davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Mlady lotr Sc PRIMAL.

Dominik Marian, 25lety j.
talsky lotr v Clevelandu sc pFi-
znal k vrazde prvnfho stupne
Mika Nestera, gemblire ma "a
padn1 strane mesta.
Mariana byl poslan diva me-
Size pc vrazde do kaznice pro
kradez automobile. Mezi tim
byli dopadeni William Laurie,
26lety a Stanley Sedlock, isle
ty pro fadu loupez1 a Laurie
obvinil sve ~kamarady re zavra-
zden1 Nestera a porto byl pfi-
vezen k vyslechu Mariana z
kaznice. Dlouho zaplral, ale
konecne Sc primal pred soud-
Gem Merrickem.
DIE policejn1 zpravy tito tff
mlad1 lupicove a nasilnfci ztra-
till mnoho penez pTi sazkach V
kulecnlkove m1stnosti, kde dr.
Eel hester banku a provozoval
femeslne gambllrstvl. Dare
baci Sc chteli odskodnit a kdyz
videli, re hester vyhral neko-
lik set dolarG, uradili Sc a roz-
hodli Sc Nestera oloupiti.
Kdyz gambl1r odjfzd6l, byl
pfepaden v jednom z vladn1ch
domG v Lake View Terrace. L
tai jej zastTelil a >utekl, zane
chav ma m1ste zeleny klobouk.
Nez byl hester zastrelen, jeho
manzelka porodila v nemocni-
ci.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Ceskoslovensko ma mezinarod-
nj porads studujicich
" New Yorku.

WV NAS
V americke koleii Vassar
College, Poughkeepsie, N. Y,
Dude sc konat We dnech 20. =
%. unora studijnf conference
Svetove federace krestanskeho
studentstva, jez sc Dude m. j.
zabyvat situac1 v jednotlivych
zemlch a zvlaste otazkou no
veho svetoveho radu 20 teto
valce.
Ceskoslovensko Dude ma teto
porade zastoupeno prof. DIR. J.
l.. Hromadkou, pTedsedou A
kadamicke YMCA v CSR,. jez
je fadnym clenem Svetove fe-
derace kfestanskeho student
silva, a Rev. Blahoslavem Hru-
bym, ktery byl v minulych le-
tech nekolikrat ceskosloven-
skym delegation ma konferen-
c1ch Svetove federace.
Tato nejstarsi studentska or
ganisace zalozila a ridi "Mezi-
narodn1 studentskou sluzbu" a
"Svetovy studentsky fond", z
nichz Sc dostalo m. j. velke pod
pory ceskoslovenskym SUDDEN
tGm pc Mnichove a z nichz
jsou nyn1 vydrzovani ceskoslo-
venst1 STUDENT ma universitach
V neobsazene rancii, jimz sc ne
podaTilo dostat sc "a more.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Usmrceni Makovcove pred
soudem.

V okresn1 marnici v Chicago
zavfen inkvest mad 80 let sta
rou Rose Makovcovou ktera
zemrela v okresn1 nemocnici 5.
1nora "a nedlouho pc doprave-
nj tam pc automobilovem ne
Stestl.
Makovcova byla zasazena au-
tenn, jehoz Tfdic nezastavil a
ujel. Zranena byla doprave-
ma do nemocnice policisty Hun
gerfordem a Doughertym z
marquetske stanice, a bylo le-
kari zjisteno, re utrpela prora-
zen1 lebky a zlomenl prave
nohy.
z vypov6di nekolika svedk1
nestestf policie zjistila licencn1
c1slo automobile, a re tento ma
lei Jos. C. Parilkovi. Policie
sla do jeho domova ale hleda-
ny nepfijel domG az nasleduji-
c1ho Ultra. Stopy ma jeho auto
mobilu dokazaly, re byl to on,
ktery Makovcovou smrtelne
zranil. Parilka sc vymlouval,
re pc nestest1 byl tax nerves.
MIN, re nevedel, co della, a pro-
to jel pryc.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20

mfsto sjednocennosti a svorne
spoluprace.
Ceske Narodni Sdruzenf je
spolecnou organisaci mas vsech.
Je nejsilnejs1 slozkou a nejvet-
81 oporou naseho odboje. KIDD
koli v nasich radach dava prf-
cinu ku nespokojenosti a roz-
broj1m, skod1 nam vsem a nasf
spolecne veci. Tomu v prvnf
fade nasf vedouc1 cinnovnfci v
odbojove akci by sc NELL vyva-
rovati.
Ia Vykonny Vybor 6. S. A.
M. J. Muzfk, pTeseda
Anton Turek, tajemnfk- pokl.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
SNAD JTz PoSLEDNf.

