Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1942-12-03
,PARTIZAlki IN Mill LoNlc
tNadaljevanje i 2. sttani)

lucijonaren, prot vsemu, prot demokraciji
In proti komunizmu, oborozen vso brutal
nostjo, sledef slepemu razdiraj jocenu nago-
nu, h izvira pogiavitno Il neuspesnosti in ne
srecnosti.
Mihajlovit, XII Sc je znasel tel trikotni
vojni in je poskusal, postaviti Sc ma stran de-
mokracije, je nitro prosil svojo vlado v Lon
donu maj stori kaj, da hi sovjetska vlada
rstavila partizanske napade mani, 1
Toda jugoslovanska vlada tujini je po-
osebljena neuspesnost. v isti zagati Sc nahaja
kot yecinoma vse Wade v izgnanstvu. Sestav-
ljena je yecinoma IL oseb, ki SO simboli vse ev-
ropske nesposobnost, katera je postala ocitna
Y letih 1887 do 1910. Ma. vsem svetu nj skupi-
ne, zmetane skupaj "a kakrsen koi namen, li
bi bila tako neenotna in nesposobna kot je ju-
goslovanska vlada izgnanstvu. Meme klike
Sc prepirajo receh, k so cisto brez pomona.
Toda kot celota morda ne bi bila tako nespo-
sobna, &c ne bi zivela politicni praznini v
Londonu, kjer je ujetnica angleske Wade 2
ostalini izgnanimi skupinami je popolnoma
pod britsko kontrolo in cenzuro. Brez angle
skega odobrenja sc ne more ganiti in njena
dusevna podrejenost sega tako dalec, da Sc
boji storih kaksen korak receh, s katerimi
Sc gospoda Churchill in Eden ~ kot Sc je vec-
KRAFT pozneje pokazalo popolnoma strinja-
ta.
MihajloVic ina brezzicen aparat, XII so ga
Anglezi prinesi dezelo. Ia aparat je ro-
kah angleskega inteHgencnega castnika in Mi
hajlovic Sc ga ne more posuzevati "a zvezo
svOjO Waldo, razen posredoyanjem tega cast
nika, XII je ma ta nacin Mihajlovicu predpo-
stavljen In odobrenjem cenzorja Londonu,
ki je stvarno predpostavljen jugoslovanske-
mu ministrskemu predsedniku in zunanjemu
ministru. Zatorej je bilo naravno, ko je Mi
hajloyic prosil, da bi sovjetska vlada poma-
gala, koncati bratomorni boj v Jugoslavij,
da Sc je jugoslovanska vlada obrnila do an
gleskega zunanjega ministrstva Stvar sc je
tedaj .ylaciia cele dodge mesece in yes ia cas-
je Mihajlovic POSI- jal bolj in bolj obupne ape
le
Koncno letosnjega februarja je dala
sovjetska vlada jugoslovansH vladi razume-
IT, da nina nobenega opravka partizani v
Jugoslaviii. ce je med mimi in Mihajlovicem
kaj nasprotva, je to eisto jugoslovanska "a
deva Ma namigavanje, da vodijo partizane
komunisti, clani tretje internacijonale, je
uradnik soyjetskega zunanjega urada odgovo-
ril, da Sc tpdi to soyjetov mic ne tice, ees da
nimajo Kominterni nobenega glasu Skrat-
ka, sovjetska zveza je diplomaticno zopet
'korektno" ravnala.
Mihajlovic sam je poskusil, doseG kak
sporazum S partizani. Podtalne partizanske
publikacije, XII so mi prisle roke, obsegajo
nekaj korenpondence med MihajloMcem in
partizanskimi voditelji. Ia razodeva ogromne
politiGne tezave, pred katerimi so stall oni in
ON. Nekateri partizansM yoditelji SO Sc posta-
viii zacasno "a poskus - pod njegovo pqS
veljstvo, pridrzali so 81 veliko neodvisnost
akcije. To seyeda nj uspelo.
enem syojih porocil je dejal Mihajlo-
vic, da M pozdraMl nepristransko komisijo
najbrze sestavljeno il anglesdh american
skin in ruskih castnikov - XII mai bi razmo-
trila njegove tezave. Taxa komisija nikdar nj
prisla.
Polozaj pc je trajno slabsal. Mihajlovic
nj dobil cd svoje Wade nobene dejanske po-
moci. Tako sc je sest mesecev trudil, preden
je vlada kvizlingu Nedicu odyzela generalsH
Gin jugoslovanski armadi. Notranja nazad-
njaska klika v jugoslovansh vladi Sc je SON
ella MihajloyiceM slavi in mu je pogostoma
pripisala tudi image, XII so bile resnici par
tizansko delo, splosnem pa je storila vse ma
svoj neumni nacin, da bi ga bolj nahujskala
zoper partizane. S tenn, da ga je povisala "a
generala in imenovala "a vojnega ministra, ga
je tako uklenila, da ne more sam naravnost
govoriti ljudstyu. VISA oblast, katero uziva in
ki ina kaj polihcnega pomona je TEN, da
SINE konfiscirah lastnino, pobirati davke in
izdajah liste oseb, "a katere smatra sam ali
vlada Londonu. da zasluzijo smrt.
Naposled je Mihajlovic postal dusevno
in custyeno spQsoben "a obsirne operacije pro-
ii partizanom, katere je vodil zadnjo pomlad
in poletje. Nameraval ie, ocistiti dezelo cd
njih S syojo armada ne 3 narodom je
dosegel IA uspeh N Srhiji in morda De n kak-
snem drugem kraju. Mnogo podlage ina tr-