RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12
centralizoyane usredsredjene, -

yodnie bopom dan jedini moguci drustveni
sistem.
"2 Socijalizam je nemoguc, cak nj viso-
ko razvijenoj zemlji, dok Sc radnieka klasa ne
organizuje kao klasa industrijalnoj juniji Co.
precno postojeem strukovnim junijama), radi
izrazene svrhe obaranja postojeceg poretka, da
zameni politieku drzavu sa predstavnickm rad
nickim industrijalnim vecima. (Vlada mad lju-
dina Sc zamenjuje sa administration mad stva-
rima' - Engels.) Politicka organizacija rada
je u ovome procesu neophodna.
"Primenivajuci ovu probu ma Rusiju, me-
koliko cinjenica iskacu ma povrsinu. Ma prvom
mestu, Russia kao celina je zalosno izostala liza
kapitalistickog razvtka. Prekomerna vecina
stanovnstva Sc sastoji cd seljaka, veliki broj
njih je nepismen, i sasvim ignorantan pita-
nju predmeta radnickog pokreta prirode So
cijalne revolucije. Sledstveno ne samo da fall
materijano zaledje "a Socijalizam, nego ljud-
ski elemenat - klasnosvesni proletarijat
veliko je odsutan.
"Posednje ali ne j najsporednije, proleta-
rijat nije - koliko smo mi stanju da sauna
mo organizovan ndustrijalnim junjama,
prvostepeniti uslov Socijalistieke Republike."
Tai clanak je prorocanstveno opominjao
protiv ntervencije Saveznika ako Sc Bojevc-
XII rezim povuce il rata izjavio je da 'nada
Rusije lezi ramon opstem miru." Cak nakon
mira, svakako, plodovi revolucije Sc ne mogu
brati dok radnci ne razore kapitalizam u glav-
MIN kapitalistickim emljama. "Kada Sc pref
postavlja da Rusija moze nezavisno odvojeno
voditi svet Socijaizam to je isto kao kada Sc
pretpostavlja da rep moze prevagnuti psa."
Lenin potvrdjuje premis S. L. p.
Tai clanak su zestoko godinama napadal
pseudokomunist iii burlesk boljseviki, i toliko
su mnogo kopija WEEKLY PEOPLE-a u kojoj
Sc tai clanak prvo pojavio trazil da je on bio
ponovno publikovan 10. januara, 1924. - diva
dana pre- preuranjene smrti Lenina Ovom pri-
likom je njegov autor dodao clanku uvod sa ko-
jim je ukazao da su kriticari clanka potpuno
ignorisali njegovu btnost (koja bese da Soci-
jalizam nije moguc onamo gde manjkaju uslovi
"a Socijalizam) ali, potstreknuti cd strane par
tizanskih razloga njihova kritika Sc sastojaa
u pokusajima da ga; izvrnu kao ,da je napad ma
Boljsevicku Revoluciju. Apsurdnost ovih napa-,
da bila je ocevidna swim onima koji su citali
Nacionalnog Sekretara skicu "Ruske Situaci-
je," sa kojom sc odaje pocast Boljsevcima
njihoyim aspiracijama. sto Sc tiee elankovih
bitnh premisa zakljueaka, oni su potvrdjeni.
Zaista, Lenin je sam ismejavao pomisao da po-
lu-feudalna Russia moze preskociti provalu ko-
ia je deli cd Socijalisticke Republic. On rece:
Socijalzam je nemoguc bez veike ka-
ptalisticke tehnike koja je sagradjena
prema poslednjem izumu nauke. -. koja
primorava milone naroda da strogo paze
ma uniformni standard prozvodnje ras-
podelu proizvoda. Mi Marksisti uvek smo
ovo govorili tesko da je vredno traciti
dve sekunde da ovoj stvari raspravlja-
mo sa narodom koji je ne razumije, kao
sto su anarhisti Social Revolucionari.
Mnogo godina je Socijaisticka Radnicka
Partija gajila nadu da &c Sovjetska Rusija ne
samo dovrsiti svoju ndustrijalzaciju, nego da
&c takodjer kovati drustvene organe (Socijals-
ticke Industrijalne Junije) da dovrsi svoju re-
voluciju koju je tako plemenito zapocela nazad
dvadeset pet godina. Ali partijski optimizam
je kaljilo razumevanje prepreka ma putu rus
kin radnika narcotic prepreka koja Sc sastoja-
la cd razgranjene rastece birokratje koja je
svesna ljubomorno brani svoju moe Men Sc
optimizam smanjivao koliko bese sve wise jas
no da Sc rastrgnuce iii raspustanje drzave -
prvostepeniti uslov "a socijalizam - odgadja
neograniceno cd strane Stalina pod izgovorom
da je drzavni aparat neophodan odbrani Soviet
ske Junije protiv stranih neprijatelja. Jer, iako
je Lenin zagovarao da &c drzava pod Komunz-
nom postati nepotrebna, ser nece biti nikoga
koji &c Sc tlacti - 'nikoga' smislu klase
smislu sistematske borbe sa sekcijom stanov-
nistva," Stain je, u svom izvestaju, kojeg je
podneo kongresu Komunistieke partije, odrzan
1885,, odgovorio ma pitanje "Hoce Ii drzava os-
tati takodjer i periodu Komunizma?' sa O.
vim recima:
'Da, hoce, ako Sc ne likvidira kaptalisticko
zaokruzenje, ako ne stane opasnost cd strane
militarne navale'*
Sa ovim priznanjen, zajedno sa ceom Sc
:oJo o;c%x Il