Snad jen letos budu psati,
ty valecne verse mole,
Rus snad prece jiz vymlatf,
nemecke zbesile vote,
kter1 valkou bleskovou,
octli Sc jiz pred Moskvou.
Ale ted jiz utfkajf,
CO jim jejich nohy stacf,
vim, re by 81 pTali mfti,
vytrvala kf1dla ptac1,
pf jejich rychlem poklusu,
a vytravlosti Rust, ----
kteff jim ted nedopreji,
ami chvilku oddechu,
ably mohli vsecko sebrat,
pfi tom SVEN rychlem spechu,
nechavaj1 vsecko lezet,
jen Sc TUT cerstve beet, -
ably prece jen vyvazli,
z te dnes nehostinne zeme,
kterou 81 ovladnout pTali,
tax jake ty jine zeme,
ale tam museli ustati,
ted ST behem cas- kraft.
Jiz lid veff re dopadnou,
tax jake ten Napoleon,
s Hitlerem ma kolena padnou,
tam take Dude jejich skon,
v tie rOzsahle ruske TiSi,
kde ma hence lima ciSf.
Psano 10. ledna 1912.
JAN J. HRBEK
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
FarmaFi vylamali kukurici
poranenemu sousedovi.

Pres 40 farmar1 pracovalo
Sc svymi potahy ma farme, KITE
rou nedaleko Rankin, ILL.,, vlast
nj Ray Bremen, a vylamalo i
odvezlo MI klasy kukuTice ma
65 akrech pozemku.
Ia pet hodin byli tito farma-
Fl S "haskovan1m" kukuricnych
klas1 hotovl a ty byly take je-
jich potahy odvezeny do "korn
krybu".
Bremen nemohl kukuTici drf-
We skliditi a nyni nenf v1bec
schopen prace, jezto pTi maza-
nj stroje ma droleni kukurice
pTisel O levou ruku.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Uhli z Czech do Nemecka.

Nedostatek uhli v Nemecku
dosahl nynf takoveho stupne,
re Sc projevila nutnost vytezo-
vat daleko vetSi merou dolly
v tax zvanem protektoratu.
Prvn1m cinem noveho prazske-
no "ministra hospodarstvf''
Nemce Bertsche bylo, re mari
dill, ably vsechna uhelna tezba
z "Protektoratu" byla primo
odvazena do Nemecka. Uhelna
spotTeba elektraren, plynaren
a vodaren v Ceskych zemich by
la slime Omezena.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20

K. Repinem, nacelnikem
vojenske mise We Wash
ingtone, nebylo dano najevo,
IDA bylo jednano Sibiri, ale z
presidentovy conference $ gu
vern6rem Grueningem lie tisi-
tt, re plany pro budoucnosti OBJ
sahujf i pouzitf sibiTskeho 1ze-
mi pro americke bombometne
~aeroplany.
= Naznaky, re hneda, tTi-
slova a pax odstiny barev podo
bajfcfch Sc uniformam z khaki,
zmizi postupne z civilnich o.
dev1 ma dobu trvani valky, OBJ
jevily Sc We forme zadosti cd
War Production Board, ably ba-
rev tmavych odstlnG bylo uz1-
vano CO nejmene pr hotoveni
latek ma civiln1 obleky.
R. R. Guthrie, asistent sefa
1fadu pro prGmyslove obory
pTi WPB pravil ma schulz po-
radnfho vyboru bavlnarskeho
arayonoveho pr1myslu, re O.
zbrojena moe Dude vyzadovati
velke mnozstvf barviv a re vet
Siny suroveho materialu, z ne
hoz Sc barviva vyrabejf, Dude
rovnez %zapotTebf We valecnem
usilf.
"Nasledek toho bude", jak
Guthrie pravil, "ze urcita bar
viva nebudou k dostan1 pro CT
vilnf potrebu a zasoby tech, jez
budou ma sklade, budou zredu-
kovany asi ma 500 lonske ce-
lorocn1 zasoby."
"Proto vsechny plany pro
budoucnost, pokud jde o uzit1
techto barviv, mely by byti W.
~pracovany Sc zfetelem ma tuto
situaci. Tyto plany zahrnou O.
mezeni ma tmave odst1ny, ere
dukuj1 ton odst1n1 a take kryti
V pTfpade tist6neho materia-
lu."
z kruhu WPB bylo dale ma
znaceno, re barry pro civilni O.
bleky budou pravdepodobne
omezeny vetsinou ma modre,
cervene, sedive a bile, jestlize
k tomuto omezeni opravdu dol
de.
= Zakaz prodeje novych
zasob mechanickych lednicek
byl vydan jak oznamila rada
pro valecnou produkci.
Tento krok byl predsevzat
pred vydan1m rozkazu v neko-
lika pr1st1ch dnech, kterym bu-
de zastavena produkce ledni-
eek a ty, ktere budou vyrobe-
ny do 80. ledna, budou dosa-
hovati vyse asi 100000 jedno-
tex, ably uspokojily vojenske a
civiln1 potfeby.
DIE Spojeneho tisku v tonic
je zamestnano asi
$4,000 d6lnik6. Rozkaz plati
automaticky pc prodeji dva-
nactiny poctu novych lednicek,
ktere prodali r. 1871, nebo sta
lednicek, kterykoli pocet je
v6tsl.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
General Zpevacek mrtev.

