Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-02-27

AANN
zavrazdenf Hitlera a zahranic-
nlho ministra Ribbentropa byl
nalezen mezi osobn1mi doku-
menty Edouarda Daladiera, by
Vallejo francouszkeho premie-
ra.
Holandsky ministr Van Klef-
fens byl hlavnf osobou v tonic
spiknut1 a tiskova kancelar CT
tuje "kompetentnf prameny."
Daladier je jedn1m z obza-
lovanych francouzskych statni
XII a politikG, kteff ocekavajf
soud Riomu ma zalobu, re
jsou "zodpovedni "a porazku
Francie". Uverejnenf nemec-
keno "dokumentu" v teto dob6
znamena, re Nemci Sc snazi, a.
by soudu v Riomu byla dana
velka publicita.
We zprave nemecke tiskove
kancelare pripomina Sc w
buch bomby v Mnichovskem pi
vovare v listopadu r.. 1899 KRAFT
&c pc odchodu Hitlera. Haag
pry byl strediskem pikln angli-
cke vyzvedne sluzby.
= Kubansky president Ba-
tista podepsal zakon, jfmz Sc
urcujf ceny "a alkohol, jehoz
chuds1 tf1dy obyvatelstva pou-
zfvaj1 vetsinou "a palivo. Cena
Dude 13 cent? Ia litr, coz jest
i malo vice NEIL kvart. Okam-
zity nedostatek a vysoke ceny
alkoholu v posledn1ch nekolika
tydnech vyvolaly vlnu protestG
pc celem ostrove.
= Neverte re: Dostanete
boleni bricha, snlte-li nezrala
jablka. Nezrale ovoce je pra-
videlne tvrde a malo chutne;
proto Sc obycejne malo zvyka,
a to - ne nezralost - prave
zp1sobuje bolenf bricha. Jed
nou jsem byl volan k hochovi,
jenz Sc sv1jel v krecfch. Jeho
rodice tvrdili, re sn6dl nezrala
jablka. Vyvolal jsem u d1tete
davenf, a ukazalo Sc, re Size
jedi jablka, ale re byla 1plne
zrala. Nestestl Sc stale tim, re
hoch jedi jablka prflis rychle,
coz bylo videt ma velkych ku-
sech, ktere polykal. Nezrala
jablka samotna nezpGsobujf
zadne bolesti brise. Jime-li je
pomalu a d1kladne je zvyka-
me, necin1 zdravy zaludek roz-
d1lu mezi tim, jsou-li zrala ne
DO nezrala.
DR.. August A. Thomen
Clevelandu.
- Malomocenstvi, lepra,
strasna meta stredoveku =
popisuje Sc v 5. elsie listu eve
smlr' - nalezi dnes uz We sire
dni Europe 1plne historic. Ale
pocina ustupovati j tropech,
dfky modernlmu leceni chaul-
moogrovymi peparaty e. Ia
ractogenos Kurzii), Vymizeni
lepry z Evropy byva vyklada-
no jake vysedek prfsn6 isolace
nemocnych v lepresorilch a ja-
ko 1spech novodobe hygieny.
Posledni dobou vsak upozorni-
Ii badatele Gehr a Oberdorfer,
re urcity vztah k vyskytu i "a
niku malomocenstvf ma kou-
kol. Jeho semena obsahujf to-
tiz mnoho saponin1, ktere cinf
cloveka velmi vnimav6ho pro
tuto chorobu, pravdepodobne
tim, re koukol byl v dr1vejslch
odbach velmi rozsirenym pie
velem, jehoz semena byla Sc
m1lana S obil1m, takze mouka
obsahovala spoustu saponinu
(Githaginu). Stale zlepsovane
hospodarstvi vsak koukol slime
omezilo a pouzivanl cistic1ch
stroll zavlnilo, re koukolova
semena dostavaj1 Sc dnes do
mouky jen zcela mizivem
mnozstvl. Eminent badatele
Gehr a Oberdorfer od1vodnu-
il sv1j MAJOR zkusenostf, re v
Indii a Siamu bylo malomocen-
stvi shledano nepatrne tam,
kde potrava obsahuje malo sa-
ponin1, kdezto tam, kde lidska
potrava je bohata ma saponiny,
|je lepra velmi casta a tezka.
Take ma Novem Zelande, po-
kud Sc potrava obyvatelstva
sklada hlavne z taro (Coloca-
STA esculenta), obsahujfcf mno-
no saponinu, byla lepra znac-
ne rozsirena. Kdyz vsak Hill
zy kolakasiove byly za~tlaceny
brambory, saponinu prostymi,
lepra zmizela.
- Milostiva Sc pohadala sc
sluzkou:
ia nepotfebuji celou hodi-