davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1942-01-02

l
Still another pride of the Citv
of BrOtherly Love is 18-year-oId
brother Stanley Parrish who, not
content with joining the naval re-
serve at a tender age, has won
himself a promotion to hospital
apprentice, first class. (Some
class to these boys. They must all
be Mainliners.) Stanley got smart
while working in his uncle's drug
store on Godfrey Avenue. His
knowledge of pharmacy was rec
Ognized by his superior officers at
the Naval Training School in New
port, and he's now taking a three
year pharmacy course there.
Nor should we forget that a.
mong the first American casual
ties of the war were two Jewish
lads from Philadelphia, Private
Jack Feldman and Corporal Theo-
dore j. Lewis, who gave up their
lives in defense of Pearl Harbor.
OUT OF A HOOD: One morn
ing recently, Louis r. Zimmerman,
U. S. o. worker for the Jewish
Welfare Board in Lebanon, Pa,
stopped his car at the edge of
town to have the anti-freeze
checked. The station attendant
lifted the hood of the car and
found, to his pOp-eyed surprise,
large rabbit perched cOntentedIy
atop the motor straddling spark
plug. Elmer Zeller, the attend
ant in question, said he was never
so startled in his life. Mr.. Zim-
norman, fOrSeeing Skepticism at
his story, placed the rabbit in a
box, and it is now at the gasoline
station for the most synical soldier
at IndiantOwn Gap Reservation to
visit and behold.
Many theories have been adj
vanced to explain the uncanny ap-
pearance of the animal. Mr..
Zimmerman says he must have
crawled into the cars mechanism
during the night to keep warm.
The machine was parked outdoors
all night, and a rabbit would have
to be out of his mind not to take
advantage of such an attractive
refuge. Or else, the rabbit may
have climbed in during one of his
trips between Indiantown Gap and
Lebanon, but he doesn't think so.
All right, you men, TESS up.
Which one of your yardbirds
planted that thing in poor Mr..
Zimmerman's car?
BLOOD: Simon HI. Schneider,
letter carrier at the Times Square
post office station in New York,
has given as much of his blood
for national defense as the Red
Cross will take. This year he has
given five pints, on five occasions,
and that's the maximum. But he's
not through. Simon is just deliv-
ering his letters and waiting for
next year so that he can start in
giving again. Mr.. Schneider, a
veteran of the last war, is today
one of the best boosters on the
Red Cross roll of donors. When
ever he gets a day off, he goes
around urging others to part with
little blood for their cOuntry's
sake.
BUT WHAT ABOUT THE 80
BUCKS: Private Selig E. Coin
isn't sure about this honesty bust
ness. Recently he stepped up TO
the troop finance officer at Camp
Funston, Kansas, and held out a
trembling hand for his monthly
paw. The officer counted out $50,
and then, in a careless fit of I'M
intentional generosity, kept deal
ing from the roll until the score
was S53, to which he added, mex
n1icahlv the sum of 40 cents.
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1942-01-02
Rabbi Margolis will
CHANCKAH PLAY TO BE
REPEATED

A second performance of the
dramatic play "Great Women in
Israel" will be given at the regu-
lar monthly meeting of the Daugh-
tiers of Israel Wednesday. January
Z. The play was presented last
Sunday during the annual child
ren's Chanukah program under
the direction of Mrs. Joseph Refs
er and met with great success.
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1942-01-02
jacksonville Jewish Center
THIRD AND SILVER STREETS
Phone 3-O611 RABBI nj. D. MARGOLIS
LATE FRIDAY NIGHT
SERVICES

Late Friday Night services will
be conducted this evening in the
synagogue, at Third and Silver
Streets. The service will begin at
$50.
Rabbi Morris D. Margolis will
lead the congregation in prayer
and deliver the sermon. His top
ic will be Can we have faith in
human nature? '
At the conclusion of the services
a social hour will be held in the
auditorium at which Mrs. H. Slot
and Mrs. j. Cohen will be the
hoStesses.
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1942-01-02
SABBATH SERVICES

Tomorrow morning services will
be conducted in the synagogue
with Reverend Benjamin Safer Of
ficiating. The Junior Congrega-
ton will meet in the Prayer Room
and Billy Schemer will be the Of
ficiating junior cantor.
CENTER INSTITUTE CLASSES
Glasses in Bible and Customs
and Ceremonies will be conducted
Sunday morning from 10 to II un-
der the auspices of the Center
Institute for Adult Jewish Studies.
Rabbi Margolis and Philip Selber
are the instructors in charge.
Parents of Sunday School children
and all those interested in Juda-
ism are cordially invited to attend
CENTER RADIO PROGRAM
Tune in to Station WAX Sun
day afternoon at 1890 when an
other Center Radio Program will
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
A Cseh- h-Kommunista raga|mak celia

