Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-06-19
RHINE.

yahucho v Amazonske oblasti,
byl ~zastTelen zvlastni vypra-
YOU lovc1, ktera sla vyhradne
"a MIN.
Tato Selma merila devet stop
cd lhavy k ocasu. Lev je veil
kOu zvlaStnosti v JIM Ameri-
ce, ale tonic prfpade nejde
vlastne ami o praveho Iva, KITE
ry je dOmOvem v Africe a v A
sill, nybrz O prfbuzneho kugua-
ra, ktery je ivan American
Lion nebo Cougar, coz je zkrat
ka z brasilskeho Cuguacuara.
= Holandstf namornf pilot
nedavno dopravili dive "letajf-
CT lodi" typu Catalina z Austria
lie do Colombo ma Ceylon6 bez
zastavky, jak bylo oznameno.
Tato vzdalenost je $500 mil.
Hodiny jake casomeffc
hraly a hrajf v zivote clov6ka
vzdy dGlezitou dlohu. Jsou ne
pOstradatelnym strojem a po-
mGckou Tfdf zivot, obchod, YES
ker6 lidske den1 a kazdou nasi
cinnost. Proto neni divu, re
Jim Tide venovali stale vetS1 pO-
zOrnost a S pOstupuj1c1 techni-
kou je stale a ustavicne zdoko-
nalovali.
P6vodne byl meTen cas- W.
hradne pTfrodnfmi zjevy: stTi-
DAMN dine a noci, jakoz i jed
notlivymi ctvrtemi mes1ce. By
10 to spfse jen jakesi primeTe-
ne, pTiblizne odhadovanf, ne
meTenf. Ale tehdejsfm lidskym
potTebam tento primitivnf zp1-
sob urcovanf casu naprosto po-
stacil, nebot pojem presnosti v
dneSn1m slova smyslu tehdy il
ste jeSt6 neexistoval.
Rozeznavani temnoty a sve-
tia bylo tedy prvnfm stanove-
MIN casu. Den byl rozdelen ma
osm castf - dnes ma ctyTia-
dvacet. Je pTirozene, re k ur-
covanf casu tfmto zpGsobem
slouzilo predevsfm slunce. A
tax vznikly poznenahlu slunec-
nj hodiny, jez dnes mGzeme
jest6 videti ma starych budo-
vach, z nichz mnohe jsou ume-
leckymi pamatkami.
Kdyz Sc vsak pocal stale vic
a vic rozvfjet hospodaTsky Ii
vot NEST, bylo nutno zanechati
starych metod a pomyslet i ma
uncle urcovani casu casomeTi-
CT. V te dobe vznikajf pFede-
vsfm vodnf hodiny.
Ale vodu brzy vystTidal p1-
SEX a tax povstaly znam6 "sut-
KY" Gill pisecn6 hodiny, INA
me jiz We staroveku, pTi nichz
jenny pfsek - podobne jake
pred tim voda pTi vodnich no
dinach - pret6kal z jedne ma
dolby do druhe, jez Sc pax jed
nOduSe obratila. Zdokonaleny
a ovSem jen dekorativnf vzor
takovychto p1skovych hodin
najdeme i dnes v mnohe do
macnosti, ovsem spise jen jake
ozdObu nez skutecny nynejsf
casomeTic.
We stTedoveku bylo pax V
noel uz1vano sv1ce Sc stupnO-
wynn rozd6lenim. A tax pokra-
cOvala lidska vynalezavost
pres vSechny NONE vymozeno-
sti az do roku 1920, ktery sc
stall We vyvoji dnesnfho hodin
dGlezitym mezn1kem. Toho ro-
ku Sc totiz objevily prvnf "a
vazov6 a bicf hodiny, jez Sc
strojovali poole nejprimitivnej-
SIGH prvkG a z nejrozmanitej-
sfho materialu tehdejsf platn6-
Fl. I kdyz byly sve dnesnf do
konalosti jeste hodne dluzny,
prece to jen uz byly jakesi no
dinove stroje, Poole nichz Sc
mOhl clovek pro svou tehdejsf
pOtrebu casOve zafldit.
Prvnf kapesnf hodinky vyro-
bill norimbersky obcan Petr
Hennlin (148O-1542). A cd
tech dob rozvoj hodin pax ry-
chile p%okraeoval, nebot podsta-
ia hodinov6ho stroje byla jiz
znamenita a zalezelo tedy jen
ma technickem zdbkonalenf.
Vyvoj dospel postupem casu
pres slozite a umelecky vetsi-
nOu vysoce hodnotne orloje az
k dnesnfm nejpresn6js1m hodi-
novym strojGm - chronome-
trim.
Avsak pr dnesnfm technic-
KEN pokroku a lidske vynale-
zavosti m1zeme pocftat i S pra-
vdepodobnou skutecnostf, re
nez1stane ami pri techto NEWS