davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

kompanijskog zemljista. l kada &c
Sc te desetine miliona radnika or
ganizovati takvu mocnu Indus
trijalnu Juniju ona &c poroditi
pcIiticki pokret kao sto je danas-
MIA americka Socijalisticka Rad
nicka Partija.
JOS nazad 38 godina neumrli
De. Leon je Il tadasnjoj radniekoj
klasi video neoborivu moe ako sc
organizuje prema njegovoj teori-
il Industrijalnog Junionizma. Jos
1908. De Leon rece, neka samo po-
kusa kapitalisticka klasa da uzur-
pira volju vecine izrazene mirno
ma glasovnici, tada &c mocna or
ganizovana radnicka klasa O zem-
LII tresnuti varvarsku kapitalis-
ticku klasu, kao sto to Sever uci-
nj sa uzurpatorskim Jugom 1863,
"a vreme gradjanskog rata owe
zemlje. Tada radnicka klasa ne
bese tako mnogobrojna kao sto je
danas, sto znaci da JOS wise da-
mas vazi sve ono sto je De Leon
rekao nego sto je vazilo kada on
bese ziv. Organizovana radnicka
klasa Amerike bi onemogucila
svaki pokusaj reakcije da uzurpi-
fa-pravo- veeine:: Ona bi unemogu-
ella svaki napor da Sc zapocne
gradjanski rat. Jer to bese De
Leon koji nam ukaza ma cinjeni-
Gu da kapitalista nije vican da Sc
tuce jer je on sa spekulacijom i
tudjim radon najamnih robova
"stekao" svoje imanje, i zbog to-
ga &c on, kada ce videti da nema
nikog da Sc "a MEGA bije, kako
opet De Leon rece, uteci svojim
ukradenim cizmama.
Jeste, neizmerno je velevazna
funkcija radnicke klase; cgromno
velika je americka radnicka kla-
sa i jos ogromnije je produktiv-
ma. Sta mislite, kada bi Sc upos-
Iii svi 63,5OO.OOO radnika da stva-
raju samo korisne stvari "a uzi-
vanje unapredjenje covecanst-
va? Oni bi zadivili Geo svet sa
njihovim rezultatima. Bogatstva
bi bilo u izobilju - u takvom i
zobilju kakvo su samo masti
zamisljali duhoviti ljudi ranijih
stoleca. D1ugim reeima, kada bi
radnicka klasa Amerike poslusa-
la sto pre- savet Socijalisticke
Radnicke Partije sprovela u
delo njen program, nesretno CO.
vecanstvo bi Sc po prvi put naslo
II zemaljskom raju to ne bi bio
san vec java.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30
Najteza zima Ocekuje
..naciste.
(Nastavak sa l. strane.)

ma i dece razarajucim neizmer-
no bogatstvo Sovjetske Junije.
A ako je stanje tesko u Nemac-
koj, besumnje je tesko Fran
cuskoj, jer o tome sc cesto IL raz-
Nth izvora javlja svi Sc slazu u
tome da francuski radni narod
teske nuke patti, sta cemo reel "a
stanje nesretnog radnog naroda
Grcke, jer II Londonu, pri ispitl-
vanju, E. Tsuoderos, ministar-
predsednik bivse Grcke rece, da
je tamosnje stanje gore nego u
ikojem drugom predelu Evrope
pod nacistickom cizmom! Pa on
da sta cemo reci "a nesretni rad
nj narod Poljske, gde in nacistl
ubijaju jamacno da Sc ne muce
pre- dugo cd gladovanja!
Crna, hladna zima ceka ne sa-
mo radni narod nacistickih zen1a-
liza, niti samo radni narod okupl-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

uici engleske knune suhoparnim
recima iskazuju da sc urNemac- u
koj, .Francuskoj, ukratko u swim
.kulturnim ..drzavama evropskog
kopna, isto toliko oseca da Sc pos
tojeci odnosi kapitala j rada pre-
lobrazavaju, j da je to NINA is
to. tako neizbezno kaosto je En-
gleskoj. U isto je vreme one
strane Atlantskog Okeana e. Wa
de, podpredsednik Sjedinjenih A.
meriekih Drzava, izjavljivao ma
javnim zborovima: "Posle ukla-
MANIA ropstva dolazi ma dnevni
red preobrazaj kapitalistickih od-
nosa odnosa zemljisne svojine !"
Ovo su znaci vremena koii Sc ne
dadu prikriti nj purpurnim ogr-
tacima nj crnim mantijama. Ne
znace oni da &c Sc sutra zbiti Gu
desa. Oni pokazuju kako Sc cak
u vladajucim klasama zaeinje
slutnja da danasnje drustvo nije
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

