davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
Kroz kapitalistiCku Ameriku


Ma 81. marta, D. VI. Nelson je oponenuo rad "nrF<eLJsr11'
industrial, ii, kapitaliste, da Sc oni nalaze pred sudon aneI1@r's
"naroda", da je "ovo poslednja prilika da poSazemo da $ e slo3ein@
ekonomija moze odrzati'
On gornje rece u vezi sa planom ratne proizvodnje. Racna re
izvodnia, prena zahtevu Predsedniha. ina da proizvede owe 2a&ne
60 600 avuona. A.. 900 tenkova. 10000 anti-avionskih ro2oya s@.'-
600 toni ratnog materijala "a otpravljanje drugin zenl1aroa.
Nelson je rekao novo uspostavienom odboru. kWi : sastor. Cd
predstavnika "rada" j "upravneja', da 81 ottawa @tna kan9&h,a
los bazira ma dobrovolj>tvu.
Teska je Nesonova opomena. Ona znaci, da ako Sc 'dooroIo%2""
ne pokori rad "upgayitelstvo" da bz trzavica kreca protzvoanl1
tcg ogromnog ratnog materijala nestace "slobodne ekononije.N iva
Nesonova opomena nekako izgleda da lie Il iso vreme pretnja. Jef
ko &c odrediti kraj priike opstanka "Iobodne ekonomlje, sem Dc
litiGari koji su ma ceu toy ratnog programa! Naravno, Il sporazumn
sa kapitalstima. Drugim retima, ako &c radnici pokorno podaju ye-
va pretnja, sto 81 tNe poititara, pretti opstanku "slobodne ehc7-
mile" Ali ako Sc oni bune protiv sve veGe kaptalistitke ehspIoa-ae]-
lie budu naterani da Sc la6aju strajkoyanja, tada &c stupiti NADIA
prerna prosudi "americkog naroda,' Il inc poslodaVaca &c preo-@l
dano poduzeCe mad radnicima &c staiati miitarno "upTaVtehstjc "a"
Tada te radnici bti prisIjeni da rade pod onakvim uslovima Ha+'e
&c narediti ia militarna maSinn. \, ko sto svako moze Vldetl, gFo
bi znacilo direktno uvadianje domaceg nasilnog nacizma.
Tako je sudjeno radniku pod "demokratskim' kapitalizmon: "a
Dude pokoran rob, mace &c 81 mime zavladati diktatorssi kapitAh-
zam. Jr unistenie "slobodne ekonorie" znaei uspostavljanje nasii-
ne ekonomije. Ali amerieki radnici n1ogu spreenf til vaisu prenju,
ME socijalist6ke Radnicke Partije, da putem poiticke ekonon-Ae
akcije uniste postojetu "slobodnu ekonomiju" kapitalisti6ku 5so-
nomiju, da je zamenu 5 stvarnom slobodnom proizvodnjom bs-
klasnog uredjenia. Same tada &c nestati pretnje nasiIne ekono--jie
koja zaista vEi mad glavom americkih radnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
VOL. XXXV. - GOD. XIV.
Vazne medjunarodne vesti
Cryena armiia dobiva move rezerve.

