RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-20

da Sc dana kapitaisticka zemiJa ne n1oze DO
riti "a slobodu kada drzi po svaku cenu tu-
dii narod tudje zemlje potcinjenosti! TAI
besni napad ma radni narod Indie koji samo
trazi politicku nezavisnost, kao sto je ova zem-
liza trazila 1776 cd iste Britanije, otkriva kon-
trarevolucionarnu stranu "demokratlJa" da &c
one naredit da njihova voJska puca radnl
narod ma koje zemlje kada &c pokusati da US
postavi onakvu vladu koja nece biti pc cefu
pobedonosnih "demokratija." Tai divljacki pos
tupak zlikovske Britanije, koja Sc ovome nj
malo ne razlikuje cd gangsterskih vlada ma
cistickih zemalja, bacio je ostale "demokra-
tile" elanice "ujedinjenih nacija," nezgod-
nom polozaju, da Sc one cd ME bajagi slide.
Zbog tog sto Sc ostale "demokratije" swim
silama trude da dokazu da sc one zajedno sa
Britanijom bore "a slobodu potcnjenog naro-
da prosirenje demokratskih prava dru-
gu ruku njihov opsti imperijalisticki interes je
ma strani Britanije, NINA je bilo tesko da sc
prema ovom "demokratskom' dogadjaju opre-
dele. Kineska vlada, da bi sacuvala jedinstvo
svog naroda, objavila je da je njen sentime-
nat ma strani pobunjenog naroda Indie. A po-
poeetku il Washingtona javise da tamo vlada
podeleno misljenje, ali IL. augusta vlada U. 5.
A. je izdala naredbu da Sc njena vojna sila
Indiji drzi strogo van granica tog sukoba ko-
il Sc jamacno ne i ] lstol. Ona ne ze-
Ii da Sc njena vojska mesa u borbi protlv ma
roda, koji trazi onakvu politicku nezavisnost
kakvu garantira "Atlantski Charter" Ako Sc
Britannia spustila tako nisko divlJastvu Ola
je u sredini borbe svoje gnusne materlJalne
nterese, domace imperijalisticke interese, pos
tavila iznad opstih "demokratskih' lnteresa'
borbe protiv zikovskih nacista, vlada SJedl-
nienih Drzava ne zeli da Sc tome S njome
zajedno valja Ona jamacno zeli da Sc sltuacl-
ia Indiji stisa da Britannia izadJe pobedo-
nosna, ali ako ne, ako situacija lzldJe lspod
kontrole Brtanije sc NADIA Ga ce pomocu
Kajseka moci uspostaviti red lndlJ po naJ-
ieftniju cenu, da Sc dade nekakva nezaVlsnost
Indiii. Ali oya mogucnost ne b bla nj malo
DO yolii Britanije jer bi tada India bila wise
nakonjena Sjedinjenim Drzavama sama pl
protiy ME bila, sto bi znacilo da bl BRITANNIA
ovako izgubla wise nego ma sta da doblJe u
ovom svetskom imperijalistickom krvoprolcu'
Otuda njen bezobrazno divljack postupak, ko-
ii ie mnogo ostetio slime pokusaje ostalih de
mokratija" da svom radnom narodu dokazu da
10 ovo "oslobodilaeki' rat A gde je sada onaj
pokliic americkih pseudokomunista: @Sva po-
moe Britaniji," da taei kasapi radni narod
Indie!
Ono sto sada eini Britannia u Indiji. to-
lest da odrzava svoj imperijalisticki red po
"svaku cenu," to je bitnost celog kapltallzma.
Ter Sc bivsa "demokratska Italia pretvori u
qangstersku zemlju da bi "po svaku" cenu odr-
zala red vladavine privatne svoJine; tako
"demokratski'' kapitaisti Nemacke popese ma
presto gangstera Hitlera da bi odrzall vlada-
vnu kapitaizma "po svaku cenu 10 lsto 40
kazuje da bi britanska "demokratska' vlada
niena "demokratska" burzoazija "po svaku ce-
nu" odrzala red kod kuce u slucaju da rad
niGka klasa ustane da trazi svoju nezavlsnost
cd kapitalizma. tojest, Proletersku RevoluciJu.
Britannia ie dokazala da bi sve kapltallstlcke
zemlie to isto uradile sto ona radi lndlJl
sto rade nacistiGke zemje ako Sc nadju pod
sliGnim okolnostima. Drugim recma, kaplta-
liam &c Sc "po svaku cenu" odrzati ma grba-
ci izrabljenog covecanstva, kao sto Sc dan da-
mas drzi po ceni svetskog krvoprolca!
Mi znamo da kada bi India dobila tra-
zeno politicko oslobodjenje da time ne bi os-
novno bilo bolje radnom narodu odnosno rad
nickoi klasi Indie. l kada bi India isteraa,
ma nciju postenu zalost britanski kaptal We
ceg maha bi tada zauzeo domaei strani kapi-
tai drugih zemalja, najvise owe najbogatije
kapitalisticke zemlje ma svetu. Kapitalisti bi
tada nemilosrdno izrabljivali indjske radni-
ke, kao sto to cine sa domacim radniclma. A