! Slobodno. nautno .istrazivanje
ne nalazi "a eoblasti politicke eko-
nomije samo ma onog istog nepri-
jatelja koji je .poznat u svima os-
talim oblastima. Narocita priroda
predmeta koji ona obdelava, iza-
ziva ma bojno polje protiv ME mai
eesce, najsitnicarskije znajomra-
zenije strasti covekovih grudi,. fu-
rije lienogs interesa. Tako npr.
anglikanska crkva radije oprasta
napad ma 80 cd 80 njenih prava
we're, nego Ii ma 1889 njenih nov
-eanih prihoda. Danas je i sam a
teizam sitan greh kad Sc uporedi
S kritikom tradicionalnih odnosa
svojine. Ali Sc tn vidi izvestan
napredak. Obracam paznju ma
Plavu Knjigu, objavljenu zadnjih
nedelja: Correspondence with Her
Majesty's Mission Abroad, regar-
ding Industrial Questions and
Trade Uunions. Tu spoljni zastup-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

cvrst kristal, vec organizam spo-
soban "a preobrazaj, koji Sc stal-
no .4nalazi u prosecu preobrazava-
MIA.
Drugi svezak ovog spisa govori-
&c prometnom procesu kapitala
(knjiga I'D, O oblicima celokup.
nog procesa (knjiga III), a zavrs-
nj streci svezak dnjiga IV) is.
toriji teorije.
Svaki sud naucne kritike bice
mi dobrodosao. A prema predra-
sudama takozvanog javnog mislje-
MIA, kojemu nikad nisam Clinic
ustupaka, drzim Sc kao uvek do
sad izreke velikog Florentinca:
Segui il tue corso, lascia dill
lie GENT!
I'll idi svojim putem, svet mex
prica sto hoce!
London, Is julia 1867.
KARL MARX
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30
Ia velevazna americka radnicka klasa.

