RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-16

skroz stropostala Ne samo da Sc Moi vodi-
la borba protiv4 njenog ropskog drzanja prln-
cipu nego su nju potresale borbe medJu sa-
min fekerima. Il takve borbe nice fekerska g.
/. O., koja Sc takodjer zacela sa prijateljlma
sistema najamnog ropstva bas kao sto Sc os-
nova A. F. L., majka fekerima. Drugim recima,
Americka Federacija Rada je toliko opasana
sa teskim obrucom silnih fekera; da nju ma
<sakoiEkonvenciji gnjec fekerska silna masi-
easa1a je, sledstveno, ona poslednja rec sto Sc
tice ropske junije. ona ina take smelosti da
naziva drugu juniju ropskom a sama je u
strukturi u svemu ropska
Kada fekeri govore da su radnicki pokreti
drugih zemalja "ropski," oni time hoee da
kazu, jamacno, kako je njihov pokret "slobo-
dan." Zaista, postojece junije su vrlo slobodno
polje da Sc po MENU slobodno setaju fekeri!
Ali "a clanove tih junija tamo nema slobode.
Oni su primorani da glasaju po wolff fekera.
A kada Sc desi nekada redak slucaj da clanovi
ustanu i glasaju protiv fekera, onda fekeri
postanu gangsteri silom ukradu glasove da
i'll ponste Tad Sc obavlja ponovno "glasanje"
fekeri pobedjuju ovo je "sloboda" po cefu
fekera.
Ali ne samo zbog toga sto fekeri vladaju
sa postojecm junijama, niti samo zbog toga
sto su one pogresne strukturno, nego zbog
toga sto one veruju u princip kapitalistickog
izrabljivanja najamnih radnika, il kojeg prin-
cipa proistice pogresna struktura mocna fe-
kerska masina one ne mogu nikada predstav-
ljati nj jednu jotu slobodnog radnickog pokre-
ta "Sloboda" fekerskih pokreta sastoji Sc cd
slobode koje uzivaju fekeri, i "a njih je ropst-
yo sve sto njih sasvim iskljucuje. Oni Sc pro-
tive Sovjetskoj vladi vezi sa njenim odnosom
prema Crvenim Junijama zbog toga, kako Sc
tom fekerskom Gasopisu dalje veil, "Jedini po-
slodavac u ~Rusiji jeste vlada koja bira zvanic-
nike junija." A to je takvo stanje koje fekere
njihovog kova sasvim isklju6uje. Drugim reei-
ma, sve sto fekere napredjuje to je "a njih
sloboda, a sve sto je protiv njih sto ella da
iii unisti to je "a njih ropstvo. Sledstveno ka-
da oni govore "slobodi" to je kao kada "ku-
ca ne laje radi sela nego radi sebe"
takav je slucaji sa svakim drugim pristali-
com sistema najamnog ropstva kada Sc napre-
ze da say glas govori "slobodi' ovamo ce
Sc boriti rukama nogama protiv radnika kada
oni ustaju -da" Sc, oslobode. Danas je drustvo
dostiglo takav stupanj da wise ne moze jedna
osoba, nokret iii cpartja goyoriti apjednooo nert
koj slobodi biti u isto vreme korist ropst-
va potla6ene klase, kao sto je to nekada blo
moguce opravdano Ia vreme obaranja feu-
dalizma burzoazija je odnela pobedu jasuci ma
grbaci najamnih radnika Danas je samo rad
nicka klasa u stanju da govori slobodi i da
vodi takvu borbu jer ona ne tlaci nikoju dru-
gu pod sobom klasu jer je ona najniza drus-
tvena klasa. ,Zbog toga sto Sc samo ona tlaei i
izrabljuje, sledstveno, samo Moi jeste u inte-
resu da vodi borbu govori slobodi. Svi dru-
gi, tojest, svi oni koji nisu "a radnicko oslobo-
djenje nedostojni su da govore ma kakvoj
slobodi, jer IL njihovih usta ona uvek znaci ma
jamno ropstvo.
Radncke junije biee slobodne samo tada
kada &c bit sastavljene cd klasnosvesnih rad
nika; kada &c pocivati bazi nepomrljive
klasne borbe kada &c verovati da rad proizvo-
di svo drustveno bogatstvo da svo bogatstvo
treba pripadati radu, kada &c ma osnovu tog
principa ciljati da uzmu i drze sve zemaljske
industrije, kada &c njihova struktura biti in
dustrijalna, kada &c njihova taktika "a postig-
nuce revolucionarnog ella biti civilizovana,
kada &c one priznavati iii IL sebe izbaciti po-
liticku partiju koja &c nosit to pravo dobiti
odobrenje vecine stanovnistva owe m e
ga proglasi da Socijalstickim Industrijalnim
Junijama predadne vlast da cd tada upravlja-
ju sa novim drustvenim uredjenjem Socijalis-
tiGkom Industrijalnom Republican Rada. Sa-
mo takav americki radnicki pokret moze biti
slobodan. samo tako organizovana radnicka
klasa moze pravom govoriti slobodi.