RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-22
BROJ 43. - NO. 43.

zbog toga sto je pored svog liberalnog preten-
drama, predstavljao vladajueu klasu i zbog
toga sto je bio odlucan da unapredi njene pri-
vilegije pa mex pakao proguta Geo svet, lzgleda
nam to je ustanovljeno bez ikakve dvojbe. On
nije mogao udovoljiti minimum zahteva Indi-
je jer oni koje je on predstavljao to nisu hteli-
Vesti koje dolaze il Indie stalno ponav-
ljaju cinjenicu da skoro saw narod Indie jeste
ujedinjen potpunom nepoverenju prema Bri-
tanskim posleratnim obecanjma. Herbert
Matthews citira tipican izraz nepoverenje
njujorskom Timesu %. septembra. Mr.. Mat
thews pise u svojem izvestaju da je P. N. Sa-
pru, sin cuvenog liberalca Indie, usporedio
volju Britanje da pregovara sa George Wa
shingtonom, Arthur Griffitom IL Irske sa Jan
Cristian Smuts il JUNE Afrike, sa njenim od-
bijanjem da pregovara ant-osovinskom, an
ti-japanskom Kongresnom partition. "A to je
zbog razoga," rece on Brtaniji, "sto tt nisl
pripravna da napustis moe, nj sada niti ikada-"
pred legislativnom skupstinom izjavio
e M. N. JOSH, "radnicki vodja," da &c Sc Bri-
tanci povuci, ako budu porazeni' "u 1ranu, Ira
Indije.' cali" on pita, "gde ee Sc moj zemlja-
ci povuei?"
Parlamentarci pozdravljaju ubijanje sa ma
sinslim puskama.
Postojeci program nasilrog tlaeenja polka
zuje da Britanci planiraju da sa masinskim pus-
kama ubijaju narod Indie ako oni ne mogu da
Sc odrze protiv strane japanske navale skup
ljajucih sila pobune Indiji. Ma l. oktobra je
Leopold S. Amery, sekretar Drzave "a Indju,
priznao pred Britanskim Parlamentom ida su
[Britanci u Indijil nasli "a shodno da upotre-
be miltarne avijone sa kojima da obustave sa-
botazu masa onim predeima gde vojska nije
mogla da stigne zbog prosirenog ostecenja sa-
obracajnih sredstava, kao i zbog neobicne po-
plave." Ujedinjena Presa javlja da su ovo priz-
mamie pozdravii clanovi Parlamenta: Nina
nije blo stale sto masinska puska nataknuta
ma militarnom avijonu bira koja je osoba
nevina koja je 'kriva." Ia canove Parlamn-
ia bese dovoljno to sto Sc silno upotrebl javaju
odavno easni, oprobani metodi erijalistic-
kog tlacenja.
Winston Churchill nije nikada dao razoga
britanske Wade. Njegova skorasnja izjava bese
blagi odjek njegovih ranijih izjava sa kojima
eje on izrazio odluku 'da Sc Britannia -drzi Indi
je po svaku cenu. On rece $780,: "Ranje iii
kasnije mi cemo morati smrvti Gandhi-a In
diJski Kongres i sve ono "a sto oni stole" A,
odnoseci Sc ma obeeanja Brtanije koja ona ucini
"a vreme Prvog Svetskog Rata, on rece 1881:
ko niip dSto VII icto
monijanom smslu [!l u kakvom su predstav-
nici Indie prisustvovali konferencijama "a
vreme rata, da &c Sc principi politka [status
dominica "a Indiju sprovesti u deo ma ko-
je vreme koje mozemo mi predvideti"
India je jos "istocno Cd Sueza" kojoj a.
riji sveta je Churchill jasno odbio dati sum-
njive blagoslove Atlantskog Chartera Ona le-
Ii generalnoj ariji gde je nazad II godina.
rasteca imperijafstieka sila provalila kines-
ku provinciju Mancuriju i tamo je uspostavila
marlonettsku drzavu. kada Sc to desilo Britain
ski Drzavni Sekretar Indiju (Amery) razi-
sac Sc sa preporukom da Britannia protestuje
protiv tog japanskog razbojnistva, reee:
ia priznajem da ia ne vidim nj jednog
razloga zasto da mi, iii sa akcijama iii re-
eiiLd III Sa SlmPatlJom, lndlvldualno, ill
lnternacionalno, ustajemo zbog owe stva-
ri protiv Japana.
Koji je to medju mama koji &c bacati
prvi kamen rec Japanu da on nije tre-
bao postupiti sa ciljem vidu da uspos-
tavi mir red { j Mancuriji da je bra
nj protiv neprekidne agresije snazne ma
cionalizacije Kline. [!!!]
Nasa celia politika Indiji, nasa celia
politika Egiptu, bice "a osudu ako osu-
dino Japana.
(Nastavak ma 4. strani)