RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-26
BROJ Is. - NO. Is.

<- qua iaIAuShd DuILodLiJd, hoJd Je pm
klinjala Pursuance zbog toga so su par puta
bombardovali Pariz, sama okrenu svoje topove
protiv MEGA. | sa pustenim zarobljenicima, ko-
je je Bismark oslobodio mnogo pre- no sto Sc
oslobodjaju ratni zarobljenici, patuljak Tier
prodre u Pariz da II krvi ugusi prvu Radnicku
Republican.
Kada Sc uspostavila Pariska Komuna, ma
nekim krajevima grada nalazila Sc pruska VOL
ska tamo je ostala do samog pada Pariske
Komune. Komuna je sa pruskom vladom pot
pisala primirje. Sada, kada je Tier poceo sa
vecom silom ~napadati Komunardovce, poslednji
su utvrdili sve predgradjevine sem one kod
kojih su stajale utvrdjene pruske trupe. Oni
su drzali da nisu Il rat sa pruskom vojskom /
da ce ona spreciti prodiracu da probe kroz
meme redove. Ali tn su Sc jake prevarili pos
tent Komunardovci Pc naredbi visoke pruske
komande, pruske trupe dozvolise da nesmeta-
no Tjerovi kontrarevolucionar udju Il grad. O.
val sporazum izmedju Tjera Bismarka ie ja-
macno bio unapred sklopljen.
Tako Sc sprijateljise bivsi neprijate1ji da
poraze zajednickog neprijatelja revolucio-
narnu radniGku klasu! Pouka: Domaci i strani
SotS Imam "tS ''NN
Sada sc vodi izmedju jedne polovine dru-
ge polovine celog kapitalistickog sveta uzasni
totalni rat. Do sada "demokratski' dec je mno-
go izgubio. Padose nekoliko evropskih "demo-
k~ratija." U njihovom padu moe Sc primetiti o.
no isto so Sc jasno vidi u ~slucaju pada Parlsko
Komune, da Sc "demokratska" burzoazija pro-
ra1ib 1oroIia proIoda paciStinoa do hi n0S)pd-
Mi mogli "a nju drzati radnicku klasu u~spesno
Il potcinjenosti. Narcotic Sc to dade vldeti Il
Francuskoj. Tamo je burzoazija, zbog straha
cd pobune radnika, drzala tenkove drugi rat
nj material uperen protiv radnika, koji ratnl
material je trebao biti ma ratnom frontu pro-
tiv nacistickih prodiraca. | pc wolff francuske
burzoazije dodjose nacisti da tlace francuske
radnike. Francuska burzoazija stupi s%pontano
iii planomerno u savez sa nacistima sada Sc
! veselje ma raGun uzasno prevaranih francus-
XIII radnika. IL ovoga mozemo izvaditi sledecu
pouku, da &c burzoazija ma koje zemlje, kada
nile u stanju sama kontrolisati izrabljenu rad
nicku klasu, pozvati i same crne djavole IL
pakla da S NINA zajedno vrsi tai zlo6inski po-
sac!
- uANSo IA o'NJ 80 NN~NJ "a" ~
ona burzoazija koja Sc jos ne boil cd uspesne
pobune i spobede radnika, .sprijateljiti ne sano
sa domacim klasnim, neprijateljem, radniekom
k1asom, nego i sd stranim klasnim neprijate-
Lem Sovjetskom Junijom. Britanska vlada
Sc trudi koliko god moze da Sc prikaze nepris-
trasni "prijateli" britanskih radnika, a ovdas-
/ MIA Rooseveltova vlada stalno odbija napade
okorelih reakcionara koje oni uperuju protiv
radnika, kao da Sc namerno cine samo da Sc
Roosevelt i njegovi ~njudilasi prikazu vecim
"prijateljima" americkih radnika. Wade obejuh
"demokratija" prikazuju Sc velikim "~prijate-
lima" SSSR, i neki njihovi vidniji predstavni-
ci odlaze tako daleko i traze da tie dive "demo-
kratije" prime SSSR kao ednakopravnog savez-
nika u pitanju vodjenja rata i krojenju plano
va sveta nakon rata. Ali sve sc ovo cini S jed
MIN ciljem u vidu da Sc porazi nacisticki
imperijalizam.
Priroda jednog burzoa jeste istovetna pri-
rodi drugog burzoa. Sa NINA vlada privatna
(Nastavak ma 4. strani.)
Burzoaski odnosi proizvodnje su ~poslednji
antagonisticki oblik drustvenoga procesa pro-
izvodnje ne antagonisticki u smislu indi-
vidualnoga antagonizma, nego u smislu onog
antagonizma, koji police il uslova, sto okru-
zulu zivot pojedinaca u ~drustvu; u isto vreme.
proizvodne sile, koje Sc razvijaju u utrobi bur
zoaskoga drustva, stvaraju materijalne uslove
"a ~resenje toga antagonizma. Oval drustveni
poredak sacinjava, radi toga, zavrsni odeljak
preistorijskog stupnja ~ljudskog drustva.
Karl Marx.