Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-06-26
VALKA MEM



no to postrachu modernf val
ky, nebylo jeste nikdy uzitc
prot civiln1 populaci. Bude-li
'vsak Osa opravdu vehnana dc
1zkych, nenf zadne zaruky, re
Sc tax nestane v budoucnosti.
Napadanf bezbrannych civil
listG a nehajenych NEST bylo
kdysi tez povazovano "a ne
myslitelny pTestupek prot
vSem pravidl1m vedeni valky.
Nemilosrdne nalety nemec-
kych letadel ma Varsavu, Rot
terdam, Londyn, Belehrad a
recka mesta, japonske ostrelo-
vanf cinskych venkovanG pTi
praci ma poll z kulometG = ty
mas pOucily nespolehati sc ma
to, re nepTitel ma v sobe jiskru
lidskosti. Pr teto pTilezitosti
nesmime tez zapomneti Italie,
ktera nevahala uz1ti horcicove
no plynu proti bezbrannym, ne
pripravenym HabeSanGm.
Nebezpecf plynove valky, ma
ktere jsme byli nedavno upo-
zorneni ministerskym pTedse-
dou Churchillem, jenz pravil,
re pOuzije-li N6mecko otravne
no plynu prot Rusku, odplatf
mu Angle stejnou mincf, toto
nebezpecf je We Spojenych Sta
tech pomerne velmi male. Ply
nOvy 1tok ma americka pobrez-
nj mesta nenf ovsem O mic ne
moznejSf, neil by byl nalet
bombardovacfmi letadly. Trad
pro civilnf ochranu nezaned-
bava proto ami teto NONE, i
kdyz nepravdepodobne faze
valky, ma kterou name byti
~pripraveni.
Prvnim pravidlem pTi ja-
kemkoli 1toku je zachovati i
rozvahu. Panikou pomahame
jedine neprfteli. Pro pffpad
plynov6 valky name zjistiti
vse o ochranych zaTfzenfch a o
zpGsobu jejich pouziti. Jedna
Sc ma pr. o plynove masky, Il
kryty, satstvo, ktere brani L.
cinnOsti plynu a pod. Profile
tectf strazci mali pTesn6 in
strukce, jak 81 v pTfpade ply
noveho 1toku pocfnati, a jak
poskytOvati prvnf pomoc jeho
Ob6tem. VerejnOSt mHze sc
zevrubn6 pouciti O teto otazce
We vSech m1stn1ch uradovnach
civilni obrany.
Historicky datuje Sc uzfvanf
jedovatych plynd jiz re stare
v6ku a stTedoveku, kdy 1tocnf-
CT hazel hoTfcf sfru pres bas-
ty, ably tax neprftele rozprasi-
Ii. Vojenstf znalci minuleho
stoletf tusili, re pokrok che
mil mohl by pc case vesti k
plynove valce, a proto doslo ma
mfrOv6 konferenci v Haagu ro-
ku 1899 k dohode mezi r1zny-
mi mOcnOstmi - vcetne Ne
mecka - kterou Sc vSechny 20
depsane mocnosti zavazovaly,
re tohoto zpGsobu valky nikdy
nepouzijf.
N6mecko bylo "a prvnf sve-
tove valky prvnim staten, KITE
ry tutO dohodu porusil. Jiz v
T1jnu 1914 zapocala nemecka
armada ma francOuzske fronte
pokusy Sc Srapnely, plnenymi
otravnymi chemikalemi. V led
nu 1915 napadla Rusy bomba-
mi Sc slznym plynem, jejichz
ucinnost byla vSak nasledkem
kruteho mrazu nepatrna. O
par mesfcG pozdeji, 20. dubna
1915, napadli Nemci jeden u
SEX fronty u Ypres v Zapad-
mich Flandrech plynnym chic
rem. Zm1neny 1sek byl bran6n
Kanadany, francouzskym ko-
lonialn1m vojskem a Brity. Spo
jenecka vojska nebyla ma tako-
vyto 1tok pTipravena. Nekter1
z vojakG nell dosti duchapTf-
tOmnOStl, a hlaVne ZnalOStl, a.
by improvisovali filthy z vlhke
hlfny, a zachranili 81 tax zivot.
JIM 1toku podlehli, ale nejv1ce
81 jich odneslo z teto zkusenos-
ii dozivotn1 utrpenf.
Spojenci pocali S pr1pravou
odvetnych opatTeni, a do sesti
mesic1 nell dostatecnou zaso-
bu tehoz plynu pro proti1toky.
Nemeckou odpovedf byl plyn
jest6 hrGznejsf = phosgene.
Jim Sc Nemci snazili vytlaciti
neprftele re zakopG, re KITE
rych je nemohli dostati dely a
hmOzd1Ti.
Chlor, tvorfcf zlutozeleny,
jedovaty plyn, zachvacuje pill
chi tkan. T. Nv. horcicovy plyn,
L+or6bO mill N6mci nOnrv6