinjenica je da Sc nj politicari nisu
has napxreme probudili iako su tamo poslati
das slit. .eefo1pne ~interese pljaekaske pluto
krati5s AKs d su Sc ma vreme probudili,
~stvar ne bi mnogo bila bolja. Krupni kapital
in ne bi p~oslusao jer SUI mu usi jake z%apusene
sa kapitalistickim podstrekom, profitnim mott
vom, to neposrednim profitnim motivom.
Onda dolazi J. Franklin, veliki branioc
njudilasa, i veil da je optuzba naroda protiv
Standard Oil Co., ustanovljena, sa priznanjem
njenog predsednika w. S.. Farisha, da je ME
gova kompanija lagala predstavnicima Norma
rice Sjedinjenih Drzava, kad i'm je rekla da
ona ne INA nista O procesu proizvodnJe sinte-
ticne gume cd "butyl' materijala. cinjenica je
ia da je "butyl' process sinteticne gume anne
ricki pronalazak i da ga je Standard Oil Co.,
"a neku zamenu, dala l. G. Farbenindustrie
firmi nacisticke Nemacke. I Franklin citira i
slaze Sc sa senatorom Taftom, kada oval rece,
da je ottawa stvar gume Il ovoj zemlJi posledl-
ca "kratkovidnosti trgovackog motiva, zovite
ga ako hocete profitnim motivom." (Masna slo-
va su nasa.)
Tako su sada sami priznati kapitalisticki
apologicari sa svojim ustima PRIMAL da je ka-
pitalisticki podstrek, profitni motiv, uzrok
stanja u kojem Sc zemlja nalazi. On je uzrok
zaslepljivanja kako clanova kapitalisticke kla-
Sc tako i njihovih poiticara.
Ali %profitni motiv ne samo da steti inte-
resima nacije u pitanju ratnog materijala, ne
20 on je takodjer odgovoran "a ravnodusnost
ameriekog radnog naroda. Zbog toga sto sa
zemljom vlada takav podstrek, profitni motiv,
radnici Sc ne mogu uspesno pokrenuti da o.
dusevljeno brane zemlju - zbog prostog raz-
loga sto oni nemaju nista zajednickog sa pro-
fitnim motivom. Jer sve sto oni rade, tojest,
sto su kao najamni robovi prisiljeni raditi, jes-
tie neprofitabilno "a Nth, a vrlo profitabilno "a
plutokratiju. To nam obilno dokazuje tablica
sve wise rastecih prsfita pljackaske plutokrati-
je, koju ma drugom mestu Il ovom broju IL
WEEKLY PEOPLE-a, naseg partijskog orga-
ma, ~prestampavamo.
To bese profitni motiv francuske pluto
kratije koji ubi privremeno borbeni duh fran
cuskih radnika. To bese ~profitni motiv koJi Ia
robi nemacku radnicku klasu da bi Sc pomocu
gadnih gangstera mogao II gnusnom zivotu
odrzati. Dole sa profitnim m%otivom, kapitalis-
tickim podstrekom zajedno sa celom vladavi-
nom kapitalisticke privatne %svojine!
To behu Komunardovci koji prvi pokaza-
Sc kakav podstrek mole novo drustvo DAFT svo-
Jim clanovima "a borbu koja do tada svetu be-
Sc nepoznata. Jer Sc ne pamti da je ike branlo
ikoji grad ikada kao sto ga branise pariski rad
nici 1871. Oni ga branise jer on bese njihov
grad. Pariska Komuna proglasi smrt profitnom
motivu i sa novim podstrekom, socijalistickim
podstrekom, Komunardovci zadivise svet svo-
JON borbom. l zbog toga oni &c uvek biti neis-
crpni izvor inspiracije "a dalnje borbe radnlc-
Ike klase do samog pada kapitalizma.
U Sovjetskoj Juniji, gde je stalinisticka
politika namerno iii nenamerno ucinila grdnu
stetu vodeei antimarksisticku politiku asiko-
vanja cas- sa jednim, cas- sa drugim delom raz-
bojnickog kapitalistickog imperijalizma, ali
zbog toga sto je tamo Novembarska Proleter-
ska Revolucija u~nistila p%rofitni motiv, Soviet
ski radnici u Crvenoj Armiji vode takvu bor-
bu koja je zadivila radnike drugih zemalja
zapanjila sve plutokrate, da Sc ne hi wise nika-
da mad NINA postavio tai gnusni profitni mo-