Povodom ratnog stanja ko
jem Sc ova zemlja nalazi dobija
mo neke narcotic podatke anne
rickoj radnickoj klasi koji nan
pokazuju koliko je velevazna a
mericka radnicka klasa. TIE podat
ke je obelodanila Komisija Ratne
Ljudske Snage, CHA je glava Pau
V. McNutt.
Prvo saznajemo da je ukuprc
odraslo stanovnistvo mad ii gcdi,
ma starosti owe zemlje cd 10o
100000 osoba. Onda doznajeme
da su u pocetku owe godine cd toe
ukupnog odraslog stanovnistva
53,500.00O bill ma pijaci rada, to.
jest, toliki je bio broj aktivnih
najamnih radnika. Pored toga U
vol jsc i su Sc nalazili preko g.
100000 muskaraca. A u ostala1
delu stanovnistva koje nije radil1
iii nije bilo ma pijaci rada nalaze
Sc 29,300.0OO zena ma koje Sc ra-
cuna da &c snabdeti uveliko rad
nu snagu "a sve vecu raste6u rat
nu proizvodnju. One sada neguju
svoje familije. Kada saberemo
radnike sinove rada koji So a
vojsci sa radnickim zenama kod
k1te onda lmiaaimio ukupan brrojj Cd
81, 100000 clanova americke rad
nicke klase koji su iznad IA go
dina starosti. Tako estate 17,10O.-
900 koji pripadaju swim slojevi-
ma kapitalisticke klase. Tako Sc
radnicka klasa, ako Sc ukljuce
njeni elanovi koji su ispod Ia
godina starosti, sacinjava cd oko
100, 100000 osoba. Ovo je mozda
veci procenat stanovnistva kojeg
sacinjava radnicka klasa owe zem-
lie nego Sto ga sacinjava ijedna
radnicka klasa ikoje druge kapi-
talisticke zemlje.
! A to bese TEX nazad nepunih sto
godina kada radnicka klasa ne be-
Sc JOS konsolidovana kao klasa, u
ovoj zemlji. l ovo rece veliki stu
denat klasnog drustva najsjaj-
niji genie celog covecanstva,
Karl Marx.
Bee nikakvih reakcionarnih fe-
udalistickih smetnji ma putu anne
ricki kapitahzam je, kada je jed
nom prikupio svoje snage, jurisio
napred skoro munjevitom brzi-
nom stize prestize najrazvijeni-
je kapitalisticke zemlje Europe
koje su Sc poeele mnogo pre- A
merike kapitalisticki razvijati. O.
tuda, ogromna. americka radnicka
klasa.
| Buduci da je .americki kapitali-
zam davno razvio .radnicku klasu
!. do toga stepena ma kojem je u
stanju da proizvodi svo drustve-
no bogatstvo, bez pomo6i akapita-
listicke klase, koju cinjenicu a
mericki marksisti uvek podvlace,
jer ona jeste neoborivi dokaz da
/ je radnicka klasa sazrela "a svoje
oslobodjenje, americka opsta pro-
izvodnja moze Sc osloniti samo ma
americku radnicku klasu. l pome-
nuta vladina komisija daje slede-
&c podatke uposlenosti radnika
! DOk Je ratna lnduStrlJa l94l.
uposlila 100000 radnika, dotle
je njihov broj danas cd 12,5OO.-
1 900. A ocekuje Sc da &c ratna in
'dustrija 1943. godine uposliti 49,
100000 radnika. Dok owe godlne
u drugim industrijama rade 49,
| O00.000 radnika, dotle Sc ocekuje
da &c sc njihov broj smanjiti ma
26 miliona 1912. A broj agrikul-
jturnih radnika koji je owe godine
cd 100000 iduce godine biee
tex "a 100000 veci. Racuna Sc da
je broj besposlenih radnika danas
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

Nasi vredni i odani drugovi u
Monteyideo, Uruguay, kako mas
izvescuje drug P. Centner, sekre-
tar ;Organizacije De Leonovih
Sledbenika, odrzali su Prvomaj-
sku proslavu sa tri govornika ma
tri razlicita. jezika - jugoslaven-
skom, spanskom madjarskom.
Ma jugoslavenskom govorio je
drug 1. Diosi, ma spanskom l. Vid-
mar ma madjarskom F. Holencer.
Nakon odrzanih govora izvrse-
ma je medju prisutnim kolekcija
u korist A Munkasa, organa Ma
djarske Federacije S. L. P. Posle
kolekcije, po njihovoj uobicaje-
moi praksi, sledio je rucak, kojeg
su priredile njihove vredne dru-
garice, te ma tai proleterski nacin
oni su proslavili proleterski praz-
mix, Prvi Maj!
Nasi pioneri u Juznoj America
ne propustaju nj jednu priliku, a
da je neiskoriste u priiog nase o.
slobodilacke stVari. Sve syoie sile
koje i'm stole ma raspolozenju, ma
stole da in iskoriste pri sirenju
nase ideje medju onamosnjim rad
nicima, bez razlike narodnosti
iezika. Kao sto sc vidi il gornjeg
izvestaja, oni ne samo da pomazu
RANIcKU BORBU i nasu Fede-
raciju, nego pomazu A Munkas,
organ Madjarske Federacije S. L.
P. Oni su svesni cinjenice, da po-
mazuci organe S. L. P, oni rade
ma ubrzavanju konacnog nam O.
slobodjenja.
Oyih dana primili smo pisno
il Buenos Aires, Argentine, cd
druga A. Naglica, j eek cd S5O.22
cd probate literature, pretplata
potpore RADNIcKOJ BORBI.
Nasi drugovi u Buenos Airesu,
premda su njihove okolnosti ne
povoljnije, nego u Montevideo-u,
ipak rade sve sto i'm je u mcci da
obaveste sto wise radnika spaso-
nosnom ueenju S. L. P.
Nasi Ogranci clanovi sada ra-
de svom parom, da bi nasa Ju-
bilarna konvencija bila sto je mo-
guce uspesnija. Osobito je nastu-
pilo sveodusevljavajuee sprena-
ME "a konvencijski fond, a tako-
djer spremanje "a posetiti kon-
venciju.
Tesko da ina ijednog clana i
simpaticara, koji ne zeli posetiti
nasu Jubilarnu konvenciju. Koliko
&c njih biti stanju posetiti kon-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

