RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-19
George Washington drugi
njegOvO doba.
Il. Petrovic, R. B., 1879

Il. Petrovic, r. B., 1879
Ma 20. februara slavi Sc u ovo]
zemlji rodjendan Geo. Washing
tona - prvog ~predsednika Sjedi-
njenih Drzava.
Burzoaska stampa j govornica,
burzoaska skola i crkva, burzoas-
ke ulizice i radnicki fekeri (kao
Green, Lewis, Thomas, BroWdel
i drugi) - svi oni i mnogi drugi
slicni NINA teraju tn p%roslavu ma
kapitalisticku vodenicu, Svi oni
iskoriscavaju Washingtona j dru-
pe revolucionarne oceve u svoJe
ke svrhe.
Ovom prilikom mi cd Socijalis-
tickle Radnicke Partije imamo ne
sto da kazemo O revolucionarnom
dobu i revolucionarnim ocevima
v zemlje. Pored toga da povu-
cemo pouke i dademo svoj komen-
tar.
l. Najznamenitiji period u a
merickoj i~storiji belezi Sc cd 1853.
do 1890. godine. Tai Sc period de-
Ii ma diva stupnja: Prvi stupanJ
cd 1853. do 1776. g. ina svoju
znacajnost, sto su Sc kroz to vre-
me formirale ideje i pripremale
sile "a p~roglasenje nezavisnosti j
ocepljenje americkih kolonija is
pod engleskog rezima. Tai je cilj
postignut 1776. godine. Drugi je
stupanj cd toga doba do 1870. go
dine, kroz koje SUI vreme IL novo-
osnovanih americkih drzava bra
nile svoju nezavisnost i ma koncu
potukle engleske oruzane napade
tako teskom borbom sacuvale
svoju politicku slobodu i usposta-
viii uslove "a ekonomski razvitak.
Godine 1887. usvojena je Konsti-
tucija i 1889. izabran je George
Washington kao prvi ~predsednik
Sled. Drzava.
2. Engleska burzoazija i njena
vladajuea klasa t~ovarila je ma a
mericke kolopiste velike poreze,
prireze i druge namete, tako ,da su
ogromna blaga odnasana u Eng
1esku, sto je kod kolonista izazva-
10 otpor i ideju "a ocepljenje cd
Engleske. Otpor protiv velikih po-
reza i drugih nameta dostizao je
do kipece tacke - svi SUI bill pro-
tiv velikih poreza, - docim ideja
"a ocepljenje sporo je ulazila u
glave kolonista, a organizacija da
te ideje siri bese srazmerno vrlo
mala - cak 1774. g. ona bese sko'
70 nistavna.
Ogromna vecina kolonista toga
vremena i ako sc bunila protiv
Engleske, koja i'm je nametnuls
Taxation without representa-
ton; ipak ia ve6ina nastojase ma
sve nacine da to stanje ublazi raz-
MIN ugovorima i reformama. Ne
sto slicno kao sto danas rade Tho
masovi pseudosocijalisti i Brow
derovi pseudokomunisti.
TEX mala MAMMA, u koju 81
rkljuceni George Washington, Sa'
muel i John Adams, Thomas JEFF
ferson, John Jay i drugi, radise
propagirase "a ocepljenje - "a
revoluciju.
Mnogi izgredi, a narcotic zlo'
stavljanje kolonista nakon ogia'
sene "Boston Tea Party, pokre
nu mase ma prilagodjivanje revo'
lucionarnom programu. Thoma:
Paine u to vreme. uredjivase jed
nd nedeljnu novinu, u kojoj svo'
JON majstorskom rukom pisase
korist revolucije, a koje ideje ko'
lonisti brzo prihvatise. Sjedinja'
vanje tih ideja ozlojedi Engleskr
jos jate, koja posla 5000 vojniks
u Boston da istrebi male eett
George Washingtona. Englesks
vojska, pod vodstvom generals
Howe, naval ma Breed Hill
Bunker Hill u Bostonu, gde gene
raj Howe dobi bitku, ali izgub'
1000 vojnika, dotim kolonisti, ne
imajuEi vile municije niti bajone'
II ra puskama, izgubise bitku
a. 1~X