ro ,vot 3rz; nenoniGno oko ma Sovietsko-nacisticki front. De
molratiie" 81 Sc uskomesale sada njeni predstavnici jedan "a dru-
GIN traze da ST sto VEGA pomo6 Sale CrvenoJ Armll L SIC pr
Jedan cd Nth je ]. E. Davies, koi rece: bog mex nam pomogne ako
Sc umisti Crvena Armija.' Naravno, "demokratije' zeie od1zanle
Crvene Armije radi svoje koe size. Radnici pax gledaju ma tom
,oaidnzen ratnom kopnenom frontu S velkon nadom da &c zikoV-
ski Hitler pomasiti sa svojim davno obetanim jos oceklvanlm
proletnim prodirom.
Javliaiu da Hitler Sale nova pojaeanja, preko million majestic
kin voinika, svoim silama protiv SSSR. Ali takodjer javjaju da
Crvenoi Armiji dolaze move rezerve Cd LenlngIada q Q SeVastopola.
vesti vele da &c Sovietska Junija ukupno ovog proleca imati 70Oo-
900 Crvenih vojnika da docekaju nacisticku paklenu ratnu maslnu.
do danas, 6. apriEa, Crvena A1mija je jos u stanju da drl I'M
ciiativu rata. Premda je zbog velikih nacistickih pojatanja otezano
pouskivanje Crvene Armije, ipak je oa bha u stanJu da spreel kon-
tra-ofenzive nacista ma njihovu veHku stetu. Ma centralnom deu tg
fronta cd %. marta do 8. apria poginul su 10000 nacistickih VOL
nika oficira. Po1ed toga, Crvena Armija je uspela da probje no
WI nacist6ku iskrivudanu lniju da je stigla do novlh mesta' OPP
kohvsi Brijansk. Ia mesta su nacnti imali priliku da cee zine utvr-
djuiu. Ali kako vesti IL Moskve Londona javlaju, tie utvrdjene
linje ia utvrdjena mesta ne mogu spreciti kontra-ofenzivu Crvene
Armie.
Dole ma najjuznijem dau tog najduzeg kopnenog fronta nalazi
Sc opsadjeni Sevastopol. Ali 0 Sc drzi vec ina tome pet meseci, da
ga nacidi ne mogu prisniti ma predaju. Borba Sc tamo neprekidno
vodi. Nacisti su u okoHci njegovoj postayii dalekosezne topove j
stalno napadaju borbeno ciVilno stanovnistvo tog cuvenog grada. AT
oni nisu uspeli da umuknu odbranbene topove opsadnute Crvene Ar
mije, nti da ucutkaju Crvenu fotu, cl topovl stalno napadaJu ma
cisticke utvrdjene lnUe.
Buduci da grad nUe sa sih strana opkojen zbog obale Crnog
Mora, njegovo stanovnistvo je u stanju da Sc ribolovom, koje $ vrsl
pod paljbom neprijatelja, izdrzava kao sa zemljoradnjom u okolici
grada. Pc danu radnici oru, kopaju it'd; ponoti Sc tuku rade u in
dustrijama. Odmaraju e samo toliko da bi mogi daje nastaviti sa
svestrahom odbranom grada.
Kako hi se munjevitom brzinom unistla sasvim ia pakosna ma
ma" ma mesto sebicne kukavieke putokratje koja u NINA vlada,
tamo vlada besklasna zajednica slobodnih radnika, koji bi branill
svoju zemlju cd gadnih gangstera 81 istom, ako ne JOS vecom' he
rojskom izdrzjivoscu ruske Crvene Almije!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
Nacisti traze japansku pOmoc.