cd 2,4O0000 a ocekuje Sc da &c
iduce godine biti cd 100000. A
evo vladinog ocekivanja broju
I vojnika koje &c interesovati sve
citaoce koji su ispod As godina
starosti. Dok Sc danas u vojsci
nalaze 100000 vojnika dotle Sc
ocekuje da &c 1943. godine anne
ricka vojska biti cd 100000. Ma
posletku, ocekuje Sc da &c uku-
pan broj radnika radnica biti
1943. cd 63,5O0.OO0, ukljucujuei i
one koji su u vojsci.
Neke Crane ratne proizvodnje
isu "a kratko vreme odjednom o.
tisle Wis sa brojem uposlenih
radnika. Ma primer, avijonska in
dustrija 1888. godine imala je sa-
mo $4,000 radnika, danas ona u-
/
posluje 100000 radnika, skoro to-
liko, koliko iii uposluje celicna
industrija. Ocekuje Sc da &c ia
| industrija povecati svoj broj rad
nika JOS owe godine sa naknadnih
100000 radnika, a 1943. sa jos
| naknadnih 100000 radnika, da &c
tako ona biti ogromna industrija
l,u ovoj zemlji koja &c uposliti re-
kordnih 100000 radnika. Tako-
djer Sc e slicnno5 poveeala 'industrija
brodogradiva. TEX 1889. ona ina
djase 10000 radnika, danas u
Moi rade 688.0OO ocekuje Sc da
&c tai broj biti cd $4,000 pre-
kraja owe godine. Ali izgleda da
&c industrija municije da pretek-
ne u industriju avijona. U njoJ
su 1910. radili $4,000 Tadnika.
Pri kraju owe godine ocekuje Sc
da &c ona imati 100000 radnika.
Tako vidimo svugde gde sc
vrednosti proizvode radnike i sa-
mo radnike i sve veci broj radni-
ka.
Zamislite kolika je velevazna
ia nasa ogromna radnicka klasa!
Bez ME Sc ne bi mogao nj jedan
tocak industrije korisno okrenuti,
da svi kapitalisti pocrkaju in
! dustriia ne bi nj malo njihovu
prazninu osetila, a mozda bl, o.
bratno. mestimice olaksicu oseti-
la ako Sc po koji kapitalista. kao
retki izuzetak, ma svacijoj smet-
nil nalazio u industriji. Ia nasa
klasa poseduje takvu potenciJal-
nu moe, koja proistice IL meme
velevazne funkcije, da bi mogla
samo kad bi bila klasnosvesna,
politicki industrijalno organ1-
zovana, sa jednim mahom obori-
ii kapitalizam, koji Sc sada pred
niom, posto je razjedinjena i "a
vedena, prikazuje vrlo "mocan.
Sta mislite kada bi svi ii oko
60, 100000 americkih radnika bill
organizovani II jednu Socijalistic-
ku Industrijalnu Juniju kakva bi
bila mocna ia organizacija rad
nicke klase! Ia takve organize
vane civilizovane mocne sile svet
los nije nigde video. Ali ova ide-
ia Socijalistiekog Industrijalnog
Junionizma nije san, ona Sc ba-
zira ma konkretnoj predpostavci
da Sc radnici svih industrija mo-
gu organizovati u svoje klasne
organizacije, u politicku partiJu
| i ekonomsku organizaciju, bas
kao sto su organizovani indus
triji da "a kapitaliste stvaraju
"visak vrednosti." Bic gladi, koji
uvek visi mad glavom najamnog
radnika, terra ga da organizovano
radi u industriji. Klasna svest
koiu &c ubrZati zlikovluk kapita-
lizma da sc sto pre- razvije kod
sve veceg broja radnika biee ia
sila koja &c naterati radnike da
Sc industrijalno organizuju van
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