Do New Yorku doSla sc znac-
nym zpozden1m zprava O tom,
re zemfel general DIR. Viktor
Zp6vacek. Zemrel pc dlouhem
veznenf ma terezimske pevnosti,
kde byl drzen spolu S cetnymi
jinymi ceskoslovenskymi dG-
stojnlky. Zprava o jeho smrti
je dolozena 1mrtn1m ozname-
MIN z brnenskych Lidovych
Novin.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20

Americky kratkovlnny roz-
HAS ohlasil, re v Jugoslavii by
10 "a jediny den = 4. 1nora-
deset osob odsouzeno k smrti a
ctyTiadvacet k tezkym trest1m
We vezen1 pro p~oruSovan1 "a
konG o obchodu pod rukou.
CtyTi mestSt1 cinovnici v Be
lehrade byli odsouzeni k smrti
a dvanact chorvatskych sedla-
XII k vezenf. V jinem prfpade
bylo v Belehrade odsouzeno 6
osob k smrti a dvanact k tres
tum v zalaTich.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
I Washington.

- Kongres, ktery je ocho-
ten uznati svou chybu a odvo-
lati pensijnf zakon, ktery
byl nedavno schvalen v obou
domech. Die tohoto zakona
jsou opravneni k pensi clenove
kongresu, kabinetu, president
a mistopresident Spojenych
Statu. Byla svolena a slfbena
zadOst, re o pfedloze Dude zno-
vuuvazovano co nejdr1ve V Sc
natu.
Clenov6 domu zastupcG, kteTi
hled1 vstr1c move volbe listo-
padu, prohlasujf, re pTedloha
Dude zamitnuta prave tax i'm
pOsantn1 vetsinou, S jakou byla
schvalena.
V senatu byla vedena debata
o pensijn1 pTedloze pc dive no
diny. NekteT1 clenove snazili
Sc omluviti sve hlasovanf pro nj
tvrd1ce, re lid nechape pravy
jej1 vyznam. Vsichni Tecn1ci
vSak doznali, re odhlasovani
pens1 pro senatory a kongres-
Milky V dobe kdy vlast je We val
ce, rozd6lila lid, pokud Sc tkne
valecneho programu, ucinila
kongres smeSnym a zvolnila
prodej bondG ma obranu.
- Department pokladu pri-
jail sluzby rev. Bern. J. Sheila,
svet1cfho biskupa z Chicago, We
SVEN naporu financovati valku
prfspevky verejnosti.
Biskup Shell, jenz pro sv6
pfatelstv1 k delnictvu stall Sc
narodnf postavou, byl jmeno-
van konsultantem departmental
pOkladu S platem 81 rocne.
Jeho povinnosti nebyly ozna-
meny, ale pozorovatele soudf,
re department pokladu Dude
pouz1vati jeho sluzeb, ably Sc
znamoval delnictvo S nutnostf
financnfch ~pf1spevkI ma pro-
dIu VICGZCSVl.
= President Roosevelt jail sc
planovati ofensivu prot vel
mocen osy, v nfz Alaska Dude
hrati vynikajfcf roll.
Ma velmi d1lezite k~onferen-
ci S Ernstem Grueningem, GU
vern6rem Aljasky, president
Roosevelt probfral valecne pra-
meny v teto oblasti S ddrazem
ma ofensivni sp1se nez defen-
sivnf cinnost. Je vyznamnym,
re tato conference nasledovala
pc dvou vcerejsich konferen-
c1ch Ruska.
Americke zakladny ma AL
jasce tahnou sc az blfzko k ST.
Ffri a umoznujf bombomatnym
aeroplan1m let cd Sib1re, jejfz
zakladny jsou blfzko Japon-
ska. Pc vcerejsfch konferen-
cfch presidenta Roosevelta S
Maximem Litvinovem, ruskym
velvyslancem a s generalem
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Cesky vojfn z Texasu obstf VAL
ky s Japonci ma Pacifik,,.


