davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12
Kroz kapitalistiCku Ameriku
Traze povisicu n%aiamnice.

IL Detroita iavlaju da &c United Automobile Workers {. J. o.
traziti "a radnike bvse automoblske industije, koja Sc sada pref
vara u gigantsku ratnu industriju, povisicu Cd s1oo ma dan, Dup
Iu najamnicu ao radnici rade nedelom. Ona &c to taz11 pfPo ot
General Motors Corporation, ishod &c konaGno pogoditl oko 100000
radnika pomenute industriJe.
ZvaniGnici junie zasnvaju traznju povisice najamnlce ma o~1o-
vi sEakanja cena zvotnih namirnica, kao ma osnovu toga So Gos-
lodavci primaju nep1 ekidne rasteGe profile. Da Gene zivotnih n"mH-
MICA rastp, sto znaci stalno padanje radnikove realne naJarnn1ce, 70
ne mole niko sporiti; da kapitalist primaju sve vece profile, 10 oi
sami dnevno u svoioj stampi objavljuju. Tako je, ma primer, &c
neral Motors ma svakog radnika, Nth 100000, "zaradila. Z a tn cetVr-
tine 1910. godne "tist profit cd 1888. a "a isto vreme 1871. god1ne
ia korporacija je d6bla 1886 cd svakog radnika.
Naravno, y plutokratska stampa, zbog toga 5to leste taNVa'
napada tn traznju nominalne povisice najamnice, trudi 5 da je pr1~
kaze "nepatrioticnom,' unprecedented vonikoVu nisku nagrada. 0na
to tini II nadi da ce plutokratiji uvek ostati veci profit, )er '
veei profit, tojest, " vece izrablUvanie radnika jeste V1o "patr1o-
-ticno"!
Ali kada zvaniCnici United Automobile Workers c. / O., prizna-
III da realna naiamnica radnika pada da su prvi prinoFani nakon II
|vesnog procesa tog padanja, da traze povisicu nominalne najan1nlce,
kada oni priznaiu da kapitalisti pomocu "ugovora' {. l. O. dohlEa-
jul sve veei profit cd radnika, oni time priznaju da {. / .. nile II
staniu da spreci pogorsavanje stanja radnika, a nekmo Ii da "a po-
boIsa, kao sto sc hvali da TO cini
A se ovo potvrdjuie nasu Marksisticku tvrdnju da Sc stanje
radnikoyo pod kapitalizmom ne moze poboljsati vc Sc mora stalno
pogorsavati. "'"7 e" '@S- ""'7ft@ ""Fa5d.4 *F"tssaa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12
Ne moze Sc pomoci sitnim proizvodiacima.

Senat u Washingtonu ina jedan odbor kji Sc zove "SenatSki
.specijani odbor sitnih poduzeta. Njegova je funkcJa da proA"dJe
uzroke zasto sini proizvodjaci ne sudeluju u deidbi ogronnlh p-
rudzbina ratne prozvodnje?
Pomenuti odbor je stvar ispitao dosao je do zaklutka da le
bivsi OPM bio 'sasvim grubo prema sitnim poduzec1na, da ne-
ma izgleda da &c njegov sledbenik, "War Production Board "lmatl
stvarno drukce drzanje,' prema sitnim proizvodjacina.
Izvestaj pomenutog senatskog odbora brani soj zaklJucak sa
cinjenicom da Sc Il novom odboru ratne proIzvodnje naiaze eetltl
6lana starog OPM-a, kji SUI predstavnici krupnog kapitala, da je
sam Donald Nelson bivsi zvanicnik krupnog trgovackog kap1tala-
Zbog tog tai senatski odbor preporucuje da Sc uspostavi odeenJe sit
Nth proizvodjaca Il odboru ratne proizvodnje. Tai senatski o'bof
dale tvrdi, ako Sc ne pomogne sitnim proizvodjatima da te oni Ma
velikom kantaru bankrotrati, dodaje da je ratna prolzNodnJa ul-
Mia put propasti slime proizvodnje klizavjim.
Mogu S cinni sve mogu6e preporuke Il pravcu ponaganja sit
MIN prozvodjacima, ali nema tie sMe koja &c NINA stvarno pomoti.
Njhov metod Ie zastareo. Moderna proizvodnja in je pregazlla. Sit
ma proizvodnja ne igra nikakvu vaznu ulogu u druStvu, zbor toga
mi ne zalmo memo propadanje. Neka ii stni sopstvenici padaju Il
nasu klasu; neka s tada bore kao moderni observation-disclosures
"a, putem politcke ekonomske akcije, obaranje kaptaizna. Jr Sc
oni kao sitni prozvodjaci ne mogu odrzai zbog toga je sva nil
hova boba uzaludna.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12
Duplo povecanie profita zelieznickih posednika.