ranih predela Europe, nego to Is
to ceka Sovjetski radni narod.
Pa nj engleski radni narod ne mo-
re Sc boljoj zimi nadati. A u o.
vol najbogatijoj zemlji ma svetu
iduca zima bice najgora. A svelo-
vo los gore mozemo oceklvatl
jer sa svetom jos besno vlada VIA
davina privatnog vlasnistva mad
sredstvima proizvodnje k a je
trebala davno biti unistena da je
radnicka klasa razvijenih kapi-
talistickih zemalja bila politicki
ekonomski organizovana "a tai
Gin. l, zaista pod kapitalizmom Sc
ne mozemo nikada boljem nadati,
jer ie on takvu mogucnost davno
preziveo. On je u stanju samo da
sto wise patti vec napaceno radno
covecanstvo celog sveta. l cim Sc
radnicka klasa, narcotic owe Zem-
lie, jer u Moi ona poseduje jos
najslobodnije kretanje, organizu-
je politicki industrijalno da "a
meni razorni kapitalizam sa u
mesniiim drustvenim uredjenjem
= Sociia!istickom Industrijalnom
Republican Rada, toliko &c BIZ
tt bolje "a napaceni svet, a sto
wise time okljeva toliko gore
po Geo radni svet, po civilizaciju,
kulturu progres.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30
kroz PartUu i Federaciju.

venciju, to ne stoji do njihove ze-
lie j wolfe, nego do drugih okol-
nosti van njihove kontrole do
tvornickog rada.
Poslednji odrzani piknici kroz
nasu Federaciju bill su neoeeki-
vano uspesni. Prema izvestajima
koga smo primili cd druga J.
Sternthala, organizatora Ogranka
Cincinnati, odrzani piknik cd stra-
ne nasih simpaticarka Cincinna-
ii, bio je vanredno uspeSan IL sva-
kom pogledu. Cist prihod cd istog
prebacio je 500, koii je, kako
smo ranije javili, namenjen "a
Jubilarni fond RADNIcKE BOR-
BE.
Zajednicki piknik Ogranaka Ho-
boken-New York, koga su odrza-
Ii IL. julia, pise nam drug Jurjevic
ovo: "Jucerasnji mas zajednicki
piknik bijase uspesan iznad sva-
kog ocekivanja. Nijesam jos vi
dio ovakvog naseg piknika u ovoj
okolini'.
Drug B. Radov, organizator O.
granka New York, javlja juci is
tom zajednickom i'm pikniku, pise
da je cist prihod cd istog bio s113
l ova je svota namenjena "a Jubi-
larni fond RADNIcKE BORBE.
Takodjer zajednicki piknik O.
granka Detroit Kluba Radnieke
Borbe bio je odlicnog uspeha. Ma
istom su napravili cistog prihoda
preko SITS. A Ogranak Detroit
priredjuje drugi veliki piknik ma
istom mestu "a istu svrhu - Ju-
bilarni konvencijski fond - u ne
deliu 9. augusta.
Pozeljno je 'da svi nasi simpati-
carl pretplatnici u Detroitu i
okolnim mestima posete gornji
piknik, tako da bude znatno us
peSniji cd njihova proslog pikni-
ka.
Ma koliko nasi Ogranei clano-
vi bill zaposleni oko pripremanja
"a nasu konvencijsku kampanju
Federacije i oko drugih poslova,
ali oni nezaboravljaju majku Par
tin, nego j IA ,nju nadju d1ovoljno
vremena, rada i materijafnu joj
pomoc pruze. Naprimer, Ogranak
Bellwood, pored velikog rada "a
konvenciju, on je poslao $500 "a
partijske fondove Cd tro-dnev-
nih naiamnica "dobrovoljnih'
markica - War Emergency Press
Fund. Ogranak Lackawanna pos
lao je $4,000; Ogranak New York
$4,000 Ogranak Steubenville je
poslao 1900 "a gornji fond
Imena clanova koji su prilozili
cd najamnica "a gornji fond, bice
objavljena u narednom broju
RADNIcKE BORBE.
Drug M. Karlovic, poverenik
Radni6ke Borbe Ogranka Milwau-
kee, uzeo je kratki odmor j otisao
sa svojom drugaricom u posetu
kod nasih simpaticara, Franka /
Mary Jonas, Eagle River, Wis.
Ali nasi drugovi Karlovici i. kada
su ma vekaciji, nepropustaju prili-
ku, a da ie neiskoriste "a nasu
stvar. Uz pomoc nase vredne dru-
garice Mary Jonas, obnovili su ce-
tiri pretplate dobili jednu novu
pretplatu, te dobili s1.O0 potpore
RADNIcKOJ BORBI. Pored owe
dobre materijalne strane, izvrsi-
Ii su dobru agitaciju.
Primer drugova Karlovica tre-
ba da posluzi ostalim nasim cla-
novima, pa ako koji ode ma od-
NOR (vekaciju), neka ga iskoriste
kako "a sebe licno, tako "a nasu
stvar uopste. A sve ste Sc utinl
"a pokret, to je "a mas, "a nase
oslobodjenje.
Vreme i prilike pod kojima Ii
Vino, iako su ozbiljna kriticna.
Svaki ozbiljan radnik radnica
ozbiljno misle rade pod ovakvim
prilikama. Njihov rad j njihove
ozbiljne misli najdelotvornije mo-
~,,x e., ;cLoricti 70 Sfy1r TadnIc
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