Do nekog vremena nacsi u Berinu smatrali su da je njhova
paklena ratna masina dovoljna da skrsi sovjetsku Juniju, ali sada
izgleda da traze pomoc sa strane. Zbog t9ga sto Sc sada n e osecaJu
tko naprasiti kao sto to bese slucaj do proslog novembra, naclstl
81 upregnuli Bugarsku da posalje svoju vosku protiv SSSR. In
teresantno &c biti posmatrati kako &c nacisti upravJal sa bugars-
kom vojskom, jr sc popularno dzl GA 81 Sc, ostavlJena sanoJ ou-
garska vojska predala grupovno.
Do skoro, veil vest il StokhoEma, nacisti su bill zadovolJnl sa
odnosima izmedju sSsR Japana. Ali prema tome S danas menja
njihovo-drzanje. "Autontativni nacisucki krugovi' vide malu zateg-
nutost izmedju SSSR Japana ponavljaju skorasnju nacisticku IL
razenu zeliu da Japan treba da napadne SSSR.
Jedan cd predstavnika il Berlina rece, ola bi Japan mogao pre-
duzeti takvu navalu bz velike opasnosti, jr je SSSR povukao sa IS
toka izmedju SO IS pc sto svoje miitarne sie. Sledstveno, prema
istoj vestd, iii Sc vec cni nacistieki prtisak iii &c Sc naskoro ciniti
ma japansku vladu da navai ma SsSR.
Ali mozda Sovjetska Junija nUe povukla 5O-75 pc sto svoe
militarne sie sa istocnog fronta. Mozda &c Japanu pretiti velika O.
pasnost ako s. resi- da naval ma SSSR. Nozda bi Japan "a sada dk
ina priicno pune ruke posla sa okupiranim zemJlstem "demokrat-
skim silama ma Pacifiku, najradje ostavio istoeni dec SsSR ma mi
ru. Ali mozda &c ga nacisticki priisak naterati da naval ma SSSR,
da hi ma svoju, mozda grdnu stetu, pomogao da Hitler pokori zapad-
nj dec SSSR.
Gornja pretpostavka kada bi Sc ostvaria pc ceu nacistickih
zikovaca, bi omogucHa da Sc sjedine, preko mrtvog tea ruske rad
micke klase, diva nacistcka gangstera, sto to ne bi, bez njihovog
pokusaja da to sprece, dozvoile "demokl attic" U tom slucaju ode
mokratie" bi bile priiljene da sve vecu ratnu pomoc saju SSSR.
Ali kako bMo da bio ovde Sc radi o buducnosti zvotima Milo
ma ruskih radnika. Ova nesreca je nh zahvatila zbog toa sto je
stalnova mikavelianska politka drzala da mpze da "a neodredjeno
vreme otkoni navalu kapitalistiekih zemalia ako ona stvori takvu
stuaciju da upriici njihov medjusobni sukob, kao sto Sc to desi sa
zlikovskim antimarksistickim korakom kojeg Stain preuze u angus
tn, 1889. godine. Sada ia mikavelianska stalinistieka poitika zanje
vatru, koa paji milione zivota ruskih radnika bogatstvo zemlje
Q, kako bi drukca svetska situacja bMa da Sc Stalinova vlada drzala
klasne borbe = Marksizma, ko sto joj je to godinama preporueivala
mala ali borbena marksisticka S. L. P!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
Sa par StraikOva.

Danas, takorekut, ako par radnika izadju ma strajk to je p3To-
klasna vest burzoaske stampe. Ma l aprila 800 radnika. koji rade IA
Radio Condencer Company, izasi su ma strajk. Zasto? Radi vMo Do
bropoznatih razoga. Oni su trazii da i'm Sc povisi najannica 70 Is
pc so, da bi tako mogli sa MON dobivati potrebne troskove izd1Aa-
vanja kje su dobivali pre- skakanja cena zivotnih namiInica. Polio
davci su odbii tn traznju radnika owl su presto zbog toga par Ia
ma bill ma strajku.
Tt s%trajkujuci radnici pripadaju Ameritkoj Federaciji Rada, a
ia industrial radi ma porudzbinama federalne Wade. Burzoasha STAN
pa, uvelicavajuci oval "nepatriotski' akt radnka, a sasvim prihriya-
juei "patrotsko" izrabljivanje radnika cd strane poslodavaca. cpo-
mimic fekera Greena, da oo nie II skladu sa. njegovim obecaaJem
vladi da clanovi njegove fekerske junije nece izlazti ma straja dok
(Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09

Reakcija Sc ne mOze "umiriti.'

