RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-10

ka zivota jugoslAvenskog FraunlHa % aHiauil
snu dana starome kraju sye do rantlh mu
godina America. siusajuei druga Tomica
slusaoc Sc je oseeao ko da ga je neko uzeo "a
ruku pa da mu prstom ukazuje ma zivot jugo-
slavenskog najamnog roba. To bese govor ci-
ia podloga osnov bi bazirana ma Marksistic-
kom razumevanju proleterskog zivota.
Zatim je pozvan drug Nikola Stanic, ured-
mix RADNIcKE BORBE. Premda govor druga
Stanica bese kraci, ipak Sc je susaoc - bo-
gatio sa informacijom poteskocama sa KOHL
ma RADNIcKA BORBA bi neprestano souca-
vana ranijih godina.
Sekretar Federacije, drug Petar Slepcevic,
bio je treci govornik Opet je slusaoc imao prl-
liku da Sc upozna sa jednim delom istoriJe ma
Sc Federacje narcotic sa poteskocama koJe su
Sc pojavljivale organzaciji.
Kada je predsednik skupstine, drug Ste
fanovic preporucio cetvrtog govornka, prVl
svojoj preporuci podvuce razliku izmedJu
burzoaskog i proleterskog ucenja. Drug Ste
fanovic preporuci cetvrtog govornlka, druga l..
Petrovca, kao produkat proleterskog ucenJa'
koje glasi, rece drug Stefanovic: "Ucl sc pa
odmah uci druge." IL samog pocetka govora
druga Petrovica moglo Sc je opazltl Ola goVof-
nix oseca potpunu kontrou mad svoJom temom.
Ne samo da je govornikovo priznato Marksls-
ticko poznavanie bilo Il svojoj snazi, vec samo
biee g or n V bese Il temi. TO
bese kombnacija dubokog poznavanJa Mark
sizma-De Leonizma terano motornom snagom
zdravog snaznog, potpuno predanog proleters-
kog srca. Tesko je zamislti da je jedan prl-
sutni mogao izbegnuti da nije doblo odgo-
vor ma pitanja: "Zasto nismo SoclJallzmu
kad vec davno postoje materijalni uslovi "a
Sociializam?" "Zasto nam preti prosirenje fa-
sizma?" "Koie kriv da Sc tekovine Proleterske
Revolucije Rusji 091O unistavaju da Cr-
yena Armija (pored sve svoje hrabrostD gl-
re?" Premda je govornik imao mamie vreme-
ra ma raspolozenju nego sto mu bese potrep-
no on zavrsi svoj govor ocevidnom nadom
radnieku klasu njen zdrav proleterski nagon
koii ie terra sve blze i blize potpunom razo-
caraniu sa postojecim drustvom. A potpuno
razocaranje sa kapitalizmom poradja zelju "a
novo drustveno uredjenje. To &c biti mas cas-
Spremajmo Sc da ga doeekamo i iskorstimo.
Kolekcija "a RADNIcKU BORBU. Pored
sveg ostalog rada, nasi clanovi i simpaticar
su jedini izvor sredstava sa kojima mas pokret
podmiruje troskove svogsa rada E1 L. dana dan
potrebe revoucionarnog .pokretan,, rastu. Sve
veci rad zahteva sve wise troskova. Imajuci IL
vidu troskove oko izdavanja RADNICKE BOR-
BE nas clanov simpatieari prilozise $685.
90. To su tesko zaradjeni cent? Ali su DAM sa
osmehom ma lieu posto svaki koj daje znade
da &c poslednii cent biti posveeen propagira-
nju deje da:
KAPITALIZAM Sc MORA RAZORITI!
Koncerat: Geo dan bese pun aktivnostl
Okolo $50 u vece sakupi sc nekollko stotina
nasih clanova simpaticara da Sc odmore da
uzivaiu Konvencijski Koncerat. Tesko da je /
iedna nasa konvenciska afera II svih S5 godl-
ma imala bogatiji program. Tu bese prvoklasna
orkestra Emery Greenog. Program pocinJe sa
Internacionalom Drugarca Elsie Wick is kle-
yelanda peva uz pratnu orkestre. Zatlm Par
tijski delegat, drug Eric Hass, urednik WEEK
LY PEOPLE-a, drz kratki pozdravni govor.
Zatim Sc redjaju pesme, plesovi, produkclJa.
Gull smo mozvucne glasove drugarice Elsie
Wick, Anna Ruzic Gorica Stanojev. Tu bese
i mas Daniel Grbac sa svojom Harmonlkom.
Miss Grecni sa raznovrsnim plesovima drug
n. Ruzic sa svojom produkcjom | tako dodJe
krai drugom danu 81. Konvencije.
Ponedeljak 7. septembra.
Rano jutro otvara Sc trece zakljucno
zasedanje konvencije. Razni odbori podnasaJu
svoje izvestaje i preporuke Svi redom prepo-
rucuiu sve vecu aktivnost ma swim poljma ma
Seq rada. Preporuke sc usvajaju. Biraju Sc /
cinovnici Federacije "a narednu godinu. Drug