Civilizovano ljudsko drustvo je
vrhovno bice u koje mi verujemo !;
ma njegovom preobrazaju soci-
jalizam mi gradimo svoju nadu.
- Dietzgen.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

Da Ii znate, Sta Gu VAN reel?
u prvobitnoj crkvi putiri behu
drveni, prelati zlatni. Danas su
crkveni putiri zlatni, a prelati su
dryeni. - Savonar0la.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

Ko je to sto govor; o porazu?
ia YAM kazem da ie stvar kao sto
ie nasa VEGA no sto je poraz moze
znati; to je sila mad silama. -
Francis Adams.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

U, znak IS. godisnjici "Kapitala. -
~ Ovo mi Sc ucinilo tim potrebniie
sto me je j F. Lassale, koji veil da je
jednom odeljku svoga spisa protiv
Schulze- Delitzscha dao "duhovnu kvin-
satesenciju" mojih izlaganja ovim te-
mama, ma R1nogo mesta rdjavo razu-
meo. Uzgred receno: Kad F. Lassalle,
ne 4navodeci izvor skoro doslovno i
terminologijom koju sam ia stvorio,
uzajmljuje il moth spisa sva opsta is
torijska natela svojih radova, kao npr..
% istorijskom karakteru kapitala, ve~
ii izmedju odnosa proizvodnje naci-
ma proizvodnje it'd, on to svakako ci-.
nj il propagandnih razloga. Razume Sc
da ne govorim njegovom ulazenju II
pojedinosti, nj primeni praksi, s
time ia nemam nista. =
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1942-03-10
PREFERS YOU PAY
NO MONEY DOWN

while II may seem strange 10
many. yet I prefer that you pay
no money down. on approval Of
your credit. for your dental
plates BY using my liberal pay
ment plan" says DIR. Orlando J.
johnson. mot one penny Of
cash down 10 necessary = just
make small easy payments over
. lons period in fact. you may
take as long NJ fifteen months
10 pay. There Is no inisres'. no
carrying charges and ~ I han
die all my accounts In my own
office, there ir neither hank nor
finance company 10 deal with.
cannot be too emphatic re-
esrding my easy credit plan.
which enables YOU with no
money down. on approval Of
-FOUR credit, 10 enjoy wearing
your dental plates while making
your small convenient payments.
There IL no delay. no red tape
In securing credit with my plan.
a. II IL just a simple. dignified
and helpful method for all. no
matter what their income. 10
secure needed dental attention
without financial strain. ! viii
De pleased at all times 10 ex-
plain this easy credit method
which allows patients to have
their dental plates with sbso-
Iutely not one penny down"
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1942-03-10
29 Japanese, Two
Germans Arrested