IL Washingtona javliaju 5. februara da su posednicl zemaflShlh
zelieznica dobii 1871. godine $500 545671 "cistog' profita. koji Je
preko diva puta 20 veci cd profita (S19l, 05o214) 1910. godine.
Kada su zeljezniGarski radnici pr kraju 19ll. trazIl poVlAcu od
30 o. sto. zvanicnici zeljeznichih kompanija iii su sue pred VIA
dinim fact finding odborom, kako onako Posednici tie ogromne
Transporting industrije niu Il stanju da "zarade' koju paru, profit.
Ali ma kolko da su ii kapitaisti6ki zvanitnici spoSobni zVrtaci IL
nienici. oni nisu IL stanju pokriti tn cinjenicu ogronnog profTa ko-
jeg su poslodavci Cd zeleznickih radnika zakonski ukrai 1917. god.
kako su kapitalistiCke novne taa uSale pTOtiv tfazbe Zeilez-
nicarskh radnika, samo da bi sto boIe uplivisale ma vladin odbor az
bitraze da ne odobri traznju radnika. Kao sto je poznato, zejezni-
carski radnici dobise nominalnu poviIcu cd oko 10 pc sto. koj0 opet
napade kapitalisticka Stampa. Ali kada su magnati zelieznica podne-
Ii zahteve da Sc "a 10 pc so povecaju Gene podvoza, Vlada nile mas
la "a shodno da tai zahtev predadne fact finding" odboru, kNi bi pro-
nasao gore pomenutu cnjenicu da magnati zeljeznica nakosdobl-
vau preko $50 pc so yei profit, nti je burzoaska stampa pNnu!a
proiv zahteva magnata zeljeznica.
sve ovo dokazuje, da su poiticka drzava burzoaska stampa orudja
plutokratije, protiv radnicke klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12
Vazne medjunarodne vesti
Groznicavo Sc ODE strane "istocnog fronta"
spremaiu i bore.

sa syih strana okupmanih zemalja, IL RumuniJe, BelglJe ITO,
nacisti vuku svoju vojsku, ostavljajuci domace "Qulslnge sa so-
i'm dzandarima da tlace svoj radni narod, koju salju protlv Cfvene
Armiie. Nacisi Sc bore da pc svaku cenu drze postoJece poloz"'-
zbor toga Sc tamo odmah salju vojnici sa druglh kra]eva.
Sovntska Russia, pax u drugu ruku, cini v moguce prlpreme
polusaje da somi jak otpor nacisticke sie ola ga sasvlm unlstL
Ona lie uspela, kako nam vesti il Moskve cd Z februara Jav1a)u'
da reoreanizuie saobracaj prozvodnju II povracenoJ terltoflJ, Ko1e
veG pomazu vodjeniu borbe protiv nacista. Pored toga, mooefhlzo-
vana proizvodnja istocno cd ratnog fronta danas je produktlvnLJa
10 sto je bila pre- ZINE, jr je ona u stanju da sada snaodeva potre-
he rata wise no sto bese u pocetku nacisticke navale Il stanJu q a TO
cini Neki ovdasnji "eksperti' vae da Sc %. Juna SSSR nasao u O.
nakvom polozaju u kojem s ova zemlja nasla "a vreme Japanske
mucke navale ma pearl Harbor"
Nacisti Sc trude swim silama da Sc tamo odrze, Jr ST nada]u
da &c moci iduceg proleca 81 veeom silom navaliti ma SSSR, dok Sc
poslednii trudi da tim zikovcima to spreci So unistenjem nJlhove nj
Itarne sie.
Premda Sc primecuje da 81 nacisti pocel da pojacavaJu svoJe
odbrane, veNi sa toy krvavog fronta doaze ve nan da je Crvena
Armija usuprot tome u stanju da potSkuje naclste. Nakon sto su
nacisti dobli pojacanja pokusali sa svojim kontra-ofenzlvama da
potisnu Crvene sie, poslednje su bile u stanju, kako vest IL Moskve
cd Z. februara javljaju, da oslabe nacistieku opsadu Leningrada, da
su pousli naciste u praycu Smolenska sa ODE strane Harkova. A
Il istog mesta ;avl4.ia 8. februara da sna Cryene sle Jake oslable
nacisticku miitarnu masinu jugo-zapadno cd Harkova, da i'm Jessko-
no u pola artilerija unistena da je tamo prestala bhi giavnl faktor.
Crvena Armija ina jos nekoGko sedmica zine da cii svoje po-
kusaje pripreme da spreci nacistma da ne ostvare soj zlikovski
plan idueeg proleca. U tom pravcu joj zelimo najsjajnije uspehe.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