A cseh-kommunsta ragalmaknak ket celia volt, hogy
szetzuzzak Fuggeen Magyarorszag mozgalmat hogy
AAdSZ a Washington irodajat bezarja.
kozos patformra szovetkeztek csehek es kom-
munistak egymassal.
Els = mint ait york; beavatott forrasbo k0zoljuk
e6re megfontoltan febrarban l0k XII szenyes ragalmak
tot0tt Macy agyut "a Peoples Forum hazug fomedve
nye AIT reeve hogy Amerkai Magyar Szoveseg fenn
art nagy magyar egyeek marcusban tartanak igazga
sag gyleseket ezeken gyeseken XII fognak Aerkai
Magyar Szovetsegbol jedn
A magyar kommunstaknak megparancsoltak, hogy ta-
mogatniuk kel csehmagyarok munkaja de AIT gertek
nek csereb hogy egyesitett er6 egyk f6cea esz
Amerikai Magyar Szovetseget szettorni
Ez a szervezet megaakulasa ota szalka kommunistak
Szemeben Meg meg aakult, mar Niagara Fason ellen
szervezete csnaltak ( emeksk meg Benesnek kabelez
get6 demokrata" fronra? inert szamitasaknak utja
ban all az anerkai magyarok egysege
Mikor lattak, hogy brnak AMSZ-al, csatlakozni
akartak Pittsburghban egy ks belro valo furasra mi
men csehek mrden ereje atba vetettek ICY
szueett meg gyalazatos vadevel amely Peoples Co.
lumn legaljasabb epese volt idaig.
Macy agyu eldurrant cet tevesztett inert orszagos
egyeseteink gazgatosagai szele erint nemhogy
diinenek ervezett es szandekot terrornak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
BAR JOGGAL
SZABAD
remelniink, hogy a hab

efogast ovassa hogy meyknek engedelmeskedek eno
Bzzae hadviseest vezerkara eve egy f0parancsnokra
anek tanult mesersege, vagy bhza AIT lapokra?
Bizonycs hogy azok eemek es lapok amelyek had
vezetesbe belebele kotyognak, teszk ait semi o
szandekka Miel6 Japan megrohant bennnke pont azok
lapok nanaputan nazkat partotak akkor is de is
Angiat tamadjak. Nagyon mocskosan tamadak.
Eek apok, lleve urak abban lelnek gyonyoriise-
gke ha haboru elveszne inert akor vegre ktolthet
mex bosszuukat eln0k0n akt annyra gyl0lnek hogy
meg habor elveszese aran is szeretnek nyakat
Ha van igaM Filth Column ebben hazaban, akkor ait
azokban usagokban ke keres ameek tomeg uszassal
Demokracak tragediaja, hogy nenzet eje neha keny
telen meg hadviselesben tonegnyoasnak es tomeg-
hiszeranak engedn mar egy nagy tk0ze elvesz-
teset okozta
Ez celia ennek mostani Hearts Mccormick kampany-
nak de mi jelenleg akarunk ennyre beenezni
gok es emberi aassagok melyebe.
Mi csak egyszerien es balkan "a akarunk mutani hogy
eppen olyan cnch jeenleg elnoke lenn
max, kenyteenek vagyunk iset ks gon-
doni ikor szamarat hatara vette gazdaa, inert sok
tanacsadoto es kritizalo egyent6 meghodult
jaj esz ennek nennzetnek ha Roosevelt esz eleg
eros ra hogy neze sorsat haboru vezeteset mint
parancsnok maga nezze Rabizhatja ugyan kvaasztott
enberere tervek dolgozasat AIT maga kepes
nani, de utasast meg kel tartania sajat kezeben
Amerika becstiletes pogarai azza tamogathatjak S
azzal koelesek tamogatn hogy hagatnak alias
tasoa akar mnden ember beleavatkoz s6t "obban
tudni' hogy nemzet vedelmet mikent intezzek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
Mem KELL |RICYELNI R0oSEvELTET

