RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-26

"demOkratska" plut0kratlJa u XVII uguslNaid.
Tai klasni antagonizam u potlacenim biv-
sim "demokratijama wise je NINA dosao gla-
We nego nacisticka ratna masina. Narcotic to
iasno dokazuje bivsa "demokratska" Francus-
ka. Njena burzoazija Sc wise bojala cd svoje
radnicke klase nego cd nacisticke ratne masl-
ne. Ma javnosti Sc iznose %clnJenice da Je fran
cuska "demokratska" vlada narcotic drzala
tenkove ostali ratni material uperen protiv
radnika u tvornicama ma mesto ola ga upotrebl
ma ratnom frontu. Kao sto zbog svoJih reak-
cionarnih razloga rece senator Doxey:
"Ova zemlia nece nikada dozvoliti da Sc,
kao sto bese slucaj u Francuskoj, postave ten
kovi i masinske puske da Pare j site tvornice
ma mesto da SUI ma ratnom frOntu upereni pro-
tiv nerrijatelja." (Masna slova su nasal
Tako je francuska "demokratska' plutokratiJa
izgledno u s~vetlosti ovih e~injenica oberucke
docekala nacisticke dzandare da oni nacisticki
"a niu "umire' francusku radnicku klasu. Ia
ko je celia francuska plutokratija postala "pe-
ia kolona" iii jedan veliki "Quisling"! Strah
cd radnicke klase strah cd moguce Probe
terske Revolucije, otera francusku burzoazlJu
Il narucju stranog nacizma, kao so Je tai lstl
strah oterao nemacku burzoaziju II n%arucju do
maceg nacizma!
Nadje Sc po nekoja osoba da u %ljutini pro-
tv uzasne brutalnosti ubije pc nekojeg nacis-
tickog dzandara. Pa da je ia osoba IL bur-
zoaskih redova Pariza neee Sc nacisti usudi-
ii da pariske burzoe zarobe kao taoce, da NTH
pogube ako samo stanovnistvo ne otkrije kriv-
ca, jer ma prvom mestu, nije probitacno da ma
cisti protiv sebe okrenu plutokratiju potlacene
zemlje jer bi tada pobuna roblja bila ostvar-
~ljivija, a ma drugom mestu, mozda radno sta
novnistvo i kada bi znalo gde Sc krivac nalazi,
ne bi htelo da ga prijavi ne bi mario ako
bi nacisti pogubili zlikovske plutokrate koji
izdajnieki predadose zemlju gadnim gangste-
rima!
Radnici mogu biti uzasno zavedeni pre-
vareni, ali oni nikada nece svesno ustati u ko-
rist onih, koji in izrabise, preyarise, izneveri-
Sc i predadose radi svojih pljaekaskih %interesa
gadnoj nacistickoj azdaji pa da liza ledja ode
mokratske' Britanije lei tri puta VEGA militar-
ma sila koja hi oberucke docekala takav rad
cistickog imperijalizma, a u korist "demokrat-
skog' imperijalizma. Ne bune Sc potlaceni rad
nici nacistickih potlacenih zemalja pc cefu ode
mokratija,' kao sto Sc ne bore urodjenici de
mokratskih" kolonija odusevljeno pc njlhovom
cefu, kaorsto nj njihova domaca .radnicka. kla-'
sa ne pokazuje nikakvog odusevljenja "a Ud-
braun "demokratija,' jer sami plutokrati priz-
naju i TUE Sc kako SUI radnici ravnodusni pre-
ma japanskim militaristima i nacistickim gang
sterima.
Drukca bi stvar bila da radnici mogu biti
zavedeni u verovanju da "demokratski' impe-
rijalizam ne sam da je "manje zlo,' nego da
nile nikakvo zlo, vec same dobro. Ali nema
takvog gadnog prodiraea, niti takve uzasne
pretnje koja moze radnike tako ubediti. Oni
su svojim ocima videli i telima osetili da su
plutokrati ispod koze jednog i drugog imperl-
jalizma neizmenjeno jednaki protiv radnicke
klase. l nema te sile koja moze tie radnike ma
terati ma novo zavesti da, ma primer, fran
cuski radnici veruju da je njihova plutokratlJa
njihov p~rijatelj, kada oni vide gde Sc ruku pod
ruku sa nacistima sece francuska plutokra-
tia.
Etc. zasto je skoro sva svestrana, majstor-
ska propaganda "demokratskih" politicara We
like Britanije otisla utaman. Potlaceni radnlcl
instinktivno nece da idu "napred" vracajuci Sc
natrag ka konvencionalnom kapitalizmu. Cita-
va ia p~rosuta propaganda imala bi vrlo povo-
liam odziv ne bi Sc ona tako dugo vodila da
nju siri jedna Socijalisticka Industrijalna Re-
publika. Potlaceni radnici bi videli da liza te
propaganda stoji ne izrabljivacka "demokrat-
SKA plutokratija, nego oslobodjena zemlja cd
iednih drugih %zlotvora. Oni bi videli da liza
njihove pobune stoji oslobodjeno radno stanov-