Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-10-23
Slavne Dedictvi.
K 28. TInu 1942.
(Tiskova sluzba Csl. N. R.

\1ShOVd S1uAOd Co1. M. w.
We stredu, dine %. ffjna 81 budeme pfipomfnati "a. w
rocf obnovy ceskoslovensk6 samostatnosti.
Tento den je veikym svatkem We stare vlasti. Pc ctvrte,
ba vlastne uz pc pate, nebude rusno ma ulcich ceskosloven-
vSak iste cloveka, ktery by Sc dne 28. ffjna aspon ma chvili
nezastavil V myslenkach u pamatneho vyroci, a ktery by Sc
skych dejin. Vzpominati budou donna. Vzpomfnati budou
6 Gema Il ! hf dSfto k kpefoE Dyi G . y66ec 20 z a c afamnlc svzts xzp Bndme s Ra-
stni, re mdzeme udelati vice, nez jenom tse vzpomlnati, re
mdzeme mluviti a psati a sejfi Sc dohromady. Ze vsech ees-
koslovenskych srdcf Sc ponese k nebesdm moditba, ably by
10 ukraceno utrpeni nevinnych a bezbrannych a abychom o
cocenych V boji prot tine, zlu a nasif.
Kdokoli vysel z ceskeho CT slovenskeho idu, smf Sc p-
obcanem jineho statu, ba dokonce Sc uz narodil "a hranicemi
stare vlasti; Takovou %pfihlaskou jenom zddraznuje svou
prot zbesilemu pokusu podmanHi 81 svet a ma staletl zotroei-
chovne. Dedictvi' ktere nam odkazali otcove a dedove, je
slavn6 a zaslouzf 81, abychom 81 je zhodnoili a pTipomneli v
Dne o~svobozenf bychom Sc nebyli doekali, kdyby neko-
Xix pokoleni nebylo obetaye pracoyalo na obrode naroda 20
eeskkosIovensEemu ldu do Elina odneKud 5 nebes. svobodu
a samostatnost mu nedaly svetov6 mocnosti, ktere roEu 1918
v1tezne ukoncily prvn1 svetOvou waikiki a ma podzim tohO ro-
ku zasedly k poradam 0 novem u~spofadanf sveta. obojf 81
vybudoval sam vytrvalou pracf a pTicinlivost1..
Vice neil u mnoha velikych narodd zalezelo u mas ma
pohotovosti p%rosteho cloveka, ma jeho vernosti a obetavosti.
Kdyz Sc pred $50 lety narod zaSal .probirati k novemu 1.-Two
soko postavenych. Prvni vddcove Sc narodHi v selskych cha
1 poeniiiii SEQ SCI we e 5E koSaeSn obraceii H Sc Ease as :" k tenn a 1 Vrst7a nm," z e
kterych vysli Kdo by byl chGdl ma aJ RFynl eesad diva 1Ia
cat, ktera pfisla z venkova do NEST ma sluzbu do znemce-
lych robin, studentG a vojakG. Pro kOho by sc byly tiskly PRIV
Ii O vlasteneckych knez1ch a ucitel1ch, roztrousenych pc ces-
KEN, moravskem a slovenskem kraji a ochotnych nejenom
kupovati, nybrz pGjcOvati Edem We svych pusobist1ch.
skolstvf by Sc nebyio %pocestilo, kdyby Sc z nebohatych spole-
censkych vrstev nedali ma svfzelou drahu studenta madam
chlapci a kdyby nebylo v mestech li1, ktef1 jim poskyti tro-
chu obzvy. Ceskoslovenske dedictv1, ktere 81 o 20. fjnu pfi-
pOmTname, lie prOtO tax slavne, re VyrostlO ma pUde, kterOu
CHI vlady uplne vyssaly a re nebylo zalevano pT1zni moe
nych tohoto sveta, nybrz laskou a oddanost1 lidu, ktery chtel
zti pc SVEN, ne poole CHI vile a ciz1ho diktatu.
Dne 20. fGna 81 budeme S obzvlastn1 chloubou pripom1-
natl. re ceskosovensky lid vyzral politely davno pred obno-
n Statn1 SamOStatnOStl. Co S e nam ZQaO do noQaVna 1oSte
samozTejme, ocenujeme dnes jake velikou a vzacnou vec.
Dokud nebylo nebezpec1 dtoku ma repubiku, co zalezelo ma
Sc i ma nektera vyznacna mlsta osoby, ktere snad mely Shiny
HAS a jeste silnejs1, avsak poskrovnu ma zkusenosti a mravni
sle. Statnf organisms byl tax silny, re ztravl bez poruchy
takove chatrne a rozkladne prvky.
S hrdzou 81 uvedomujeme, re cesky lid je uz ctvrty rok
pod ciz1m panstv1m, bZ vedenl, bZ svobOdnehO tsku, bZ
moznosti vefejn6ho projevu. Ones uz ami nejsme S to, aby-
chom prehledi vsechny ztraty ma zvotech, ma mravn1ch hod-
notach, ma hmotnych statc1ch, ktere pfinesla prvnl obet ne
meck6 rozpfnavosti a panovacnosti. Pc valce jiste ztrav1me
nekoik let v pouhem ~zjistovan1 oc pfBel narod pod vladou
barbara. Cesk5 lid cekaj1 jeste m6sfce zkousek, cekan1 a d
trap, nez sc ma obZoru ukazou neklamna znamen1 obratu k
vftezstvi.
Co by Sc bylo odehralo ma ceske pGde, kdyby narod ne
byl prosel dlouhou Skolou vychovy k polticke zralostl a k We
domi, re s ceskym narodnm duchem je slucltelna pouze
vynucene poslusnosti, dtlaku pro odlisny MAJOR, CT zpusob Il
vota. Cesky lid by byl bez opor V teto desne vyhnl pronasle-
dovanf, kdyby nehledel Zpet k HavEckovi, kdyby Sc nepr1-
nominal polnHckOu zav6t FrantiSka PalackehO, kdyby mu ne
bylo do krve presto Masarykovo volan1 pc poitice pochve a
siusne, DO politice, opfene O vysoke duchovn1 opory a mere
ne neustale zornym 1hlem vecnosti. Cesky lid by klesal We
ii a kdyby Sc nemohl poslovati vedomlm, re svet nezapome-
ne pi p~oslednfm dctovani ma dobrou povest ceskoslovenske
vnitrnf zahranicnf politely. Kdyby byi Cesi a Sloyaci roku
1918 vstupovali do repubikanskeho zvota s pfiblizne stej-
nou prdpravou, nebylo by MONA udalost1, ktere nam dnes
kali radost z vykonane prace a ktere trochu zaclanejf w
hled do budoucna.