davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1942-05-04
SERIAL STORY
SLEEPING BEAUTY
CHAPTER XVI

@OhIp shrilled Peggy as she saw Baldy, registering with Fay the inti- nation that she would have been less surprised to see the Nizan of Hyderhad on a purple elephant.
 Bright girl" was Baldys mem eal note, as Peggy had intended it shouid be.
 Fay camouhaged a slight frown as she saw Baldy. A nuisance, If saae had to resume the whole argu- ment with him all over again, and the concert party idea would best be promoted with the rest of the party for moral support and Baldy conscious of the llmelight. She moved to go, but Baldy caught her hand and drew her down beside him.
 Listen, honey, we got to talk this thing over. I'm getting out of here this afternoon, driving straight down to New York. We gotta get Elnis thing clear. You needn't come. All you gotta do is sign bit of paper and I'll get out and leave you. You can stay up here stay up here a week If you like" he offered, magnanimously. "Then we'll get together and work out the dtails."
 Fay was cooly silent and Peggy looked around hopefully. Sure enough, her brother came round Into the rockery and his face lit up as he saw them sitting there. What cooperation! With quick glance at his sister he caught her wink and made his attack.
 sHullo Fay, hullo Baldy." He caught Pays hand and pulled her from the seat. She came with great willingness. She saw her escape from Baldy made simple by com- pliance.
 "I'ye just been looking at the aerial map of this place and there should be wonderful view from . spot near here
 Good, said Fay. "1'd love a walk. Coming Baldy?"
 you'll ruin your shoes If you do," said Michael. And those pants"
 Peggy laid a restraining hand on Baldy's sleeve as the other two moved of. -
 T did my best" she said. "Ill fix it again for you"
 "Awl" perked 3aldy. Forget 1t. I'm getting out"
 "Ungrateful, that's what she is" said Peggy. After all you've done for her"
 .That's not all," said Baldy, glad of some sympathy. I've tramped my feet to the ankles for that girl and talked my hair and teeth out to get her where she Is or where she was. I've sat in at par ties till I was under the table getting the boys to give her the right stun in the press, lost cou- ole of hundred bucks at poker with Pinchell to get her in his col- umn with the right slant = and what do I.get for it?"
 "Ingratitude," said Peggy.
 sIngratitude," echoed Baldy.
 At that opportune moment Marie came into the rockery, a cool cleft of flowers sunk in the hillside" She was carrying a tray with two tall Klasses, one with Collins and the other with lemonade. Ice tinkled in Hitingly. Baldy's eyes popped hope fully. =,
 sIs this what you wanted. Miss?"
 "Yes, thank you, Marie said Peggy. She turned to Baldy. T ordered this just to help you along with Fay, btu since she is gone I might as well take the lemonade"
 "You've got brains," said Baldy grudgingly. :,
 i've got more than brains" said Peggy.
 Hey" said Baldy to the re- treating Marie. Same again!" He turned to Peggy. You gotta have brains to think of that"
 "I'm not like some people" said Peggy. Always thinking of them selves and what suits them. I think
The Waterbury Democrat., 1942-05-04

3. The interior of Australia is almost uninhabited. Is this true because of vast swamps, tall bar ren mountains, deserts or tropical jungle?
 3. Burma is bisected by one of the biggest rivers in Asia. What is it?
 Answers on Back Page
The Waterbury Democrat., 1942-05-04

 products could be raised to help Americas W ar effort. Do you k nc W W h a [ country flies this flag with b lue top strive and lower red stripe?
The Waterbury Democrat., 1942-05-04
} WAR QUIZ

T This is the flag of a country Is whose president recently called upon President Roosevelt and dis
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
Radnicka Borba najuecii priija-
tell radnika.

jamnicu - dobila je toliko da IL
votari dok radi, kada ne radi,
tada Sc spusta ma ponizavajuci
uravanj JAYNE milostinje. Uzasni
strah cd sutrasnjice sve wise ra-
cara nerve radnicke klase. A ka-
mo ode bogatstvo koga je pro-
izvela radnicka klasa? Enoga u
rukama kapitalisticke klase. Ona
je ia, koja ga prisvaja; ona je ia,
koja pljacka plod rada radnicke
klase. Koliki obim ia pljacka "a
uzima to Sc najbolje moze videti
IL sledeceg: Godine 1929, radnicka
klasa owe zemlje proizvela je no.
veg bogatstva vrednosti 80 mill
jardi dolara, primila je cd toga
maine najamnice Is milijardi do
lara. Primila je tacno jednu sesti-
nu cd ukupnog ploda svoga truda.
Pet sestina prisvojila je sebi ka-
pitalisticka klasa. Ogromni pro-
fiti koje, u ovim ratnim vremeni-
ma, zgrce kapitalisticka klasa to-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