Ha volt valaha embereetti dzsab akkor jelenleg iga-
zan elnOkink munkaja.
Kormanyozna kell ext a nenzeet, koztudomaSr hogy
eokeink eetet mndg megrovidtette hvata akkor is
ha beke es prosperitas volt az orszagban.
Most azonkivl haborut viselink mint nernzet had
erejenek foparancsnoka, haborut az enok knytelen
vezetni.
Nek ken vegso fokon elhatarozni, hogy mkor, kit es
ivel amadjunk hogy hol mkor mivel probaunk vede
kez nek kel AIT is megszabn hogy velnk szovetseg
ben levo huszonot nemzetet mikor es mvel segitsuk
vegso eredmenyere neki kell feleosseget vseni.
Kozben a meg kotve inert hiszen enok csak
nepakara kepviselenek vegrehatoa munkajat hatas-
k0ret lehet6segeit er6sen korlatozza kongresszus
Amig mas orszagokban nemzet fee legalabb haborus
dobe ejes szabadaggal rendekezk eevenek es holtak
kozt addg nalunk nincs modja f0parancsnoknak
csak kerhet t6kest, hogy meltozassek nek muncot
gyartan ezent hogy egyen szives megeegedn valamve
sebb proal Els csak kony0r0ghet munkasvezereknek,
hogy legyenek szvesek szaz csak harincnegyven
sztrajkot rendezzenek napona nemzetvedem iparban
pedg azer ut esznkbe bar ezt jo enne eszeben
aani mnden aeka polgarnak inert most erdekes dolgot
ngyelhetiink lapokban.
legtobb uisag es ujsagiro sznte ikongva tamadja
enoko hogy mert hadviseest egyetlen eberre
egy kozos oparancsnokra, ak alatta telhataomma
abba haborut ne szojon sokat meg az enok Sc
dolgaba Mert hszen en0k hadvezer, hadaszat
tudomanyat mem erti.
va,am logka ebben az erveesben, bar kar oyan
hiszterkusan larmazn ezt aaspontot meg megertuk
De mikozben sajt6 egnagyobb resze koveten hogy
meg enok beszeen belle valam sokat hadviselesbe
addig sao mask resze maga akarja haborut vezetni
Hearst lapok oes betukkel homlokukon kovetelik,
hogy azonnal haokat kdjenek McArhuna vagys Ok Job
ban tuk hogy NIT lehet es NIT ke haboru vezeteseben
csnani, mint akar elnOk, akar vezerkar.
Ugyancsak Hearst lapok uv0tik hogy Angliat ha-
Csendes tenget es Ausztralat vedelezzk azonnal
mnden er6nkke inert Mr. Hearst AIT talala okosnak
lyesnek.
IA chicagoi Mccormick lap legnagyobb regge apja az
orszAgnak hasonl6an belenyevel hogy haborut mkent
vezessek.
egyszerd amerkai polgar belecsabulhat, ha ket
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
Az t]ZLETVILAG
MEM FOG

egyensulyt talalni, amig We
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26

sok, inert ellenkeLo esetben q
torveny fogja azt lnegtenni.
Ha most a k0vetkezo negy
hetben a munkasok mersekle-
tet tanusitanak, ha a slow
down megsziinne, akkor a
kongresszusban a munkasok
ellensegei vereseget szenvedne-
mex, S minden szocialis tor
veny erintetleniil maradna, a
mi az eln0k szandeka.
Egyre t0bb anya fla lesz ka-
tonanak behiva, akiknek ropu-
logep tank es fegyver kell, S
eek az anyak es apak mem
fogjak AIT eltiirni, hogy a
sztrajkok Matt, a showdown
ok Matt a harcteren lev6 oyer
mekeikb0l sokkal tobbnek
kelljen meghalni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
A MULTI HETEN
UGY LATSZOTT,

mintha a haboru allasaban
- legalabb egyel6re - elertuk
volna AIT a melys5get, amely-
boil az ut most mar csak fell
fele vezethet.
| Nehez elhinni, hogy Austria
lat Japan bevenne, ha ez
meg mem tortenik, akkor ezen-
tul a haborus helyzet a
most lathataron levo harcme-
z0kon - csak a mi javunkra
lordulhat.
Az egesz vilag (kivev. per
sze ellensGge-nket) kitor0 or0m
mel fogadta a hirt, hogy a ta-
vol-keleti 4larcter fopaIe ncsnok
sagat Macarthur atvette, inert
ebb6l nemcsak AIT la5jak. hogy
a Csendes tenger vedeLne a leg
jobb kezekbe van leteve, ha-
mem AIT is, hogy az Egyesult
Allamok AuSztraliaban allitja
fel a sajat hadi bazis5t, ahor-
nan idovel Japant akarja meg.
verni.
Termeszetesen ez napok alatt
mem fog t0rtenni es nemi ag-
godalommal gondol "a minden
JOAN ember, hogy McArthur-
tol sokan ITALIAN csodakat re-
melnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
UJABB KILENC
MILLIO