jorski Times Sc s mime potpuno
slaze i veil, da bi Sc sa produce
MEM radne nedelje Ma 48 satl.
"uveliko popustio prltisak ma pl-
jaci rada; i obicna industrial bi
tada mogla predati mnoge ladnl-
ke ratnoj industriji.' Sa popusta-
MEM pritiska" ia novina misli ma
pad Gene radne snage, Ia Vece
profile svoje plutokratske reakcl-
je!
/ reakciia. plu~tokratska reakci-
ia &c svoju gnusnu glavu JOS VI
Sc isticati. Tia reakcija je izrab-
ljivaeka plutokratija. Ona ie kroz
mrsave godine kapitalistickog mi
IA bila nesposobna da dobila We
Tiki profit i sada vidi veliku pljac-
kasku priliku, koju joj pruza sVet-
sko krvoprolice da nadoknadi say
prethodni manjak i da sebe osl-
gura sa masnim profitima "a go
dine unapred. To ona moze postl-
& amo ako cd radnika krade We
ci "visak vrednosti.' Ona &c mas
taviti sa tim p%ritiskom ma radnl-
Ike bez pitanja koliko &c je poku-
sati Roosevelt i radnicki vodJi
"umirivati". Ukinuce 40-satne ne
della za posedni6ka kiasu .znae1
dobivanie dnevnog veceg elstog
profita cd SOC. ma svakog radnl-
ka. To enact "a industriju koJa
uposluje 100000 radnika poveca-
ME cistog profita cd $4,000 ma
dan. Ia ovakvim povecanjem pro
f!ta celia plutokratiia nete pres
tati navaljivati dok ga ne doblJe
iii dok ie izrabljena radnicka kla-
sa, organizovana politicki j INDUS
triialno ne obori sa njenim kapl-
talistickim sistemom.
Videli smo da je ia guja fran
cuske plutokratske reakclJe. lete-
ii "a sve vecim izrabljivanlem
radnicke klase, upropastila zem-
liu. Videli smo da Sc je njena po-
liticka vladavina pTedala prltls-
ku te guie i sada zemlja lei Ii
uzasnom stanju. Njena radnicka
kiasa patti neopisive poteskoce. O.
ma lei skoro sasvim nesposobna
ceka ma radnicku klasu neke
druge zemlje, ma radnicku klasu
Siedinjenih Drzava Amerlke, da
zapocne svetsko oslobodjenje ma
pacenog proletarijata. to sc de-
sava sa ~francuskim radnicima ko-
il su nekad znali pokazivati ce-
lcm svetu kako Sc moze vodltl us
pesna borba protiv kapitalizma.
Vidimo da ia ista guja u ovoJ
zemlii cini n%eprekidne iste pritis-
Ike ma radnicku klasu i vidimo da
SD "apizeri" gotovi da sve wise
"apizuju" tn gnusnu guju. A Y
mas V uci da sc nikada ne moze
zadovoljiti izrabljivaeka kapita-
listicka klasa. Ona je ia reakclo-
marina guja. Ona je ia koja ee sc
stalno truditi da sve visa cedl
krv radnicke klase.
Zbog toga Socijalistieka Radnic-
CNastavak ma 3. stranl.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09

bitacniie "a ovdaSnju vladavinI
kapitalisticke svojine. IL te pc
bune bi Sc mogla pojaviti SoIiJa-
listicka Industrijalna Junija ia
da bi pad kapitalizma bio oteNi
dan. Cd owe opasne mogucnosti
boji Sc Rooseveltova vlada i bra
nj 40-satnu nedelju s%interesu
odrzanja kapitalizma. Ali Il "
me Sc sa svojim izvrsnim odbo-
rom ne slaze plutokratska reakci-
ia. Ona drzi da Sc radnici mogu
suzbiti, iii je zaslepliena sa po-
misli dobivanja veceg profita sa
ukinucem 40-satne radne nedelje.
Plutokratski n.jujorski Times ne
prekidno jednim "a dYugim uvod-
nixon napada sa swim reakcionar-
MIN custom tai zakon i ma sve
strane vice "a 48-satnu radnu ne
delju. Sa MIN je skoro sva osta-
La burzoaska stampa.
Da bi Sc nekako umirila V re-
akcionarna guja, kojoj u dust sim
patise svaki izrabljivac, Predsed-
nix Roosevelt Sc sastao sa feke-
rima postojeeih %junija i oni su Sc
zajednicki slozili sa koracima po-
ruscanja reakciji. Fekeri c. /. Q.
! 4. r. L. sfozfif Sd sc da jayno
obecaju plutokratskoj reakciji da
radnici tin junija nece zakonito
";zlaziti ma strajk da bi tako prl-
silili plutokrate da i'm dadu pove-
CAME na.jamnice. Ovo oni uradise
u nadi da &c s time umiriti reak-
ciju. Ali ia guja neprekidno ma
pada sa uvodnicima 40-satnu rad
nu nedelju.
Opet Sc sastase fekeri c. /. O.
i A. F. l.. sa Predsednikom Roo
seveltom i resise da pokusaju jos
jednom da umire tn reakcionarnu
guju. Oni obecase plutokrstskoj
reakciji da &c radnici dobrovo!lnp
napustiti zahteve duple najamni-
&c "a rad Il nedelju. l zaista, tri
juniie Il New Jersey, jedna c. l,
O. a druge dive A. F. l.. junile,
resise bez ola in ma to sile poslo-
davci, da nece wise traziti duniu
nadnicu "a rad nedelju. Ma Z.
i 8. aprila odrzace Sc specijaina
ko~nferencija C. I. 0. AUTOMOBILE
ske junije, gde &c Sc raspravlJatl
i doneti odluka o pitanju duploe
vremena "a rad Il nedelju. | vero-
yatno Je ola &c n reSltl Ola ne ira
re duplu platu "a rad u nedeIJu.
Ovo Una i sva plutokratska stara-
pa, ali %njujorski Times dale ne
prekidno nastavlja sa navalon!
ma 4O-satnu nedelju.
Poslednji uvodnik gornje piu-
tokratske novine o 40-satnoj ne
deli, koji Sc pojavio u njenom
izdaniu cd 5. aprila citira M. An
dersona, reakcionarnog %profesora
ekonomije University of Califor-
ria, koji veil da je 4O-satna rad
ma nedelja isto kao kada bi jedna
sestina radnika trazila so pc sto
povisicu najamnice, a da to Gin
dustrija ne moze podneti.' Nju-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09