We West Texas tydenfk "Ce-
choslovak' pfinesl ma l. stran-
ce podobiznu serzanta Jerryho
j. Karlfka a nasledujfcf zpra-
WI o jeho smutnem osudu:
Prvn1 hrdina, jenz dial zivot
Ia svobodu Spoj. StatG a cele-
no sveta z West, byl cesky hoch
23lety staff sergeant Jerry J.
Karllk, syn manzel1 Josef c.
Karlfkovych.
Tuto zdrcuj1ci zpravu obdr-
zeli rodice Cd odboru valky z
Washingtonu We stfedu odpole-
dine telegramem, jenz sdeloval,
re jejich syn padnul v boji ma
Filipinach dine 8. unora, coz
bylo v ned6li.
Smutecnf obTady budou wy
konany We zdejsfm katolickem
kostele, jakmile rodice obdrzi
dals1 podrobnejsf zpravu.
Sergeant Karlik byl jednfm
z hrdinne armady generala
Douglass MacArthura a kdyz
Japonci zakefne prepadli anne
ricke ostrovy Z. prosince, male
zal Sc v Nichols Field, v Mani
lie, kterez letiste bylo bombar-
dovano zlutymi supy. Ably je-
no rodice nemeli obavy O nej,
postal jim blahopTejny tele-
gram &c. prosince Ike svatk1m.
Cesky paddy hrdina narodil
Sc We West 10. kvetna 1918 a
vysel zdejsf obecnou i vyssi sko
lu. Hned pc witt vyssi skoly
vstoupil do americke armady
pred sesti roxy a ztravil prvni
rok v tabofe v Maria, Texas.
Ma to byl prelozen do Ran
dolph Field, kde navstevoval
aviatickou strojnickou skolu S
velikym uspechem, tax re do
stale sc mu vyznamenan1 povy-
Senlm ma serzanta.
Pc vyslouzen1 sve lh1ty, zno-
WI vstoupil do sluzby a byl pre-
lozen do Moffett Field, Kali
fornie, kde pokracoval We skole
nacez byl pTelozen do Chanute
Field, kde sc mu dostalo povy-
Semi ma staff sergeanta, coz u
strojn1kd aviatickych je vyso-
Ike p~ostaven1.
Stal Sc prvn1 obetf druhe sve-
tove valky z naSeho okol1. je-
no pamatka Dude zfti v historic
jake naseho prvnfho hrdiny z
chrabre posadky gen. MacAr-
thura ma Filipinach, ktera jake
hrstka texaskych hrdin1 V A
lamo bojovala az do posledni-
no muze.
Jest to strasna rama pro jeho
rodice, ale naproti tomu mohou
byti hrdf mad tim, re jejich syn
pfinesl tn nejvetSf obet - da-
roval zivot "a svoji vlast, "a
demokracii a svobodu celeho
sveta.
Jeho obet by mela byti jeste
vetS1m povzbuzen1m mas vSech
k heslu: Remember Pearl
Harbor! Remember Bataan!"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Prof Frant. Mares zemrel.