nase Federacije ! Radnicke Bor-
be sto su kroz trideset pet godi-
ma neumorno sirile oslobodilacko
ucenje medju nasim Jugoslaven-
skim radnicima. Ono sto je u
nasoj Federaciji danas organize
vano; ono sto je oko nase Fedora
eije okupljeno. sve ono sto je i
najmanje prozeto duhom klasne
svesti medju jugoslevenskim rad
nicima, "a sve to, ina Sc zablago-
dariti nasoj Federaciji i Radnickoj
Borbi posebice i Socijalistickoj
Radnickoj Partiji opste.
Uporedi sada jugoslavenski rad
nice, revolucionarni rad nase Fe-
deracije Radnicke Borbe, sa ra-
dom svih ostalih organizaciia j
njihovih novina, koje su ii kroz
trideset i pet godina servirale ka-
pitalisticke lazi ma tai nacin osi-
guravali opstanak kapitalizma
produzenje najamnog ropstva. Evo
ii par primera: Radnicka Borba
pisase i sada pise: da pod kapita-
listickim sistemom radnicko zivot-
no stanje neizbezno Sc mora po-
gorsavati. Sva ostala jugoslaven-
ska stampa, "patriotska, pseudo
Socijalisticka pseudokomunistic-
ka, pisase i danas pise, kako Sc
zivotno stanje radni6ke klase pod
kapitalizmom moze "poboljsati." )"
Radnicka Borba pisase pise: da
izmedju radnicke klase kapitalis-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
(Nastavak sa 1. strane.

(Nastavak sa 1. strane.
"stari kraj." Danas je ova zemlja
"a NIGGA tai 'kraj." Novu genera
ciju on je ovoj zemlje izrodio,
kosti svoje on ovde ostavlja. jed
nom reci-: drustveni razvitak pot
puno je izjednacio jugoslavenskog
radnika sa modernim americkim
radnikom. Oval process isao je u
sustini onako kako Radnicka Bor-
ba opisivase da &c neizbezno mo-
rati lei. Ali ina pisase ovo: Bee
obzira kakve promene nadosle, sve
dok postoji danasnje kapitalistic-
ko drustyeno uredjenje, zivotno
stanje najamnih radnika neizbezno
&c Sc pogorsavati. Ono Sc zaista
pogorsavase. Kroz proslih trideset
i pet godina radnicka klasa owe
zemlje stvorila je svojim trudom
basnoslovno novo bogatstvo - bo-
gatstvo koje je bacilo zasenak
saw ostali svet. A Sta je ona cd
svega tega dobila? Dobila je ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
Jelka Stefanovic:

Wee je trideset pet godina. ka-
ko Sc Jugoslavenska Federaciia
bori, da najamni sistem iednom Sc
obori.
A sto oslobodjenje radnicke kla-
Sc postignuto jos nije zato Fede-
racija ne treba da Sc okrivljuje.
Nisu nj godine krive koje pro-
hujase, vee nedovoljno organize
vane snage nase.
"Staze" j "putevi" bill su dosta
trnoviti" po kojima je Federacija
imala "putovati.
Smetnje, neprijateljstvo, napa-
di razne lazi, preko svega ovop
imala je Federacija da pregazi.
Ali tvrdu veru S. L. P. mace
la, ponosito j gordo napred je ko-
racala.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

Tiki su, da uxasavaju same pred
stavnike kapitalistitkin nteresa.
o tome, jos proslox decembra,
Senator Walsh je rekao: ITO &c
biti dan strasnog obracuna kada
americki narod (radnicka klasa)
dodje cd cifara prefitima koga
zgrcu privatna poduzeta u rasnej
proizvodnji." Sve dok je radnik
najamni radnik a pod kapita-
lizmom in ne mole nista dru9o biti
- on &c biti podlozan nemilosrd-
nom izrabljivanju pljacci. l bas
zbog toga vrlog razloga izmedju
owe dve klase - izrabljenih IL
rabljivaca = mir je apsolutno ne
mogue. Klasna borba, nepomirlji-
va klasna borba, ubojni je poklic
proleterske revolucije.
Buduci da je jugoslavenski rad
mix danas stvarno tex sastavni dec
milionite radnicke klase Amerike,
snoseci sva zala koja snose svi
ostali radnici pod kapitalizn1om,
to on nema drugog izbora osim da
zajedno sa ostalim radnicima pri-
grill oslobodilacki program S. l.. P.
i da zajednicki vode borbu sa ci-
ljem da kapitalizam obore In
dustrijalnu Republiku Rada uspos-
tave. Razume Sc, bez prethodnog
klasnog prosvecivanja, te poiitic-
kog industrijalnog organizovanja
nema oslobodjenja. f, pa bas u
tome Sc i sastoji najveca zasluga
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

