RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-21
SOCLJALIZAM ILL TEHNO-
KRATIJA.

"SoclJallsti hoce industrlJalnu vladu? La
i mi, Tehnokrati tezimo "a istu tvar"
To je rekao instructor tehnokratske sko-
lie u Vancouver, Washingtonu, nacionalnom or
ganizatoru Socijalisticke Radnicke Partije ma
Fad par godina. TEX nakon sto je nacionalni
organizator odrzao predavanje IL kojem je IL
lozio %partijski program zamenjivanja kapita-
listicke ~politiGke drzave, zasnovane ma terito-
riji, sa formom industrijalne vladavine, zasno-
, vane ma industrijalnim sastavima, tehnokrat-
ski utitelj rece:
81 mi takodjer hocemo industrijalnu Via
du."
On je bio besumnje ozbiljan. On je zalsta
verovao da je cilj Socijalisticke Radnicke Par
tije isto sto je cilj Tehnokratije, Inc. Ma ne
srecu, tn SUI stotine radnika koji, zbog toga
sto su uplivisani cd strane 18TH slicnosti, pro-
masuju da vide fundamentally razliku izmedju
te dive organizaciie. Oni vide da Socijalisticka
Radnicka Partiia prezire reforme mere kr-
parenja. To isto cine i Tehnokrati. Oni prime
cuju kako S. L. P. naglasuje preku potrebu
fundamentalnu promene proizvodnje "a proda-
ju sa proizvodnjom "a upotrebu. Sa svojim ma
cinom ~izrazaja to isto zagovaraju / Tehnokra-
ii. A Socialist kao Tehnokrati ukazuju ma
ogromne potencijalnosti "a %izobiljan zivot ko-
jc su u%rodjene IL modernoj tehnologiji. Ovo sn
primetljive ~slicnosti nije Sc cuditi tome da
su radnici liz Nth povukli pogresne Zakljucke.
Da Sc zakljuci da SUI ciljevi Socijalizma i
Tehnokratije jednaki to je pogresno, opasno,
sudbonosno pogresno. Ma p@ovrsini postoje
| ~slicnost ali fundamentalno c~iljevi i metodi tin
dveju organizacija diiamentralno Sc razlikuju.
ODE vode ka kolektivizmu, ali jedna vodi ko-
lektivizmu sa kojim bi vladala neodgovorna
hierarhija, dok druga vodi ka demokratskom
kolektivizmu pod kojim bi sva odgovornost le-
zala u ~clanstvu korisnih proizvodjaca.
SocijalistiGki cilj: Demokratija 20. Stoleca.
Tehnokratiju je osnovala jedna grupa sa-
mo-nazyanih inzinera tehnicara 1892. Skoro
trideset godina r~anije, Daniel De Leon, cd So
cijalisticke Radnicke Partije, jasno glasno
je definisao cilj Socijalizma, Industrij alnu Re-
publiku Rada pod kojom &c Sc c~entralni uprav-
nj autoritet iii administracija birati demo-
kratski IL Industrial. Industrijalne Junije &c
zameniti drzavne i kongresne okruge i ~sastav-
ne idelove, i industrijalno glasanje zamenice
~politicko glasanje.
Administrative Industrijalne Junije, kao
sto je zagovara Socijalistieka Radnicka Parti-
ja, jeste bitna i prakticna demokratija. Ona
garantira da &c sposobni i kvalifikovani LID
=, di zene rukovoditi sa upravnim i admins
trativnim polozajima jer, pod sistemom indus
trijalnog g~lasanja, oni bi bill izabrani Cd stra-
ne radnika koji razumeju ~probleme i zadatak
pri ruci. Sta wise, pod Socijalistickom Indus
t~rijalnom Republican oni koji Sc izaberu zbog
toga so nece ~postojati sila koja &c deliti pos
love i staresinstva, baza "a pojavu birokrati.
je, nece moci uzurpirati svoju vlast. Admins
~tratori koji su okrivljeni zbog neta6nosti. mes
posobnosti iii zlouprave bice opozvani sd po-
lozaja sa istom lakocom sa kojom SUI ma polo
zajima postavljeni. Tako &c puma moe biti u
rukama clanstva, dok &c, u isto vreme, drustvo
iskoriseavati sto bolje moe sve dobrote koje
p%roisticu IL podele rada kooperacije pod GEN.
tralnom upravom. Socijalisticki Industrijalni
Junionizam jeste Dvadesetog Stoleca Demo-
kratija.
Tehnokratija prezire demokratske principe.
A sada, kako stoji stvar sa Tehnokrati-
JON? Tehnokrati grde demokratiju. Bas kao
sto su nacisti krivili demokratiju zbog hronic-
ne ekonomske krize Nemacke, tako i Tehno-
kraft u America okrivljuju demokratiju "a
regulate kapitalistickog z1og vladanja zlog
upravlJanja. ".... ako je demokratija tako
uspesna," oni vele prezirno, "kako ona moe