z radioveho rozhlasu z Pra-
by bylo V New Yorku zachyce-
no, re tam v patek, 6. 1nora
zemfel DIR. Frantisek Mares,
professor fysiologie ma Karlove
universite We veku "a rokd.
Zesnuly Sc narodil 20. fijna
1857 v Opatovic1ch u Hluboke
v Cechach re stareho selskeho
rodu. Studoval ma gymnasiu V
Ces. Budejovic1ch a ma lekar-
ske fakulte university v Praze
a We Vfdni. Ma lekare byl pro-
movan roku 1882. S pocatku
byl asistentem u prof. Tomsy,
roku 1886 sc habilitoval a pro-
fesorem ma Karlove universite
Sc stall roku 1890.
jake medik napsal 20 ochra-
ne sliznice zaludecni pred Sc
bestraven1m".V elice cetne jsou
jeho prace pokusne z fysiolo-
gle, O cinnosti jater a ledvin,
pomeru mocoviny a kyseliny
mocove k proteindm potravy, O.
vymene latek v bunce, O dycha-
nj.
Dosp1va k resent zakladnfch
odbor1 zivota v "Principu "a
chovan1 energie" a vGbec ne
bylo problemu We fysiologii, do
nehoz by nebyl zasahl bystrym
duchem. Jake redaktor "zivy"
byl priveden ke snaze O vyjas-
neni noetiky (teorie poznani)
v pf1rodnf vede, jiz chce nahra
dit nabozenstv1, o pravde v CT
tn.
We vsech prac1ch Maresovych
ia patrna vysoka vedecka 1ro-
vena uslechtilost povahy. Byl
|tez rektorem university i sena-
torem pc prevratu. Vychoval
celou generaci lekarskou. Jeho
stezejni velke dilo je "Fysiolo-
gle pro lekare''. Cetne jsou je-
no prace We Vestn1ku ceske a.
kademie we'd a umeni a Kralov-
ske ceske spolecnosti nauk.
K tomu dunno dodati, re je-
no pTfnosem do ceskeho zivota
bylo jeho vystoupenl prot pr1-
rodovedeckemu materialismu,
jak v Cechach prevladal, proti
nemuz hlasal vitalismus a noe
ticky idealismus. Zakladem
Maresovy filosofie bylo vedec-
Ike poznan1, re v zivoucich te-
lech jsou tv1rc1 silly. Pravdu
proz1vame citem. Glen 1.-Two
ia je mravnost, jez vede k Ii
votu vecnemu. z citoveho pre-
svedcenl plyne i predstava Be-
ha, v nemz kotvf ~svetovy MIRA
vnf rad.
Mares byl vynikaj1c1m ucen-
Gem a We SVEN oboru z1skal 81
mezinarodn1ho jmena pojedna-
mimi a clanky z oboru fysiolo-
gle, hlavne O vymene latek a
fysiologii nervG. Podflel Sc Gin
ne i ma zivote verejnem a kro-
me Senatorstvl byl take predSe-
dou Csl. spolecnosti pro Svaz
narodG.
Jak We filosofii, tax i v poll
tice byl odpGrcem realismu a
cd pfevratu 1913 byl mluvcfm
praveho kf1dla narodnf demo-
kracie prot Masarykovi. Zasa-
hi i do otazky rukopis1 Kralo-
dvorskeho a Zelenohorskeho,
ktere realistic odsuzovali jake
padelek, a roku 1881 vydal O
tom cely spis "Pravda O ruko-
pisech K. a T." K TIL sc mu
klade, re byl duchovnim v1d-
Gem skupiny, re ktere sve ideo-
logicke poucky cerpal cesky
fasismus.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Repair protestuji prot mzdam.

FarmaTske sdruzeni Nebras-
ka Beet Growers zaslalo de-
partmentu prace We Washing
tone protest proti MADAM del
Mkt ma repovych polich, jak
odporuceno pfi vysledku, kona
mem %. ledna v Denver, die
tohoto odporuceni ma byt pla-
ceno $50 "a akr, kdyby 1roda
obnasela IL tun ma akru a 81
z akazdou dalsf tunu. Roku
1941 bylo placeno $21.6O "a a.
kr pfi drode pres IL tun a far
mari zadajf, ably pridavek byl
sn1zen.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20

