Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-01-16
PROC NAM BYLA VALKA
VNUCENA.
President Roosevelt uve-
rejnuje doklady O japon-
ske trade a nemecko- ital-
ske konnivenci.

KladaJlclm prehledu udalOStl
kter6 ma konce %vnutily Spoje-
nym StatGm waikiki. VIM presi.
dent Roosevelt den Is. prosin-
&c japonskou zradu a nemec-
kOu konnivenci z podryvani a.
merickeho 1sili O zachovani
m1ru.
Jeho p~oselstvi kongresu, two
flc1 prvn1 americkou Bflou kni-
hu, otevrelo verejnosti vzhled
do celeho prGbehu americko--
japOnskych vztahu a do postup
neho provaden1 spolecnych
plant n6mecko-japonsko- ital-
skych ma vydobytf celeho sv6ta.
President, shrnuv We SVEN
pOselstvf rozvlekla diplomatic
ka vyjednavanf mezi teuto ze-
mi a Japonskem, prohlasil, re
tam jsou ty zaznamy, ktere bu-
dOu pT1Stf generace c1sti S 1di-
VEN, sc zarmutkem, S hrGzou a
S Odporem.
"Jsme nynf We valce, pravil
president Roosevelt. "Boju-
jeme v sebeObrane. Bojujeme
ma obranu sve narodn1 existen-
CT, sveho prava ma bezpec-
most, sveho prava teSiti sc do
brodinf mfru. Bojujeme ma OBJ
ranu zasad prava, poTadku a
SDraVedlnOSti DrOti heZnT1klad
ne zuTiv6mu 1sili O znicenl
t6chto zasad a O uvalenf rezi-
mu krute nadvlady nespoutane
a despoticke moci ma lidstvo.
President pravil, re jine re
me tez vyhlasily Japonsku val
ku. Jsou to Australia, Kama
da, Gina, Costarica, Kuha, re-
publika Dominicka, Guatema-
la, Haiti. Honduras, Holland
sko, Nicaragua, Novy leland,
Panama, Salvador, JIM Afri-
ka, Britska rise a Polsko. Dali
81 zeme, ma nasf vlastni polo
kOuli, pravil president, projevi-
ly odhodlane svou solidaritu Sc
Spojenymi Staty.
"Tyto a .jine mfrumilovne
zem6 budou bojovati prave tax
jake my, "a prve prot, ably uci-
nily pTftrz vybojnemu pro-
gramu japonskemu, a "a druhe
pravo, ably zarucily pravo ma
rOdG a vdbec lidstva ma zivot v
mfru a "a podmfnek bezpecno-
sti a spravedlnosti, pravil pre-
sident.
Lid teto zeme je 1plne sled
nOcen We SVEN odhodlanf zasve
It'll svou narodn1 siul a sve zdro
je lidske silly 1kolu uciniti pTf-
trz jednou provzdy morove ma
kaze vybojnosti a nasilf, a pTi-
mono b%ezpecnost Spojenych
Stat1."
V 1vodu Ike svemu poselstv1
president strucne nastinil deli
ny americkych styk1 S Japon-
skem cd roku 1916, kdy komo-
dor Perry svou navstevou ia
ponsko poprve obeznamil sc
zapadnf civilisacf; cd tGchto
dnG preset president rychle k
1oku 1881.
"Spad udalost1, kter6 vedly
primo k prftomne krisi, zapo-
cal pred desfti lety," pravil
president. "Prave tehdy, roku
1881, pFijalo Japonsko pTf-
tomnou politiku vyboje v Cine
We velkem merftku. Zapocalo
to invasf Mandzuska, ktere by
10 cast1 C1ny. Rada a shromaz-
d6nf Svazu narodd Sc okamzi-
te pokusilo, a mnohames1cn1m
p~fetrzitym 1silfm nadale po-
kouselo, pFimeti Japonsko, ably
cd svych zam6rG upustilo. Spo-
jene Staty toto 1sil1 podporova-
ly."
Ale vsechny pacifick6 poku-
sy neodvratily Japonsko cd je-
no dmyslu, a "tato barbarska
aggresse stala Sc prlkladem a
vzorem %postupu, kterym Sc Dr.
zy braly Italie a Nemecko v A
frice i v Europe, prohlasil pre-
sident.
President ko%nstatoval, re ro-
ku 1886 pridalo sc Japonsko
otevTene ma stranu Nemecka
pTipojenim Sc k paktu proti ko
muniSticke internacionale.
"Tento pakt, jak vsichni Vi
me-" pravil president, "byl po-
die jmena nam1Ten proti SOVIET
sk6 uni; jeho pravym dcelem
bylo vsak u%tvoriti lfgu fasismu
prot svobodnemu svetu, zvla-
ste prot Velke Britanii, Fran
Gil a Spojenym stat1m.
Pc tonic spojen1 Nemecka,
Italie a Japonsko bylo, poole
SLOW presidenta. jeviste pTipra-
~-0-o ooIn 1--