RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-06

reni posao" Ali vlada, iako je izvrsni odbor
kapitalistieke klase, nije kapitalisticko profit
tasko poduzece Kada bi kapitalisti individual
no chill ono sto oni cine koektvno posredonr
vladimir akcija, oni bi izvrsili ekonomski ha-
ri-kari
Individuani kapitalisti kupuju radnu sna-
gu "a jednu svrhu to samo "a jednu svrhu.
To jeste da upotrebe iii potrose radnu snagu
u proizvodnj "viska vrednosti." Novu vred-
most koju radnik stvara krstalizovana je u es-
papima koje ocevidno kapitalista mora prvo
prodati pre- no sto moze dobiti profit. Stvarno.
narcotic ako su proizvedeni "a stranu piJacu,
on moze biti prisiljen da i'll prodadne prilcno
ispod njihove vrednosti, ali ovo ne znaci, neiz-
bezno, da on ma njima gubi.
Proizvodnja "a izvoznu pijacu.
Predpostavimo primera rad da su espa-
pi u pitanju brijaci nozevi. Predpostavimo da
troskovi radne snage da Sc proizvede dvanaest-
tuceta brijach nozeva iznose $3.50 i da stvar-
kostaju cd prilike toliko materijali, pokret-
ma sila, potrosnja masinerija, it'd. Drugim re-
5000 da Sc proizvedu dvanaest tuceta brijacih
nozeva koje prodaje "a Csc po komad, iii ga
dobije s35 Nozevi vrede s35, jer je nil
ma utrosena ista kolicina drustveno potreb
nog radnog vremena koja je nuzna "a proiz-
vodnju zata u vrednosti cd $500 (jednu
cu), posto je zlato, takorekuc merlo sa ko-
Jim Sc vrednosti espapa mere
brii iaSo
zeve, mogu biti iznad iii ispod njhove vred-
nosti. Ali "a jedan period vremena, svakako,
one &c biti jednake iii priblizno jednake vred
nosti tih espapa, iii $500. Ovo znaci da mas
hipoteticni kapitaista normalno pravi profit
cd okoo s26.0O ma svake deset tuceta nozeva,
koje njegov radnici prozvode.
Dvadeset sest dolara daju manufakturstu
brijacih nozeva prilicno slobodu kretanja. Ako
je njegova proizvodnja samo tolka da podmi-
rule domacu potraznju, vrlo dobro. Ali ako je
njegova proizvodnja cd "suvisne sposobnosti,'
ako je on prosiro svoj biznes vreme velike
potraznje, on sebe nalaz polozaju da je ME
govo poduzece besposleno jedno vreme
godini. CPrakticno svaka korporacija Ameri-
ci nasla Sc u ovakvoj neprilici pre- rata)
Suocen sa zatvaranjem da mu tako stoj
sinerija nepomicna sta u tom slucaju cini mas
kapitalista? Ako on zatvori poduzece on ne IL
rabljuje radnike, ako on ne izrabljuje radni-
ke on ne pravi profit. Zaista zastojna masine-
RIA bi bila teret ma vec uberene prolific jer
on mora placati rentu, interes, poreze odrza-
yanje kao obicno. On svakako nema druge al
tentative. To jeste da proizvodi "a svetsku pi-
jacu. =
Ali kada mas kapitalista operise ma svets-
koj pijaci, gde ga wise ne stiti tarifa cd kon-
kurencije manufakturista brijacih nozeva dru
9Th zemaja, on nalazi ma veliki broj kompli-
kacja. Veiki deo place je nepristupaean kon-
kurentima stranih zemaja zbog tarifnih ogra-
da, kvotiranja restrikcija razmene. osta-
lom delu place konkurencja je velika jer ma
nufakturisti drugih zemalja imaju jednu te is
tn ideju. Rezultat ovoga je da Gene ko-
je prodaje mas hipotetcni kapitalista suvisak
brijaca mnogo ispod njihove vrednost On mo-
ze prodati deset tuceta "a $50, iii "a SIS, iii
mamie ako ga ma to konkurencija prisiljava.
kada "a njih dobije SIS, on jos pravi umeren
profit, ali Sc moze zamsliti da Sc mogu
pritisnuti tako nisko da mora gubiti, naro-
eito ako je njegov konkurenat manufakturista
totalitarijanski nacija CHE Wade podmiruju
gubitak koji oni moraju pretrpeti sa novca-
nom pomoei. Pa cak iako je to slueaj, ako gu
bitak nije veci cd zatvaranja njegovog podu-
zeca, on ga prima - ali uvek Sc nada oceku-
je,, da ee napraviti profit. Kapitalsta nije fl
lantropsta u biznesu On ne kupuje radnu
snagu radnika samo da bi i'm Plato najamni-
cu
Ovoliko drzanju Londonske Komore da
(Nastavak ma A. strani)