RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-16
Pise: w. S.

PlSe: w. 5.
| Ma A. i S. julia srpki deo americ-
kin pseudokomunista odrzao je
svoj Vidovdanski Kongres Det
roitu.
| Pre- no sto predjem ma glavnu
stvar imam da iznesem ovo: Kada
sam dosao do vrata kongresne
dvorane prvi vratar, buduci da
me poznaje, zapit me, "Hoces Ii
unutra? ia mu odgovorim sa
"Da." "Onda," rece mi on, "idi ma
levo kod prvbg stola da Sc regis
triras." ia ga zapitam, "cega radi
registriranje?" On odgoviri, "Da
tako znamo koliko je gostiju pri
sustvovalo." Malo posle udjem u
nutra te zapitam unutrasnjeg vra-
tara, sa kojim Sc takodjer pozna-
| jem, "Zasto ova registracija?" Ma
to mi on odgovori, "Delegati Sc
registriraju "a onim stolom pla-
te dollar, a gosti "a ovim i plate
Ipedeset cent?"
! A sada ma glavnu stvar. Osim
sto su ma kongresu bill skoro sa
mo radnici nista drugo nije bilo
radni6ko - sve burzoasko. Kazem
"skoro samo radnici," jer su bill
| prisutni neki drzavni predstav-
nici diva mantijasa, srpski prota
| Krajnovic i ruski mitropolit We
nijamin, medju NINA bese fe-
ker Leo Krzycki, predsednik Kon-
gresa Americkih Slovena. A rekoh
"sve burzoasko," jer nijedna rec
| ne pade il usta svih predstavnika
tog kongresa koja bese marksis-
| ticka!
i Kada sam usao dvoranu "a
tekao sam Krzycki-og da govori
o cistom patriotizmu izbacio ie
nekoliko fraza sa kojima je pod
strekivao burzoaski sovinizam. On
je spomenuo kako je "a vreme bor-
be "a oslobodjenje crnackog rop
stva jedan bogat covek dao "a tn
svrhu svo svoje imanje. / govor-
| mix capita, 'Znate Ii ko je tai CO.
vek bio?" ma to saw napet sa So
: vinizmom odgovori, "Ni Francuz
I ini Spanjolac nj Italijanac niti' Ne:
mac, nego bas bese Slaven, Po-
ljak" A cuculjajkani da razbiju
dlanope cd rukopljeskanja! Ma to
havlisanje mi mozemo primetiti
sledece: Ako je tai bogat Poljak
dao svo svoje imanje "a oslobo-
djenje crnaca Cd licnog ropstva,
to beSe tada u interesu druStvenog
progresa. A koliko je sam govor-
nix, Krzycki. dao, iii koliko su
njegove slavenske kolege dali "a
oslobodjenje radnicke klase ispod
najamnog ropstva sto je Sada u
skladu sa opstim drustvenim ma
predkom jos znacajnije cd oslo
bodjenja licnog ropstya, jer Sc sa
oslobodjenjem radnicke klase ce-
10 covecanstvo oslobodjava op-
Ste cd morije klasne vladavine
Ne samo da tai gospodin nista ne
dale "a stvar oslobodjenja radnic-
ke klase, nego on vuce masne pla-
te da sto wise zaglupljuie radnike
u nadi da Sc nikada ne prosvete
"a obaranje kapitalizma, nego da
veclto ostanu robovi vladajuce
klase.
Posto je tai dan bio 4. juli, isti
govornik, Krzycki, hvalio je sa re-
eitoscu Proglas Nezavisnosti Us.
tav owe zemlje, ali u krivom smi-
slu, kao sto Sc to moglo cd NIGGA
oeekivati. Namerno je izbegao re-
ci da Sc u Proglasu Nezavisnosti
izricito govori kada dane ustano-
We postanu razorne "a vecinu sta
novnistva da je njihova duznost
da in razore zamene sa usposta-
vom onakvog drustvenog uredje.
MIA koje &c sluziti najboljim inte-
resima vecine stanovnistva. On tc
nije spomenuo jer bi ga to odve
10 gde on ne bi hteo, jer su da-
mas kapitalisticke ustanove posta-
lie po vecini stanovnistva razorne
a ia vecina je radnicka klasa, ci-
ia je duznost da radi ma tome da
Sc u skladu sa Ustavom zemlje