SpOJenyml Sllaml v pred -
to je heslo, die ktereho vedena
je cinnost v bratrske a sester-
ske jednote Ceskoslovenske
Spolky v Americe &C. S. A.
re toto heslo prinasf vysledky
dobre, to znovu dokazuje pred
nekolika dny vydana vyrocn1
zprava "a rok 1911.
z teto vyj1mame nasledujicl
zajfmave informace:
Pocet clenstva 32,953; wrist
O 584.
Jmenf jednoty $4,877,326.72;
wrist O 1927, 10000.
Obnos pojistek $21,416,310.-
90; wrist o $575, 100000.
Prebytek 1915, O13.O6; wrist
O $78, 1919.
Dividendy clen1m:
Vyplacene
behem 1941 $39,597.O3
Zaloha ma rok 1912 100000
Celkem s79,5e7.os
Solvence jednoty 1910
Jak lie re zpravy poznati
mela CSA. jednota vsestranny
1spech pc STRANGE obchodn1.
Obchod jednoty je poskytovani
svym clenGm dobre, zarucene
a vyhodne p~ojisteni ma zivot.
Vydava RUNE druhy pojistek
ma 10 Is a 20 rokn placeni,
v obnosech cd $4,000 do $5,-
100000 pro muze, zeny a d1tky.
Jmen1 a obchod CSA. jedno-
ty je spolecnym majetkem
vsech clenG. Zisk z tohoto roz-
sahleho obchodu patti vsem
clendm a je jednak vracen Gle
MIN We zpGsobu dividend, jed
max je vkladan do p~Tebytku,
jez chranf jednotu a cleny pro
nepredv1dane pr1pady. Je te-
dy jednota CSA. ko-operativ-
MIN podnikem naseho drobne-
no lidu a je majetkem naseho
drObnehO lidu v Americe.
Pc STRANGE dobrocinne, naro-
dni a spolecenske je CSA. jed
nota ma jednom z prednfch
mist. V nasem odboji = v
podpoTe naSich ceskych svobo-
domyslnych skol = v ohledu
dobrocinnem vGci SWIM clen1m
= vsude ma CSA. cestne misto,
pine Zaslouzene.
Spolecensky zivot v jednote
CSA. je ely a uslechtily. Jejf
pevecke sbory = dramaticke
odbory = jejl RUNE zabavnf
a s%portovnf podniky poskytujf
clenGm - a hlavne mladym
clenum = hojnost a rozmani-
tost uslechtilych zabav. Jedno-
ia CSA. ma tis1ce mladych Gle
nj - hoch1 i devcat - a tenn
Sc v jednote lib.
Jednota CSA. ma u nasi We
fejnosti dobre, zvucne jmeno a
plnou dGveru, ktere 81 pine "a
sluhuje.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Dostal pomoci vice nez chtGI.

Kdyz Louis Faynor byl v
Chicago prepaden a oloupen
o $3.50, volal nejen O pomoc, a.
lie signalisoval pro nj. Ia mi
nutu byly ma m1ste ctyTi stTi-
kacky, diva zebfikove vozy, &C.
ia S inhalatorem, patrola poll
stujfc1 spolecnosti, voGni vez,
diva patrolnf vozy S policif, ne
kolik Get z hudsonske STANCE,
velitel battalionu a podnacel-
mix STANCE, velitel batalionu a
podnaceln1k hasicskeho de-
%partmentu. Faynor pravi, re
Sc ami nepamatuje, re by sahl
ma kliku alarmovaci bulky a
mysl1, re tax ucinil obcan, KITE
ry prepaid videl.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
TIL zaduseni plynem re stoky.

Tf1clenna rodina, zahrnujfci
tehotnou matku, byla nalezena
We SVEN obydl1 We Filadelfii
zadusena, patrne plynem, KITE
ry uchazel z porouchane hlav-
nj stoky. Mrtv1 jsou 32lety AL
bert Feldman, povolanfm lekar
mix, jeho 28leta manzelka a je-
no matka, 52leta Lena Field
man.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Znamka n~edostatku.

