Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-05-01

Ou OuC
z jugoslavskych kruhI Sc
pravf, re die informaci, jez pra
We dosly, v Chorvatsku zacina-
il Sc objevovati znamenl, re
priklonuje Sc Ike Spojenym ma
rod1m. Byla tam utvorena "ze-
lena armada, slozena ponejv1-
ce v deserterG z oddfl6 Ante
Pavlovice, p~residenta noveho
Chorvatskeho statu.
"Zelena armada" podoba sc
organisaci, ktera byla vytvofe-
ma v Chorvatsku v dobe prvni
svetove valky, ktera provadela
pasivn1 resistenci a hrala vel
kou roll v konecnem padu Ne
mecka a Rakouska.
Pravi Sc, re mezi prominent
mimi cleny teto move organisace
jsou tTi stoupenci DIR. Vladimi-
ra Macka, byvaleho vGdce a.
grarnf strany- Mihail Pavlek-
Mikisina, prosluly basnik, To-
mo Jancikovic, reditel Zahreb-
ske rolnicke kooperativnf spo-
lecnosti a Ljubomir Tamosic,
ktery byl hlavn1m spolupracov
nikem DIR. Macka.
z tychz pramenG Sc prav1,ze
Slovensko je nynf jevistem IVY
sene cinnosti gueril a re media
leko Humenne doslo k srazce s
n6meckymi vojaky, kdyz byly
poskozeny vojenske objekty.
zeleznicnf tunel byl pry znicen
a komunikace nedaleko velke-
no zeleznicnfho stfediska v Ii
line pferuseny, nasledkem ce-
hoz nekolik vlak1 vyjelo z ko-
leji.
General Henri Giraud, 63le-
", velitel spojenecke severni
armady pred shroucenlm Sc
Francie, uprchnul z nemecke
vezenske pevnosti do Swear
ska a Neci vypsali loo, 900 ma
rex odmeny ma jeho dopadeni,
poole 1Tednf zpravy vydane.
V nemeck6m radiovem roz-
hlase, JIM bylo oznameno je-
no uniknutf, bylo rovnez sdele-
no, re kazdy, O nemz Dude Iii
Isteno, re pomahal Giraudovi v
Ijeho uteku, dude potrestan
smrt1."
Giraud, jenz uprchnul z ne
meckeho zajateckeho tabora v
prvn1 svetove valce, byl zajat v
kvetnu, 1910, kdyz byl obklf-
cen Nemci a cely jeho stab "a
jat S MIN.
Cd te DOLBY byl veznen v pew
nosti Koenigstein S jistymi fran
c~ouzskymi generally a admira-
ly. Nemecke radio sdelovalo,
re Giraudovi Sc podaTilo upr-
chnouti, ponevadz byla mu do
volena vetsf volnost pohybu z
dGvodu jeho chatrneho zdrav1
Vzdusne valcenf dosahlo sve
no vrchole v dosavadn1ch mesi-
clch prltomneho roku, kdy5
Nemci uderili zpet velikou for.
maci aeroplanG ma lazenskf
mesto Bath a jina m1sta Cd
ISkotska az pc JIM Anglii.
Britove doznavaj1, re znac-
ma skoda byla zpGsobena W.
busnymi i horlavymi bombami
Cetne domovy a obchodni bu-
dovy byly sboreny. Zachranne
druziny pracovaly pc celou ne
deli, patrajfce v ssutinach pc
obetech. Byl to nejhorsf 1tok
ktery Bath, mesto S lidnatosti
10000, zakusilo cd vypuknuti
valky. Nemecke aeroplan VIZ.
haly rovnez bomby vybusne
hoflave ma mesta v zapadni
Anglii.
Britske aeroplany pustily Sc
"a utocn1ky a pc dlouhy cas- sly
san byl rachot strojn1ch puSek
a lehkych del s velke vyse ma
nocn1 obloze.
Velike move bombovaci aero
plany znamky Stirling, kter6
Britov6 hrde nazyvaji temi nej
hroznejsfmi nastroji vzdusn6
valky ma svete, vypravily Sc "a
mes1cne noci pres srdce Nemec
ka ma 1,5O0-m1lovou pout a
bombovaly skodovy zbrojovky,
poprve "a rok a pIl.
Skodovy zavody pTedc1 jedi
ne Kruppovy zbrojovky v Els
senu, ktere byly hlavnfm ter
cem britskych letc1 v uplynu-
lych nekolika tydnech. Posted
nj 1tok byl podniknut malou
formac1 bombovac1ch aeropla-
nj pozde v r. 1910 a cd tie do
by skodovka dodavala velky
dill zbran1 a streliva pro Hitle-
rovu valku prot Rusku.