RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-19

| prilika j pltanja lll-lll, all ma kra-
ju ipak pobedise i Britance potu-
kose. Ovp bese nesto slicno onom
u Rusiji, kada su posle Novem-
barske Revolucije razni Denikini,
Kolcaci, Kornilovi i drugi napa-
dali da uguse tekovine ruske pro-
leterske revolucije, gde SUI ma kra-
ju bill napadaci do nogu potuceni
i istrebljeni.
3. U skorije vreme dolazili su
prigovori (narocito cd pseudoko-
munista) da americki revolucio-
narni ocevi nisu bill revoluonarci,
jer da su oni posedovali svojinu
i da su i'm teznje bile "a gomila-
MEM jos vece svojine. To je tao
no da SUI oni posedovali svojinu,
ali je i to istina da SUI tada svi
stanovnici ovih kolonija posedo-
vail svojinu. Tada jos ne bese
proletarijata kao klase, pa otuda
tada Sc nije mogla propagirati j.
deja "a, recimo, "diktaturu prole-
tarijata". Tada skoro svi posedo-
vase svojinu, otuda logicno i re-
volucionarno bese da Sc britans-
kom %pljackanju i otimanju plodo-
va njihovoga rada stane ma put.
| To bese burzoaska revolucija, ko-
ia bese ma dnevnom redu u lancu
drustvenog progresa. Tako nas u
ci Karlo Marks svojim materija-
listickim tumacenjem istorije.
Imajmo jos i to ma umu da je
revolucionarnim ocevima owe zem-
lie, i ako imadose izgleda "a ost-
varenje svojih revolucionarnih i
deja, takodjer pretila opasnost -
i stvarno bivala wise puta = da
izgube sve, cine bi, pored svoji-
ne, bill ugrozeni sami njihovi Ii
voti. Oni koji imaju u vidu samo
COLO gomilanje bogatstva, ne Cd
lu6uju Sc ma takve predvodne ak
CHE = takve akcije poduzimaju
samo revolucionarci.
- Thomas Jefferson? "a nkega- sc
kaze fdaP je otac Proglasa N'eza--
! visnosti, mnogo je bio naklonjen
filozofiji jain Locke. John Locke
Q632-17O4) bio je filozof i mate
| rijalist svoga vremena, koji je
pored ostalog, kazao da je revo-
lucija "prirodno pravo coveka.'
jefferson je (kao da bi odao po-
cast Lockout, primenio tai mate
rijalizam i tn filozofiju u Dekla-
raciji Nezavisnosti. Tia Deklaraci-
ia iii Proglas dale pravo ma po-
novnu revoluciju, kada to americ-
XII narod nadje "a shodno iii nuz-
no.
James Madison, cetvrti pred
sednik Sjedinjenih Drzava, vet
je tada predvideo koncentraciju
kapitala i kuda &c to da odvede
On je kazao: "Mi smo danas stvar
no slobodni, ali &c doci dan, kada
&c nasa republika biti jedna ne
mogucnost. Ona &c biti nemoguc'
most zbog toga, sto &c Sc bogatstvo
grupisati u nekoliko ruku. Repu.
blika Sc ne moze odrzati ma ba'
jonetima, j kada tai dan dodje
kada Sc narodno bogatstvo buds
nalazilo u rukama nekolicine, ia
da Sc moramo osloniti ma najbo'
lie umove u zemlji radi promens
zemaljskih zakona u skladu 50
promenjenim prilikama."
Ovakvu izjavu nije mogao uci
niti prosti posednik svojine i ko'
me je samo teznja "a gomilanj'
jos vece svojine. Ovakvu izjavl
izrazuje samo ostroumni stude
nat istorijskih, politickih i EXC
nomskih prilika - revoluciona
rae. Madison bese revolicionarac
Uzgred receno, on je j autor anne
ricke Konstitucije, otuda je poz
nat kao Father of Constitution
- otac Ustava.
Ovako Sc moze kazati "a Samue'
! Adamsa zvanog "oca revolucije"
Ovako Sc mole kazati "a George
Washingtona kao vojskovodje /
ratno i putovodje u mirno doba
Ovako Sc pohvalno mole kazati
"a w estate tadanje revolucio-
narce.