RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-12

neophodna "a evropski mir" i ds
treba dana nacija da Sc sto wise
naoruza ako zeli da ostane u mi
ru. Videli smo j vidimo i videcemo
JOS "a neko vreme, da Sc v We.
&c militarno spremanje re%zultova-
10 u postojecem svetskom pokolju.
Sve kapitalisticke zemlje su ma
padnute i napadaju. Jaka anne.
ricka flota nije sprecila Japana
da napadne Sjedinjene Drzave
niti iaka nemacka militarna mast
ma ne spreci Britaniji i bivsoj
Francuskoj da objave rat nacis-
tickim gangsterima. Onda m vi
deli da nakon proSlog svetskog
pokolja i nakon Sto su %porazenoj
Nemackoj oduzeta prava naoru-
zavanja da bi Sc tako pristine
"odrzao" mir, ona Sc sticajem ka-
pitalistickih okolnosti, koje SUI u
vek pune straha cd Proleterske
Revolucije, jer Sc kapitalizam ma
lazi ma svom poslednjem delu u
miruceg stupnja, do zuba naorE-
ia i ma mesto prisilnog mira mi
danas imamo besni militant rat.
Ali preko svog ovog gorkog is
kustva koje treba da oval nesret-
nj svet nauci Ijutu lekciju da klas-
no drustvo ma postojecem stupnju
produktivnosti ne trpi mir, ljudi
sa kojima vlada interes privatne
svojine zagovaraju iste formule
mira koje dovedose do sadasnjeg
~krvoprolica. Tako nesto preporu-
cuje DR.. HUI Shih, kineski amba-
sador, koji je ma 3. marta, u De-
laware, Ohio pred konferencijom
protestanskih crkvenjaka odrzao
govor, u kojem rece:
"Ovaj novi svetski [stari ode
mokratski" kapitalizam poredak
mora posedovati dovoljnu organ'-
zovanu silu da podupre svoje "a
kone i da tako efektivno prisili
mir" Onda kineski ambassador
reee, da je. nezavisna, modernizi-
rama i sjediniena .Kina neophod-.,
nj uslov'' "a trajni mir ma Pacifi-
ku.
Da vidimo dokle moze lei "pa-
metan" savet kineskog ambasado-
ra. On predpostavlja da &c pobe-
donosne "demokratije" biti jedno-
rodne sto Sc tice pitanja medju-
narodnog sukoba. A te "demokra-
tile" Sd: Sjedinjene Drzave, Veil
ka Britannia, Kina i "oslobodjena"
Gu buducem smislu) Francuska.
Jos "demokratije" nisu dale znaka
da &c Sc sa njihovom pobedom ma
skoro dovrsiti rat a Sjedinjene
Drzave i Velika Britannia vec po-
kazuju svoje rogove nejednorod-
nosti u pitanju Indie. Zbog to-
ga sto bi nezavisna India bila
jednaka pijaca "a americke teks-
thine i druge vrste espapa kao i
"a britanske, u kojoj borbi Brita-
Mia bi jamacno izyukla debll kraJ,
Churchillova vlada Sc protivi da-
vanja politicke nezavisnosti 1ndi-
il, a zbog toga sto bi ona godlla
americkim kapitalistima Roosevelt
tova vlada naginje wise toy ideJl
nezavisnosti Indie. / u ovom ne
sporazumu vidimo da "demokra-
tile" "novog poretka" nece biti
slobodne cd unutrasnje sile, VIA
davine privatne svojine, koja in
neodoljivim pritiskom terra da Sc
medjusobno sukobljavaju.
DR.. Shih predpostavlja da &c
japan biti sasvim skroz i skroz
porazen i NADIA Sc da &c tada os-
vanuti kapitalisticki dan Kline,
zbog toga on preporueuje nezavis-
nu, moderniziranu i ujedinjenu XII
nu kao "neophodni uslov" "a mir
ma Pacifiku. Ali ne trebamo "a
boraviti da, iako &c Sc mozda a
swim poraziti militaristicki Japan,
nece Sc poraziti industrijski ia
pan, kojem &c vladavina privatne
svojine pobedonosnih "demokrati-
ja" DAFT ista prava da ulaze kapi-
tai u KIM da je zajedno sa NINA
modernizira. Da &c sc ma tom We
likom pitanju sukobiti kapitalis-
tickle zemlje nakon d~ovrsetka oyog
rata imamo "a dokaz da Sjedinje-