Pokusali su pokojni Chamber
lain, Daladier i drugi "demokra-
ii" da umire nacisticku EVER sa
popuscanjem ali, kao sto smo Vi
deli i neprekidno vidimo, ia EVER
JIG postala divljija nakon takvog
"~umirenja.' Oyo lie jedan dokaz,
i to prilicno veliki dokaz da Sc
guja reakcije ne moze umiriti.
sto je wise "~umirujes" ona V Vi
Sc hoce da Sc tako "umiruie" sa
sve vecim popuseanjem.
Nakon sto su francuski radnici,
pc ceni svoga oslobodjenja, dobi-
Ii Blumove reforme, med.ju koji-
ma bese i 40-satna radna nedelja,
tamo Sc podigla domaca plutokrat-
ska reakcija koja je trazila unis-
tenje tie reforme. Daladier, tai is
kusni "apizer" nacistiGke zveri,
podao Sc da popusti sasvim i svo-
joj domaeoj zveri, ~francuskoj plu-
tokratskoj reakciji. Rezultat toga
vidimo Il postojecem uzasnom
stanju Il kojem sc nalaZi Francus-
ka, odnosno, njena radnicka kla-
sa. Kada SUI francuski radnici Vi
deli da i'm vlada "popularnog from
ta,' oduzimlje dobivene poboljsi-
&c, onl su potpuno izguDlli svako
osecanje prema odbrani zemlje i
plutokrati su Sc wise bojali cd
! svojih ozlojedjenih radnika nego
cd nacisticke azdaje, i kao sto vi
desmo, oni radje %predadose Fran
cusku toj gadnoj i g%nusnoj nacis-
tickoj azdaji. A sada domaca i ma
cisticka guja zajednicki sisu krv
f%rancuskih radnika.
l americki radnici Sc pobunise
protiv kapitalisticke eksploatacije
1867. | oni zaposednuse tvor-
nice ga sedecim strajkovima, IL ko-
je vreme sva reakciia instinktiv-
no Sc drzala vrlo mlako prema
tom novom akcijom pobunjene
radnicke klase. Da bi zestinu te
radnicke pobune neutralisala,
Rooseveltova tlada je preporucila
"socijalne" zakone, reforme, me-
dju koiima Sc nalazi 40-satna
radna nedelja. l sve do skoro, re-
akcija nije podizala svoju gnusnu
glavu protiv te reforme.
Ali ovdasnja plutokratska reak-
CHA, kao ona Il F~rancuskoj, da-
mas Sc oseca da Sc moze "a sigur-
no bez velike opasnosti radnicke
pobune unistiti 40-satna radna
nedelja. | vec ina tome nekoliko
sedmica da je reakcija podigla
svoju glavu i neprestano udara
protiv owe reforme. Rooseveltova
Administrative, mozda sa par j.
zuzetaka, uporno brani isti "soci-
jalni' zakon, zbog toga sto Sc DO
il da ukinucem istog bi Sc stvori-
la situacija CORA, pro kapitali-
zam,. no sto bese IL F~rancuskol.
Milioni radnika u postojecim ju-
nijama bi sc vidno okrenuli protiv
svcjih fekera kada bi owl s~tajaii
uz vladu "a ukinuce tog zaxona.
Posledice toga ne bi bile najpro-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
GEM MAS UCI STRAJK?
GoyOr Daniela De LeOna.

