RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

Gina "antiknocka" Kao lepi gest kooperacije
Sjedinjene Drzave su snabdele japanske razboj-
nike sa $4,000. vrednosti smese "a "anti-
knock istom periodu.
S. D. "bottlenecks' nisu prepreke.
Uzbunljivi izvestaji manjkavosti "odbra-
ne" promasili su potpuno da obeskuraze brzu
profitabilnu prodaju Japanu 194O godine. L.
voz pleha Sc pove6ao sa $4,000 funti ma 20568.-
600 funt izvoz gvozdja i eelika, masinskih a
lata (nas najozblniji "bottleneck") tovaren
je ma japanskim ladjama kolicini koja je pre-
tekla rekordnu prodaju 1882, it'd, it'd.
Jedan deo owe trgovine koja Sc vrsila
veselo suprot "bottenecksa" embar-
goa bese "opravdan" sa izgovorom da ako a
merieke korporacije ne popune porudzbine ia
pana popunice in britanski konkurenti Tako
je kada Sc avijonski gas u ogromnoj kollcinl
tovario ma ladjama koje putovale "a Japan
il pristanista Gulfa augusta, 1910, njuJorskl
Times doneo copyright" vest l. septembra,
koja objasnjava da Sc embargo "llberallzovao
zbog toga sto je "Anglo-Iranian Oil Company,
koju poseduju britansk kapitalisti, iskorisca-
vala embargo Sjedinjenih Drzava prodavaJu-
ci Japanu gas grubo ulje.'
Ranije smo optuzili Administraciju da je
ona obilno snabdela banditsku klasu Japana
sa novcanm balansom sa kojim da plat a
merickim "pametnm" bizncarima. Ona je ovo
ucinila igrajuci ulogu "ograde' "a deo pljacke
koju je Japan nosio il Kline, narcotic sre-
bro Japan je 1889 godine prodao drektno
Blagajni Sjedinjenih Drzava wise cd 10000
900 unci srebra Neposredno on je prodao max
NADINE milione unci koje su prosle kroz plJacu
Londona. "Dobru porciju" ovog srebra, prema
Henry H. Douglasu, koji pise Il casopisu
Amerasija, julu 1910, Japan je dobio Ill
kroz nevoljnu prodaju cd strane Kline, Ill pu-
tenn nasilnog otimanja IL kineskih banaka, IT,
govackih poduzeca, privatnih kuca, seljacklh
farma u okupiranoj teritoriji" 1937-39., Japan
je izveo "a Sjedinjene Drzave Veliku Brita-
niju wise cd Is miliona unci Ali on je IL svo-
jih rudnika dobio samo 33 mliona unci is
tom periodu, razlika God nekih AZ miliona
unc) predstavlja pljacku koju je izvukao IL
Kline
Blagajna Sjedinjenih Drzava je takodjer
kupila zlata cd Japana, koje sc, kao i sre-
bro, naazi podzemnim cvrsto utvrdjenim
prostorijama koje su osgurane protiv lopova.
Da ne bese kooperativnog duha Administracije,
Japan Sc bi morao grebstf da plati racune. Mas
ukupan izvoz Japanu periodu 1937-39 'bese
cd s759, ,625 900, dok je mas uvoz il Jap4na bio
cd s483, ,O44.0O0. Tako je Japan imao manjak ba-
lansa cd S276, ,581 900. Blagajna Sjedinjenih Dr.
zava je, svakako, podmirila prekomerno oval
manjak baansa kada ie kupla $6O4,O14.O0O.
zlata srebra cd Japana davajuci mu suvisni
balans cd 1927 433 0Oo o V suvisak
bese wise nego sto je potrebno bllo ola
Japan brise say trgovacN manJak sa ce-
linn sveton. Ovo obajsnjava ne najmanjoj me-
ri zasto su 'patriotske' americke korporacl]e
produzile da snabdevaju Japana sa ratnlm te-
tvom, jer Gene koje je on NINA nudo - bla-
godareci obilnoj pomoti koju je on dob1o Cd
Blagajne sjedinjenih Drzava - bile su neizme-
njeno iskusne.
Amerikansko-J Japanski rat je u "kartama."
Ovo behu neke Cd ocevidnih izostavaka Pred
sednika Roosevetovog "belog papira.' On Je
opravdano napao podmukli napad cd Z. decem-
bra. Ali prakticno govoreci svaki posmatrae
svetskih afera znao je da oruzani sukob zbog
bogatstva ma Istoku jeste neizbezni rezultat ka-
pitalistickog premisa WEEKLY PEOPLE Je
cesto puta otkrivao ekonomske faktore koJl ce
sc neizbezno rezultovati u Amerikansko-Japan
ski sukob. Korporacije koje su poslovale sa ia
panom, kao Administracija, nisu mogle bltl ne
svesne prema ratnom razvoju. Ali takva je Sc
hiena priroda kapitalizma da on dozvolJava
svojim nadarbenicma da grabe profile gde
kad mogu, bez pitanja posledica. Kao sto rub
nasukivaniem naroda plemstva gospode,