tickle klase nema nista zajednickog
j .da zbog toga klasna borba IL
medju owe dve klase mora Sc vo-
diti sve dotle dokle radnicka klasa
ne pobedi kapitalisticku klasu. Sva
ostala stampa "patriotska," pseu-
dosocijalisticka pseudokomunis-
ticka pisase danas pise: da su
radnici kapitalisti "braca" da
njihovi interest nisu suprotni.
Klasna saradnja koju danas u
ovim najotsudnijim casovima po
radnicku klasu - ma sva usta "a
govaraju, jeste najveca laz koja
Sc servira radnickoj klasi. Ova diva
primera dovoljna su pa da Sc vidi,
da je jugoslavenska stampa zajed-
no sa swim svojim organizacijama
bila danas je, verni agenat ka-
pitalistickih interesa. Kao takva
ona je najveci neprijatelj radnic-
ke klase. Obratno, Radnicka Bor-
ba, najveci je prijatelj radnicke
klase bas zbog toga, sto ona isklju-
civo sluzi interesima radnicke
klaSa SIzila ia uctraSiyo vor
no odano kroz proslih trideset
pet godina i sluzice isto tako ne
ustrasivo, verno odano do konaC-
ne pobede.
Da zivi Radnicka Borba Organ
Jugoslavenske Federacije Socija-
listicke Radnicke Partije Amerike
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

SlovoslagaGAi stroj RadniGke
BOrbe,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

Kapitalizam je obesan, silan i
mocan. De Leonizam mas uci da
niie i svemocan.
Svemocna sila u rukama ie rad
nicke klase" - Organizovane Po-
liticki i Industrijalno snage ma
Sc oborice kapitalizam tai sistem
nepravde uspostavice sistem
slobode, izobilja, srece prav-
de.
Ia ideiu ovu treba svaki rad
nix iskreno da radi: Oborimo ma
jamni sistem, pa &c nestati profi-
ia, rata, depresije i gladi.
Iozinka Marksizma jeste: Vo-
dite klasne borbe "a Socijalistlc-
ku Revoluciju sve do proleterske
pobede. :
| nasa Federacija produzice da
Sc klasno bori sve dotle dok Sc
kapitalizam ne obori!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
Neke uspomene.

mere navesti pisanju polemic-
koj spremi r. B., ali to bi mnogo
prostora zauzelo.
Kada je nasa Federacija upos-
lila druga L. Stefanovita "a Agi-
tatora, tada je nasu Federaciju
usao nov zivot. Broj pretplata
mnogo sc povecao. Drug Stefano-
vic je grmio po Pennsylvania,
odrzavsi veliki broj skupstina, IL
vrsivsi ogromnu licnu agitaciju,
upoznavsi hiljade radhika sa S.
L. P.
Ali uprkos tom moralnom uspe-
hu tada uhvati nasu Federaciju
grdna finansijska kriza. Men Sc
kretar tada bese drug Milan To-
mic, koji je svoju duznost bes-
platno obavljao. On je bio pri-
nudjen da pozove druga Stefano-
vica sa puta jer blagajni ne be-
Sc dosta novaca nj Ia naredni
bro; p D To heb, L,;t;6ni dani
ali pozrtvovanost nash drugova
;uho,,; z rodoroo;i, j. 70 No
podnosne neprilike.
bas "a Vfeme te 1lhahsl1ske XIII
Ze nase Feoeraclje Lhlcago Je
zasedaVao hongfes tadasnJeg "bu-
Rafskog Macedohskog SoclJails-
tlchog SaVeza' ma koJem Je mao
Ga resi- koJoJ pafIlJl INA ga Sc
pfloruzl' ,. T. III > l.. r! Ma tom
hongresu Je n $ Federac1Ju
predstaVlJao drug l.. PetroVic. |,
kao sto Sc sada dobro INA, ma We
llku nasu srecu, ma tom kongre-
su odnese pobedu 5. l.. p, jer /
dan danas imamo mama nasu
dlcnu BFatsku Bugarsku Fedora
clju. Mozete zamlslIti kakvo je
Veselo raspolozenje proizVela vest,
koJu je putem karte drug Petro-
vic javio, "da su drugovi Bugari
s mama"
,S%
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
Pise: L. POsavac,