SEATTLE Weekend arrests of
~ Japanese and two Germans In
the Puget Sound area were an
nounced Monday by the Federal
Bureau Of Investigation.
An army patrol arrested
nine Japs Sunday Ut Port
Townsend following . fire and
explosion In . section building
on the Port Townsend South
ern railroad and turned them
over TO immigration authori-
ties here.
Raids on homes and business
houses In Seattle Saturday re-
sulted in the arrest OF 20 Japs
in possession OF 100 Nszi swastika
lapel pins which federal officers
said apparently were intended for
use as fifth-column Identification
badges in the event Of an invasion
Of the Pacific Northwest by Jap
snese troops
Two Germans In possession Of
a veritable arsenal and a short
wave radio receiving set were
taken into custody in Port Angeles
Saturday.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1942-03-10

states DR.. Orlando J. johnson.
by dentists In fitting dental
plates. TO avoid causing wrinkles.
tell-tsle lines and sunksn cheeks.
With pre~nt-dsy facilities and
advanced technique. dsntsi
plates can b % fashioned %
10 improve your appearance.
Mature gave you teeth N en-
form with your facial espres-
son, md dentists IN making
dental plates strive 10 follow ma
lures plan. that 10 10 say. 10
use the shade, siss and mold Of
teeth best adapted. In the sst-
ting Of the teeth great pains
are taken 10 set them In .
slightly Irregular manner. there
BY avoiding = false APT GO.
After all. the fact that you wear
dental plsts should be pour
own seoreis
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1942-03-10
H r. ELS MORE BOUT
City Votes Tuesday
q TARTs ON PAGE ONE

rector. and L. r. Craig, resigned
county clerk.
Citizens will vote for two out of
-FOUR candidates for school board
positions: Mrs. Addie A. Morse.
John c. Sullivan, Joseph Wilkins
and J. L. Boze.
In the civil service race
contestants for siS-year term
are Arthur Borcber and Lysle
{. Smith; for a two-year term,
Theo L. DeBord and J. r.
Kelly.
The other major issues are the
extra millage levies. The CITY is
asking two mills to finance new
defense costs forced upon 1t since
the 1912 budget was drawn. and
the school system, for similar rea-
sons is asking 81 mills.
Polls will close as usual at sp.m.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1942-03-10
II T. Els MORE ABOUT
Blackoui Bill
CONTINUED From Page one)

CONTINUED From Page ons)
turning them off In so seconds
from the time Of the warning.
IL will ~ unlawful during
raid or blackout 10 oongrsgste In
groups Of five or more on any
sidewalk. street, alley or other
outdoor place unless on duty or
on the way 10 safety.
BY the ordinance auxiliary police
are 10 have the same authority as
regular police when on duty.
Another section provides
that the fire chief may make
rules for defense against In
eendizry bombs and the rules
viii have the force Of Law
when they are filed with the
city council.
Police. fremen or other au-
thorized persons ~ill have the
night TO enter premises 10 shut
off lights. II any are not ez-
bnguished during a blsckout-
For yiolators there will b q fine
Up 70 500 and Jail term up 70 %
dsyS.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1942-03-10
Struggle Under
Nazi Rule Told
BY Religious News Service

LONDON-Pastors of the Ger
man Confessional church who are
at present refugees in England
are visiting Anglican parishes with
the object of making clear the
Christian position in Germany and
the struggle that is going on there.
both from the standpoint Of older
people and the youth of Germany.
One such visit has just been
made by two German pastors to
Liverpool as guests of the local
branch Of the Anglican Evsngel-
icsl Group movement. An smbi-
tious program was arranged. which
included visits TO secondary
schools, talks 10 businessmen and
youth groups, as well as services
and meetings Of clergy.