RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

tOvo je jos jedan dec izvestaaa
Nacionalnog Se6retara, Arnoida
PeteEsena kojeg je on podneo Ma
eiopalnom Izvrsnom Odboru So
eiialisticke Radnitke Partije ko5i
lie zasedavao u New Yorku, maJa
z i 81
u ceIom ovom svetu haosa kon-
fuziie. razaranja i raspadanja, ne
postoii (sem Socijalisticke Radnic-
ke Partije) nj jedna grupa iii par
tia koja preporucuje plan iii pro-
eram "a naprednu drustvenu OBJ
novu. Beg sumnje je da ina oso-
be. u swim civilizovanim zemljama
koje podrzavaju mish slienim mis-
lima Socijalisticke Radnicke Par
tile, ali velikim delom oni iii nj
su los ma cisto, iii nisu u stanju
da raspravljaju. Ia sigurno, u O.
xromnoj Sovjetskoj Rusiji mora
ju p~ostojati mnogi zdravo misle-
,fi ljudi koji (buduci su svesnl IL
dajstva Stalinizma) cekaju ma
vreme a medjuvremeno stvaraJu
p!anove "a posleratni period, ka-
da &c moci obraeunati sa Machia-
velianskim Stalinizmom j njegovim
kapitalistickim saveznicima u
skladu sa diktatom marksisticke
nauke i u skladu sa istorijskom
misijom internacionalne radnicke
klase.
Izdajstvo- Stalinizma jeste ci-
njenica - vrlo dobro ustanovlje-
na i skroz sa dokumentima doka-
zana cinjenica, i nj svo pranje
Stalinistickih "stooges"-a, niti
$40 pozlacivanje Stalinisticke kru-
ne cd strane kapitalistickih am
basadora i britanskih crkvenjaka,
ne moze zabasuriti tn silnu cinje-
nicu. To bi bilo kao da nosimo vo-
du izvoru kada bi navodili dalnje
dokaze, ipak ia Sc usudjujem reel
da &c sluziti dobroj svrsi ako
sada ukratko pregledamo nekoli-
10 ispoljenih cinjenica, i ako do
damo nekoliko novih. Mi smo svi
sIusai vatrene napade protiv ban
.ditat aOsovine koie -6iaiss ~ Stain,
Litvinoff i mamie Stalinisticke
trice u ovoj zemlji j drugamo. Mi
smo Gull Nth kad su optuzivali
nacisticku EVER da je ona odgo-
vorna "a rat ii Observation-Disclosures
XII bandit moraju odmah primiti
odgovornost, deleci je sa Stalinis-
tickim izdajnicima), kako su poz-
dravljali sile antiOsovine kao
saradne braniteljke d~emokratije,
slobode i ma Sta. Ali hajdmo da
prelistamo samo nekoliko minu
lih stranica skorasnje istorije /
sta mi tamo nalazimo? Pred ma
ma imamo n~jujorski Times cd %.
novembra, 1889, koji sadrzi IL
vestai o Stalinovom govoru kojeg
lie obelodanio zvanicni Sovjetskl
biro novosti, Tass agencija. Josif
Stain, negirajuei neke. glasove
koje SUI sirili francuski j britans-
XII uredi, govori:
"'Ovaj izvestaj je lazan,' reee
Stain. ia zaista nisam u stanlu
da doznadem u kojoj n%arocltoj
cafe chatnat je ova laz fabricira-
ma. Ali makoliko gospoda cd Ha-
vas agenciie [francuska agencija
novostil lagali, oni ne mogu pore
Ii da: To ne bese Nemacka koJa
je napala Francusku i Englesku
wee to behu Francuska i Engles-
ka koie napadose Nemacku, PRE-
UZIMAJUcI ODGOVORNOsT IA
POSTOJECI RAT.
"Nakon sto su poceli sudari
[nastaylja Stalin] Nemacka je O.
slovila Francusku u Englesku sa
mirovnim preporukama jer je We
rovala i nastavila je sa verona
MEM da &c najbrze skracivanje
rata fundamentalno podici polo
zaje svih zemalja i svih nacija.
"vladajuei okruzi Engleske i
Francuske surovo SUI ["surovo,'
ne mamie cd toga!] odbili obadve
mirovne preporuke Nemacke, kso
i pokusaje Sovjetske Junije da
postigne najbrze ukinuce rata.
''Takve su cinjenice. Kako Sc