PiSe: l.. POsavac.
Sa ovim izdanjem nasa RAD
NIcKA BORBA slavi svoju 35.
godisnjicu casnog joj zivota.
Kada mi rekosmo gornjih par
redaka, zelimo Sc ograditi cd mo-
guee primedbe da smo sentiment
talisti, jer mi stvari mrzimo
vulgarni sentimentalizam kako bi
to rekao Cernisevski. Ma protiv,
u tim redovima izrekosmo mas
revolucionarni osecaj kojeg smo
stekli citajuci razumevajuci
RADNIcKU BORBU ostalu S. l..
P. literaturu.
To bese 1915. godine kada mi
je prvi put dopala u ruke RAD
NIcKA BORBA. Po njenom pisa
nju video sam da Sc ona razliku-
je cd ostalih jugoslavenskih no.
vina. Ma primer, tn bese "RadniG-
ka Straza," organ S. P, koja je
pisala kako radnici trebaju da IL
glasaju svoje predstavnike, owl
&c postepeno sve velike tvornice
preneti Il drzavno vlasnistvo ta-
ko cemo postepeno doGi Il Socija-
liam. Ovo bese jedna iZmedju os-
talih gluposti koie je sirila "R.
s." Ali tn bese X. B. koia je to
lazno tumacenje SocijaliZma ma
ucno kritikovala i ma TAI nacin
ie ocuvala cistocu Sociializma.
Nasi stariji clanovi i Citaoci Sc
caiu Sc niz uvodnika X. r., pod
naslovom "Profanisanje Marksiz-
ma" Sa NINA je ona ma tako je-
dinstven naGin objasnila revolu-
cionarni Socijalizam, temeli klas-
re borbe. da mozemo. bez prete-
rivanja. reci da cd tada ma ma
Sem jeziku jos niko he ucini.
Pa, opet, sa njenim uvodnicima
"Perfidnost jednog svindlera,' .
Il. B. Sc uhvatila kostac sa jed
MIN tada najjacim novinarom. 4
znate Ii ko to bsse? Niko drugi
sem Milan Jeftic, urednik "Srps-
kog Dnevnika." l MEGA je nasa
r. B., uvek braneci Socijalizam,
doteyala do duvara i pobedonosno
je nastavila svoj revolucionarni
rad. I tako mas je ona mnogo "a
divila.
A kada Sc pojaviSe uvodnici,
pod naslovom, "Debata iZmedju
Cvetkova Leontica, pred sudom
istcriie Marksizma," koji su sa-
da zbijeni Ii knjizi pod istim ma
slovom, iako mi clanovi nase Fee
deracije nismo zedni slave, ose-
camo Sc ponosni sto smo Sc pomo-
Gu r. B. na brzu ruku do zuba
naoruzali. da smo bill Il stanju da
tucemo levo desno owe politicke
pelivane jazbece koji Sc okupi-
Sc oko 'R. S." Secam Sc da ia zu-
ia novina nije nj poku5ala da Sc
ozbiljno brani, vec ie tadasnji
nien urednik, T. Cvetkov, kroz
nos izrazio sledece reel:
''Te uvodnike r. B. p i s e
Milan Jefti6 a ne njen urednik
Lazar Petrovi6, posto on nije
kompetentan toliko-'
Pomislite, nije Ii sa tom igno-
rantnom izjavon IS. R." priznaIa
svoj poraz? Dabome da jeste,
Mogii bi ovde jos mnoge pri-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