embert jel0ltek sorshuzas ut
jan katonai szolgalatra a mutt
heten, S ugy latszik, hogy most
mar sokkal gyorsabban fog
max sorozni, mint ait meg par
honapja is gondoltuk.
A katonak felszerelese sok-
kal gyorsabban megy, mint AIT
a hadvezet6seg remelte, s ka-
szarnyaink befogado kepessege
is nagyobb, inert hiszen kikep-
zett katonainkat elszallitjuk a
vilag minden sarkaba.
Mindezeknek a tudataban es
mindezeket megfontolva, meg
kell latina minden egyes anne
rikai polgarnak, hogy a habo-
rut mem veszthetjuk el csak
egy fronton. A gyarakban.
Ha mem tudunk eleg gyor-
san hajokat, hadihajokat, fegy
vereket gyartani, akkor hiaba
sorozzuk a katonakat, S hiaba
szavazza meg az ezermilliokat
a kongressAus.
Az ipal1 termeles d legna-
gyobb problema, S ez foglalko7
tatja a legelenkebben az orsza.
got.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
UJABB
VESZTESEGEK

a Csendes tenger frontjan
termeszetesen a multi heten is
ertek bennunket, ma mar azon
ban oft tartunk, hogy minden
elvesztett hajonkert vagy re-
pul6gepiinkert, minden ell
esett katonankert sokkal ma
gyobb arat kell Japannak fl
zetni.
S mivel maholnap Japan
frontja nagyon messze esik az
anya-orszagtol, ensegiink
helyzete egyre nehezebb lesz, S
ipara a folytonos Cha nem is
szenzacios) vesztesegeket KEEP
telen lesz potolni.
Ha, tehat a japanok mem
fogjak vagy mem. lesznek kepe-
SEX Indiat tanadni, akkor
batran allithatjuk, hogy a
Csendes tengeren a hadi sze-
rencse ezentul valosziniileg
csak a mi javunkra billenhet.
SaJnoS, mem mondhatjuk
ugyanezt ell az Atlanti tenger
rol, ahol szinte nap-nap utan
fajo vesztesegek ernek bennin
ket.
A submarinok allando pusz-
titasa most mar komoly aggo-
dalomra ad okot, es sokan AIT
hiszik, hogy partvedelmiinket
erelyesebb kezekbe kell az ell
nOknek helyezni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
III I'll = ZEN ID

helyzetben a legalso fokot ell
ertiik, AIT sem szabad elfelej-
teniink, hogy kellemetlen es
fajo meglepetesek meg elofor-
dulhatnak, hogy meg ka-
tasztrofak is erhetnek benniin-
ket.
Ha Japan szabadon jarhat
az Indiai tengerre es ha Hit
lernek sikerulne a Suez csa-
tornat Egyiptomnal attorni,
akkor ellensegeinknek k0z0s
frontjuk lenne, ami katasztro-
falls helyzet ele allithatna ben
niinket.
Hasonloan sulyos meglepetes
lenne, ha a nemetek Dakart
vagy Afrika akarmelyik nyu
gait frontjat megszallnak inert
akkor egesz kozel Jutnanak az
Atlanti frontunkhoz.
Mem lenne elegseges tehat,
ha Macarthur csak Ausztraliat
tarthatna, k0zben mem mer-
nenek annyi csapast Japanra,
hogy azok kenytelenek legye-
mex ARA frontra szoritkozni,
S ne mehessenek nagyobb had
erovel indiai kalandra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
UJABB
TIZENNYOLCEZER

millio dollart kert az elnok
a heten r0pul6 gepre, amt a
kongresszus termeszetesen meg
is fog szavazni. De dollarok-
kal akkor sem lehet haboruba
indulni, ha azok meg vannak
szavazva, jelenleg bizonyos
iparagakban a programon alul
van a termeles. Peldaul a re-
pulogep iparban.
Sokan ismet mem ertik, hogy
ha a termeles meg mem telies,
Ea:ert vannak annyian munka
nelkul eppen a fcgyverkezesj
iparban.
Tudnunk kell, hogy a gya-
rak atszerszamozasa meg min
csen kesz, S hogy bizonyos
nyersanyag nincs elegend6, te-
hat mem tudunk a tervezett
er0vel termelni.
Viszont az atszerszanozas
gyorsabban megy, mint eleinte
remeltek S ma mar mem ket-
seges, hogy az 6szre nagy -
munkashiany lesz az orszag-
Ian
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26