Citaoc &c primetiti da Lincoln
sa CORN JON stavkom napada pred
postavku da rad ne moze zlVetl 1
o~pstoiati be- kapitala. On &c da-
lie primetiti da je Lincoln znao
da ie rad postojao pre- polave
kapitala. | dale &c mas citaoc prl-
metiti da Lincoln naZire vladavl-
nu rada baz kapitala, kada veil
da Rad stoji pred kapitalom ne
Zavisan je cd NIGGA" kada Je mo-
gao Lincoln tako sto zamislltl
znati nazad preko 80 godina, ka-
ko sada i~zgledaju proturadnlcke
takozvane radniGke JuniJe Go
AFL, koje propagiraju "bratstvo
rada i kapitala,' koji lazni prin-
clip uci da Sc rad bez "brata' ka-
pitala ne moze odrzati. kako sa-
da mizerni izgledaju pseudohomu-
nisti, koiu ustaju cak j protlv
radnikova prava ma strajk, pod IL
govorom nacionalnog jedinstva -
jedinstva kapitalistickog naroda
- a ne Lincolnoyog radnog marc
da iedinstva radnicke klase.
Sa drugom stavkom Lincoln jos
~jasnije ~izrazava svoje simpatiJe
"a radnicku klasu
"NaJtaea yeza b3dshegznpati-
ie, izvan porodicnog okvira, treba
ola Dude ona, koia sjedinjava say
rad i narod svih narodnosti, je-
zika i kolena.'
Sa g~ornjim je Lincoln uocio in
ternacionalnu sustinu klasne Dor
be radnicke klase, propagiraJucl
najteSnje we've izmedju radnlka
svih kapitalistickih zemalja. Sa
gorniom stavkom Lincoln je osu-
dio Stalinizam. koji je iZdao ma in
transformation poliu s~olidarnost
svetske radnicke klase. udarajucl
q zicu klasne saradnje sa jednim
i drugim delom kapitalistickor
imperijaliZma. Ma mesto da Sc
danas radnici SSSR sjedinjavaju
sa radnicima svih narodnosti, onl
Sc u6e da simpatisu sa "narodom'
"damokratija," a da mrze radnike
fasistickih zemalja.
Nile mama ovde cilj da prika-
zemo Lincolna kao genija radni-
cke klase, ier ie on morao biti gee
nije svog narocitog doba, koje je
zahtevalo citavu njegovu paznlu
- resavanje licnog ropstva. vec
ga mi prikazujemo onakvog kakav
on bese - prijatelja radnog ma
roda. On bese sin radnog naroda.
U svojim mladim danima on be-
Sc proleter, najamni radnik, cije
ie upecatke do groba nosio. A da
on bese zaista prijatelj radnika
i sin radnog naroda, imamo sve-
docanstvo Cd samog MarXa koji
nazva Lincolna nezavisnim misle-
elm simon radnicke klase.
Otuda mi i samo mi zaista mo-
zemo stvarno slaviti rodjen dan
neumrlog Abrahama Lincolna, ler
mi sledimo onaj put drustvenog
progresa kojim .je on putovao. |
mi sluzimo najboljim ~intereslma
covecanstva kao sto je svoj zivot
NINA polozio veliki Lincoln. | mi
usvajamo njegovu p%reporuku da
ucimo radnike da Sc oni mogu u
okviru Americke Konstitucije po-
liticki i industrijalno organizova-
ii. da tako ma miriam nacin podu-
prt sa industrijalnim organizova-
MEM razore "Kad god i'm dozio-
grdi postojece uredjenje.'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

