Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-05-08
Lekarska Hlfdka
PLOCHA NOHA.
P1Se pro "Telegraf"
MUDr. AlOis
unsatisfactory arren.

4 AOoS111 NOIACA Ct111O ~ NCO-
to hlavne u obyvatel velkome-
sta. Zacatecnici stadium vzni-
ku ploche nohy je dokonce i
pro oko lekare specialisty tez-
Ike k rozpoznanf. Pacient Sc
zacfna vyhybati ~obycejne delsf
chuz1 nebo stanf, v tramvaji Sc
snazl rychle usednouti, nemd-
re choditi pc skvarovanych
cestach, chodn1c1ch neb dlaz-
be, nebot kazde polozenf cho-
didla ma tyto kameny vyvolava
bOlesti.
V Gem vlastne spociva tato
plocha noha a jak vznikaji bo-
lesti? Chodidla jsOu postumen-
tema a ma ne klesa tina celeho
t6la, ma druhe strane chodidla
dotykaj1 Sc zeme a pln1 ulohu
jak6hosi naraznfku. Proto je
take stavba chodidla velmi slo-
zita a je v t6sne spojitosti S
kontiguracf kost1 nohou. caste
Sc stava, re 81 pacient S plo-
chou nohou stezuje ma bolesti
V lytku, kolen6, kloubu beder-
MIN, ba dokonce i ma bolesti V
kTfzi, take casio uvadf lekafe
V omyl. Chodidlo sklada Sc z
Tady malych kosticek spoje-
nych mezi sebou We tvaru O.
blouku pomocf vaziva a svalG
a tvorf jakoby most, ktery Sc S
jedn6 strany opfra o podstavec
prstG, S druhe strany o patti.
Jakmile Sc pod1vame ma nor
malnf chodidlo s vnitrnf stra-
ny, vidime, re klenutf chodidla
vznaS1 Sc vzhuru a ~nedotyka Sc
zem6. Ma druhe strane zevn1
cast chodidla a take pata stej-
ne jake bTfska prstG prilehajf
t6sn6 k zemi. Tato klenba cho-
didla je jeho nejvfce pruznou
cast, nebot ma nj spocfva celia
tina tela a ia prave svou pruz-
nOSt1 ZabeZpecuje telo pred u
razy pri chIzi. Ztrata teto
p~ruznOsti zpGsobuje pokles- ce-
l6ho klenutf a prav6 timto zp1-
sObem vznika ploche chodidlo
Nv. "Plattfuss."
Hlavn1m pramenem bolesti
jsou nervy, ktere probfhajf Get
nymi v6tvemi mezi stlacenymi
kostickami, dale to jsou vazi-
va, ktera nepravidelnym ulo-
zenim kosticek Install castec-
ne roztazeny, castecne stlace-
ny. Rovnob6zn6 problhajf. i
c6vy krevni, jichz stlacenim
vznikaji chorobne prem6ny O.
b6hu krevniho, coz ma "a ma
sledek caste otoky v kotnicfch
anebo dokonce i otoky kole-
nou. Rozlisujeme tedy chodi-
do ploske vrozene a ziskane
Lefty.
N6kdy Sc setkavame S malo
vyvinutymi kostickami chodi-
ola. Jejich srGstem nebo 1pl-
nym nedostatkem n6kolika ko
sticek. Rovn6z i zlomeniny v
ldn6 matky a jejich pozd6jsf
Spatny wrist dava vrozene
ploch6 chodidlo. Avsak u deti
je nutno velmi peclive rozliso-
vati ploske chodidlo, nebot
tlustou vrstvou tku della chodi-
do DOZEN ploskeho, ackoliv je
We skutecnosti jeho obloukovi-
tost jenom ~zastrena a prsty Sc
da dObTe ~vyhmatati.
Prvn1 kroky maleho dftete
jsOu prvn1m kritickym momen-
tenn k vytvoTenf Sc ploskeho
chodidla. Rachitis, t. Nv. angelic
ka nemoc, slaba konstituce d.
t6te a zaroven neuv6domelost
rOdicG, kteTf pTedcasne uc1 d.
t6 choditi = to vSe NIUE vesti
Ike vzniku ploskeho chodidla.
Druhy kriticky moment ma
stava pro chodidlo We start me-
ri 16 az Fl rokem. V tonic
start nenf jeste ukoncen process
vyvoje kost1 a velmi casio je
clov6k nucen vstoupiti do "a
mestnanf, pro kter6 nenf jeste
fysicky zpGsobily. Nejhorsf je
ale prace vyzaduj1cf 1navne
posice We stoji, bez naleziteho
odpocinku, pfi nfz je nutno no
siti vlastnf TIL ma dosud jeste
slabouckych chodidlech. To
ma "a nasledek prep6tf svald
a vaziva, jejich zeslabenf a
pax pokles klenby chodidla =
a tax vznika ploske chodidlo.
casio Sc setkavame Sc stej-
nym prfpadem v pozdejsfm We
ku. Jsou to pozGstatky z mia
d1, kdy zacal clovek pracovati
a to tax, re bez odpocinku byl
nucen stati dels1 dobu ma no
hOu. Potluceni a tray vedou