RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
svernirnog rata.

periialistickim slama mogadjahu da teze da
|e ucine takvom). Socioloski i ekonomskl,
Soy jeska Rusija je 'vodozemac': dok 'pll-
va pc mutnim vodama kaptalistlcko-impe-
ri.jaistGke polit.ke, ona ''udise' vazduh so
cijalizma.
OBJ Sa tackc gledista spoline politi1e, ne
Iese srlstastvenih razlka izmedju stalnstc-
XIII politicara jetme srane starokovnlh ka-
pitalistiGko-imperijal jalistickih politicara dru-
ye Oni Sc srctahu wise iii man. Je na zajednIc-
kom zemljistu II savezma / IL snkobma. NaJ-
istaknutiJi primer toga su stalnnstlcko anti
marksisticko sklapanje sovJetsko-nacIstlckog
pakta i nasilna provala Flnsku od strane
sovjetske armje godine 1899. lpak, SovJetska
Russia ;e zvanicno posvetena princlpima Socl-
ializma dok sgurno III jedna druga zemlla NJ
ie zvaniGno tome posvecena lsprva premlSI
Sovjetskc Rusie behu marksisitk premls,
ma kako da nedovono Malkszam bese prl-
meniivan, zbog razloga koje ovde necemo
ulaziti | radnci Scyjetskoj Rusji, kao ce-
fina fr kuliko offi naajose aHtikalael u IL ko-
liko covek moze da sud- polja ma osnovn
izvestaja), ocevidno iskreno veruJn II Mark
sisticki Soc ;alizam Zblja verulu da (bez OBJ
zira na ida jiniGki Stalinizam) oni dlrcktno
rade Ia Socijazam i stvarno ga postZu. Mo-
can Ginioc Il podrZavanJu Ju te we're Jeste beZ sum
nie neospolna Gin jenica jake povecanGg IN
oustrjskog razvitka svega sto mega pracase,
kultuno mace, cnoc koJl, premda ncop-
hcdan kao osnova "a SncInllstlcko drustNo,
ncma apsouno nkakve 1ezne kod pltanla:
.Je Ii Sovjetska Rus ja socllallstlcko drustVo!
Ia dvostruka anomalija radja konfuzilu
protivreGnosti Sto po5avlJulu II ulozi koJu
ovjetska Rusi ia gra svetskom ratu Prema
tome proivrecnosti ne leze oceni Sovietske
Rusije od strane Soci alisticke Radnickc Parti-
ie drzanj ju ove prema onoj. One leze Il dvo-
strukom i'll sismskom, sutonozonskom karakte-
I'll Sovjetske Rusiie, zemlje socijalistickih
premisa obecan ia, sCci iaistckih posveta,
la i aspiraci ia jedne strane, zemlie kojoj,
druge strane, nedostaie materjalna osnova Ia
soci;alisticko drustvo koja je ucviljena poll
tickom birokratjom, prepredenom, nesavesnom.
protivmarksstickom, koja (mesto da upotreb-
Lava golem prestz blaga zemlle, IA koju Sc
smerase da bude prva socijalisticka iii probe
telska republika, svrhu snazenla stvarl Socl-
ializma Rusijji sirom sveta) zrtvova prestiz
visoku moralnu svrhu zarad stcanla leftmlli,
prvremenih i (kao sto ia krajn dokaza)
beskorisnih politiGkih militamih prednosti
od sveta kapitalizma osobito od nacistckoe
gangsterskog mperi ijalizma. Posto tn, dakle ne
ma protvlecnosti II oceni, nego ih definltlvho
glIma II predmetu Ocele, pos\c * uhie>i'
gicno da Sc podrzaya: da je ovaj rat n]egovoJ
celokupnosti, IT, kao celna, rat kapitalizma i'll
kapitalistiGkog imperijalizma, bez obzlra na
petljanije aktivno ucesce Il ratu od strane
Rustic i bez obzira na injenicu da SovJetska
Rusija niie, nj ken normanom iii pravom
kapitalistickom smslu, kapitalistcka naclJa
Nadalje, posve je logicno da Sc podrzava polo
zaj usudjivanja 'Stalinizma kao dokazane lzda-
je protiv marksistickih principa, pa 1pak GA
Sc zel uspeh ruskm radnicima n]hovol bof-
bi protiv Hitlerizma. Jer jednom polmlVsl GA
u svojm naporima "a ostvarenje Socl'alzma
behu izdati od Stalinizma, oni mogu, kao 81"
bez sumnje brzo hoce, pretistiti svo]e racune
sa svoiim izda ajnicima, dok bi njihovo pokofe-
nie od strane Hiterizma znatilo he samo ooo'-
jamie Jos brutamijeg neumitnijeg gospoda'a'