RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-04

fOvo je jedan dec i~zyestaJa
Nacionalnog Sekretara Arnolda
Petersena kojeg je podneo Narod-
nom Izvrsnom Odboru Socijai1s-
tiEke Radnitke Partije koji je "a
sedavao u New Yorku, 2. 8. ma
jail
u. koliko Sc sutton rata poveca-
va, u toliko Sc sve wise j sa vecim
nastojanjem silom nameee pita-
ME: sta trebamo da radimo, III
radie sta mozemo mi cd SociJalls-
ticke RadniEke Partije da radimo
dok Sc komperativni zdrav razum
ne ~povrati? Jedna stvar je sigur-
ma mi ne moxemo zaustavlti
rat. Oeigledno je da mi to ne mo-
zemo uraditi putem ma kojeg IL
zickoq akta iii akcija, a pouke !
primeri oGigledno nemaju mesta
u okolnostima koje okruzuju Y
pitanje. Ma postojeeim prem'sima
nj jedno .herojsko samo-pozrtvo-
vanje ne bi moglo nj kollkl Je
dab vazduha, izmeniti iii uticatl
ma tok dogadjaja. Niti hi takvo
herojsko samo-pozrtvovanje ma
strani Marksiste znacilo da Sc o.
duzuje principu, niti je p~otrebno
tako sto ciniti, jer vidimo da tai
princip .dokazuje da je rat posie-
dica kapitalizma, i vidimo dale
da Sc posledice mogu uspesno re-
siti potpuno j afektivno samo "a
ko Sc napadne njihov uzrok. A o.
vo mas opet ~povraca "prvom prln-
cipu."
Drugim retima, mas zadatak Je
sada, kao sto je bio u p%roslosti !
takav mora da ~nastavi, da napa-
damo .da raskrinkavamo kapita-
lizam. da nastavimo sa davanJem
lekcija, i da proglasujemo einje-
nicu da, pre- no sto svet moze uzl-
yati mir, izobilje j srecu, kapita-
liam Sc mora razoriti. Da Ii &c
potpuno razaranje kapitalizma
kao takvog biti posledica rata, iii
&c Sc on izvuci pojacan i konsoli-
dovan u smislu tlacenja, nj jedan
ne mole to-4sa.sigurnosGn...pogQ
diti. Mi znamo to da je kapitali-
Fam kao tekuci, okonkurentni So
cijalni sistem svrsio. Toliko je
tacno kao sto je tacna promena
doba.
Dayno = 1906 veliki Daniel
De Leon (cija Sc sjajnost njego-
We velicine ~povecava u koliko sc
wise razvija kapitalisticka drama
a koja sve wise i wise proglasuje
korektnost njegove analize, OPP
tube protiv kapitalizma) - jos
tada, nazad trideset pet godlna'
De Leon rece:
"Pitanje je, da Ii Sc mi sada ma
latino pod pravim kapitalistickim
sistemom. Mnogo bi Sc moglo re-
ci u korist teorije, da mi, ako sc
los ne nalazimo pod drugacijim
sistemom, bro idemo ka MENU.
Pad kapitalizma cd uzroka, koJ1
SUI istaknuti u PLATFORM S. L. p,
niposto nije ravan 'podizanju So
ciialistieke Republic. Citaocima
1.-THE People''-a Sc pneporucuJe
knjiga "Dve STRANGE IL rimske
povesnice", osobito prva cd dvelu
stranica, gde Sc, u zadnJoj JoJ
trecini, isto ovo pitanje potanko
pretresa. Ova zemlja Sc sada kre-
&c prema jednom takvom drustve'
nom uredjenju, kome ime "kapl-
talizam", u pravom mu smislu sve
mamie i mamie pristaje. Nadolaze
sada valovi jednog monopolistie-
kog perioda, koji Sc moze zgodni-
je oznaciti nazivom: "plutokrat-
ski feudalizam". IL einjenice, da
je ma jednoj strani okupljena VI
10 mala nekolicina, a ma drugoJ
grupisana vrlo velika mnozina, ne
proistice, da &c poslednja neizbez-
no poplaviti prvu. Ona &c to uci-
niti samo tada, kada pojmi svoJu
sopstvenu REVOLUTIONARY mislJu
i skladu s tim pojimanjem Sc
organizuje. U protivnom %slucaju,
neka radnicka klasa dozvoli po-
rucnicima kapitalisticke klase, da
je jos "a dovoljno dugo vreme o.