V Norfolku, Va, ukradli zlo-
deli gumove rafy z AUTOMOBILE
a ma sedadle v autu zIstala ka-
belka s klenoty bez povsfmnu-
tn. Vedle nj byl nalezen lfstek
s temito slovy: "R1ze jsou Ger
vene, fialky modre, vase sper-
ky jsou pekne, ale gumy jsou
nove."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20
Krajan tezce zranen ma ostrove
Lugonu.

kraJan teZce zranen ma ostrove
Lugonu.
z odboru statu We Washington
nu byla oznamena zprava pri-
buznym V st. Paul Mimi, O po-
ranen1 kapitana James A. Svo-
bodneho v boji ma 1zine batan-
ske ma ostrove Luzonu u Ma
nily. Svobodny byl poranen
povazlive dine 81. ledna. Ro-
dice raneneho vojfna jsou
James A. Svobodny a jeho
manzelka V st. Paul. Kapitan
Svobodny je pravnfk; byl Gle
mem zaloznlkG a povolan do
sluzby vojenske v mes1ci dub
nu. V mes1ci srpnu byl poslan
ma Filipinske ostrovy.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20

Ferdinand A. Daeumer v St.
Louis zastrelil sc We sve loznici.
Daeumer, 62 let starry, trpel
nervosou jiz pc nekolik let. Byl
nezamestnanym jiz radu let.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-20

JEDNOTA c. S. A. vykazuje
vsestranny wrist a prospsch.
Vyrocni zprava Ia rok 1941 je
neobycejne pTizniva a pro nasi
verejnost zajimavym dokla-
dem, re "Ve spojeni je sila."
Henderson daily dispatch., 1942-09-07

} condie!sa-.I cont want ,u<. .s;er
to tel Anyone I loaned it to you.~
| Barbara felt uncomfortably Gloss
to tears that she knew would en-
barrass the other girl, so she
blinked them away and held out
her hand. You're n good friend,
Pamela. shall appreciate this all
my life. Perhaps some day l may
have chance to prove it."
II hope not, necessarily, but pep
haps you may" Pamela answered
prophetically.
The OUTFIT was smooth. Barhars
Wistcr, looking herself over criti.
cally and highly pleased with what
she saw. pronounced it so. 1t was
the first TIM in her life she'd
achieved G. fashion effect to which
she could apply Pamela's favoritc
adjective. Smooth it was from tina
tips Of her black alligator pumps
to the top of her black turban. Tho
sheer black frock, wisp of adroit-
ly-cut fabric with only a brilliant
clip at tn, throat for relief, made
her seem inches taller and SLIM
mer; the turban, no more than n
strip of black chiffon wrapped to
conceal her hair, except for the
FURNISHED roll above her wide fore
head, was as chic as the cover OF
next months Vogue.
She fastened pearl earring, to
the tips If her ears showing be-
meath the framing turban, picked
up inky black gloves and a bag
that was a big square of black
suede with her initials in silver,
nodded to her reflection and opened
her office door. The private office
was new addition to the shop,
now that she had enlarged it to oc-
cupy the other half of the building.
Ellen Cassidy, now a permanent
member OF Barbara's staff, looked
up, handed two books to Hattie
Linke, president of the South Whit
ridge Women's club, and said to
her employer, MRS. Wister. would
you like to look over the letters be-
fore you leave?"
Barbara shook her head. Later,
Ellen and to Mrs. Linlic. Hattie,
everything's set to have Nan Ed
ridge cater for your alumnae
bridge. She'll do the whole thing
for $50 and have the food over
there at six, piping hot"
Il wanted to talk to you about
that, Barbara. It's a GoGscnd. How
about the menu -
I'll ring you later, Hattie. I'm
due at q Chamber of Commerce
luncheon at one. Why
why, what's the matter? Does my
slip hang or have I my lipstick on
crooked?"
Ito DO Contin1edl
Henderson daily dispatch., 1942-09-07

cScc i'll.
Brazil inilially was settled by n
lar higher percentage of Negroes
IMAM even we Started with. Brazil
was comparatively convenient for
them, geographically. la &c, To- from
Africa. II needed their labor and
they were adapted Ia the Brazilian
tropics. Moreover, Brazil is portu-
GueSc and Portugal has virtuall! no
color prejudice.
The result was that Brazilian
whites and blacks did not remain
long IN separate claSSificatinns. They
merged with one another consider
ably. ! don't mean To say that there
Is no distinction. but there Is not a
sharp line of dcmarcation There is
in the dramatically temperate south.
To be sure. but not at and north
of Rio dc JaneirO. in the equatorial
belt. Even there you can tell the
100 pcrccntcrS apart, but not the
big bunch of intermediates.
Consequently a Brazilian Negro
is not distinguished against. prac-
tically a particle.
Here in the United States a eau