kedelmi hajorajra lenne maris
sziiksegiink.
Ennek a k0vetkezmenye az
tan, hogy a parti kik0t6k
k0zt k0zleked6 hajokat tenge-
rentuli forgalomra osztjak be
S hogy bizonyos cikkekbol, az
orszag bizonyos reszeiben ro-
vidseget fognak sEenvedni.
Azert t0rtenik meg, hogy eb-
ben az orszagban, ahol a vi
lag gasolintermeles lesenek maid.
mem a 80 szazaleka kesziil, BIZ
zonyos helyeken gasolint csak
megszoritott mennyisegben fog
max maganhasznalatra arulni
Ez termeszetes nagyon kis
baj lenne, a nagyobbik baj az
hogy a parti szolgalatbol at
vett hajok sem elegsegesek ra,
hogy a 11agyon tavoli fronto-
kat eleg gyorsan ellassuk.
TermeszeteSen ez az allapot
javulni fog a jovoben, amint
halo epit6 iparunk terjeszke-
dix, S amint az Atlanti par
tok mellett garazdalkodo ne
met szubmarinokbol elegendd
elpusztul.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
Az AD0JAVASLAT
ERDEMLEGES

targyalasa meg alig kezd6-
d0tt, a kongresszus bizottsa-
gai a kihallgatasokat folytat-
jak.
Nagyon meglepett mindenkit.
a Gyariparosok Egyesiilete, a
mely a sajat adojavaslatat a.
kongresszus es a k0zonseg ele
terjesztette, amelyben a habo-
rus ipar profitjat korlatozni
ajanljak hat szazalekra.
Ez a latsz6lagos nagylelkii-
seq erthet6, inert az iparfeje-
delmek tudjak, hogy az ad6zas.
egyre sulyosabb lesz, S v6gil
hat szazalekos profitot sem fog
megttirni a polgarsag.
Viszont ebben az ajanlatban
nyolc szazalek forgalmi adot
ajanlanak kivetni, ami AIT je-
lentene, hogy az adoterhek leg
nagyobb reszet raharitanak a.
szegenyebb osztalyra.
Mem valoszinu, hogy az vi
adot0rvenyeket tet6 ala hoz-
max nyolc heten belul, s addig
meg sokfele tervvel fog foglal-
kozni a kongresszus.
Sok eselye van annak az
ajanlatnak, hogy a keresetb6l
minden esetre vonjanak lie egy
bizonyos szazalekot az adora,
kulonben a sokkal magasabb
adokat a munkasok keptele-
mex lennenek utolag egy osz-
szegben fizetni.
Az tZLETVILAG
MEM FOG
orxYopcy,1xy+ fo1o1pi oroirr vro
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26

Minden jogos panasz es szem
rehanyas dacara azonban a ke-
sziil6des szepen halad, mig.
sok helyen a munkasok ameri-
kaznak, mas helyeken egy-
egy vasarnapot ingyen dolgoz-
max.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
MIKOR AZONBAN
AMERIKA

polgarai ARA gondolnak,
hogy a mi frontunk Austria
liaban van, mem szabad a t0bbi
iitkoz6 pontokat sem feledni.
Seem el6tt kell tartanunk,
hogy katonaink oft ktizdenek
Afrikaban, Kisazsiaban es XII
naban, hogy oft vannak Ell
ropaban, S hogy valoban al
egesz vilagra kiterjed a kuz.
oelmiik.
Emberfeletti munka lesz,
hogy a vilag minden sarkaban
harcolo fiainkat minden hadi
felSzerelessel ellassuk, S hogy
azokbol meg a szovetsegeseink
mex is megfelel6 mennyiseget
juttassunk.
S kul0n0sen szem elott kell
tartanunk, hogy Australia ko-
eel kilencezer mertf0ld San
Franciscotol, hogy majdnem
ilyen tavolsagra van minden
front az orszagtol, S ennek meg
feleloen kell merlegelniink,
hogy milyen teher nehezedik
a vezerkarunkra.
Erthet0, hogy ebben a hely-
zetben mines elegendo hajonk,
S hogy surg6s es nagy er6fe-
szitesre van szukseg minden
iparban, de kiil0n0sen a halo
epitesi iparban.
BAR JOGGAL
SZABAD
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
TOBB HAJOT
SULYESZTETTEK

