RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-14

samo sa gledista njegove sadas-
ME celokupne originalnosti, vec
i sa gledista dublin pokretaca,
dubljeg odnosa ~interesa proleta-
rijata i burzoazije kako u RusiJi,
tako i u celom svetu.
Petrogradski radnici i %vojnici,
kao i radnici i vojnici cele Rust
je, borili su Sc pozrtvovano protiv
carske monarhije, "a slobodu, "a
imperijalistickog pokolja. Engles-
ko-francuski imperijalisticki kapi-
tai radi produzenja pojacanja
toy pokolja kovao je dvorske in
trige, pravio zaveru, potstrekivao
j ulivao nadu Guckovima j Milju-
kovima, podstvaljao i proturao
potpuno gotovu novu vladu, koja
je i uzela vlast posle prvih uda-
raca proleterske borbe zadanih
carizmu.
Ia vlada nije slucajni skup ljudi.
To SUI predstavnici move klase,
koja SIC popela do politicke vlasti
u Rusiji, klase kapitalisticke Was
tele i burzoazije, koja vec odavno
ekonomski upravlja nasom zem-
ljom i koja Sc, kakao "a vreme re-
volucije 1905, tako j "a vreme
kontrarevolucije 19O7.-1914., kao
najzad - i uz to narocitom bril-
nom - "a vreme rata 1914.-1917.
- neobicno bro organizovala po-
liticki, uzimajuci II svoje ruke i
lokalnu samoupravu i narodnu
prosvetu, i kongrese raznih vista
i Dumu, i vojnoindustrijske komi-
tete i t. d. Ia nova klasa b j a
je "gotova" sasvim" ma vlasti pred
1917. G. i otuda SUI bill dovoIjni ii
prvi udarci carizmu, da Sc on sru-
81 ocistivsi mesto burzoaziji. I'm
perijalistieki rat, koji je zahtevao
neverovatni napor snaga, tako je
ubrzao tok razvitka zaostale Ru-
size, da smo mi "odjednom" Gu
stvari toboze odjednom) stigli l.
taliju, Englesku, skoro Francus-
ku, dobili "koalicionu", "nacional-
nu" It. j. podnesenu "a vodjenje
imperijalistickog pokolja i "a va
ranje naroda) "parlamentarnu'
vIadu.
Naporedo sa tom vladom = ko-
ia je u stvari obican agenat mi
ljadetskih "firmi': "Engleska i
Francuska", sa gledista sadanjeg
rata - ponikla je nova, nezvanic-
ma, nerazvijena, jos srazmerno
slaba radnicka vlada, koja je IL
razavala interese proletarijata i
celokupnog najsiromasnijeg della
gradskog i seoskog stanovnistva.
To je - Soviet radniekih i VOL
nickih deputata P~etrogradu.
Takova je stvarna politicka 81
tuacija, koju smo mi pre- svega
duzni utvrditi sa sto wise mogu-
com objektivnom tacnoscu, da bi
izgradili marksisticku taktiku ma
jednoj cvrstoj podlozi, ma kojoj
Sc ona mora izgradjivati, ma pod
lozi fakata.
Carska monarhija je p%otucena,
ali ona jos nije d%otucena.
Observation-Disclosures, burzo.
aska vlada, koja zeli da vodi i'm
periialisticki rat "do kraja", i
stvari agenat finansijske firme
"Engleska i Francuska", ia vlada
ie primorana da obecava narodu
maksimum slobode i poklona, ko-
je je moguce dati, da bi ia vlada
sacuvala svoju vlast mad narodom
i mogucnost da produzi Imperial
listicki pokolj.
Soviet radnickih i vojniekih de-
putata - zacetak radnicke Wade,
predstavnik interesa svih najsiro-
masnijih masa stanovnistva, t. ],
devet desetina stanovnistva, trazi
mir, HEB i slobodu.
Borba tin triju sila odrediuje
situaciju, koja je sada nastala ]
koja predstavlja prelaznu situa.
ciju cd prve ka drugoj etapi re-
volucije.
Ia stvarnu borbu protiv carske
monarhije, "a stvarno obezbedje'
ME slobode ne Same ma recima,
ne u obecanjima krasnorecivih IL