je logicno objasnjavala cllJ, tax
tiku i strategiju radnickog pokre-
t.. Snaga njene logike tako je sill
ma koja o b h { a snazno
sa svih ans sa klijestinla
IL kojih Sc nemoguce istrgnuti. l.
Ii Sc moras predati sasvim priz-
navajuci ucenje Marksizma-De
Leonizma iii Sc moras prepustitl
potpunom porazu, dugujuci joj u
vek poslednji odgovor.
Jedna cd osnovnih karakteris-
tika Marksizma jeste vera rad
nicku klasu j menu stvaralacku
moe. Mnogi teoreticari Marksizma
i radnicki pokreti poznavali su is
toriju drustva, teoriju "viska vred-
nosti," izrabljivanje radnicke kla-
Sc j potrebu drustvenog preobra-
zaja. Ali NINA je manjkala jedna
vazna stvar, oni nisu imali we're II
radnicku klasu menu stvaralac-
ku moe. Takvo manjkanje je te
teoreticare radnicke pokrete ee-
sto dovelo do aristokratsko- -biro-
kratskog vodjstva radnickom
pokretu. Tada SUI oni iskoriscava-
Ii zavedene radnike pokrete da
in odvracaju cd pravog Marksiz-
ma. Medju tim teoreticarima
pokretima prvo mesto zauzese
Kaucki i nemacka Socijalna De-
mokratija skupa sa Drugom In
ternacionalom koii svi izgubise
veru Il radnicku klasu predase
je 1914. ratu Boga kapitala Ma
drugom mestu stoii "Komunistic-
ka' partija svih kapitalistickih
zemalja sa koiima je dominirala
Moskva sa Stalinom ma celu kroZ
Trecu Internacionalu. Posto rad
nicka klasa nije usvojila niihovu
sasavu taktiku, "masovnu akci-
ju," "oruzani ustanak" tome
slieno, dok je reakcija kezila zu-
be jedva cekajuci da Sc radnici
dadu namamiti da in sto pre- te-
rorise, oni izgubiSe veru rad
nicku klasu i u menu stvaralac-
ku moe pocese stvarati ujedinje-
ne frontove sa "progresivnom'
"liberalnom" burzoazijom.
Obratno gornjim nekicmenjaci-
ma RADNICKA BORBA, verna
sledbenica Marxa, Engelsa, Leni-
ma i De Leona, ina cvrstu veru
Il radnicku klasu menu stvara-
lacku moe. Ona veruje da je rad
nicka klasa jedina Il staniu shva-
titi Marksizam, jer je on njena
klasna nepobitna nauka da Sc
skladu sa tim ucenjem organizuie
politicki i ekonomski, da ma civil
lizovan nacin putem glasovnice O.
svoji i unisti politicku drzavu u
orste, da putem Socijalisticke
Indu strijalne Junije preuzme syn
zemalisku vlast mad swim sreds-
tvima zemaljske proizyodrie i da
in operise Il korist celog oslobo-
dienog besklasnog drustva, da ia
ko uspostave novo druStveno ure-
dienie ma ruSevinama oborenog
hapitalizma koje Sc zove Socija-
listicka Industrijalna Republika
Rada. Ovo je srz Marksizma ko-
jeg Sc svog sjajnog 35. godisnieg
horbenog zivota drzala RADNIC-
KA BORBA. Zato ii klicem:
ziyela RADNItKA BORBO, til
Planinski Orlei
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
eka eanUic
Jug0sIavenskoj Federaciji S. L. P.

Street nauku Revolucionarnog
duha koja sve siru j siru masu
obuhvaca - danas Sc sve wise
cuie dicno slovo Es Ell Pi, koje
mas uci, kako da Sc osIobodimo
mi.
A vi radnici koji mama orga-
nizovani jos niste klasni vam
interest nalazu da X mama pristu-
pite.
Mi moramo zajednieki klasnu
borbu voditi tako slozni najam-
nog Sc ropstva osloboditi.
Vrli ideali nasi nisu puke uto-
pie cato proletarijat ina da Sc
organizuje.
Ako ne budemo svesni proleter-
ske misije nastupice doba jos cr-
ME gore reakcije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
R,ds,ii6aIlta Borbu --,pIaninslu
Of00Ss


