RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-29
A AKO I'M Sc NE ISPLATI?

freuStaVnlcl demOkratSke DufZOaZlJe
owe zemlje cine mnoge slatke izjave posle-
ratnom svetu, naravno, kapitalistickom svetu.
Oni nam vele kako &c tai svet biti svet pravde
svet trajnog mira, nakon sto Sc pokolju mi
lioni sinova rada svih ratujuch zemalja S
njihovim izjavama oni zele dan nam kazu da
je ova usasna cena, koju sada "demokratske"
ratujuce zemlje plaeaju, umerena "a stanje
sveta koje &c doci posle rata. Tako nam govori
Podpredsednik Wallace, kada je ma II. okto-
bra Il Louisville, KY, svom govoru lzrazlo
nadu da ce posle rata doci trajan mir da ce
svet imati bolji narod opsteg bratstva. Onda
dalje reee, "Ne da je to hrisean-
ski biti dobrm susedom vec Sc i isplati biti
dobar sused."
Burr 0 a S k zemja nje sustastveno
razlicita Cd 0 e d clana kaptalls-
ticke klase. Nj jedan burzoa nece biznesu
poduzeti ijedan korak ako on nije skladu sa
profitaskim principom, to jest, ako mu Sc ne
isplati istog poduzeti. A ako neki korak po-
duzme koji mu Sc nje isplatio On ga odmah
zamene sa drugim isplativijim korakom. Tako
je sa kapitalistickom zemljom njenom VIA
dom. Ona &c drzat prijateljske veze sa swim
susednim zemljama dogod joj Sc takvo prlJa-
teljstvo isplati. A takodjer one ce Sc truditl
da po ceni "casti' odrze kapitalisticki miri
sve dogod i'm Sc to isplacuje. Kada one wise
cube sa biti dobrim susedom biti zemljama
jedna drugoj stanu ma imperijaisticke zulJeve,
podgnu diplomatsku huku i buku zapocnu
svetsko krvoprolice. Kao sto vidimo, danas Sc
swim kapitalstckim zemljama bolje lsplacule
biti zlim susedima celom burzoaskom svetu
Sc boje splacuje ziveti svetu trajnog ratio
vanja radje nego trajnog mira.
Dok Sc Nemackoj isplatilo biti dobrom
susednom zemljom ona je takva bla kao lta-
lija Ali Sc te gangsterske zemlje nakostreslse
rekose u sebi prvo zatim celom svetu aa
zbog toqa sto SUI one dobri susedi one su me-
imucne" zemlje "demokratije' narcotic We
lika Britannia koja je bila zao sused lndlJl
iIt.od, "imuepe" zemlje. l videse da je NINA
isplativlje biti zllm susedama ratobornim
q czen1l1ama i one zapocese rat sa svojim kaplta-
listickim susedima. da Je slucaJ opratan'
da su isti uslovi vladal "demokratijama''
da su one bile "nemucne," a zemlJe kapltalls-
tickog gangsterizma "imucne, onda ol TO pfie
Velika Britannia i Sjedinjene Drzave koJe pl
zbog svojh kapitalisti6kih materiJalnlh IN
teresa narusavale mir. Uvek trebamo lmatl
iednu cinienicu u vidu: ma koliko su zlikovske
gangsterske zemlje, one su deo kapitailstlcke"
celiine. kao sto su "demokratije. Sve one
poduzimlju onakve korake koji Sc NINA Is
plaeuju.
Pre- no sto uzmemo u pretres WelisoVu
nadu da &c oval izrabljivacki sistem b1tl svet
trainog mira da &c sve kaptalisticke zemiJe
biti dobri susedi, zelimo napomenuti da nlsu
to samo predstavnici "demokratske" burzoazl-
ie owe zemlje koji slikaju mama, izrablJenm
radnicima ruzicastu sliku kapitallstlcke pu-
ducnosti, nego to isto cine predstavnlci bril-
tanske burzoazije. Jedan cd njih je arhlblskup
cd Canterbury, po njegovom misljenju, nakon
sto obesimo sve kriminalne gangstere (!
oval kapitalistieki svet &c biti tako cist da &c
II MENU samo pravda vladati! l on, kao mas
Wallace, veil da ce i posleratna Nemacka uzl-
yati blagodati svojih dobrh suseda "ako Sc
ona vlada kao dobar sused medju NINA "A
iedan cd vodja Labor partije, Mr.. Dalton, rece'