Ell az utols6 ket h6napban,
mint amennyit jelenleg cpl
think, holott meglev6 hajopar-
kunknal sokkal nagyobb keres
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-03-26
ALIG MERTEK
ROLA IRNI

eddig az ujsagok, bar mi en-
litest tettunk rola ket izben,
hogy a gyarak munkasai (ter-
meszetesen dicseretes kivete-
lekkel) amerikaztak, mem dol
goznak ugy, ahogy kellene, es
ahogy tudnanak.
Vegre a multi heten szova
tette EFT az eln0k is, aki ra-
mutatott, hogy szandekosan
lelassitott uzemekkel dolgoz-
max a legt0bb nemzetvedelm.
iparban.
Roosevelt ezuttal is a mum
kasert kiizd, inert egyediil 6
blokkolja ell a kongresszust,
hogy a negyven 6ras munkahe-
tet felfiiggessze es a sztraj-
kokat megtiltsa.
s ha meg sem hallgatjak
meg a munkasok - es azok
vezet6i = a kereset, akkor tel
jesen szabad kezet kap a
reakcio a kongresszusban, a
minek azutan mem fog senki
0riilni.
Most folytatja a kongresz-
szus bizottsaga a negyven oras
lnunkahet felftiggesztesere nez-
We a kihallgatasokat, amt j6-
forman a kozvelemeny kovetel.
AZ elnok is, kabinetjenek 0sz-
sees tagjai is amellett vannak,
hogy a torveny ervenybe1l ma
radon, $ negyven 6ran tul
kapjanak masfelszeres bert a
munkasok.
DE SEM Az ELNOK.
SEM MAS
mem vedelmezi a vasarnapi
ketszereS munkabert, anlcly
indokolatlan Macy penziigyi
terheket rak a nemzetre, S
okos dolog lenne, ha arrol on
kent mOndananak 1e q rnl1nka-
Montgomery County sentinel. [volume] (Rockville, Md.) 1855-1974, 1942-08-06

temporary, oi even a li2manent
second front. The pattern for Amer
) lean commands already established
will probably be followed, such as
MacArthur'S in Australia, where an
American officer is in complete
charge Of all land, air and sea
forces in his particular theater.
Commands established in the Euro
B pean theater, with General Eisen-
hover in charge of the army and
Admiral Stark the navy, differ in
that American jurisdiction so far is
limited to American units. At pres
ent there is no disposition to change
6 this jurisdiction 1t is quite possible
that when the Expeditionary force
+ is completely prepared for full-scale
invasion of Europe it will be under
American command, certainly if
American units predominant numer-
ically as they may eventually.
AS to the question Of supreme
commander over all the unified ma
tons, military men feel that this
would be impossible. They point
out that Stain in Russia and Chang
Kai-shek in China could hardly SUBJ
ordinate their authority to any for
eigner. For purely technical rea-
sons, the vast expanse of the front
is SO great it is inconceivable that
one man could command it 1t is
also noteworthy that even Hitler
cannot pretend to dictate policy or
strategy to the Mikado.
We may see American troops in
comparatively small numbers fight
ing side by side with British forces
on the continent of Europe before
the snow flies, but it is unlikely that
the units will be large or under
American command segs ,e.,o2
Montgomery County sentinel. [volume] (Rockville, Md.) 1855-1974, 1942-08-06
What Japan Is Fighting For

os There may be some Americans who think we are
lighting the present to demonstrate to our enemies
Japanese have definite idea of what they are fighting
for 1t is not connected with religious fervor HHfTq
iod Premier General Hdek TOTO recently held a large
crowd of cheering Japanese patriots that Japan is de-
termined to destroy the United States and Great
Britain 'm9 auiaoiof 5dT otw8istg balsG 5Ia
@ The purpose of the destruction is plain to any
body who understands the recent of the Japa
nese in punderng the property of other Nations What
Japan wants, she will take by force of arms, unless
halted by superior force. 1os ssielnoaa59a
90 The Chinese gave the world patent example of
nation anxious for peace and unable to defend itself
The United States gave the world an example of
nation confident of its strength but anxious to pre-
serve peace Neither got anywhere with the Japanese
war lords who knew what they wanted and the only
way to get it. Qg f. slen s. ,iffiq 9ol e 81 ases