RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

masaju da spomene ulogu koju je Amerika lg-
rala u gradjenju snabdevanju militarne ma
Sine Japana. Jer smislu ratna masina je
monster Frankenstein americkog kapitalizma,
i ona Sc ne bi mogla nikada stvoriti, ill., bar
najmanje, ona ne bi mogla postati strahovltl
monster kao sto jeste, da nije dobivala me-
tala materijala il rudokopa tvornica Anne
rike. faAs.'
Pravi zlotinac je kapitalizam.
Ko je odgovoran "a ovu "prljavu trgovinu"
- kao sto je opisao Henry L. Stimson? Ad-
ministracija? Zaista uloga Administracije
nije ovome slucaju bez poroka Kao sto cemo
videti, ona ne samo da je podnasala prodaju
municije bez pitanja provizije skorasnjih Ia
kona "neutranosti" embargou municije God
bijajuci da prizna cinjenicu ratnog stanja ma
Orijentu) vec je preko Odelenja Blagajne snab
devala Japan sa milionima dolara da bi posled-
Mi sa NINA mogao platiti americkim trgov-
Gina muncije, kompanijama ulja trgovcima
gvozdenog skrepa. Ali pri SVEN tome, prav
zlocinac nije Administracija. Niti SUI to "us-
poredno mali broj individual, koji su direktno
odgovorni" - kao sto in je tako Sekretar Stim-
son optuzio pokusaju da oslobodi cd krvnje
kapitalisticki sistem pod kojim je vladajuca
klasa primorana cd strane profitnog motiva
da sebe zaslepi prema krajnim posledicama ra-
di neposredne dobiti.
Nije tesko kapitalistu da racionalizuje
najnedostojnije trgovacke odnose ako oni
profitabilni On poseduje svakovrsne filistin-
ske zgodne fraze da bi sebe opravdao. "Busi-
ness is. business" [trgovina je trgovina] jes-
te 'jedna cd njih. "Njihov novac je dobar kao
svaeiji," jeste druga. Glava velike inziner-
ske livncarske kompanije u Pittsburghu
objasnio je ulaganje svoje kompanije cd T.
$4,000 jena u novoj korporacij ko]a Sc Or
ganizovala 1939, radi gradjevine masinerije
ceicne tvornice "a Japana, veleci: "Moja kom-
panija je primila dec ovog biznisa da bi pre-
tekla druge osobe"
Namiguje kratkovidnom trgovanju
Nj kapitaisticka drzava niti drzavna diplo-
malta ne ignorise materijalne nterese posed
nika proizvodnih sredstava. Dokle god moze,
izvrsni odbor kapitalisticke klase zatvara oci
pred krajnim posledicama dozvoljava "krat-
kovidnom trgovanju" da bitise. 1938, dve go
dine nakon sto je slovanje Kline pocelo Sc
dam godina cd osvajanja Mancukoa, Amerfka
je snabdevala sledece procente* glavnog rat
nog materijala Japanu:
Bakra. NEUTRALITY-SUSPICIOUS.. 9O.89 po sto
Gvozdenog celienog skrepa.. 90.39 y
Gvozdja celika (alloys). ...... 8271
Avijona delova. ............. 1892
Petroleum. i produkata. ....... 65.57
Automobile i delova. 64.67
OlOVa. 1000
Americki izvoz glavnog ratnog materijala
Japanu 1888. bio je preko $171 100000 bio Je
samo malo manj 1882, nakon sto bese objav-
lien "moraln embargo ratnim avijonima.
Proracunato je da su Sjedinjene Drzave snab-
dele Japana 1885,, sa so po sto njegove potrebe
"a ratne navale, dok je sa drugih 20 po sto ME-
ga snabdela Velika Britannia. Cak nakon sto je
Japan pokazao da &c stupiti savez sa Osovl-
nom, nastavljena je MENU prodaja masinsklh
alata, zeljeznog oklopa, peha avijonskog CASA.
Kada je Predsednik ma kraju objavio "embar-
co." nasla su Sc sredstva da Sc zaobidje. Ma pri-
n1er, "embargo" "a avijonski gas je stupio a
snazi 81 julia, 1910 Ipak prema portlandskom
Oregonianu, cd Z. juna, 194O., Japan je dobil
toliko CASA IL Sjedinjenih Drzava prva tri mese-
ca 1941, koliko je dobio prva tri meseca ~
40. godine. To ne bese "avijonski gas" ali Sc sa-
cinjavao cd visokog stepena CASA, koji sc mogao
lako pretvoriti avijonski gas sa dometkom "a
*Cifre ie sastavio Kineski Odbor ekonomsko
istrazivanje.
lo,;noo holm ravni Kra1ievima.