Abraham Lincoln, sin radniCke k|aSe.

ze jasno videti zasto Sc bore i ka-
ko &c Sc boriti "a ocuvanje svog
bogatstva plutokrati owe zemlje,
kao i svih ostalih zemalia. kada
oni sve gledaju he kroz puke dive
milijarde dolara, nego kroz dive
do tri s%totine milijardi dolara u
lozene u kapitalu, pomoeu kojeg
Sc izrabljuje najamna radnicka
klasa! Kapitalisti vode ubilacki
rat koji vec pc drugi put oduzim-
lie zivote desetlnama miliona sta
novnika i razara nebrojeno bogat-
stvo, kada je Il pitanju samo dec
posedstva, Sto nam vrlo jasno po-
kazuie sta &c kapitalisti raditi ka-
da &c biti Il pitanju ne same
dec njihovog imperijalistickog po-
sedstva, nego cello kapitalisticko
uredjenje. Tada bi oni i poslednje
.reskirali, sto znaci da bi i pc cent
potpune propasti covecanstva bra
Mill ulozene stotine milijardi do
lara, tojest, kapitalisticku vlada-
vinu privatne svojine. Toliko nam
ie neumrli Lincoln sa istom STAY
kom kazao.
Da seta ~nesreta ne dasi, %tojest,
da Sc sprfci kapitalistima da pot
puno ne t9sSsaste svet, brane6i
svoj siste& izrabljivanja radnieke
hlase, Lincoln rece:
"Ova zemlja, sa svojim ustano-
wanna pripada narodu, koji je ma
seljava. Kad god mu doZlogrdi po-
stoiece uredjenje, on moze upo-
trebiti svoje ustavno pravo, da ga
izmeni iii svoie revolucionarno
pravo, da ga razdrobi i obori.'
Sa gorniom stavkom Lincoln nj
je mislio M posednike svojine.
Njegov naziv "narod' II svetlosti
ovoga ieste radni narod. Buduci
da sc danas nadpolovitna vecina,
preko 20 pc sto stanovnistva, ma
roda ~sastoji cd najamnih radnika
i niihovih familija, to sleduje da
pomenute reel Lincolnove imalu
vaznost samo "a americku radnic-
ku klasu. Kojoj drugoj klasi po-
stojeceg uredjenja moze n do
zlogrditi sem radnickoj klasi! ko-
ia d ruga klasa kapitalizma
ina interesa da upotrebi "svoie
ustavno pravo, da ga zameni Ill
svoie revolucionarno pravo, da ga
razdrobi i obori," sem radnicka
klasa! Jer, buduci da Sc kapitali-
Fam deli ma dive klase, sem radnic-
Ike klase tn je samo kapitalistic-
ka klasa, a ona sigurno nije u
kljueena II Lincolnovoj reel ma
rod" ier &c Sc ona boriti swim 81
lama da Sc ne desi ono sto radni-
ckoj klasi p~reporucuje Abraham
Lincoln.
Da su simpatije Abrahama Lin
colna bile ma strani radnika sve-
doce nam par znacajnih njegovih
izreka cd kojih jedna glasi:
ITO je nastojanje, da Sc kapi-
tai izjednaci s radon II s~troju u
prave, ako ne i wise stavi. Pref
postavlia Sc, da rad ina vrednosti
samo u zajednici sa kapitalom;
da nike ne radi, ako ga neko dru-
gi, koji vlada kapitalom, nekako
ne pokrene %upotrebom poslednjeg
ma rad =. Rad stoji pred kapi-
talon i nezavisan je cd NIGGA. Ka-
pital je samo plod rada i ne bi
mogao nikada postojati, da niie
prvo postajao rad. Rad je visi cd
kapitala i z%asluzuje daleko. vecu
paznju."
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

