RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-26

Sc raspusanie radnickih organizaciia zabra-
ia politckih sastanaka ugusivanje radnickih
novna. Mesto ekononlske nezavisnosti. chi do
blse JOS yere crnj je ropstvo i. mamie parte
hleba. Tkratko, ajamni radnci siromasni
seljaci Jugoslaviie izgubise ono malo kukav-
ne poiticke slobode sto su imali pre- ostvarenia
''velike' ''nezavisne' .Jugoslavije!
Obistinse nase tvronie koic smo Ia vre-
me stvaranja Jugoslavije chill: da jugosla-
venski ladnci i sircmasni seljaci nece dobiti
ono Isto i'm Jugosavenska burzoazia prcko svo-
Ilh agenata obecavase = slobodu ietlnako-
pravnost "potpunu vrednost njhova rada'',
nego da &c biti obratno: mamie poiti6ke slobo-
de, a wise ekonomske zavisnosti. wise ropstva.
Mi smo tada gcvolili - kao sto danas
! govormo - da ne moze biti slobode ekonom-
ske iednakosti Ia radn narod II burzoaskoi
Jugoslavi;i, kao sto ne moze biti prave slobo-
de ekonomske iednakosti "a ra,lnike nj IL led
moi kapitalsttkoj drzavi. Mi smo tada govo-
ill pisali = kao sto govor,mo pisemo da
mas = da he moe biti pravog istinskoy oslo
bodlenla i ujedinjenja jugcslavenskh na jam
nih radnika sromasnh seiala IL zaiednci s
;ugoslavenskom burzoazi JONI. Ako hi doslo do
takvog "ujedinjenja" ''osobodjenja'' TO hi
doslo putem klasne saradnle, koia iskljuGuie
klaanu herbu- A beg. klasne horbe i klasne sye-
sti he moze biti nj govora oslobodienju rad
nicke klase. Stvarno oslobodjenje ujednienie
iugoslavenskih radnika siromasnih sci iaka
mcze doci jedino kroz Socijalizam!
Istorja lie potkrepila nasu marksisttku
tvrdn;u da nema slobode ekonomske neza-
visnosti "a radni narod Il buzoaskoj drzavi.
Otkad ie Nacizam- Fasizam pregazio '.slo-
l,xl,, I
pod svoiu okrutnu slu, koja ubja i mrcvari
jugosavenski radni narod, poncvo na dnev-
nj red istaklo iugoslavensko p;tanje ponovo
Sc jugoslavenska propaga agandisticka masina sta
villa na pCsao; ponovo su misioneri iugpsla-
venske burzoazije (ovog puta osobama mi
nlstara banova) pored ovdaSnjih joi agena-
ta razmilili po naseobinama jugoslavenskih
radnlka Il ovoj zemlji da traze njihovu moral
nu i materiiallu potporu Ia vaskrsavanje tVe-
like Jugosavije: ponovo cine obecania,
slicna onima od pre- dve po decenije. Sa1no Sc
ovog puta primetuje otsustvo one "harr1oni-
je'' "jednodusnosti'' medju burzoaziiom
njenim agentima, kakva je bila ranije. Posva
diana su braca do owe svadje dcslo ie IL els
till eSonomskih racuna; ier "a vreme 'eneza-
visne' Jugoslavije, jcdan deo burzoazije dobi-
jao ie wise od drugog della = jietn su drugim
podvaljvai.
Svadia medju jugoslavenskom burzoazi
JON dovede do pocepanosti mediu njihovim IA
gentima ovoj zemlji Jedan deo niihovih a
genata, koii Sc kupe oko Amerikanskog Srbo-
brana i Srpske Narodne Odbrane (ukliuGuju
ci jugoslavensko poslanstvo Washingtonu)
neprijateljski je raspolozen prema Hrvatima.
Oni okrivljuju Hrvate da su 'izdali" preda
Ii Sc Htlcru, samo da bi dobii "nezavisnu
Hrvatsku' l sada je niihov pokHc: "Srbi, IA
Okup" = "a stvaranje "Velke Srbiie'!
Drugi deo agenata iugoslavenske burzo-
azije, osobito onaj deo oko Hrvatskog Lista
Danice, zgubio je ''poverenje" Srbe, jer O.
Vi, prema tvrdjenju onih, hote da potpuno 'u-
niste" hlvatsko ime govorec kako Hrvati ne
maju narodnosti jezika, svoie istoriie it'd. Ire
q su Jugoslaveni, IT, "a iedinstvo Srba, Hrva-
ia i Slovenaca. Owl sc kupc oko Hrvatskog
svijeta, Jugoslavenskog Glasnika, srpskog
Glasnika, Jugoslavije, Narodnog Glasnika
Slobodne Reci ovde su vodie HBZ, dok Sc !
sam Zajednicar sluzbeno glaslo HBZ, tesko
opredejuje, pa ga "a to ''komunisti' optuzuJu
(Nastavak ma 8. strani)