Goor DniaD Iena
"mn mas ui stak?" lie bseda ku n De Leon odao ped shajkuucm1 adnhima u Nw
Bedford, Mass Ovo e nabdje mogue sdstoz sakog p~cemkad a Sc up@na a socJahsue
Ikum naukoms taI Sc uMma ko orudn pmtu kog Sc prIazuiep roda kpnahEttkogp Wet
ka Jano Sc Ihce uzvtak kapthEumai poNut, ma kMij n an kaphaGshchj NN moguce a
uza u naNeceml uksuu bzr ma tie taste radnIka Nasat tone u beu mzerju
ohda owl dragoenuk nuzeup uporuuuemo rdnicna da e pomno prstudrau
Coma ii n5 cent? omd a sarH As sranGaL
pmudzbne 5 ovcem tba hh ma dpsu:
KNuzARA RADNIcKE BoRBE
|33 St. Clair Ave. = Cleveland o"o
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09

N1ASA SYRIA: Inlste-
~ ME kapitalistickog u
redjenja: unistenie naiam~
nog ropstva ratsniChe kla-
SIC; prenasanje svih zeraali-
SIKH industrial Il ruke or
ganizoyanih proizvodjaGa;
svakom radniku potpun
pfod niegoyog rada: oslo
bodjenje celog G0vecar~
silva cd morije klasne Via
davine: uspostavlianje SIC
badne Zajednice Drugoy&
i Drugarica tndustri-
jaime Republic Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
n1AsA A:

N1AsA S A:
~ Prosvecivanje radnfcke!
klase Il duhu Marksizma;
da SUI rad i kapital nepo-
nirljivi neprijatelj; orga-
nizovanje radnicke klase u
jednu Revolutionary Po-
liticku Partiju-za Osvaja-
ME i razaranje Politicke
Drzave kapitalizma; Orga-
nizovanje radnika j u jed
nu revolutionary Indus
trijalnu Juniju "a uzima-
ME, drzanie j Aretanje
svih zemaljskih Industrial.
Imperial Valley press., 1942-01-13
FIR Believed Ready
Offer WiIIkie
US. War Labor Job
Hughes, Farley, Smith
Names as Possible
Roosevelt Appointees

WASHINGTON, Jan. -.
(UP) - President Roosevelt
today was reported to be con-
sidering the selection OF
Charles Evans Hughes, Wen
dell L. Willkie, James A. Farley and,
possibly, Alfred f. Smith as mem
bers of Il supplemental board OF
"umpires" to assist the new national
war labor board.
The White House announced that
Willkie, 1910 Republican presiden-
tial candidate. was under conSidera-
ton for such appointment.
The report regarding the others
could not Immediately be confirm
ed.
Hughes retired last year as chief
Justice of the United States supreme
court. Farley resigned the chair
manship of the Democratic national
committee and the postmaster gen.
eralship in Mr. Roosevelt's cabinet
after the latter's nomination i'll
July 1910, for third term. Smith
was Democratic presidential candi-
date in 1928 and opposed MI RooSe-
velt'S nomination in 1882 and his
denomination in 1896, bolting the
party in protest.
Willkie had arranged to confer
Continued on Page 6; Column g.
Imperial Valley press., 1942-01-13
Continuous Ship
Output Studied

SAN FRANCISCO, Jan. l3 up
Representatives of Shipyard work
ers, shipbuilderS. aid defense
agencies conferred today Cn means
of placing west coast shlpbuldIA-
in continuoL3 .4-hour scNen-diN
production for the duration OF the
national emergency
1t was indicated agreement OF
management and labor representa-
tiVes was sought in the CLOSED con-
terence to a plan for operating
machines seven days week and
working the men six days on Il
staggered shift basis
Paul Porter, OPM representative
presiding at the conference. read
message from Sidney Hlllmah'
Associated OPM director, cmphaNl-
zing Importance of ship Woaur-
ton.
Imperial Valley press., 1942-01-13
Associated Farmer
Confab Scheduled

