RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
KOmunisticki Manifest.
SLUCAJ HARRY BRIDGESA.

ANU Je ldCuO, hdO I sc CSIul, I'd Jc po-
liticarstvo Predsednika Roosevelta popustilo
odrzanim zahtevima "a otpus6anje Earl Brow
dera, onda nam izgleda logicno da je Pred
sednikovo politicarstvo takodjer dalo zelenu
lampu sefu Odelenja Pravde da izdadne ma
redbu "a deportovanje Harry Bridgesa. Pre-
ma ovoj predpostavci, odredba da Sc deportu-
je Bridges izdata je da bi Sc ueutkala huka i
buka koje su Sc podigle zbog toga sto Sc skra-
ito Browderov rok zatvora. Onda je tacna
predpostavka da Rooseveltovo politicarstvo nj
je tako o~setljivo prema politickim vetrovima,
kao so smo mi uvek slutili. Ne samo ola Je
naredba protiv Bridgesa podigla %proteste svih
grupa koje su vikale da Sc otpusti Browder,
vec je ona mnoge poslodavce bacila u dvo-
umici. Bee da sumnja u Bridgesov rekord spro-
v~adjanja svih lukavih nazadnih skretnica lini-
je Komunisticke partije, ma primer, njujorska
Herald Tribune sve jedno je emf zbog
akcije sefa Odelenja Pravde.
g.. .cinjenica estate nedirnuta," rece o.
ma, "iz svih izvestaja, sa njegovim pomaga-
MEM da Sc organizuju Observation-Disclosures Cd
bori njegovi probudjujuci govori koje je on
[Bridges] odrzao pred pristaniskim radnici-
ma, da je S time on ne pre- malo doprineo ops
toj stvari. Sledstveno, nagla naredba sefa O.
delenja Pravde, Biddle-a, mora da vecinu mas
ostavlja sa pomesanim osecajima."
Herald Tribune ne krije svoju olaksicu
zbog cinjenice da &c Sc ova stvar %podneti SUI
dovima i ona je "zahvalna "a to odgodjivanje."
U p~okusaju da ocisti Predsednika cd Cd
govornosti owe "nepromisljenosti," Ralph In
gersoll, u potpisanom uvodniku PM-a, naivno
osigurava svoje 6itaoce, da "smo mi odmah is
pitali, dobili smo obavestenje il naseg biroa
u Washingtonu, da je Biddle doneo svoju Cd
luku pc svome misljenju bez ola Sc apsolutno
O tome posavetovao sa Predsednikom." Ovo je,
naravno potrebno "a Rooseveltove obozavaoce
koji zele da proklinju zlocin bez da S time dir
nu n~jegovog autora.
Tacno je da Bridges igra ulogu super-pa-
| triota i zavodjaca radnika do tacke usavrsen-
| stva. Biddelova naredba dala mt je retku pri-
liku da Sc prikaze "nesebican" II svojoj izjav-
lienoj odanosti kapitalistickoj America. On je
pozudno prihvatio tn priliku i izdao je izjavu,
trazeci ida americki radnici ne dozvole da iii
zbuni potrese naredba deportacije koju je
izdao SET Odelenja Pravde, niti da dozvole
SldDlJoUJe u lid hOJeW SIuCdJu udStS ~
nog jedinstva." Iako Dude deportovan, rece on,
ia [Bridgesl Gu u Australia stupiti ~zajedno
sa hiliadama americkih mladih vojnika koji
sada dobivaju Cd japanske militarne sile stare
gvozdje, eksplozive i ostali ratni material dok
smo Sc mi mu6ili da ne dopadne japanskih
ruku."
Da su izgledi vrlo mrsavi da &c on biti
deportovan to je dobro poznato Bridgesu. Ia
stvar mora prvo lei kroz federalne sudove do
Vrhovnog Suda. Ovo &c uzeti vreme cd jedne
iii dive godine dana. Onda, ako Sc naredba odo-
bri, Drzavno Odelenje mora dobiti dozvolu cd
australijanske Wade da ga SINE deportovati u
tn zemlju. Zvanienici Wade SUI wee izjavili da
Sc takvo odobrenje nece dobiti.
Stalinisti i "nasilno obaranje."
Ali je u Bridgesovoj deportaciji ispreplje-
teno vece pitanje, pitanje koje je donekle "a
basureno sa diskusijom tobozne vaznosti vo-
die pristaniskih radnika u vezi sa programom
ratne proizvodnje. To pitanje je da Ii komu-
nisticka partija zagovara iii ne "zagovara,
propoveda i uci da Sc obori sa silom i nasiljem,
vlada Sjedinjenih Drzava." Ovo pitanje, iako
izgleda s%lueajno, jeste glavno pitanje koje ina