Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1942-12-03

Pravim, da je Mihajlevic prav sredi-
scu krize protiosiscnega sveta, XII kot celota
nina nobenega vidnega ella. Kar Sc sedaj go
di okrog Mihajlovica, je pripisaH glayno po-
manjkanju zdruzeyaine ideje, enotnega vod
stva in uspesnega vrhovnega poveljstva ma ma
81 strani. "Zdruzeni narodi" je fraza, XII res
nici nikdar nj pomenila mic drugega kot ose-
be vlad onih dezel, katere je 0sisce napadlo
ali Jim grozi . napadom in njih vecina je
zdruzena le enem smislu - vsaka misi
predvsen ma syoje lastne interese
Govori Sc 20 "ljudski vojni!' v. .Jugosla-
viii je jasno, da Sc priprosto ljudstvo pokon-
cuje vsled nenameravanega sodelevanja med
Hitlerjevo "tehniko razljudovanjap in ma &
sprotujocimi 81 nameni sovietske, angleske in
jugoslovanske Wade, XII vse dobivajo gmotno
in diplomaticno podporo il Zedinjenih draw.
Nezadostno poucena publicishka je ma
redila IL Mihajlovica neke vrste nadcloveka,
toda ia legenda zakrivaIe grozno moro Jugo-
slavic. Mihajlovic nj nadclovek pae pa do
Der vojak po pollicu, clovek nekoliko boljse
kot srednje intelligence. Kot tax je delal ma
pake, tudi resne Dejstvo je, da je mnogo moz
Jugoslaviji, XII so tudi dobri podpisalo OBJ
tozbe prot MENU, katere SO preko Moskve
prisle tudi v Ameriko. Vsaj eden ijegovih
prejsnjih visokih castnikov, 0 cigar postenju
in idealizmu nj mogoce dvoniti, je zapushl
Nina jlovica in Sc delom njegovih Get pri-
druzil partizanom. ,Mnogo nizjih je storilo
enako. Med partizani Sloveniji SO katoliski
duhovnik; enega izmed njih, 2zelo uglednega
moza poznam osebno.
Soviet so navdihnili kampanjo prot Mi
hajloMcu komunisticnem tisku. Ma drugi
strani je objavila New York Times g. okto-
bra) porocilo il Washingtona, da "je anleri-
Ska vlada dobila obvestila', ocividno cd ju-
goslovanske Wade Londonu, da je ljudstyo
JugoslaWji iztrebilo partizane, XII da SO s"sa-
mi zlocinci renegati in bandit in komunisti,
stalinisti in trockijevci il Srbije, Sandzaka,
Herzegovina, crnes Gore, Dalmacije, Like in
Bosne Tmesovo porociio naglasa, da nj ga
radi Mihajlovica nobenih tezav med rusko in
jugoslovansko vlado. To nj resnicno
Nikakor ne dvomim, da SO bill soyjetski
komisarji JugoslaMji vsaj stiri mesece in
da kontrolirajo partizanske sile. Njihova po-
rocila, katera oddaja tajna radijska postaja
"Svobodna JugoslaMja'', 0 kateri trdijo Mi
hajlovicevi propagandisti tujini, da Sc ma
haja v Italiji, XII pa je najbrze nekje v bal
kanskh ali kavkaskh hribih, podpisuje "Vr-
hovno poveljsteo gerilske in prostovoljne ar
made JugoslaViji" in eesto so spojena po-
roeii sovjetskega vrhovnega poveljstva.
Skratka, med soviet in jugoslovansko
vlado SO globoM nesporazumi. Zadnja zago-
varja Mihajlovica.
Ali podpira osisce? Ako ne bi bila
stvar tako kriticna kot je, bi clovek lahko sko-
mizgnil. Toda stvar je najresnejsega znaca-
ia. Kakor je bilo pred par lett spanijj Ia
ko Sc sedaj vse nemirne sile zbirajo Jugo-
slaviji spanija je bila vaja "a drugo svetov-
no vojno. " Jugoslaviji Sc sedaj odigrava
predigra "a TO- kar pricakuje tako zvane zdru-
zene narode, &c ne izdelamo prav kmalu dina
micnega drzavnistva, XII odpre pot demokrat-
ski bodocnosti "a VISA ljudstva. In &c pravim
mi, mislim tenn ma ljudstva, XII stole "a
fikcijo zdruzenih narodov, XII pa Sc morejo
napotiti smeri demokracije lie tedaj, &c pre-
vzame yodstvo anlerisko ljudstvo po svoji Via
di s.54
Ali je Mihajlovic ma strani osisca .sDa''
ali me" - vsak teh odgovorov bi bill neposten
Ne ida, ne Ane'' ne pomeni mnogo vse v tel
vojni je felativno. Mic nj gotovega, mic nj Jas
mega.
Dokumenti, k so mi bill dostopni XII Sc
pa sedaj ne morejo objaviti, kazejo, da je bill
tsti yelih problem, XII sedaj vznemirja vodil-
ne zdruzene narode zadnjih stirinajst mese-
cev Mihaj jloyiceva vsakdanja hrana. Problem
je glaynem Y tenn, da. 50 tri ideje o naEinu
zivljeniaV boju po vsem svetu:
4. Demokracija, h je ninogih .yaznih
pogledih le demokracija po imenu nekak-
sna obljuba in je zaradi tega strahu pred
drugima dvema.
2. Revolucijonarni komunizem, XII je pre-
velike poenostayljenje cloyecanskega proble-
ma politicnem procesu je totalitarenl; "a
demokracijo, kakrsna je, nina nobenega spo-
stoyanja; trd je,, prebrisan in rovarski in INA