,Je i've l bio
oentralna figura stania owe zem-
lie kada je bio potrebno da Sc
odreze rasteci cir licnog ropstva
ma tada jos zdravom telu kapi-
talizma. Sila koja .je branila tai
gnusni cir bese velika. To bese
posednicka klasa tin robova. la
te vlasnike i "a te robove rece
sledece Abraham Lincoln:
"Jedna sestina - i nesto wise
= stanovniStva Sjedinjenih Drza-
va su robivi, ma koje gleda kao ma
svojinu, kao ma nista do svoiinu.
Novcana vrednost ovih robova, IL
mereno racunajuci, jeste $4,000
O0O. 900. Ova kolicina im0vine vred-
nosti ina vrlo prirodno, ogromni
uticai ma umove njenih vlasniAa.
Ista kOlicina svojine imala bi jed
MAXI nticaj j ma mas, kada bi BIZ
la pod vlasnistvOm severa Ljud-
ska priroda je ista: ljudi ma jugu
su isti, kao i ljudi ma severn, is
kljucujuci razlike OkOln0sti."
Ali bez pitanja koliko su drza-
va bile zarazene sa takvom svoii-
nom licnog ropstva, ona Sc mo-
rala razoriti. Kao sto je poznato,
fpbsednici licnih reboya uzulpira-
Sc pravo protfv wolfe vecine zem-
lie i pokusase Sc ocepiti cd ME.
Gradjanski rat bese neizbezna po-
sledica te velike uzurpacije. krv
sc lila ma sve strane. Mnogi 81
lJudi svoiim zivotima platili. We
lika kolicina bogatstva je uniste-
ma. Bolest je davila mlado i stare.
| Sve sc ovo deSavalo, ier su besni
robovlasnici silom pokusali da Sc
drze reakcije protiv drustvenog
progresa. | ma kraju ii robovlasni-
CT behu p~orazeni. Svi slobodolju-
beci mislioci celog sveta su srdat-
no p~ozdravili pobedu severa. l veil
J XII genie Karl Marx je nasao "a po-
trebno da direktno pise Lincolnu,
koje ma drugom mestu ovog broja
ponovo %donosimo, zeleci mu uspeh
u njegovom velikom podhvatu.
Sa citiranom stavkom O kolici-
] nj imovine licnog ropstva i sa
|ljudskom prirodom koja je podvr-
gnuta sill ~privatnog vlasnistva,
| pod vladavinom privatne s%vojine,
Lincoln je objasnio i postojecu
uzurpaciju klasne vladavine. Sa
izjavom da SUI ljudi ma jugu isti
kao i ljudi ma severn, Lincoln je
mislio ma posednike juga i severa.
sto znaci da su posednici bogat-
| silva nacisticke Nemacke iste ljud-
ske prirode %posednika b~ogatstva
"demokratija" = 'iskljucujuci ra-
zlike okolnosti." Drugim recima.
OWN Sc tacno objasnjava da su
Iiste okolnosti vladale sa kapitalis-
TINA ."demokratija," kao sto Via
dase sa kapitalistima Nemacke i
I%talije, prvi bi usvojili politicki
gangsterizam kao sto su ga usvo-
jile poslednje zemlje. l da &c ka-
pitalisti "demokratija" usvojiti is
te mere ~tlacenja radniGke klase
ako i kada Sc suoce sa slicnim O.
kolnostima nacistickih zemalja.
Veliki i posteni mislioc bese A
braham Lincoln.
Ako su robovlasnici gledali ma
sve kroz dive milijarde dolara u
loska u robovima, a Lincoln rece,
ito je prilicno debela postava," i
borili Sc swim silama da je odrze,
pa cak i pc cent pretece velike
drustvene katastrofe, onda Sc mo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12
P%ostignuti dvogodisniHi "ugovef" izmedju Brita-
niie i EtiOpije.

