RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

jalisticka propaganda veil radnicima da pod
kapitalizmom ne mole biti poboljsanja ona to
ne veil radi puke propaganda, nego zbog toga
sto je to ziva istina. Istorija najamnog .ropstva
to oblno dokazuje jer danas imamo swim
razvijenim kapitalistiekim zemljama veci pro-
cenat radnika nego sto je NINA ikada bio.
to znaci veee izrabljivanje ogromnijeg della
stanovnistva koja Sc stvar kosi sa burzoaskom
laznom tvrdnjom da sc stanje izrabljenh rad
nika poboljsava, pored toga sto oni kao ma
jamni rodovi dobivaju sve manji deo svoga
sve veceg proizvoda! A kada Socijalstcka
propaganda veil radnicima da obecanja
burzoazije "a posleratno "bolje stanje" jesu
neispunjiva i da ih burzoazija ne moze ispu-
niti kada bi to htela, ova Sc tvrdnja zasni-
va ma cinjenici da kapitalizam zbog toga sto
je davno postao reakcionaran, nije kadar op-
stojati da vrsi dobro "a vecinu eovecanstva,
vec je on prisiljen da silom otimlje jedno po
jedno mukom borbom steceno pravo radnika
da bi in sto wise obespravio da bi tako sto bo-
lie manjini, svetskm pljackasma ugodio!
kada Socijalisticka propaganda veil
radnicma da &c sa nestatkom kapitalizma, kao
poslednjeg predstavnika vladavine privatne
svojine nestati sva izbegnuta zala, kao sto su
mizerija sredni izobija, tesko robovanje
pored razvijene tehnike, besposica ma jednoj
strani plansko razaranje bogatstva ma dru
goj strani, pa onda kao sto je ovo ogromno
veliko drustveno zlo - Rat, u kojem podaJu
miion mrtvh sinova rada svih kapitalistickih
zemalja to sc zasnva ma nepobitnoj cinje-
nici da &c mime nestati osnovnog uzroka
svih tih uzasnih zala. Jer kada &c radnici pri-
matt punu drustvenu vrednost svoga proizvo-
da nestaee izrabljivanja coveka po coveku. A
kada &c Sc to postici onda &c ma zemlji vladati
raj mira, srece, izobilja.
kada Socijalisticka Radni6ka Partija
| preporucuje radnicima da Sc organizuju poll
| ticki sa svrhom da uzmu i razore politicku dr.
zavu, to i'm ona veil zbog toga sto je ovde mo-
| guca mirna drustvena osnovna promena. Jer
su radnici kao glasaci, jednom organizovani
klasnosvesno partiju kao sto je S. L. P, u
| stanju da nadglasaju burzoazju sa swim ME-
| MIN prirepcima cankolizima uvek ma svakom
! mestu. Ova pretpostavka Sc zasnva ma nepo-
bitnoj einjenici da Sc radnieka klasa sastoj
cd ogromne veeine stanovnistva owe zemlje. A
kada S. L. P veil radnicima da Sc oni, pored
| politiGkog organizovapja, trebain organizoyati
i Socijalisticku Industrijalnu Juniju, pored
toga sto &c sa njome podupreti politicko pra-
vo,, oni &c moci odmah da tako organizovani
preuzmu svu upravu novog Socijalistickog
drustva, ia pretpostavka Sc zasniva ma cinje
| nici da danas radnic upravljaju cd dole do
gore sa svom zemaljskom proizvodnjom a.
ko su oni to u stanju ciniti protv sebe "a svo-
je klasne neprijatelje, kapitalstcku klasu, o.
nj &c bit jos wise u stanju upravljati sa ze-
maljskom proizvodnjom u svoju sopstvenu ko-
rist A kada S. L. P. veil radnicma da &c Sc
izrabljivaeka burzoazija pred takvom organi-
zovanom radnickom slom kao kukavica tresti
pokusace pobeci kao lopov ukradenim ciz-
mama, i ia tvrdnja Sc zasniva ma einjenici jer
je izrablj jivacka parazitska burzoazija sa swim
njenim placenicima vro sicusna sravnjenju
sa jedinom korisnom ogromno veikom radnc-
kom klasom.
Kao civiizovana partija rada Socijalistc
ka Radnicka Partija ueestvuje svakog puta
gde god joj Sc pruzi prilika zemaljskim
drzavnim izborima U nekm drzavama, kapi-
talistick politcari, bojeei Sc istinske propa-
gande Socijalisticke Radnicke Partije, nisu joj
dali priliku da dolazecih izbora iznese svoju
listu kandidata pred radnicima-g -glasaeima. U
tim drzavama neka radnici ma ma kojem mes
tn glasovnice napisu ime kandidata S. L. P.
A u drzavama gde je S. L. P. uspela da svoj
tiket podnese neka tamo radnici glasaju "a
sve nase kandidate.
Mozda mi neeemo ovih izbora odneti nikak-
WI vidnu pobedu. Nista "a to. Mi cemo uspeti