Pi6e: VS.
ss1sau1s xvsDsse 'az4aAja pin.
0>ssus1v aa3lbsaAasa5a psai1lka. =
). ! - LENIN.
Godine 1907. rodila sc RADNIc-
KA BORBA sa svrhom da stiti
interese jugoslaveaskog della a
mericke radnicke klase j da ga
sprema "a Socijalisticku Revolu-
ciju.
Zboe nepoznavanja engleskog
jezika njenih pokretaca ranijih
urednika i. saradnika, RADNIc-
KA BORBA je morala prvim go
dinama da crpi Marksizam IL ev-
ropske socijalisticke literature.
Tako je R. B. bilo tesko objas-
njavati politieke ekonomske US
love owe zemlje sa evropskom So
cijalistickem literaturom, posto su
Sc oni mnogo razlikovali zbog slo-
bodnog razvitka kojeg je samo ka-
kapitalizam owe zemlje ma veli-
kom kantaru uzivao. Tako je ona
zbog te privremene manjkavosti u
pocetku tesko koracala napred.
Ali koliko su njeni urednicl
saradnici bolje poznavali engles-
XII iezik oni su mogli bolje da po-
znajl ,ucenje Socijalisticke Rad
nicke Partije, koja primenJuJe
Marksizam ma americke prilike i
koja je, pcsredom neumrlog De
Ieona, morala dedati MarksiZmu
da bi ga mogla ovde primaniti, Il
toliko ie RADNICKA BORBA pos
tala planinski orao "a ovdasnji
jugc slavenski proletarijat.
Usvoiivsi principe Socijalisti:-
ke Radnicke Partije koji uSe da
Sc "a svoie oslobodienie radniGka
klasa mora marksisticki prosveti-
ii, ganizovati politicki u svoju
revolucionarnu politicku partiju
= S. L. P, koja da propagira So
ciielistiGki Industrijalni Junioni-
zam. kada Sc on ostvari da na
.civiIizovan naein, putem g,asovni-
ce uzma unisti politicku drzavu,
nakon kojeg akta da radnici orga-
nizovani industrijalno, ne sa svr1
hom kolektivnog pogadjanja ma
gadjanja, uzmu, drze i operisu sva
sredstva drustvene proizvodnje
korist samih proizvodjaca, RAD
NICKA BORBA Sc krenula ma
pred svom svojom silom da pros
yeti organizuje jugoslavenski
prcletarijat owe zemlje. A istom
snagom je ona jurila protiv onih
jugoslavenskih organizacija i no.
vina koje su Isle pod maskom
marksizma, socijalizma, prosvetas-
iva komunizma, a koje su stvar-
no branile kapitalizam. Polemika
kcje ie RADNICKA BORBA vodi-
la marksistickim principima
protiv burzoaske filozofije re-
formizma sa ovdasnjim jugosla-
venskim novinama svakog puta je
odnela pobedu. A nj evropskim
iugoslavenskim novinama koie su
krile svoj burzoaski reformizam
sa "sociializmom" komuniz-
mom'' nije II. B. ostala duzna da
in siba sa marksistickom logikom,
jer "politika cvrstog drzanja prin-
cipa jeste najistinitija politika.'
Pocivaiuci cvrsto ma principu
Marksizma RADNICKA BORBA
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-26
Comfortable Shoes Needed for War Work

tougher them 10 some degree.
This can be done by regular
exercises and massage,
Walking helps a great deal,
but the feet muscles need
stretching SO they will become
more supple and adaptable 10
the new strain Of long periods
OF work without rest.
Good posture will relieve
much foot strain. We will have
TO learn 10 step on the feet
evenly and firmly. When the
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-26
A Girls Idea
Of a Good
Photograph
Nv HELEN ROWLAND

MORE LETTERS will be writ.
ten in 1912 than have been writ
ten in 25 years. In peacetimes
men hate TO write letters, and a
girls greatest cross is waiting
for a letter from the man she
loves. But that will seem easy
after waiting for a letter from
the boy in Iceland.
One ardent young bridegroom
lieutenant has solved the prob
lem by writing his bride every
day. Even then. she often gets
them in punches; but she al
ways knows that they are on the
way. The only thing that really
suffers is the hall-rugs. which
take a beating every time she
runs 10 the door looking for the
postman.
A GIRLS idea of a good pho
tograph 10 send to the boy in
camp Is one that looks exactly
like her and Hedy Lamar and
Lana Turner all at the same
time. With just a touch of the
languorous Dietrich thrown in.
Love may be an outmoded
emotion in the opinion OF the
sophisticates. But world with
out love would be a world with
out beauty. poetry or music, IN
peacetime: and without any
thing 10 live for or die for, IN
wartime.
SOME HUSBANDS have the
idea that economy begins al
horne and ends al the first bar
instead of at the DefenSe-Stamp
window
The way women have come
forward TO do their bit IN this
war ought TO make even q die
hard misogynist glad that men
gave them equality after trc
first World War
Yet a young man from Brook
lyn fears that this will become
a womans world, and adds,
Won't they find II "A hot pO-
tato?" Sure That's why they're
working 70 help save this man 5
world.
II YOU can diagnose your
emotions. you're not IN love
Love is something as unmistake-
able as hunger and as ineXphc-
able as hay-feVcr.
Love Is that strange mental
condition which makes the 20
minutes before you reach a girls
house seem twice a. long as the
four or five hours YOU hang
around there.
a kiss is something like
straight whisky; 1t always re-
quircS a chaser.