Il Londona javljaju prosle nedeje da je Anthony Eden, minis
tar britanske spoljne politike, izvestio brtanski Parlamenat, da je
zakljueen "ugovor" izmedju njegove Wade Wade Etiopije.
IL njegovih izjava saznajemo: da je Britannia postavila Halle
Selassie-a kao cara Etiopije, da mu je dala zajam cd 100000 funti
sterlinga; da ugovor takodjer predvidja uspostavu britanske koni-
size, britanskih savetnika, kao prsustvo britanskih sudija u sudo-
vima te zemlje. Pored toga, prema "zahtevu" cara, Britannia &c ME-
ga snabdeti sa komesarom polcije inspektorima. DALI, ugovor da-
je pravo Britaniji da oa rukuje u EtiopUi So italijanskim stanov-
nicima iii zarobljenicima u TOT zemlji.
Tako vidimo da &c narod Etiopie imati tolku "nezavisnost,"
koiku je ptica "uzva" Il kavezu = u kavezu britanske imperijalis-
tickle politike. Jer narod nUe nj pitan da Ii zeji natrag povratak
cara Selassie-a. Mega tamo sale Britannia svojom voljom. Zboz toga
Nastavsk ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

Sir Stafford Cripps, skorasnji ambassador u SssR "a Veliku Bri-
taniju, kako javljaju il Londona 8. februara, drA da s. moze Hitler
poraziti owe godine. On je opomenuo svoju vladu ola 81 to moze pos
tii, ali da to ne moze ucinti sauna Sovjetska Russia. Sa OWN je on
priznao da "demokratie" ne salju dovoljnu pomoc SSSR. da efektv-
no porazi Hitlera.
a da "demokratje' to zaista ne cine, imamo svedocanstvo same
Wade owe zemlje, stanje stvari koje je zabrinulo neke ovdasnje mi
litarne eksperte. Vest cd proIe nedelje IL Washingtona javlja da
pva zemlja ne popunHa wise Cd SO pc sto obecane posiljke ratnog
materijala SSSR. IHa vest izvinjava oval ozbijan promasaj, sa 'tes-
kim putovanjem it'd. Ali ako je tamo moglo stici SO pc sto obecanog
ratnog materijala, zasto nie mogla proci druga neposlata pomoc?!
Ovdasnji ratni zvanicnici Sc brinu, jr znaju da bi tai ratni mate
ral mogao sada dobro doci SSSR da spreci nacistieko ostvarenje
miliarne kampanje iduceg proleca.
-Izgleda da su poceli malo wise sami sovjetski zvanicnici da sum-
njaju jos u "iskrenost' "demokratija," da oni sumnjaju cak u
posle-ratne ciljeve pobedonosnih "demokratija,' jer iti Stafford
Grips rece, da je vreme da "demokratije' objave plan rekonstruk-
CHE Europe, jr "Odugovlacenje &c prdodai summit koja vlada IL
medju owe zemlje [Britanije] j. ovjetske Junije = sumnja koja nj
je zbog istorskog temeja potpuno nestala" l Grips opominje "de-
mokratije, ako Sc Sovjetska Junija ne print ko ravni ortak u OBJ
now Europe, mi cemo opet baciti svet u haosu"
Ustrucavanje "demokratija" da pomazu SSSR otkriva njihove
potajne posle-ratne planove koje m zasebno imaju "a SSSR, ali ko-
je moze klasnosvesni svetski proletarjat spreeii da ST ne ostvare.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

n1AsA VRHk. l,afste-
Nuje kapitalistiGkog ure-
djenja; unistenje najam
aog r0pstva radnick2 kfa
Sc; prenasanje svih zenalj.
skin Industrial u ruke or
ganizovanih prOizvodjata:
svak m radnsku potpun
plod njegovog rada; oslo
bodjenje celog covetan-
stva cd moriie klasne Via
davine; usp0stavlianje Sin.
bodne Zajednice Drugoya
{, Drugarica - INDUSTRIAL
ne Republic Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12

~ "A = K T. ) a
Nprosvecivanje rad"'cke
kiase . duhu Markslzma
! da 81 rad kapital nep"
mfrljivi nepriiateiji: or9s
nizovanje radnifke k'as+
lednu RevoluciOnarnu 70
IjtiCku PartijD IN OsvaI"'
ME razaranje Politick+
Drzave kapitalizma: org"
nizovanje radnika ! u jed
: M revoluciOnarnu' Indus
triialnu Juniju "a uzima-
ME. drzanie ! kretanje svth
/ 1emaliskih Industrial
Evening star., 1942-03-01
800 Mans Shirt
Looks Like New;
Washed 81 Times
Limit Starch Proves Its Value
in Laboratory Tests; No Sign
of Wear; Collar, Cuffs Perfect

