RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-14
7PTVa etapa9 pfve TevO|uCie.
Pise: N. Lenin.
(Syrsetak.)

Ali &c Sc "slatko smeJatl onaJ'
10 Sc Dude smejao p~osbednJi'
Burzoaziji nije poslo "a rukom "a
ma dugo odgodi revolucionarnu
krizu koju je porodio rat. krlza
raste sa neodoljivom snagom u
swim zemljama, pocinjuci sa Ne
mackom, koja pc reeima Jednos
posmatraea, koji ju je nedavno
posetio prozivljava "genijalno or
~ganizovani glad, pa zavrsavajuci
ga Encleskom i Francuskom, mad
koje Sc glad takodjer nadnosl !
sde je organizacija neuporedlvc
mamie "genijalna".
Prirodno je, sto je u carskol
Rusiji, gde je dezorganizacija BIZ
Ia naiogromnija, i gde je proleta-
riiat Internationally (ne usled
svoiih narocitih osebina, vec u.s.
led zivih t~radicija "pete godlne") },
revolucionarna kriza iZbila pre-
nego igde. Ovu je krizu ubrzao
niz najtezih poraza koji su bill
zadani Rusiji i njenim saveznici-
ma. Porazi SUI rasklimali saw start
mehanizam Wade i saw start pore
dak, ispunili mrznjom protiv ME-
ga sve klase stanovnistva, ogorci-
Ii vojsku, istrebili u ogromnim
razmerama saw MEN start stare
sinski kadar okorelo-plemickog
narcotic trulog cinovniekog karak-
terra i zamenili ga mladim svezim,
vecinom burzoaskim, intelektual-
skim, sitnoburzoaskim.
Ali dok SUI porazi u ratu obi
grail ulogu negativnog faktora,
koji ubrzava eksploziju, dotle je
VEGA englesko-francuskog finan-
sijskog kapitala, englesko-francus-
kog imperijalizma sa oktobristic-
ko-kadetskim kapitalom Rusije BIZ
la faktor, koji je ubrzao krizu.
Ovu stranu stvari, neobicno INA
<ajnu, cnglesko-francuska SIAM
pa - IL sasvim razumljivih raz-
loga - precutkuje, dok je nemac-
ka stampa dorado naglasuje. Mi
smo marksisti duzni da trezveno
gledamo istinu u oci ne zbunjuju-
Ii Sc nj lazju, zvanicnom, sladu-
njavo-diplomatskom, lazju diplo-
mata j ministara prve z%aracene
grippe imperijalista, niti podmigi-
vanjem i podsmejavanjem njihovih
finansijskih i vojnih k~onkurenata
druge zaracene grupe. Geo tok do
gadjaja februarsko-martovske re-
volucije pokazuje jasno, da SUI en-
gleska i francuska poslanstva ga
svojim agentima i "vezama", pra-
veci odavno najocajnije napore,
da sprece "separatni" sporazum
i separatni mir Nikolaja II. Ono
ma mir cemo Sc mi nadati i lei
"a njim) sa Vilimom II. direktno
nastojala da svrgnu Nikolaja Ro-
manova.
Ne stvarajmo sebi iluzija.
Ako je revolucija pobedila tako
bro j tako "radikalno" - pc spo-
Iasnosti, ma prvi povrsan pogled
- to je bilo samo usled toga, sto
su Sc usled neobicne originalne
istorijske situacije slili zajedno !
Ia odlicno "prijateljski" nacin
sill savrseno razliciti, potoci savr-
seno raznorodni klasni interest,
s~avrseno suprotno politicke j soci-
jaime teznje. Poimenice: zavera
englesko-francuskih imperijalista
koji su gurali Miljukova, Gucko-
va i komp. da uzmu vlast u inte-
resu produzenja imperijalistickog
rata, u interesu jos vatrenijeg
upornijeg vodjenja rata, radi ubi-
jana novim mliona radnika i Sc
ljaka Rustic, radi toga da Carl
grad dobiju.. .Guckovi, Siriju..
francuski, Mezopotamiju Zen
gleski kapitalisti i t. d. To je S
jedne strane. A s druge strane
- duboko proleterski i masovni
narodni pokret (svo najsiromasni-
je stanovnistvo grada j sela) re-
volucionarnog karaktera "a HEB,
"a mir, "a pravu slobodu.
Revolucionarni radnici j vojni-
ci razrusili ,su do temelja gnusnu
carsku monarhiju, ne odusevlja-