RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-30

ze igrati ulogu posrednika cirkulacije million
espapa.
Pa koliko je pojacao Marx sa "Kapitalom"
onu izreku da je rad otac bogatstva a priroda
mater, sa pronalaskom "viska vrednosti'
prometnoj vrednosti danog espapa eije ''Drus-
tveno-potrebno radno vreme jeste ono radno
vreme koje iziskuje da Sc uz postojece normal
ne uslove proizvodnje uz prosecni stupanJ
umesnosti intenzivnosti rada, izradi koja BIZ
la upotrebna vrednost." Marx je pronasao da
ne "rad" nego radnu snagu radnik prodaje
kapitalistu; da radna snaga samo ona moze
dodati dodaje move vrednosti sirovom mate
rijalu u proizvodnji i, sledstveno, ona je tvo-
rae svog drustvenog bogatstva. Ispitujuci od-
nos najamnice (relativne) sa proizvedenom
vrednosti, Marx je pronasao da ona predstav-
liza vrlo manji deo proizvedene vrednest da
veei deo - "visak vrednosti," prsvaja kapta-
lista kao parazta koji nj j n jotu svo-
Jim naporom nije dodao proizvedenim vrednos-
TINA. sretan &c dan bti "a civilizaciju ops
ii ljudski napredak mir "a kojim tezi napa-
ceno covecanstvo kada radnicka klasa owe
svih kapitalistickih zemalja saznade da ona
bez icije pomoci stvara sve drustvene vrednos
ii da "a to uvek dobiva sve MANU- relativnu
najamnicu, a kapitalista, koji nista korisnog
ne radi, prisvaja sve veci "visak vrednosti."
Jer &c tada radnici uradit ono sto Marxov ge-
nijalni pronalazak diktuje da oni urade - da,
nakon sto Sc polticki i ekonomski konsoidu-
ju, obore lopovski kapitalisticki sistem. Jeste,
Marx je dokazao zaista da je to rad radnicke
IL %c{,
svo bogatstvo treba da pripada radniekoj klasi.
Nije eudo onda da su burzoaski pisci
'kriticari" vrlo nerrijateljski docekali rodje-
ME "Kapitala," jer on je proglasio smrt njiho-
vonn izrabljivackom sisternu. Ne samo da su
oni 'Kapitalu" nagonski> videli evandjele do
lazeceg grobara kapitalizma - revoluconar-
nog proletarijata jedne strane, nego on su
bill ignoramusi nsu mogli da njegov dijalek-
tick metod ispitivanja razumeju druge stra-
ne. U svom predgovoru drugom izdanju Kapi-
tala Marx veil:
"Tako mi pariska "Revue Positiviste"
jedne strane prebacuje da ekonomiju ju tretiram
metafizicki a druge strane - pogodite! -
da sam Sc ogranieio samo ma kritieko rascla-
njivanje postojeceg, u mesto da pisem re-
cepte (valjda kontisticke?) prcvarnicu bu-
ducnosti" sta mislite? Marx, otac materijahs-
tickog shvatanja istorije, koj je ma noge- US
postavio Hegeqyp ,aijalektiku.. nakon- Stoe uaue
je odao zasluzno priznanje, kao sto to uvek ci-
nj genie geniju, tai Marx, veil zbrkana burzo-
aska francuska novina, je metafizicki tretirao
ekonomiju onda, toj burzoaskoj novini sc
jamacno nije dopalo Marxovo kriticko rascla-
njivanje zbog toga sto je ono otkrilo vrlo o.
pasne tajne njenog kapitalizma!
nemackim burzoaskim "kriticarima
Marx II istom predgovoru veil:
"Uceni neueeni branitelji nemacke bur-
zoazije pokusase isprva da 'Kapital pokriju
grobnim tutanjem, kao sto i'm je to polazilo
"a rukom mojim ranijim spisma. Ali" mas
tavlja Marx, "cim ia taktika wise nije odgova-
rala prilikama vremena, pocese pod izgovo-
rom da kritikuju knjigu pisati upustva "a u
mirenje burzoaske svesti, ali nadjose radnic-
koj stamp - vidite napr. clanke Josefa Dietz-
gena u Volksstaat - nadmocnije protivnke
kojima do danas ostadose duzni odgovora."
Izgleda da je ameri6ka burzoazija sama
nezavisno naisla ma ist metod cutanja protiv
ameflcKOg MarKSlZma III ga Je pOZdJIIllid ou
'1ucenih neucenih branitelja nemacke burzo-
aziie." Bilo kako mu g o, tako Pr v
pola veka cute pravovaljanom ameriekom
radniekom pokretu, ako Sc po nekoji cd njih
usudi da javno protiv mas ustane uvek nam os-
taju "duzni odgovora" Izgleda da burzoazija
veruje III onu englesku poslovicu koja glasi:
every knock is boost! (Svaki napad je po-
dizanjeD Kako i'm je po wolff Jer nti &c Gu
tanje americke burzoazije "a nevek drzati
principe americkog Marksizma - Socijalistie-