Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-06-19
Valka.

namornictvi vylodily Sc mensf
skupiny JaponcG ma ostrove
Attu ma zapadnfm konci Aleut
skeho souostrov1. Tento ostrov
ma "a normaln1ch okolnost1 Is
osob obyvatelstva, a jeho stra-
|tegicky vyznam je pouze mega
tivni, ale jinak jeho ztrata by
pro Ameriku znamenala nevy-
hody pri priprave ofensivy ma
Japonsko, pri pflprave naletd
a pfi udrzovan1 komunikaci sc
sovetskou Sibfrf. Krone toho
oznamuje department manor
nictva, re Sc japonske lodi OBJ
jevily i ma dalsfm ostrove, a to
ma ostrove Kiska, kde je vybor
ny prirozeny pr1stav, ktery by
mohl byt premenen v namornf
zakladnu. Americke branne
silly, predevsim Ietectvo, zaha-
jily prot ~nepT1teli ma ostro-
vech Attu a Kiska "a 1celem
jeho znicenf a vyhnan1 z tech
to ostrovG. Podrobnosti O tech
to akcich zatfm jeste schazeif.
Japonsky rozhlas tvrdil, re Sc
Japonci vylodili i ma nej vetsim
ostrove Aleut ma Unalesce, kde
Sc nachazl Dutch Harbor.
Poole nazor1 vojenskych Cd
born1kG ztraty, ktere Japonci
utrpeli We dvou namornfch bit
vach Koralovem mort a u O.
strova Midway zmensili japon-
skou namorni prevahu v Ticho
mort. V obou techto bitvach
Japonci ztratili 10 az 20 lodi,
" tom nekolik leteckych lodi a
tezkych kTizn1kI, a dalsich 81
az "a japonskych valecnych
lodi bylo poskozeno. Zejmena
citelnou je pro Japonce ztrata
peti az sedmi leteckych lodi v
obou techto bitvach, nebot po-
moc1 leteckych lodi sc Japon-
cum podarila vsechna jejich
dobyvan1. Poukazuje Sc zej-
mena ma to, re ma pTiklad bit
va v Koralovem mort byla bit
YOU jen leteckych lodi, coz je
zcela novou vec1 v namorni
strategic. Je znamo, re Japon-
ci nemajf moznosti rychle ma
hradit sve ztraty v leteckych
lod1ch, kdezto ma druhe strane
americka flotila leteckych lodi
brzy dostane velmi vysoky pTi-
rGstek.
Ctvrty kontigent americke-
no expedicn1ho sboru pTijel do
Angle a byl vyloden v sever
MIN Irsku. V tonic kontigen-
tn jsou rovnez cernosske oddi-
ly, jakoz i opet znacne mnoz-
stv1 tankI, delostrelectva a
ruznych vozG. Cely kontigent
byl dopraven do Angle pod O.
chranou americkych valecnych
lodi a priplul bez incidentu. V
souvislosti S anglo-sovetsko-a-
merickou dohodou O Zrizen1
druhe fronty v Europe jeste le-
tos, ma toto posllen1 americ-
keno expedicn1ho sboru velky
vyznam.
Hrdinna posadka Sevastopo-
lu pokracuje v odrazeni stras-
neho nemeckeho 1toku. Ne
mecka ofensiva ktera uz trva
devaty den, nejen re nesesla-
buje, ale naopak je stale silne,j
81. Nemci opet vrhli uzasne
mnozstv1 tankG, delostrelectva
a pechoty ma tuto sovetskou
pevnost, a podarilo sc Jim ma
jednom miste obsadit nekolik
kopcG mad mestem. Sovetsky
tisk, &C oznacuje situaci v Sc
vastopolu "a velmi napjatou,
prohlasuje, re Sc pevnost ne
VIDA, a re i sebe vets1 nemec-
Ike dtoky nedonutf posadku Ike
kapitulaci. Ma jinych 1secfch
vychodn1 fronty je pomerny
kid. Jen ma charkovskem u
seku Rusove zahajili prolific
ky a podarilo Sc Jim tady znicit
til nemecke pluky.
Prudkost bitvy O Sevastopol
dokazuje zprava z Turecka,z re
ma cernomorskem tureckem DO
bfez1, 200 mil cd Sevastopolu,
je "a klidneho pocasf slyset de
lovou palbu. z Turecka Sc o.
znamuje zahadny incident. Ma
tureckem uzem1 pristala ctyri
velke bombardovac1 letadla a.
mericke vyroby poole jedne
zpravy S britskou posadkou,
Poole druhe zpravy S americ-
kymi letci. Letci, kter1 byli in
ternovani prohlasili, re bombar
dovali nemecke posice, pry u
Nikolajeva nebo Odesy. Je O.
vsem zahada jak Sc potion do
| stall do TI1rncka