RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
lie Leon 0. radniGkim fekeima.


Bas ma 2. aprila navrsava Sc 40
podisniiea cuvenog prcdavanja neu-
mrlog Daniela De Leona, koJe Sc
nalazi skupa sa drugim predavanJem
n nasoj kniizi pod imenom: 'Dve
STRANGE il rimske povesnice. r.
Va predavanie nosi naslov: "Ple-
beiske vodje i radnicke vodJe,' II
koiem Daniel De Leon, kao nIko
tako pre-, raskrinkava laznu mas
In ko;n ma syom prevarantskom IL
en nosi radnicki vodja. Narcotic Je
ovo predavanje cd n%eoeenjive vred-
nosti "a svakog misleceg radnika
danas kada Sc radnieki vodja isti-
&c sve wise kao ov%an-zvonar ia u
ime "rada" predvodi radnike ma
klaonicu.
NJ; danas vidimo radnickog vo-
diu gde Sc umiljuje kapitallstickoJ
drzavi ! trudi Sc %prikazati veci bra
nioc kapitalizma cd same piutokra-
tile, i to sve II cline rada." MI ga
danas vidimo gde saradjuje ga 4ka-
pitalistickim politicarima j pomaze
i'm. opet s'u ime rada,' umirlti ma
prdan racun rada, rastecu kapltalis-
titku reakcionarnu guju koja ira
Ii V vcce obespravljivanJe rad
ni6ke klase. Mi ga vidimo gde u'tn
svrhu sam, opet gu ime rada,' O.
dustaie dragovolino cd prava ma
straik dok rat traje, ali II isto vre-
me ne vidimo odgovarajuce odstu-
panic crne kapitalisticke reakeiJe
cd veceg nasrtaja ma radnikovu ma
iamnicu. koja neprekidno sikce Pro-
tiv placanja 80 pc sto vece naJam-
nice "a prekovremeni rad. Mi
ga vidimo gde, opet gu ime rada
sam dobrovoljno odustaje cd traz-
ME da Sc radnicima plati dupla ma
dnica ako rade II nedelju. Mi ga wi
dino gde sam, opet "u ime rada,"
trail cd izrablienih radnika da pro-
izvode sve wise j brze, "visak vred-
nosti' "a tn crnu ~reakcionarnu gut
izrabljivacku plutokratiju.
Jednom retju, mi vidimo danas rad
nitkog vodju u njegovoj pravoj boji
- on nile. nista drugo doll kapita-
listicki poruenik II r~adni6komi kapa-
"n'i zbog toga je on vredna" ali O.
pet najslabija strateska pozicija IL
r~abljivackog kapitalizma.
Da smo u stanju sve to videti u
danasniem labor fekeru to mas je
naueio neumrli Daniel De Leon A
nigde to nece moci bolje saznati nj
j~edna-esdba nego u pemenutonf' pre-
davanju Daniels De Leona. Dole
mi pustamo u celosti zakljucni dec
istog i citaoc, koji ne p~oseduje tn
klligu, nakon sto ga procitay po-
trudice Sc da ie nabavi, a onaj rad
mix koii tn knjigu ~poseduje a koju
nije jos dobro procitao izvadite je
il sanduka iii ormana j protitate
ie sa obnovAienim interesovanjem
ier je ona danas savremenii ia nego
sto sie.. ikada bila. A zaklju1ak tog
z~namenitogs predavanja pocinje ova.
ko:
Socialist INA da narodno2 bla-
ostanje ukljucuje oslobodjenje
Use cd klasnoe gospodstva; i on
Ia da to nije bilo maguce u vre-
e kada Sc svodila borba zaaLuci-
ijev zakon oko 400. godine pre-
rista. Unistenje klasnogsgospod-
va morale je tekati ma savreme-
u masinerijunu proizvodnji. Sve
Dkle mehanicko usavrsenjeu pro-
vodnji nije u stanju da olaksa
roizvodnju bogatstva i poveeasj e
,liko da zajamci svima ono uzi-
"a ekojim prosvecenost fcez-
e, nije nikako moguce unistiti
evoljnoo osiromasenje. Socialist
IA sve to, i znajuci to, ne zamis-
a da Sc jos 400. godine pre- Hri-
"a moglo uciniti nesto da ~ot-
lone uzroci l. koren narodnog
Ali i ovo drugo, da i
ko nije tada bilo moguce da sc
.tpuno izbrisu ucini,- nije bilo
njihovo poostrenje, da
, to poostrenje bilo posledica %
olnosti koje SUI Sc dale izbeci ]
tkloniti. Owe izbezne j otklonive
kolnosti sacinjavali su plebejski
zablude koje SUI isle Il ME-
owl korist i koje je on bio u sta
iu iskoristiti. u plebejskom .vo-
il bio je olicen jedan stratesk!
slabosti "a revolutionary
i stalez, rimski proletarijat. Pos
, lie ia cinjenica umakla oku re-
olucionarnim slojevima Rima, to
i oni, i s NINA celia zajednica,
odneli pune posledice toga. ,cist
Gin ovih udruzenih uzroka bio je