RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-16

trisao bogatstvo II v mamie ruku
stanovnistva unistavajuci slime po-
scdnike periodiGno Sc podize hajka
cd strane ~politicara protiv trusto-
va. Starr Robert. Lafollette je kao
predsednitki kandidat reformisticke
Iiste drzao govore preko cele zem-
lie nazad nekoliko godina, %ljutito
iznasajuci sva fla della trustova i
njihovih ~posednika j propagirao je
niihovo razbijanje, da Sc %povratimo
.stanju koje .ie vladalo va vreme A
mericke Revolucije, tojest, da Sc
rasparca medju vecim brojem sta
novnika skoncentrisana s~vojina iii
da Sc razor gigantske tvornice. A
Ii i pored tie huke i Duke t~rustovi
.ostase nepovredjeni.
Sada Sc ma W. podize val pro-
tiv trnstova i to direktno II Wa
shingtonu. Senator Truman je dobio
nadine "trustbuster." Postojeci an
ti-trustni val ie toliko intere-
santniji zbog toga sto iznasa ma
povrsinu fla della privatnog posedo-
vanja .trustova. Skandalsko otkrice
manipulisanja Standard Oil Co., ko-
ia ie zbog svojih profitaskih inte-
resa uveliko pomogla da celia zem-
liza mnogo patti zbog manjkanja SIN
teticne gume, dale argumenat trust
busterima da kazu narodu: "Eto
YAM ~prljavstine i i~zdajnicke prirode
trustova. Ma pole S njima!' Ali
kao ,sto SUI trustovi podneli sve ma
pade cd kada su n~spostavljeni, zbog
toga sto su oni ~naiveci stupanj e.
konomskog razvitka, jer su njihova
poduzeca najmodernija, u kojima Sc
odrediuje drustveno potrebno rad
no vreme "a proizvodnju espapa, te
zbog toga su eoni u stanju da M
piiaci uvek potuku slime raspikuc-
ne p~roizvodjace, tako &c trustovi
preziveti i postojeci anti-trustni val.
Zbog toga politician koji vode
borbu protiv -trustova a ne protiv
privatnog posedstva mad NINA nisu
nista drugo, doll politicki Don, XII
hoti, jos gore, oni Judo ,udaraiu
glavom IL nerazrnsivi bedem. Oh
ratno stoii stvar sa REVOLUTIONARY
ma. Oni ne vode borbu protiv trns-
tova kao najrazvijenije ekonomije,
nego protiv ~privatnog posedstva
mad NINA j -traze .da oni postanu
drustvena svojina, da s MIN uprav-
liaiu industrijalno organizovani rad
nici, proizvadjajnci bogatstvo "a
uzivanje svih korisnih tlanova bes-
klasnog drustva, da bi Sc tako "a
navek ,sprecilo trustovima da u ru-
kama priyatni plutokrata Cine fla
della protiv celog .~coveGanstva, kao
sto to cine II kapitalizmu.
Pre- nj posle Daniela De Leona
niie niko tako naucno objasnio pi-
TAME tfustova kada .ie debatirao o
tom pitaniu sa Mr.. Bery-om nazad
% godina. Zbog toga dole donosimo
skoro u celosti prvi govor Daniela
De Leona, koji baca marksisticku
svetlost ma to pitanje da ga moze
svaki radnik shvatiti. Isti glasi:
Rec trust" je naucan izraz.
je izraz povrsan. Menu Co
elk nije u stanju da Sc prihlizi
lko, jos mamie da ga shvati, a da
ne govorimo o. predlozenom re-
EMU njegovom, sve dotle dok ne
otragamo "a samom reel "a koju
: tai izraz, vezang kao "a sidro.
adj toga skrecem VAN paznju ma
otrebu jedne prethodne .raspra-
e. ia ne izlazim pred vas .sa. go
.rnickom vestinom. Vremena su
zbiljna, vrlo ozbiljna, i samo mas
azmisljanje moze pomoci. Sidro
a koje je vezano pitanje o trus-
.jeste zakon politicke eko-
poznat pod imenom .zakon.
vrednosti. I ia ,zelim da istak-
EN- odmah .ovde, da su tai zakon
sporavali svi pobornici danas-
jeg kapitalistickog drustva, lu-
ali su svoju glavu svi o MEGA.
u u kriticnim casovima kao sto
: bila izborna borba Brajanova
d 1896 godine, oni su ipak mas
pribezista kod tog zakona. Ia
a je jedna stranica socijalisticke.
njizevnosti dala hrane izvanred-
besedama koje SUI oborile
rajanovu glupost o slobodnom
.vanjn %srebrnog novca be- obi
a ma medjunarodnu trgovinu.
Sta je, onda, tai zakon? Nemam
ri ruci table, pa Gu morati tn.
var u krace objasniti. Moracu Sc
ozvati ma vasu moe pamcenja.
axiom O vrednosti utvrdjuje, dai