RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

ME potreba drustva. OVaj Gin .Vedl
ekonomskoj jednakosti u. drustvu;
jednakim prayima duznastima.
Drugim recima, ovo znaGi da &c
svi sposobni elanovi drastva IL
cestvovati drustvenoj .psoizvod-
Mi i, prema tome, svi primati
drustvenu vrednost proizyeda.
Bas zbog ovog vrlog razloga
kapitalisticka klasa Sc buni pro-
tiv ovakve teorije, jer prema ovoj
teoriji, oni bi (koji su spesebni)
morali ucestvovati drustyenoj
proizvodnji, a "a njihov rad, oni
bi primal drustvenu vfednost
proizvoda. Profit parazitski III
vot, "a nasu gotovansku ksasu,
bill bi samo slatke uspomsne, dok
bi "a nasu klasu, "a radn iaka~ ~kla-
su, proslost predstavljala- gerku
uspomenu.
Poznavanie revolucionara nji-
hovo shvatanje po ovom 2Isetnom
pitanju, treba preneti i ma estate
radnike zemlje. Oni trebaju 'da
pojme vaznost unistenia hlasne
vladavine, te potrebu beshasnog
drustva. Oni trebaju da pojme sta
bi znacilo posedovanje zemaljskif
industriia Cd strane drustqa; sta
bi znacilo kada bi oni PRIMAL
drustvenu vrednost njihovih~ preiz-
voda; sta bi znacilo zivot u izebi-
lju, zivot Miru, Slobodi Brat
stvu. Ovakav zivot radnici sikada
nece imati pod kapitalizaem; o.
vakav zivot oni mogu inlati samo
pod Socijalizmom. - u lndustri-
jalnoi Republici Rada!
Kada bi radnici mogli eeiniti
mogucnost takvog druStveaee Hre-
djenja, oni bi svi prigrlili ideju
Socijalizma; oni bi socijahsticka
ideju pretvorili stvarnost, take
reel, u "a sata.
ZnaGi, nisu radnici ovaho ae-
marni nezainteresovani "a So
cijalizam, cato sto ga ne Vese, ne
60 zbog toga, sto nevide mosudnest
njegovog ostvarenja. Megaenest
njegovog ostvarenja ne megu aa
shvate, sto ne shvacaiu sveiu silu
- potencionalnu silu faasi6ke
klase.
Jos radnika ina koji veeam m ka-
da ne bi bilo kapitalista, da bi oni
pomrli Cd gladi, ne da je ebIat-
no: kada ne bi bilo kapitahsta, da
bl tada radnici ne samo siti bill,
nego bi mnogo mamie raaii.
mnogo wise primal svih,pstreb-
nih stvari "a zivot.
Zasto ovako neki radnici raisle,?
Zato sto su burzoaskom i.leelegi-
jom zadojeni i cato sto tea Nth
niie prodrla klasna svest - soei-
jalisticka znanost. A kada bi nil
hove glave klasna svest usla, ta-
da bi oni drukGe mislili i arakce
aktovali. E bas zbog owe vsle ti-
njenice, kapitalisticka X a ma
stoji swim silama. da odrzi raaait-
ku klasu sadasniem stanju- uz
kapitalisticku ideologiju.
Suprotno tome, mi, Glaaovi
simpaticari Socijalisticke Rsaaie-
ke Partiie, trebamo da objasaima
naSim drugovima radnicima sta
ME stvari. Trebamo da i'm iasnim
6injenicama dokazemo da je nl-
hovom bednom zivotu kriv kapi-
talizam, i da Sc pod MIN nemaju
boljem nadati, nego napretiy, JOS
gorem i cemernijem zivotn Tre-
banjo i'm jasnim i opipljivise-s inje-
nicama objasniti dokazati, ia eai
(radnieka klasa) mogu soln
sretniji zivot dobiti san1o u..Seei-
jalistickom DruStvu. Dale, tre-
banjo i'm cinjenicama dotazati j
jasno objasniti, da niko drss.s~ne-
&c ne moze uspostaviti: seeiia-
liam, sem radnicke klase, piti je
ikome drugome u interesae "a O.
stvarenje Socijalizma, SEM saaaih
radnika. Ali, ako radni6ka Aaasa
zeli hoce takvo drustveae Ne ure-
djenje, ona Sc mora ergaa,znsati
ma politickom ekonomskem selju,
te da pomocu svojih orgaAizaeija
prenese sve zemaljske induststle.iz