RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-17

vjetski Sayez Sc uspostavio protiv wolfe syih
kapitalistckih zemalja. Cd kada on postoJi sve
81 one neprekidno zelele sa jednakom vatre-
noscu da SSSR pogine, da ga nestane. Poznata
je einjenica da je Britannia pokusavala da ma
terra nacisticku Nemacku jedne strane Ja-
pana druge strane da navale ma SSSR, da po
svaku cenu poslednji padne, da prvi, impe-
rijalsticki neprijatelji Britanije, malaksaju
do van qranica opasnosti. Ali posto ma kako
da je burzoazija silna ona ne kontrolise sa do
gadiajima, vec obratno, konacno, oni sa njom
vladaju, Drugi Svetski Rat zapoce kao imper-
jaisticki rat, rat nacisticko-fasistickih zenna-
liza protiv "demokratija." Medjuvremeno, ma
cisti napadose SSSR tako Sc on uvuce u o.
vo svetsko krvoproliee Sada, "demokratije" po-
trebuiu otpor SSSR prikazuju Sc kao nJego-
vi prjatelji samo da nastavl sa svoJlm hefoJ-
skim otporom, jer da SSSR potpise poseonl mir
ga z)ikovskim nacistma, bilo bi zlo po demo
krat;iama" Ali te iste "demokratije" koje su
zvanicno zelele godinama smrt JedlnoJ raohlc-
koi zemlii ma svetu, iako su sllom okolnostl
prisiljene da Sc prikazuju kao "saveznlce
SSSR, one nlSu pIoHieHiie o'oJu N
dlaku menja ali cud nikada.' One dan danas
zele smrt SSSR kao sto su to ikada zelele.
Zbog toga one ne mogu ozbiljno postupatl pre-
ma SSSR kao prema svom pravom saVezniku.
Otuda su one prsiljene da budu vrlo odvratno
icemerne
Ali ko je oterao SssR, tu jedinu radnieku
zemliu. u kolo kapitaistiekih zemalja, nepriJa-
teja njegovih i svetskog proletarijata, koJe
rade nogama rukama da Sc ma grbaei radnic-
Ike klase odrze? Ear nisu Stain njegovl po-
magaci znali owe osnovne cinJence, da kaplta-
isti6ke zemlje, jedna i druga imperijalisticka
strana kapitalizma, gleda Il SSSR svog smrt-
nog neprijatelja? Ta, to bese TEX nazad dvade-
set godina kada je Sovjetska viada neprlJa-
teljski gledala sve kapitalstieke zemlje ina
la ie velku nadu svetski proletarjat. Ali
zbog toga sto Sc sasvoj taktci Trece lnterna-
cionale ne odazva + d n klasa, Sta
linisti pocese da napadaju 'radnicku klasu
poeese da stvaraju paktove sa burzoazijom.
tako oni odose tudju adresu. Cd tada, ia
ko je radnicka kasa dane kapitalisticke zemlje
kao sto bese, ma primer, francuska radnicka
klasa gotova da sc povede revoluciju, tada
su Stalnisti grdii radnike sto strajkuju pro-
tiv one burzoaske Wade sa kojom oni imaju
militant ugovor! Kada radnic Barcelona "a
trazise eksproprijacijr eksproprijatora loialis-
tick vojnici, po odobrenju Stalinista, pucase
ubise par stotina revolucionarnih radnika.
Sada Il Spaniji sedi krvolocni Franko, Pari-
zu gadni Hitler, a u Wei izdajica Laval. A
sada, nakon sto Stalinisti potpisase zlikovski
"nenavalni pakt' sa nacistima poslednji div
jacki prodiru Il SSSR, 'demokratije' Sc ke-
re vele Stalinu "ne mozemo ii wise pomoci.' Da
sumiramo: cim je Stalinova vlada skrenula sa
linije klasne borbe, sa marksisticke linije ona
je otisla ma stranputcu sada ne treba nj ma
10 da Sc cudi zasto Churchill veil da nema nj
spomena "a brzo otvaranje "drugog fronta"
bar ne sve dotle dogod stoji sjedinjena Crve-
ma Armja!
Da je Stalino1a vlada negovala pravog
saveznika Sovietskog Saveza, da je postupala
marksstcki, da urgra radnicku klasu svake
kapitalisticke zemlje da prema svojim naroei-
tim uslovima obracuna konacno sa svojom bur-
zoazjom; da Sc organizuie ma osnovi nepomir-
Live klasne borbe politi6ki i industrijalno.
kao sto to decenijama propagra borbena mark
sisticka Sociialisticka Radnicka Partija, tada
ne bi smela nj jedna kapitalisticka zemlja nj
mali prst podici protiv zemle Sovjeta,
"a sigurno ne bi morala Sovjetska vlada da
ceka ma pomoc svoga iskrenog saveznika, svet-
skog proletarijata, vec bi oval bio gotov da
mu pruzi oberucke svu pomoc Jer da je tako
Stalinova vlada postupala ona b bila ma pra-
voj linji.
Samo jedan skret pravog puta je do