RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30
a1xsv sprvi;P PEadgaVOT pTvOm
hidaju kapita|a.

4~4s -
Delo ciji prvi syezak predajem
~javnosti produfetak je moga spi-
--sa 'sPrilog kritici politicke ekono-
mije" koji sam objavio 1859. Du-
:. GONE razmaku izmedju potetka j
s aastavka- krivo je dugogodisnje
d .bolovanje koje me je u radu ces-
to prekidalo. ~
<Sadrzina mog ranijeg spisa u
-.skratko je izneta U pryoj Elavi O.
vog sveska. Nisam to ucinio je-
dino radi celine potpunosti, ne
60 sam i nacin izlaganja doterao.
- Koliko god je priroda predmeta
dopustala, ia sam ovde razradio
izvesne. momente koji su ranije
bill samo nagovesteni, a naprotiv
d -snagovestavam ponesto sto sam ra-
nije opsirno izlozio. Naravno da
.-4odeljci istoriji teorije vrednos-
ii novca sada moraju sasvim da
q otpadnu. Ipak &c primedbe ispod
teksta uz prvu glavu otkriti cita-
-.- ocu ranijeg spisa move izvore "a
tn istoriju.
Svaki je pocetak teak, vazi u
svakoj nauci. Zato &c j biti ponaj-
teze razumeti prvu glavu, osobito
Clan gde je, analiza robe. Sto Sc
tice analize substance vredn0sti i
4yelitine vrednosti, popularizovao
sam je sto sam wise mogao. ~ OBJ
lik vrednosti eiji je gotov lik
n0vcani oblik, vrbo je .supalj i
jednostavan. Pa ipak Sc ljudski
duh wise cd 1000 godina uzaludno
trudio .da ga prozre, mada je, bar
=, priblizno uspeo da analizuje mno-
60 sadrzajnije komplikovanije
oblike-. Zasto? Zato sto je lakse
proucavati izgradjeno telo nego
.njegovu Geliju. Osim toga, kod a.
:. nalize .ekonomskih oblika ne mo-
szemo, Sc posluziti nj mikroskopom,
nj hemijskim reagencama. Moe
s-apstrahovanja mora iii zameniti.
Medjutim, je "a burzoasko drus-
two robni. .oblik proizvoda rada, ii.
- svftsstlnoslii oblik robe, delijski sb-
i'ihf oefoad116fIai}i. tovse1idn s1i n6b,e2a BE- obras
saszevanja Gini sc da Sc analizova-
: ME toga oblika vrti q, sanaim do
'rani6ljanjima. .Doista sc tn radi
4s.doniSlianjima, ali samo onako ka-
ko Sc to radi kod. mikroloske a.
naAstomije.
Prema tome Sc ovoj knjizi ne
&c moei prebaciti da je tesko ra-
-zumljiva, izuzev odeljka 0 obliku
vrednosti. Naravno da pretpostav-.
liam titaoce koji hoee da naute
enesto novo, koji dakle hoce da j
sami razmisljaju.
Fiziear posmatra prirodne. pro-
cese bilo tamo gde sc oni pokazu-
ju u najistaknutijem obliku, i
gde i'll najmanje- mogu zamutiti
uticaji koji ometaju analizu, bilo
praveci eksperimente pod uslovi-
ma koji obezbedjuju- cisto odvija-
ME procesa, ako "a to ina mo-
gucnosti. Sto sam ovome delu
ia postavio sebi "a zadatak da is
trazim, jeste kapitalisticki anacin
-sproizvodnje is,odnosi proizvodnje
s.1isprOmeta koji mu odgovaraju.e Do
easada je Engleska klasiena zemlja
! toga naeina proizvodnje, to je
razlog sto mi je ona posluzila kao
80 glavna ilustracija. nome teorij-
sr7skom izlaganju. Ali ako nemackl
citalac htedne da farisejski slaze
xsramenima kad mu Sc. iznosi. polo
:. zaj engleskih industrijskih .,po-
.ljoprivrednih radnika, iii da Sc
"a optimistieki umiruje misljenju da
u Nemackoj stvari nj il daleka nj
asus tako lose, onda mu moran, do
: viknuti: De te' fabula narratur! O
tebi prica govori!
y samoj stvari ne radi sc vi
.sesem iii nizem stupnju razvitka
~drustvenih suprotnosti koje pro-
u znak IS. godisnjici "Kapitala.
~ Ovo mi Sc utinilo tim potrebniie
sto me je F. Lassale, koji veil da je
u jednom odeljku svoga spisa protiv
Schulze- Delitzscha dao "duhovnu kvin-
esgtesenciju mojih izlaganja ovim te-
81