RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-14
BROJ 20. - NO. 20.

ka prava, koja i'm dozvoljavaju da Sire slovo
oslobodjenja da Sc oslobode bez opasnostI
%zatvora, progonjenia i krvoprolica. Pored to-
ga, radnici owe zemlje prvi dorastase zbog
tehnickog savrsenstva da sc potpuno oslobode
svakog traga klasne vladavine. Ovde Sc rodi
ideja Socijalistickog Industrijalnog Junioniz-
ma. Ovde Sc pc prvi put organizova S~ocijalls-
tiGka Industrijalna Junija. Ali radnicki fekeri,
zuti socialist i tai drustveni olos koji ide
pod imenom "komunizma," svojom grajom mad
vikase opomene Socijalisticke Radnicke Parti-
je II tot grail zbrci radnici ne mogose ras-
poznati istinu cd lazi. Buduci da laz bese ma
usta mnozine a istina ma usta mainline, ona o.
de "a lazom, "a reformom, "a klasnom sarad-
njom ma mesto "a revolucijom, "a neumitnom
klasnom borbom protiv svojih izrabljivaca do
konacne pobede. Da Sc americka radnicka kla-
sa nije dala zavesti da saradjuje sa kapitalis-
tickom klasom, verovatno je, i Josie kako, da
Sc danas ne bi lila krv s~vetskog proletarijata
svestrano. Isti je slucaj sa radnickom kiasom
Britanije.
Tako, gde god odemo, II ma kojoj zemiji,
ukljutujuti i SSSR, mi cemo videti da Sc rad
nici svih tin zemalja nalaze Il %postojece neopi-
sivo uzasno stanje svetskog krvoprolita zbog
toga sto su Sc oni dali zavesti cd strane kapi-
talistickih prevaranata i ignoramusa da sara
| djuju sa svojim klasnim neprijateljem. | sve
dogod &c sc radnici dati varati cd p0menutih
prevaranata dotle &c Sc svetom vladati sve We
ci uzasi.
Priroda klasa nije kao priroda k~apitalis-
tickih nacija. Kapitalisticka klasa jedne zem-
lie vodice rat protiv kapitalisticke klase dru-
ge zemlje ne kao protiv klase nego kao protiv
svog ravnog suparnika oko plena, zbog impe-
rijalistickog interesa. Ali kada kapitalistitka
klasa vodi borbu protiv radni6ke klase ona je
vodi protiv potlacenog klasnog neprijatelja,
kojem ne SINE dati da Sc podigne nezavisno,
jer bi tada dosao MEN smrtni sud istorija bi
nju i MEN izrabljivacki sistem, kapitalizam, o.
sudila ma. veGnu smrt. Otuda, kapitalizam pod
upire svakog onog, koji vara radnlke da sara
djuju sa kapitalistickom klason. Jer samo do
god kapitalizam moze drzati radnike u TAX
vom stanju dotle- Sc on oseca osiguranim da
mole klati radnike, milione Min, bez opas-
nosti uspesne pobune radnicke klase, kao sto
to cini danas.
Ali i varanju &c doci kraj, jer kazu, da su
IL lazi kratke noge!
Radnici &c, u koliko ovo krvoprolice DUE
traje, sve mamie verovati u kapitalisti6ku poll
tiku pa ma il cijih usta ona izlazila. Wee sada
radnici pokazuju make takvog otudjivania.
Danas Sc oni u dust ne slazu sa OWN ration.
Sutra &c nece slagati sa fekerima u njihovoj
traznji da radnici CUBE sve VEGA prava. Pre-
kosutra Sc oni nece nikako slagati u nicemu sa
nj jednim neprijateljem njihovog oslobodjenja.
Tada &c Sc americka radni6ka klasa okrenuti
prema programu nepomirljive klasne borbe i
voditi tn borbu, pc ucenju Socijalistitke Rad
nicke Partije, do potpune trajne pobede.
Neka Sc p~oliticka temperature podigne do
taeke opasnosti mas &c kapitalist, usuprot sve-
kolikom mu najmunisanju sd t~oplomerom, drh-
tati u lopovskim mu cizmama; ne6e Sc usudi-
ii da print bitku bezace. Ali On to sigurno ne
&c ueiniti, ako Sc liza glasovnice, koja je podig-
la politieku temperature do groznicave zapare,
ne nalazi Sila industrijalne organizacije, u pu-
nom posedu industrijskih poduzeea zemlje, ce-
lishodno organizovana j, sledstveno, sposobna
da preuzme upravu zemaljske proizvodnje.
Ali neka kapitalist pokusa, pod pritiskom
politi6ke temperature, koju je podigla glasov-
MICA, da zastrajkuje. Imajuci u svojim ruka2a
Silu, koju joj dale njena industrijalna organi-
~zacija, radnicka klasa bi smesta ~izvrsila lok-
aut mad kapitalistitkom klasom. Bee politieke
organizacije, radnieki pokret ne moze trijum-
fovati; bez ekonomske organizacije, dan njego-
We ~politieke pobede bio bi dan ~njegova poraza.
Daniel De Leon