RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

ka protiv radnika"! - il rusevina Druge In
ternacionale spaseno bese dovoljno marksis-
tickog materijaa "a uspesno izvrsenje Socija-
listicke Revolucije u Rusiji, koja iznova uliva
oslobodilacku nadu grudi sirokih masa rad
nika, jos smrtonosniji strah j uzas inter-
nacionalnu bogatasku hajduciju.
Ali tn obnavljajucu nadu svetskih slobo-
doljubecih radnika ceka ponovo razoearanje.
Sad najoglasenije marksiste, ruske marksiste,
spopade revoluconarno nestrpljenje. sustina
toga njihova nestrpljenja moze Sc izraziti O.
vako: "Kad smo mogli mi nazadni Rusi da IL
vrsimo Socijalis4icku Revoluciju, mozete da
je izvrsite vi napredni Nemci, Francuzi, En-
glezi, Amerikanci - to odmah! Ako vi to
ne ucinite odmah, onda &c i nasa revolucija
promasiti!"
To nestrpljenje mogase da sc objasni: "a
ista nesiguran bese polozaj Socijalisticke Re-
volucije Rusiji pored prestravljenog cd ME
razjarenog ma nju kapitalistickog sveta. Ali
ne mogase da Sc opravda: jer u tim drugm
zemljama osim Nemacke, gde profanatori
Marksizma najvise izmrcvarse umove i srca
slobodojubecih radnih masa jos ne bese NJ
revolucionarna situacija (bez koje ne moze da
bude revolucije), nj nuznog "a revoluciju MI
nimuma marksistickog obavestenja marksis-
ticke organizacje.
To ruskim marksstima nije mnogo sme-
talo Posto nije blo (ili bar nije bilo dovolJ-
70 jake "a revoluciju) stvarne markslstlcke
organizacije oni pribegose vestackOm stvara-
fo,; 10
kim slucajevima citave partije, drugim slu-
cajevima samo takozvana 'leva krila' partlja
Druge Internacionale preko noci preselise
- "Trecu' iii "Komunsttku Internacionalu"
S NINA propustise nju i niz anarhokomunis-
titkih grupa. Tako ie Treta Internacionala
dobla svo troje: Revoluciju (sad TEX kao us
pomenu il 1919, Anarhiju Raformu.
Prvo nasta kratak period "svetske revolu-
CHE II obliku "revoIucionarnih akciia masa",
"oruzanih ustanaka', pri cijem Sc brutalnom
gusenu toliko proslavise novorodiene "socl-
jalistcke' i "radnicke'' Wade II Evropi te ko-
j. dodiose kao naruceni "a vezbanje Musso-
lin-evih crnih kosulja, Hiterovh jurisnih
trupa i plutokratskih spijuna agenata-provo-
katora IL opste - tim Sc "svetska revolu-
ella - Trece Internacionale zakjucuje.
Kroz daliih nekolko godina Treca Inter
Macdonald tone sve dublje dublje moGvaru
reformizma tako da Sc poeetku Velike De-
presije = kad Stroke mase nase klase raznim
mljama. posebno Il Nemackoj, nagonski ira
ze radikalnu promenu zivotnim usova W.
hunac njene "revolucionarnosti" ispoliava II
trazenju work or wages Cd kapitalistickih
vlada. Gar je onda cudo sto nemacko radnis-
two onako bezotporno prima "nacisticku revo-
luciju"?)
A do 1884. godne Treta Internacionala Ia
ko daleko odlazi putem "klasne saradnje' Ill
"bratstva kaptala rada' da najglavnije mes
to njenih zahteva zauzima "obrazovanje o.
gromnog narodnog fronta "a spasavanje osta-
TAXA burzoaske demokratiie cd agresije ia
sizma'.
do 1886. godine je TreGa Internacionala
toliko izgubjena u "narodnom frontu' "spa-
savanju ostataka burzoaske demokratije" da
obara~radnicku vladu Caballera spaniji Ia
menjuje je "demokratskom'' vladom Negrina,
jednovremeno guse6i "malu revoluciiu" rad
nika Il Barseloni, dok Francuskoj trazi pre-
hlu goieHlI slIdJhoNd ShiSleHln Iuhu.
A do leta 1889. godine ie Treca Interna-
conala vec gotova da primi zoglasni pakt Sow
jetske Vlade Hitlerovom ''fasistickom agre-
sijom' protiv "ostataka burzoaske demokrat-
je", kao da glorifikuje agresiju Crvene Ar
mije Poljskoj Finskoj (koja je protiv ME
Sovjetskog Saveza okrenula one mase svet-
skog proletarijata koje dotle jos kako-tako "a
drzavahu veru nadu Il niih
A kad godinu dana docnije Hitler dere tai
pakt sa svoiim oruzanim legijama provalju-
je u Sovjetsku Rusiju, pri cemu onako uspeS-