Civilian defense and the defense
of agriculture will be the theme
of the annual banquet of the As
Sociated Farmers at the Barbara
Worth hotel III Ell Centre Friday
night.
Paul Shoup, formerly president of
the Southern Pacific railway COM
pany and at present a government
contact man called i'll by govern
mental agencies in handling prob
lens occasioned by the war Will
be the principal speaker. He will
tell of his experiences in Washing
ton in recent months.
Election of officers for 1912 and
reports of activities in l94l viii take
place during the evening, Wives
and friends of members were IN
Vited to attend the dinner which
was scheduled at 630 pm.
Imperial Valley press., 1942-01-13
81 Die When Sub
Torpedoes Freight
Ship Off Scotia
80 Survivors Brought
Ashore From Tragedy
Close to East Coast

AN EASTERN CANAD-
IAN PORT, Jan. 13. (UP)-.
In the closest attack to the
Canadian shore since the war
began, submarine torpe-
doed and sank a 10,000-ton freight
er $50 miles off Nova Scotia, it was
revealed today with the arrival OF
SO survivors. The attack was made
within the last SO hours.
Ninety-one persons among the
18o members and crew including
four whites. lost their lives. Most
of the victims were believed TO be
Chinese creWmen.
Thirteen of the survivors were
suffering so badly from exposure
they were taken directly from the
Canadian naval vessel which res
cued them to a hospital here. Other
survivors were ordered to bed ana
treated for shock and exposure.
The name of the freighter WAS
not disclosed.
Two torpedoeS struck the vessel.
The naval gunner, survivors said,
was hurled oversize by the force OF
the first torpedo and was swimming
near the ship when the submarine
fired the final torpedo. This tor
nedo struck him and then crashed
into the freighter
Most of us got away from the
ship in five life boats and three
RATS long before the ship went to
SI,nII
Greenoch, Scotland, said
Dennis Carroll, 18, Southampton,
Continued on page 6, column A.
Imperial Valley press., 1942-01-13

WASHINGTON, Jan. l3 (UP) -
President Roosevelt was reported
10 have told members of the house
banking committee today that adop-
ton of senate farm bloc amend
mentS to the price control bill would
be likely to cause renewed labor
unrest that would hamper the ma
tons war effort.
The PRESIDENT met with five
members of the house committee for
As minutes today. One member re-
ported that Mr.. RooSevelt'S predic-
ton of labor unrest was based on
the belief that the senate bill would
permit a substantial further in
crease in food prices
The five who met with Mr.. RooSe-
velt will represent the house in the
conference to compromise differences
between the prce legislation pass
ed by the chamber and the SEN
ate.
1t was understood that the house
conferees were generally impressed
with the Presidents views. One
conferee forecast that the house
group would seek to reject the SEN
ate amendments which would per-
NIT farm prices to rise higher than
they could under the house bill and
which would place control of farm
prices i'll the agriculture depart
ment
Mr. Roosevelt was said to have
told the house conferees that if
farm prices we're to rise about 25
per cent, the resultant increase III
the cost of living would bring from
labor renewed demands for wage
hikes which employers might refuse
TO meet.
LaborS answer might be strikes
TO enforce its wages demands he
said.
Imperial Valley press., 1942-01-13
Horseman Injured
When Hit by Auto

Elisha Stevens, SIS, Imperial
dairyman, was recovering Tuesday
from injuries suffered in a horse
car traffic accident a mile west of
Imperial late Monday
He was horseback while herding
cattle along the highway, officers
said. when a car driven by Ernesto
Whitaker of Imperial sWerved
around the cattle on the highway
and struck the horse Stevens was
thrown. He was painfully cut,
scratched, and scraped, his physi-
clan said. but was not in a critical
condition. He was treated at the
Ell Centre hospital and taken home
Tuesday.
Imperial Valley press., 1942-01-13
Seven in Family
Suffer from Mumps

ARKANSAS CITY, Kans., Jan
13 (UP) - The five Hawkins chill
dren went back to school today but
the "Mumps" sign still was out at
the Hawkins residence.
The father, Cecil Hawkins,
brought them home and when he
went to bed one after another of
his children followed.
Then the family Spaniel Peggy
Pepper, got 'em.
Mrs. Hawkins carried on her hus-
bands bottling works business while
caring for seven patients.
Hawkins and the Spaniel were
convalescing today.