RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-30

slican "commission' odozgo, jos same kao pri~
repak owe iii one goleme kapitalistlcke drzaVe-
Ovakvo stanje osudjuje ma fijasko, danas kao
"a vreme Prvog Svetskog Rata, sve dekla-
macije pokrete "a "oslobodjenje malih ma
CHA.
Ako lie rec O tome kako da Sc obJasnI
danasnja slabost tolikih porazenih evropsklh
drzava, ukljuGujuci i Francusku, prema Ne
mackoj, Marksist je napred dao odgoVor: l.
Nemacka poseduje najmoderniJu prolzVodhu
masineriju, skupa S najmodernijom ratnom
tehnikom, IL Evropi. 2. Menu ratnu industriju
su kroz sedan godina, cd 1882. to 1889, IL
dasno pomagale "velike demokratije", ma pr
vom mestu Engleska i America, u nadi da &c
ona biti IL glavnom upotrebljavana "a gusenJe
klasne borbe u Evropi u opste i unistaVanJa
Sovjetskog Saveza ~posebice, ma koji "velike de-
mokratije" tada gledahu, kao sto jos danas
gledaju (bez obzira sd koliko tacnosti i mud
rostI, kao ma bazu i motor "svetske revolu-
CHE, NADIA, koju sam Hitler tako cesto i
tako burno pothranjivase. Gledajuci ma Ne
macku prvenstveno kao ma svoga zandara pro-
tiv klasne borbe "svetske revolucije", a tex
izdaleka i kao ma svoga imperijalistickog TAX
maca, "velike demokratije" SUI pretvorile i
sebe i svoje vazale pc svetu Il Hitlerovu "Petu
Kolonu' zanemarile stvar "narodne odbra-
ne" ina koju Sc "velike dennokratije' u V e k
teSko resavaju, jer ona pravi ogromne rupc
IL profituD, pa su Hitlerove legije retko gde
nalazile zatvorene kapije. Razume Sc, Hitler
owe legije imaju tex ola dokazu svoju snagu
i herojstvo u odsudnim sudarima sa rastecim
ratnim snagama "velikih demokratija" (ako
do tin sudara dodje; jer nije iskljueen Hit
lerov pokusaj da Sc izmiri sa svojim demo
kratskim' takmacima i, sad kad posta g~ospodar
Europe zabaci raniji obzir prema mekom
~osecaniu svojih miliona prema "Otadzbini Pro-
letarijata', predomislj eno udari ma Sovjetski
Savez, eventualnost, koja bi u ocima "a
padnih "demokrata' iskupila ~njegove dosadas-
ME ~"zlocine" protiv njih), no ovo je druga
tema, koja nasu klasu malo interesuje, ier IL
medju dive grippe imperijalistickih lopova ne
ma, sa gledista njenih interesa, sustastvene
razlike.
Ako je rec O tome zasto je Hitler poga-
zio, bar "a jedan kraei period, svoje %obecanje
"velikim demokratima': da &c on da upotreb-
lava svoju ratnu masinu "a "~ubijanje Mark
sizma' Pc Evropi i osobito "boljsevizma" u
Sovjetskom Savezu, a ne "a napad ma njihovu
svetsku hegemoniju, Marksist je unapred dao
odgovor sustastveno: Kad je Hitler dosao ma
vlast u Nemackoj, u Moi je bilo oko tuee mi
Iona sociialdemokratskih komunistiekih gla-
SAGA. Ma Sta Sc reklo o ~njihovim vodjama -
a nema da Sc kaze nista dobro ii milioni
ozbiljno tezahu Socijalizmu, iii Komunizmu,
ma da nemadjahu dubljeg poznavanja o ME
mu: sledstveno, oni ma Sovjetski Savez gleda-
HUI, sa wise iii mamie zagrejanosti, S pravom
iii mace (ovo mas ovde ne zanima), kao ma
"Otadzbinu Proletarijata". Kako da Hitler
takvu vojsku Sale protiv Sovjetskog Saveza
iii drzi IL ratnoj industriji kod kuce? Ear nije
bilo kudikamo sigurnije i lakse pokrenuti te
milione protiv "internacionalne plutokratije"
- i jos sa "nenavalnim paktom' sa Soviet
skim Savezom kao adutom u ruci? Hitler je
izabrao sigurniji i laksi put. Ne usudjujuei Sc
da otvoreno prkosi revolucionarnom n~astroje-
nju svoiih miliona, on to nastojanje licemer-
no iskoristi "a svrhe nemackog imperijalizma.
On njihovim ranijim marksistickim krilaticama
dade obrnut smisao. On i'll pusta da obaraju
"staro drustveno uredjenje' i zavode "novo
uredjenje II Evropi'. On posta najgrlatiji vi
kac protiv Internationally plutokratije" -
iskljucujuci, razume sc, nemacku italijansku
plutokratiju IL tie Plutokratske Internacionale.
On i'm cak dopusti da i ~njegovoj "nacionalno-
socijalistickoj revoluciji' daju, ma njegov ma
Gin Ca to je i Stalinov ~nacin), nternacionalni
oblik - jer njegova je "revolucija' vet da-
(Nastavak ma 4. strani.)