RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-11
hegIsd Staliaslitkog izdajs'
TIA hldksizna

1
i&ta), j on &c tamo naci dovoljno
sporicania onih stvari koje je Sta
lin 1889. proglasio "a ~cinjenice
i mozsmo zamisliti kakva sudbina
hi 6ekala makoga koji bi Sc usu-
die U Moskvi da danas citira jaw
no tai "nesretni" govor Josifa
Stalina. govor kojeg bez sumnje
Stain hi zeleo j nadase da &c sc
zaboraviti. Ali ~istorija ne zabo-
ravlja.
Opet, kada su u martu 1910.
Stalinisticki pljackasi skrsili bur-
z~oasko-demokratsku Finsku (da
,su tako neizbezno stvorili budu-
eeg .saveznika nacistickih kasapa,
a poslednji je nance veliku stetu
Sovjetskoj Rusiji u gubljenju Il
vota j teritorije), Pravda, zvanic-
nj Stalinisticki organ, veselo je
p~roglasila pobedu Sovjetskog O.
ruzja mad "ratnim uskacima,' a
sa OWN Sc mislilo ma Veliku Bri-
taniiu i Francusku - u impli-
.kaciii ma Rooseveltovu admins
traciju.
Zone [Velika Britannia it'd. su
izgubile jednu cd najvaznijih ba-
"a "a plansku krusadu protiv So
vjetske Junije," reee Pravda u
vodnicki Is. maja, 1910. Posto je
malo cas- pre- izdala jedan cd maj
svetijih principa Marksizma, bez-
principalna Stalinistieka novina
imala lie bezobrazluka da dodadne
ovo: "Sovjetska Junija stoji ne
pobedivo kao najveci strazar mi
ra, tvrdjava i NADIA radnog naro-
da."!! / to je sve ona pored ma
lie Finske, koja lei smrvljena j
krvava. Stain, sa jezuitskom po-
boznoscu, dodao je da SUI on
njegova ganga "pravi prijateljG)
malih nacija'!
A sto Sc tice ostalog, prilikom
istog sluGaja, sile anti-Osovina
napadane su neprekidno kao rat
nj uskaci, imperijalisti i urotnici
protiv Nemacke i Sovjetske Rust
je, Pravda je specificno rekla ida
su. britaHski i francuski imperiia=
listicki krugovi podstakli Finsku,
kao prethodno Poljsku j druge
drzave, da ratuje protiv S%ovjetske
Junije, obecavajuei 'garancije'
potporu II ovom ratu, i sirili 81
iluziju da su tvrdjave koje su sa-
gradjene uz pomoc Velike Brita-
nile i Francuske nepristupacne
Crvenoj Armiji.... Planovi an
glo-francuskih imperijalista da
zapocnu rat po celoj Evropi ia
kodje su Sc smrvili. 80" it'd, it'd.
l "a svo vreme Stalinisticki
nacisticki politicari vozili su sc
tamo amo izmedju Moskve i Der.
lima, kovajuci urotu j pocinjava-
juei vece zlocine protiv radnika
celog sveta, ali narcotic i nepos.
redno, naravno, protiv zapadnih
'demokratskih" sila. Zlocin Sta
linizma ie zapisan sa krvlju pro.
letarijata, i Stain moze vikati
"Nestani, prokleta mrljo! nestani
velim ja!" ali mrlja nece de-
restane, i Stain Sc ne moze hva'
liti, kao sto Sc tako sasavo hvali'
la Lady Macbeth, da Sc on nema
"a sto bojati zbog toga sto mike
ne moze pozvati nase sile ma OBJ
racunavanje." Ali bice obracuna'
vanja, i neka nike u to ne sum
MIA.
Da Stalinisti dobro znaju da D
nj postupaju suprotno p e m
Marksistickom principu, u to M
moze nike sumnjati. Njihove pr
We izjave, ako ne i njihove akcije
ovo SUI sasvim izbristrile, naroci'
to njihovi komentari 0 aktivnost.
kapitalizma i njegove vladaJuce
klase pre- 1885. = to Jest pre- go
dine II kojoj SUI u Moskvi odmaE
pronasli i tako su naredili, da Sc
"~ostatci burzoaske demokratije'
moraiu ocuvati. Oak i rano 1886
godine, ma primer, sam Stain j
obrazlozio pravilnu marksistickl
poziciiu O svetskoj s~ituaciji Il GU
venom razgovoru sa Roy Howar'
dom, glavom ~Scripps-Howardo'