Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1942-12-03

protipartizanske eete, medtem ko SO se drugi
pridruzevali partizanom, ali pa Mihajlovice-
vim cetam. In nekaterih slucajih ie dobiya-
10 to protipartizansko gibanje Srbiji, XII je
po svojem znaeaju morale bih apizarsko, pod
poro Nedicevih izdajalcev, h so ma koncu I
konca bill identicni gestapovskimi oyaduhi ]
in provokaterji.
clovek lahko imenuje to apizanje sedaj
izraz zanicevanja Amerii in Angiiji. Toda
to bi bile proved enostavno. Ia vsem tern je BIZ
10 nekaj primitivnega IN osnovnega, morda po-
dobno cloveskemu nagonu megleni davni-
nj ko SO Sc ljudje v skrajnem strahu pred
recmi, katerih MISC mogli ne razumeh ne kon-
trolirati, ohracali drug proh drugemu, zaceli
napadati in ubijat hste, i so jim bill mai
blizji, zrtvovali cloveska bitja, da bi potola-
zili elemente in odvrnii jezo neznanih sill.
Prot koncu leta 1941 in OBJ zacetku leta
1912 je ia nagon navedel nekatere ljudi Sr-
biji ma BOZ proti skupinam, katerimi SO ime-
Ii vec skupnih interesov in ciljev kot s komur
koi pod soncem. Kmech protigerilci so po-
bill dosti partizanov Nekatere so ujeli in mu-
cili - ne da bi Jugoslovani bill okrutni ali ne
cloveski, ampak ker nekateri ljudje svojem
obupu MISC mogli misliti ma mic drugega kot
da ustavijo osiscno mascevanje 5 preprece-
MEM gerilskh operacij proh skupnemu So
vrazniku.
Skratka, razvili sta Sc dve mocni tenden-
ci: ena, da Sc vodi boj zoper sovraznika dru-
ga, da Sc odobrovolji. Prva je bila neprimerno
mocnejsa in Sc je polastila najvaznejsih lju-
di.
Mihajlovic pa Sc nj mogel odlociti. Nii
najmanjsega dvoma nj, da Sc je boril proti
~, II x1~, L. il
nj mu bilo mogoce, prezreti protigerilsko gi-
banje dasi je uzivalo podporo kvizlinga Nedi-
ca, kogar je sovrazil vso cincarsko druzbo.
Tudi ga nj mogel prezreti, ker je notranja.
klika njegove Wade Londonu - XII nj bila
nikdar odlocno nasprotna Nedicu in svo-
jem strastnem sovrastvu do sovjetov in par
tizanov vcasih cello apizarska - dobivala kon-
trolo mad MIN vsled njegove lojalnosti do
Wade in kralja kot eastnik.
Zelo krivieno bi bilo reci, da je bill Mihaj-
lovic sam kdaj apizarski. Ne SINE Sc pozabiti,
da je bila njegova naloga - kot jo je on ra-
zumel - pripravii premagano Jugoslavijo
"a dan zavezniske invazije, XII pride - kdaj?
To so nekateri pogledi ma jugoslovansko
tragedijo, XII Sc sedaj odigrava precej po Hit
lerjevem osnutku, XII je delo peklenske umet-
nosti, polno poznavanja posledic politicnega
razvoja JugoslaMji cd leta 1918 do 1941 in
polno presenetl Jivega Znanja kako izrabiti ia
razvoj. Nekateri amerish in anglesi pisci, XII
Sc stejejo "a vescake balkanslih zadevah,
navajajo te politicne razmere kot dokaz brez-
upne razdvojenosh srbskega in hryaskega ma
roda, XII ju je usoda vrgla emo drzavo. Toda
kar Sc je godiio v Jugoslaviji % letih po
zadnji vojni, je prav zelo podobno temu, kar
je amerish narod prezivel cd leta 1776 do
priblizno 1875. Bill je trd, uporen boj move,
dinamicne in pestre dezele "a ucinkovito usta-
vo, "a postavo pravic in ia edinstyo. Razlika
je lie tenn: jugoslovansh BOZ "a civilizacijo
je bill brezkoncno kompliciran vsled vesoljne
evropske zmede zadnjih treh desetletij in
vsled posrednega in nepcsrednega tujega vme-
savanna. Najprej je bill francosi in anglesk
"vpliv", pozneje pa nemsM in italijansh pri-
tisk; eden kakor drugi je bill vedno korupten,
vedno ma strani reakcije, vedno posluzujoc sc
najslabse vrste voditeljev, H 50 cd svoje stra-
nj pospesevali nasprotstvo med Srbi in Hrvati
in ustvarjali ali dajali potuho slaboumnezem
in hudobcem, katerih Sc sedaj Hitler tako
uspesno posluzuje "a razplamcenje strasti Y
dezeli, da bi 10 mogel tenn loze pogubiti
To je jedro jugoslovanske tragedije. To-
Ga splosnem Ia Y mnog1h podrobnostih po-
staja to tragedija yse Eyrope in vsega sveta,
grozeca vsem, vsteysi Zedinjene drzave. Nj
kar nj treba misliti, da nina osisce enako do
brega vpogleda nase sameriske tezave in sla-
bosti kot jih je imelo Y jugosloyanske In tudi
nj treba misliti, da Jill ne bo znalo izrabiti,
&c ne dosezemo vojaske image, Ali &c ne mai
demo pei "a ustvaritev. demokratskega syeta.
Naciji ali njih naslednili bodo znai razdyo-
jiti Ameriko huje kot Jugoslauio, kjer se je
zaradi pomanjkanja razumnosti in ciljey
edinost tako zvanih zdruzenih narodoy - yr-
sila prava civilna ina. ia civilna yojna je