RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
EePuno uposlivanje" - kontrarevolucija.'
(Nastavak sa /. strane.)

poslednji su jos tada bill da rad
nici dobiju punu drustvenu vred-
most svoga proizvoda, tojest, onl
Sc slazu sa obaranjem kapltallz-
ma i uspostavljanjem Socijalizma.
IL svega ovoga Fortune caso-
pis je morao povuci nekoliko o
pasnih mogucnosti; koje Sc svo-
de sve ma jednu kolosalnu moguc-
most, imeno, da &c besposlica po-
vecati broj nezadovoljnih radnika,
da &c to naterati veci broj vec ne
zadovoljnih radnika da traze lila
Ia van kapitaliZma da ce rad
nici II sve vecem broju slusati i
usvajati spasonosni glas S. L. +.
= Fortune casopis vidi smrt ka-
pitalizma kojeg brani sa swim sto
je II tom krvolocnom sistemu!
Onda nije cudo da sc njegovo u
rednistvo dalo groznicavo ma po-
sac da spremi mere sa kojima ola
njegova plutokratiia i drzava
sprovede delo sa ciljem Ola sc
radnici nikada ne otresu cd ka-
pitalizma.
Preporucujuci svoj plan tai plu-
tokratski Fortune casopis ne bira
reci vec lopatu zove lopatom. On
veil, mi preporueujemo ekonom-
sku revoluciju. Iii "a one koJl ra-
die hoce rec, ekonomsku kontra-
revoluciju." A da on misli samo
ma kontrarevoluciju nj malo ma
revoluciju da sc videti IL reel ko-
je odmah sleduju pomenutu liza
WI: "Jer sto mi preporucuJemo
zahteva zaustavljanje vracanJe
II nazad najvidnijih pravaca pos
lednjih dvadeset godina." Onda to
urednistvo w delu svoga plana
pocinje prvu recenicu sa "kon-
trarevolucija koju mi preporucu-
iemo nije vracanje laissez faire
[prediasnje umiljato stanje]. A
ko ina da izvrsi tn kontrarevo-
luciju? Ma prvom mestu drzava,
ier evo druge preporuke tog caso-
pisa koju je sa masnim slovlma
citaocima podneo: mi preporucu-
ieno da vlada zavede stalni pros
peritet: da ona uspostavi drzavnu
politiku umerenog punog uposll-
vania u Stj Drz." Intefesantno ]e
saznati kako objasnjavaju ured-
nici tog casopisa umetnutu rec
"umerenog." Nakon sto SUI rekll
da postoji sezonska besposllca l
"zrtve tehnoloskog poraza lzako-
ma prometne vrednosti] oni. reko-
Sc: "Uvek &c biti ljudi, koji nece
hteti raditi; civilizovano drustvo
uvek &c imati mesta "a skitnlce.
Da gospod6 oko Fortune easoplsa'
vasa civilizacija ne moze opsto-
iati bez skitnica cd ozgo | onln
cd ozdo! Oni dalje preporucuJu
"da vlada uspostavi minimum
to minimum koji je prilicno blizu
punog kapaciteta, ispod kojeg ne
SINE Sc dozvoliti besposlici da ika-
da padne."
A kako &c to vlada postici? For
tune ma to odgovara sa sledecom
iziavom: "Dosad je vlada, sa svo-
iom ekonomskom politikom, nagi-
niala da sebe smatra kao neprl-
strasnog sudca medju individual
MIN ekonomskim [plutokratsklm]
liudima. Ova uloga je zastarela;
danas vlada upravlja sa industrl-
ialnim drustvom. polozaj prlvat-
ne industrije mora biti njena pr
va briga." Onda Fortune veil da
vlada treba da Sc wise brine
zdravlju stanovnistva, kucama,
hranjlivosti, kao "a bolJe skole
"sve to kao nacija mi mozemo
podneti; zaista, mi bez toga ne
mozemo biti." l ovu misao zavrsu-
ie sa ovim: "Posto Amerikancl
[radnici] traze zastitu, ne posto-
il razlog zasto je ne treba imatl
sve wise veeoj vidnijoj forml.
u spstini plan casopisa Fortune
predvidja da sve one radnlke ko-
je ne moze uposliti privatna in
dustrija "uposli' drzava. A da
isto vreme drzava poseduje moe
da upravlja mad privatnom indus
A~:;a,,o ;o,. 40 hi+i II n ipnOm lnte-