RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03

(Nastavak sa 2. strane.)
oko tri m + / j d maraka."
"Novembra 1923.," re e on,
"zv an { n vrednost anne
rickog dolara iznosila je Cd prlllke
dvadeset-dve milijarde MAI aka!'
Ingersollov sat cd dolara, sled
stveno, Nemackoj bi kostao cetr-
deset-dve milijarde maraka -
cetrdeset hiljada miliona maraka!
To je inflacija, ona nema nicega
zajednickog sa visokom najamni-
com niti sa toboznjom naduvenom
kupovnom moci radnika. Niti ona
ina najmanju slicnost sa prlrod-
MIN uCinkom zakona ponude i traz-
ME. Jer dogod ne postane tako lako
proiZvoditi espape kao sto je stan1-
patti papirni novac i Il odgovara-
jucem obimu), nikakva srodnost
vrednosti nece sc moci odrzati cd
sata do sata - a teSko cd minu
ia do minuta! Inflacija, narcotic
ekstremnog slucaja kao sto bese Il
Nemackoj posle Prvog Svetskog
rata, preporucuje kapitalizam, ia
korekuc, ma reductiO ad absurdum
stepenu - sve untrasnje nejgove
kontradikcije lupaju jedne dru
gina, poderana maska, kapitalis-
ticki dar-mar doveden do najludje
krajnosti, urodjeni haos i anar-
hija dohvatajuci Sc svojeg potpu-
nog drustvenog raspadanja. | oval
tip inflacije (kada Sc MEGA la
caju vlade) sprovadja Sc pod odo-
brenjem zakona kao pravilan akt,
pod predpostavkom da Sc izvr-
sila korisna pomocna stvar, dok
Sc smanjivanje vrednost kovanog
novca cd strane autokratskih kra-
ljeva napada kao zlocin, usuprot
cinjenici da ie poslednji akt nista-
van u kontrastu sa ogromnom pre-
varom koja Sc cini kada Sc dozvo-
lava da stampanje papirnog nov
ca pobesni! Kao sto satiristicki
Marx veil:
"Dok je drzava kriva (ili Sc
takvom smatra) "a smanjivanje
vrednosti kovanog novca cd zlata
srebra, zbog toga sto uznemiru-
je funkciju sredstava razmene, ako
ona ssuje nayac samo "a l 100 mr.
vice ispod njegove nominalne te-
zine, ona Gu istoj drzavD vrsi
sasvim pravu operaciju kada iz-
dale apsolutno bezvredne papjr-
ne note koje ne poseduju nj malo
metala sem toliko koliko je ma njih
oznacila kovnica novca!"
Sa swim ovim ne kaze sc da
ne p j i naklonost inflacije,
nj opasnost Cd prave inflacije.
Uvek postoji takva naklonost i
takva opasnost pod kapitalizmom
one SUI nerazdvojive cd drustve-
nog sistema koji Sc Gu svom maj
boljem stanju, kada sve MENU
funkcionise "normalno") bazira ma
prevari, krivotvorenju i ma velikom
kantaru eksproprijacije koju vrsi
manjina mad vecinom, koji Sc
sada oslanja potpuno "a svoju ne
prekidnu egzistenciju ma svoje ma
darbenike da oni nastave sa ba-
canjem prasine u oci svojih zrtava
sistem pod kojim sc svako stri-
zanje radnika sakvira sa placa-
MEM najamnice istim radnicima.
Jer dok Sc tvrdi cd strane kapi-
talista njihovih predstavnika ii
ma nesrecu to veruju radnici ge-
neralno) da njegova najamnica
predstavlja punu vrednost njego-
vog proizvoda, cinjenica jeste ia
da je najamnica prosta cena koju
kapitalista plaza radniku "a uslov-
nu upotrebu njegove radne sna-
&c. A radna snaga koju kupuje
kapitalista prisiljava Sc da funk
cionise ma takav nacin, "a tako
dugo radno vreme, koje &c osigu-
rati kupcu povratak koji &c biti
diva iii tri puta veci Cd Gene koju
je on Plato "a rad - iii (uzevsi
kapitalisticku klasu kao celinu ko-
ia kupuje radnu snagu radnicke
klase kao celinu) koja nadokna-
djuje kapitalisticku klasu sest iii
sedan puta wise no sto su "a nju
MI 1ofi1i 7 fo 10 o,yo vnza kunaca