RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-07
Pise: N. Lenin.

lZDlla Je pTNa IesoluS'Jd NY"
ne porodio svetski imperiJallstlckl
rat. Ia prva revolucija sigurno
s,ece biti poslednja.
Prva etapa te prve revoluclJe,
maine ruske revolucije Cd IA. ~
maria 1917. zavrsila Sc sudeci
20 oskudnim podacima koje ina
ma raspolozenju u svajcarskoj pi-
sac ovih redaka. Ova prva etapa
sigurno nece biti poslednja eta
pa nase revolucije.
Kako Sc moglo desiti tako ecu
do" da Sc svega "a osam dana -
vreme koje je Miljukov ukazao u
svome hvalisanom telegram svi-
ma predstavnicima Rustic u mo
stranstvu, - raspala monarhija,
koia Sc drzala vekoyima i koja Sc
Ddrzala bez obzira ma sve i u to-
ku tri godine najvecih opstena-
Iodnih klasnih bojeva 1905.-19O7.?
u prirodi i u i~storiji nema Gu
da, ali svaki nagli preokret u is
toriji, medju ostalim i svaka re-
volucija, dale takvo bogatstvo sa-
drzaja, razvija tako neocekivano
svojevrsne kombinacije u forma-
ma borbe i odnosima snaga onih
koji Sc bore, da mnogo cd toga "a
razum jednog malogradjanina mo-
ia da izgleda kao Guido.
Da bi Sc carska monarhija mo-
gla raspasti "a .nekoliko dana, "a
to je bio ~potreban sticaj eitavog
MIA uslova Cd svetsko istorijskog
znacaja. Da ukazemo najglavnije
cd njih.
Bee tri godine velikih klasnih
bojeva i revolucionarne energije
ruskog proletarijata u 1905. =
1907. &. bila bi nemoguea tako
brza, II smislu z~avrsenja Meme po-
Eetne etape, "a nekoliko dana
druga .revolucija. Prva (1905.) re-
solucija je duboko preorala te-
rem, iskrcila vekovne predrasude,
probudila k politickom zivotu i
politickoj borbi milione radnika i
desetke miliona seljaka, pokazala
jedne drugima - i celom svetu
- sye klase' q sve glavhe ;pafti5e)
ruskog drustva u njihovoj pravoj
prirodi, u stvarnom medjusobnom
odnosu njihovih interesa, njiho-
viii snaga, njihovih nacina delat-
nosti, njihovih blizih i dalnjih CT
ljeva. Prva revolucija i "a MON
.sledeea Observation-Disclosures e.
poha (19O7.-1914.) razgolitile su
svu ssustinu carske monarhije, do
vele ie do krajnje grantee, one
81 razotkrile svu menu trulez,
gnusnost, saw cinizam i razvrat
rarske bande sa neverovatnim
Rasputinom ma celu, sva zverstva
Romanovih, tih pogroma-
ga koji su zalili Rusiju krvlju Je-
vreja, radnika revolucionara, tin
"prvih medju ravnima" u redovi-
ma vlastele, koji su drzali u ru-
kama milione desetina zemlje i
koji SUI isli ma sva zverstva, ma sve
zlocine, ma upropastavanje gu
senje ma kolikog broja gradjana
radi ocuvanja te "svete svojine"
"a sebe i "a svoju klasu.
Bee revolucije 19O5.-1907., be-
kontrarevolucije 1907.-1914. bilo
bi nemoguce tako tacno "samood-
redjenje" svih klasa ruskog naro-
da i naroda koji naseljavaju Ru-
siju, odredjenje odnosa tin klasa
jedne prema drugoj prema car
skoj monarhiji koje Sc ispoljilo
"a osam dana Februarsko-martov-
ske revolucije 1917. godine. Ova
osmodnevna revolucija, .ako je do
zvoljeno da sc tako u metafori IL
razim, "odigrana" je kao posle de-
setak glavnih j drugostepenih pro-
ba; "glumci" su znali jedan dru-
goga, svoje uloge, svoja mesta,
svoju situaciju uzduz i popreko,
sve do svake i najmanje znaeajne
nijanse politickih pravaca i me-
toda akcije.
Ali ako je prva, velika revolu-
CHA 1905. koju su gospoda Milju-
kovi Guckovi sa svojim prirepci-
ma osudili kao "veliki metez", po-