RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-07

toy porekla cd prave radnicke stvari, Cd plta-
MIA oslobodjenja radnicke klase. II zaVeoehl
radnicj &c sada los wise verovati da Je burzo-
ask svet najbolii svet. Oni &c verovatl Ga SUI
fekeri u postojecim junijama nJlhovl naJoolJl
prijatelji. Zasto da ne kada pseudokonuhlstlc-
ka krpetina koia Sc cirilicom stampa "a Srbe,
S. r., donosi vest da "Sve-slaVenshom hoh-
gresu" II Detroitu Murray i Green pozdraVe
s%alju."! Ecker Murray veruje u "pravednl
profit plutokratiie "a nepravedno lzrablJlva-
ME radnika, a feker Green veruJe da "oraca
kapitalisti imaju pravo da zderu svoJu bra
Gu" radnike, sto wise tim bolje! .
Pitanie slavenskog sovinizma nebi bilo in
taresantno ia niie umotano IL "crvenom' o.
motu IL Moskve ovdasnjih Stallnlsta. ono ne
bi bilo interesantno bez toga, Jer Sc ne Oh III
formalno razlikovalo cd ma kakvog drugog
burzoaskog skupa. Ono ne 81 bez "cr'ehoe
omota bilo nj toliko privlacljivo "a radnlke.
Zbog toga ie nuzno da ga mi raskrlnkavamo
dokazuiemo sa samom njegovom prirodom da
Sc ono nj malo ne ~razlikuje sustastveno Oh cl-
sto burzoaskog skupa, recimo, cd ma koJe ma
rodne odbrane." Hitler je sa slicnim "radlkal-
nim' omotima reformi odveo nemacku zaVe-
denu radnicku klasu onamo gde Sc danas ma
lazi pod gadnim gangs.erizmom, naclzmom.
On lie ~isticao germaniz.m N, kao sto su moskov-
ski detloitski kc~.gresi ~isticali slavenlzam.
Razlika Sc ~sastc,i samo Il Jednom, Hitler Je
tc radio II kc. lst nacistickog imperijalizma, a
Stain nicgovi ovdasnji slugani II korist de
mokratskog" imperijalizna, jer "komunisti'
neGe da slave Prvi Maj ovog puta sa napusca-
MEM ~poslova, nego &c tog dana raditi diva pu-
ia wise da njihovi SLEPT sledbenici, radnici, po-
dare svoga izrabljivaca sa diva puta vecim
"viskom vrednosti"! =
Sreca je Il tome sto nisu u stanju radnike
sasvim predobiti "a 'pozrtvovanje" ovog puta
nj najmuenija sredstva kapitalisticke propa-
gande, kao sto to nj Stalinisti nece moci u.s.
petit. Sreca je Il tome sto su radnici, iako mra-
murni, u stanju da vide kroz tie pukotine bur-
zoaske propaganda, kao i "Sve-slavenizma," j.
ako je pokriven sa "crvenim' velom, da Sc sve
to cini ma menu veliku stetu, i radnici owe
zemlje skoro svi redom osecaju da &c njihova
nagrada ovog krvoprolica biti jos ogromniia
besposlica, jos neopisivija mizerija. Sreca je sto
oni bar to!iko u OWN ranim momentima dola-
zece core mogu da vide. A sve ovo je IL skla-
du sa Marxovim ueenjem, da~ -izmedjua radnH-
Ike klase i kapitaiisticke Klase nenda MECCA "a
jednickog, da su njihovi interest toliko dija-
metralno suprotni da su skroz nepomirljivi.
Min nete moci pomiriti pa ma koliko Sc Sta
lin i Tolstoj i ovdasnji pseudokomunisti liz
petnih lila trudili da to ~postignu nj sa "crve-
nim' sovinizmom.
Socijalisticka nauka nije nesto sto Sc moze
ma sve strane r~astezati. Ona Sc nikada ne mo-
re preneti ma tudje zemljiste koje sama ona
negira, jer Sc ona s~astoji cd nepobitnih cinje-
MICA. Gin jedan covek, pa dale 80 godina ne
p~rekidno studirao drzao Sc te nauke, napus-
t; jednu cinjenicu, on prostate biti revolucio-
mar. Drugim recima, ma koliko Sc Stain i 10,
trudili da obviju sovinizam sa "socijalistic-
kim velom, on estate zovinizam kao sto pre-
bese a Socijalisticka nauka takodjer estate
jedna te ista. Sa osobama koje Sc trude da
takva %izvrtanja cine, da zbrkavaju radnike po-
mocu m~esanja Socijalisticke nauke sa njenim
nepomirljivim neprijateljem burzoaskim Sow
hi-AioAh' " Je SASHA uTugl siuCdJ, one Sc me
njaJu. Oni postaju izvrtaci i%stine, iako Sc isti-
ma ne moze izvrnuti. Drugim recima, oni pri-
kazuju laz kao istinu, da je burzoaska demo-
k~ratija" kao burzoaski sovinizam, dobra stvar
"a radnike.
Socijalisticka nauka Marxa, Engelsa, Le-
nina, usuprot svog tog silnog pokusaja da Sc
lzvrti, koji process traje skoro cd same smrti
Lenina, proglasuje sve te skupove neprijatelj-
skim ona poziva radnike da Sc ne dadu Ia
vesti nego da okrenu svoja ledja swim tim u