You knoW Linit-starched shirts
iron easier, stay clean, we'll
groomed looking longer. They
have smart, smooth, comfortable
finish.
BUT-did you realize that a
Linit-starched shirt could actu-
ally resist laundering wear so long.
especially around the collar and
cuffs? Better switch to Limit
penetrates the fabric, starches
evenly, covers tiny fibres with
protective coating.
Free ! The helpful LIMIT LAUN-
DRY CHART. Write Corn Prod
ucts Sales Co., II Battery Place,
New York, N. Y, Dept. LE3.
Evening star., 1942-03-01

SfRAN0E8T s'colIese" sre eper
heard Of is run by Mark Hulins at
Kingston, Nesc York. With a total
enrolment Of eight ''pupils, he
operates a trick-teachins school
for seals! In the open market seal
is worth from 500 to $500. But
fin -floppins mockereI-sobbler,
properly trained, brings up to
5000!
WHAT'S a nsoOcher? You're wrong
he's q rivet inspector. A merry
gO-round yorker has nothing to do
with painted horses - he's an auto
worker who makes brakes. A pig
taller has nothing to do with pigs
or tails he pushes loaded mine
cars! A bad-yarn spinner is not a
poor story y-teller - he is q textile
worker who spins soiled and tam
gled yarn for cheap cloth.
DALDHEADS get a break in the
TeoI-estote business. A third Of
the sCorkers in this field are oser IS.
QUEER IDEAS, but they mean
money: A Pennsylvania man col
lects water lice from stagnant pools,
then sells them as tropical fish
food. A Massachusetts man cstab-
Eshed himself in a spic-and-span
business - q laundry for tarnished
silver. And a Georgia schooltcacher
came through with an eye opener
of an idea - he manufactured false
tails for show horses!
BARGAINS in used cars are really
bargains ,CIen a certain Los Ange-
les mechanic puts his OK. on
them. He built up q business exam
lining used cars inside and out for
prospective buyers. For t,Oo hours
scovk, he charges SO and busi-
ness is good! -LuE N. SPENCER
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-03-14
Who Follows Billy?
SuI|ivsn's Sale TO Brooklyn Leaves Tiger Camp
Wondering About Other HoIdouts

catcher had been transferred 70
the Tiger roster. He VIII help
Birdie TebbettS and Dixie Parsons
The sale Of Sullivan gives Parsons
a toe hold on the second string loh
with the Tigers. While Parsons a
smart backStop hit lightly with
Buffalo in the International
League last season. he has been
whackinG a long ball IN camp. He
is product OF the Tiger chain
and came first 10 camp several
years ago from the Beaumont club
Sullivan. who has been IN and
out of the big leagues for more
than 10 years. came 10 Detroit
from the ST. Louis Browns IN a
trade for George Slick Cotiman
a pitcher.
At Sarasota recently Sullivan
indicated that if ne did not come
to terms with the Tigers. he might
retire from baseball. His salary
was from a wage reported 10 be
somewhere between $4,000 and
ISIS 600.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-03-14
Army Training Camp Up Joes Alley

or Murphinsl suspects that Pvt Joe Louis barro"
likes fine in Uncle Reports from camp DIX
where the heavyweight champion is training for his coming
battle indicate that the army has serny re-
fused TO let his training quarters develop into hreerng circus
that some Of rockng old champs used to love so
dearly
The training route conducted in strictly military at
nosnhere with none of that accepted
part Of training camp The fellows who usually
clutter up camps found impossible TO get past the senes
number Of representatives is
limited of the onookers his workouts are Joes
buddies in
probably perfectly He has always approached
the training grim seriousness, whether he
booked serious challenger stumblebum that
aten Joe has always valued
his heavyweight highly and he has always been dead
earnest about the business of getting ready TO defend it.
why he should find his quarters ideal Re-
ports that this system getting
results. And that's what Joe wants