RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23


kom slavljenja owe godine. Ova-
ko je govorila S. l.. ?. "a cello vre-
me svoje egzistencije cd pfeko
pedeset godina ne Same ma Pryog
Maja, nego svakog dana IA cello
ovo vreme, ovako &c ora govoriti
sve do konacne pobede mad To-
povskim sistemom.
Zbog ovog razloga fadnici tre-
baju da posete s. L. P. Prvomaj-
ske proslave, te ma oval natin
da dostojno uGestyuju u proslavi
prcleterskog praznika. Nati ella
novi i simpaticari trebaju da o.
viii nekoliko dana iskoriste u sve-
stranoi agitaciji "a dohivanje sto
wise radnika ma nase Prvo-Maj-
ske proslave. Nasi ~Glanovi i SIM
paticari mogu da ovo rostignu na
razne nadine, med.tu kcjima su
d~obivanje novih pretplata ma ma
Sc organe, prodavanje nase lite
nature i ~dobivanjem dobrovoljnih
priloga "a naSe razne fcndOve. O.
sobito je pozeijno dcbiVanje no.
viii Citaoca IA naSu Stamru.
! Dobiti jednog novog citaoca IA
nasu stampu znaCi debit ne sa-
mo novog vojnika Ia proletersko
os%lobodjenje, nego i dobiti jednog
noyog agitatora. Svaki mas redo
van citaoc jeste jedncvremeno i
mas agitator. Onaj koji eta na$u
stampu i literaturu, en- to znanje
u iednom iii drugom obliku, pre-
naSa ma druge radnike i radni-
ce. Otuda mi s pravcm kazerno,
da su nasi redovni Gitaeci isto-
vremeno agitatori i propagatori
nase ideje. Razune Sc, nehi Il
veGem, a neki u nanjem ebimu.
Ma oval nacin svaka Sc nova
ideja siri i IA kraju dazem
iii kracem periodu zahSati ST.
roke sloieve nase. Oyo pravilo
vazi i "a nasu ideju. Razume Sc,
pod po~voljnijim prilikama, cna
Sc Sri brze, a pod nepove}jnijim
sporije. Danas su priliSno pevolj-
ne prilike "a naSu oslobedilacku
ideju. Mali je broj onih koji gu
zadoyoljni sa postojecim staRjem
s~tvari, a jednom radnik nezade-
v~oljan sa postojetim prisikama,
on .je gotov da trait izlaza IA bo-
lie prilike i bolji zivot. U ovak-
vim ~prilikana nasa je dnznest da
nu ukazeno na put, koji &c ga
odvesti boljem i sretnijem zivotu
= put u Socijalisti5ko Dfustve!
Socijalizam nije utopia, ideja
koja je neostvarljiVa, pfemda ina
, ljudi koji kazu da su to lepe, ali
neostyarljive zelje. Ovakav pojam
O sociialistickom drustvu delazi
cd ljudi. kojina nije intefesu
ostvarenje socijalizma, a INA i
ljudi, u diem interesu ieste est
~varenje socijalisticke iae5e. Prvi
tvrde il svojih i one klase, kejoj
sluze - kapitalistEke kiase@
interesa, dok poslednii take hazu
il neznanja i neraznaevanla.
Posledn.ji su radnici. Kada eni
, govore da je socijali2ma lepa ide-
ia. i kad bi bilo moguGe je spso-
vesti u zivot, to bi bile dcbfo, ali
to .ie nenoguGe, chi kazu.
Mi kazeno j, razume ss,' tvrdl-
mo. ne sarno Ga 5e to moguee, ne
, go same ekororrske okolnfsti ma
: mecu drustvu Ga enc raefa skre-
mutt OWN putern. "a dsn<tve ne
ma drugog izlaza, aho ns- zsli da
} krahira. Ako 81 radnici u stanju
da kreGu sitavim d~rustvenim Ii
votom u ko-ist neznatne mainline
- kapitalisticke klase - zasto
: ia nisu u stanju kretati drGstVe-
MIN zivotom II korist drastva kao
4 drustva? Da bone da jssu. samo
4 oni trebaju da to znaju, q sauna
&c ako budu ispitivali sile drast-
+. vene evolucije i d~rustveaoy pro-
: gresa. A ovo ,aogu zsZnati IL So
: cijalisticke znanosti.
!. Ovo zna:i ia sro mi ii, keli
: mozemo i trebaro zapozsatf rad
: nike. sta j kako treba ia delulu:
: Cd naseg napornog i n~esrshianeg
: rada zavis; 10 kada 70 raeAAiei