RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-16
Vazne medjunarodne vesti
Hitler nudi mir" Britaniii.

Il stokholma javljaju H. aprila da s tamo nalazi jedan dobro-
poznati nacish6ki bankar, CHE ie nisu u stanju da obelodane. la
MEGA vle da je pristupio tamosnim britanskim zvanicnicma sa
nudjenjem mirovnih uslova kji Sc skoro nj malo ne razikuju cd O.
nth koje je gangster Rudolf Hess podneo Brltanl]l kada Je MYSTIC
no odletio a svojim Messerschmitt avjonom nazad Il meseci.
Posto je bmtanskim predstavnicima rekao da je glupavo da Sc
mediusobno tuku dive visoko kulturne 60 nacije, izjavljujuci Sc kao
Hitlerov izaslanik, on reee, da Hitler nije nikada zeeo rat protiv
Britanie da on sada jedva ceka da Sc postigne komproms lzme-
du Nemacke Britanije da bi tako Nemacka, odnosno njeEi gangs
teri ma vlast, skoncentrisai " sle protv Rustic, "koa je stvarna
pretnja celog sveta."
Vest dale veil da nacistieki izaslanik britanski predstavnici
nsu raspravliali o konkretnim uslovima mira ali veil da Hitler
trait odresene ruke da skrsi SSsR u zameni "a neke koncesje cd
"demokratija" u vezi sa njihovim posedima - kolonjama. Majestic
ki bankar, Hitlerov agenat. nUe izneo iasnu nacisticku poNciJu u
vezi sa Japanom. ali rece da nacisti imaju u vidu njegove velike po-
bede osvajanja jasno traze da Japan stane sa svoJlm dalJnlm pro-
dirom protiv "demokratija" ma Pacifiku blizu Indie. On NINA
reee da je ovo poslednja prnika "a veliku Britaniju bie z nu
bolje da je prihvati, "Ir kada &c jednom nacisti osvojti kavkasko
uHe ri, tada &c Sc Veika Britannia zbrisati sa kugle zemaljske"
Tai bankar, nacistiski gangster, je trebao da s. tog istog dana kre-
ne Ia Nemacku ali je namerno ostao dale II stokholmu da ceka
ma odgovor Velike Britanije. IL druge vesti cd istog dana IL istog
rnestae ada Sc raznnaatkda je tai anaqstcki bankar "poeasnii. Arijan.
broj 1" da Sc zove Baron Weldmar Won oppenheim.
Jedna interesantna strana owe vesti IL stokholma sastoji Sc u
tome sto IL ME saznajemo zasto je Hess "pobegao' u Britaniju,
mozda zbog toga Churchill nece nj Britanskom Parlamentu da kaze
gde se Hess nalazi Sta je sa sobom doneo.
Druga interesantna strana owe vesti sastoji Sc u tome sto ma
citi sada opominju Britaniju da i'm pomogne da urade has ne so
Sc godinama Britannia trudna da in natera da urade.
Treca interesantna strana owe vesti Sc sastoji u tome, sto Sc IL
ME moze razumeti da S nacisti se wise oseeaju nepouzdaniji da
mogu pobediti sssR ratujuei u iso vreme protiv "demokratja"
Kako Britannia gubi svestrano, mozda bi s ona ozbljnije poza-
bavila sd OWN nacistckim nudjenjem, ali tn su Sjedinjene Drzave,
koje sve wise uplivisu, zbog svoje ekonomske velevaznosti, n a donna
Gu inostranu poitiku velike Britanije. Pored toga, "demokratije'
neee takvo unistenje sssR. vec one bi radje zeele da n to diktuju
Nemackoj, a ne da ona, kao sto s vidi, NINA diktuje. .Jr majestic
ka Nemaeka kGa danas pod svojom cizmom dzi skoro su kontnen-
talnu Evropu, sa potlaeenom Rusijom ne bi bia najmilja sHka il
koju bi bile prisijene stalno gledati kao svoju jos vecu pretnju
velike "demokratije". Zbog toga ee jamaeno imperijaistieki rat ira
jati kao sto burzoaski militaristi owe zemlje vAe da &c trajati = cd
pet do deset godina, tojest, ako &c toliko prolivanje krvi moci trpeti
radnieka klasa pre- nj so &c Sc resiti da pomocu politieke ekonom-
ske akcije unisti kapitalizam.