RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11

no NINA vidno i osetno gladuju. otuda, We
tar kojeg SUI ma Il. juna znjeli simu6ni ljudf
Bahama-e jeste produkat semena kojeg su Sc
jale danasnje yelike "demokratije," koje Sc
toboz bore "a mnogo .bolji .svet cd predratnog
trulog sadasnjeg krvoloenog kapitalizma!
A kako sada izgleda da je "radnieka"
Rooseveltova vlada, jer je jamacno, kako ona
sama priznaje sa svojom zvanicnom izjavom,
u sporazumu sa vladom Britanije, odredila da
Sc plati radnicima Soc ma dan! CHE je intere-
sa ona predstavljala kada je odredila tako
nisku najamnicu - radnicke? Niposto! Jer
nije u Interest," radnika da primaju tako mi
zernu najamnicu koja in terra da podivljaju.
Niska najamnica bila ona odredjena cd strane
kapitalistieke Wade iii same kapitalisticke kla-
Sc jeste Il skladu sa vecitom rastecom zeljom
plutokratije da dobije sto veci "visak vrednos~
ii" iii profit. A ako je DAM projekat skroz
vladin, onda vlada plaza sto MANU- najamnicu
da bi porezi koje, u glavnome plaza plutokra-
tia, bill manji, da bi opet poslednjoj ostao sto
veci dec profita "a sto raskalasniji zivot. A ST.
romasi radnici neka polude cd opste manjka-
vosti!
A kako sada izgleda da je "prijatelj' rad
nika onaj Duke of Windsor koji je kada be-
Sc Kralj Britanske Imperije, pohodio i SIM
paticno Gallo iromasn besposlene ~ugljoko-
pace koji nisu godinama nj jedan dan radili!
TIE "demokratske" Wade &c biti p~risiljene
da sada nekako ~povecaju najamnicu tin rad
nika, jer radnici ne mogu ziveti ako stalno do
bivaju %najamnicu koja je znatno ispod vredno-
sti njihoye radne snage. A kada &c one to ura-
diti nj to nece biti zbog toga sto su one prija-
tell radnika, nego zbog toga sto drukee ne mo-
re biti.
Bio je to davno kada je ~politi6ka vlada
sama morala staff ma kraJ bezobraznom isko-
| riscavanju situacije kada bese mnogo radnika
ma pijaci rada u ranim danima kapltallstlcke
Britanije. Tada su ~privatni kapitalisti terali
| radnike da rade dok nisu iznemogli, jer SUI u
vek mogli move radnike dobiti. Tada Sc pojavi-
Sc "moralni' ~politicari i pocese zagovarati
skracivanje radnog dana i poboljsavanje, rad
Nth uslova. Pa "a vreme lutte besposllce owe
zemlje sama Rooseveltova vlada je sa Zakonom
"plate vremena," kao i sa platoon koju je ona
/ plaeala javnim, w. P. A., radnicima prisilia-
vala poslodavce da placaju umereniju nadni-
SUI iako bese preko 10 miliona radnika uvek
ma ulici besposlioe. Zbog toga sebe prozva Roo
sevelt "spasavacem kapitalizma," jer da drza-
va nije obuzdavala plutokrate owl hi jamacno~
davno. ~poznjelis oluju koja hi n iih i niihov ka-
pitalizam odnela. Ovdasnja drzava Sc boil do
mace radnicke klase jer je ona VEGA odlucni-
ia, koja bi mogla, kada bi bila pravilno organl-
zovana, politicki ~ekonomski kako to u6i S.
L. P, da obori domaei kapitalizam da zadr-
ma svetski kapitalizan, a tako je slucaj sa
britanskom politiekom drzavom. Ali onamo,
kao sto je ma primer Bahamas, gde radnici ne
mogu pa makako da su organizovani. da name
su smrtnu stetu kapitalizmu, tamo tie iste ode
mokratije'' cine ono "a sto SD ~napadale kod
kute svoje plutokrate,
Radnici ne mogu otekivati pomo6 cd svo-
Jill klasnih neprijatelja, jer kada in kapita-
listicka 'drzava "pomaze," ona to cini zbog in
teresa kapitalistickog. Radnicima ne moze nj
ko pomoci niti oni bi trebali biti slabiei da Ia
ko sto ocekuju. Oni su dovoljno veliki da mo-
gu s~tajati ma svojim nogama kada hi znall ka-
ko, jer oni proizvode svo drustveno bogatstvo.
A oni &c znati kako samo ako poslusaju savet
Socijalisticke Radni6ke Partije da sc kao kla-
sa politicki i ekonomski konsoliduju tada ce
oni biti tako velika sila pred kojom &c drhta-
u ZulumcaTska DurZOaZlJa / uatl FetdiHa 'eIio
| u ukradenim cizmama.
Sve Sto pokrete Jude, mora proof kroz nil
howl glavu; a kakav &c oblik u Moi uzeti, "a
visi cd okolnosti. - Engels.
Wise vredi jedan najmanji elancic il raci-
onalne ekonomije no sve bogoslavske knjige
sto in ma svetu ina. Vasa Pelagic.
.raljeva moli reformisanje praznoverice i tirani-