RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

dan nov, visi drusi iveni princip IL stvarima
naciJa koJe sad vode rat jedna protiv druge)
Ga osnaz uzrok umnozi vrla ona zala sto
skupa proizvedose ovaj sadasnji rat. To pc
tvrdJu1e istorija, to uci iskustvo, to cine nez-
BENIN ekonomski cinioci pitaniu.
kao prvi svetski rat, oval je rat, 30 reci-
ma Woodrow Wisona, Predsednika "a vreme
plvog svetskog rata, rezultat "zestokog uspes-
nog trgovackog industrijskog suparnstva. ;. -
10 je rat, kao sto Sccijalisticka RadniGka Par
tlJa lstace pre- dive godine, "za csva jamie i o.
drzanJe imperij ijalisticke vlast,', IL koiem su
'racuni grubo materijaistick: place, sfere
utIcaJa, kolonije l. povrh svega, odrzan;e kapi-
fallstlckog naJamnog ropstva (Sto ina da
Sc ocekuJe) povecanom eksploatacijcm rad
nika" Razume Sc, borba nje samo nas place
it'd, wee isto tako "a izvore frovih |materi-
jala i stvari neophcdnih indbstrijar1a svih
nacija Pod gvozdenim bodjenl padmehog kon-
kurentskog profitnog motiva pffrod5enog ka-
pitalzmu. 2 iagmi oko piiaAi potfri "a i've
rma lila, gume pleha drug sIl51Eih materi-
iala tako neophodnih moder,rei fldustriii, te
pctrebi da oni kontrolisu, s9lDbi su nez-
bezni. .Jer bas kao sto Il okviruasvake kapita-
listicke nacije manji in,lustrijaski trgovacki
konkurent podeze nakon oca ine borbe =
pritiskn mocnijih kcnkurenata, tako II inter
nacionalnoj i po nuznosti mnogo zescoi borbi
slabi;e iii mamie konkurentske nacichalnc ka
pltalstlckc grupe eventualno podlezu pritsku
vecih mocnijih grupa. !, kao sto vidjasmo Il
proslosi, ma jnovije vreme krvnickom de-
III japanske imperi jalisticke sumske zveri, ova
zestoka borba terra ucesmike da poGinj javaiiu
della nasilja klania koia zversvom naomasr
ju sve sto cpaza cak mcdiu prozlrliivim
sumskim zverovma.
| ako ia oko niie posve vazno ia predmet
Il ovom proglasu, izgleda pczeljno da Sc ukrat-
ko razgledaju uGesce Sow jetske Rusi ie svet-
skom ratu i prividne protivrecnosti kojima ie
ovo pitanje opkoljeno Uloga Sovjetske Rusi-
je Il svetskom ratu beSe jeste anomalna. S;,-
dasnji slucaj ne zahteva i obziri vremena j
prCstora he dopusta ju ola sc ovde potankO raz-
gleda Sovjetska Rus ia kao Ginioc i ucesnk IL
svetskom ratu. Ostavljajnci "a iednu buducu
prigodu to pitanje razgledanje uloge / udea
Sovjetske Rusje svetskom ratu, moze IL
kratko pribelezit sledece glede pomenute ano-
malije
(A) Stan;e Scvjetske Rusije drustvenoi
osnovi stvari jeste jedinstveno. Kao sto Socija-
listicka Radnicka Partija wise puta isticase Il
proslosti, Sovjetska Rusija JOS niie = nj izdae-
ka = socijalstcko drustvo. Odvojeno od ko-
rumpiranog i antimarksistickog (stalnistic-
kog) vodjastva, "a Sovjetsku Rusiju moze da
Sc kaze je ona zemlja gde je kapitalizam, II.
socijalni pravni principi tipcni kapitalstc-
kom drustvu, velikm delom unsten. Ipak os-
taiu neki vazni tragovi kapitalizma cd kojih
osobito mogu da Sc primete diva, imeno, sistem
placanja najamnice njegovi pratioci odrza-
vahje i namerno plahraho snazenje politicke
trzave Rusiji. Ia diva cinioca (medju dru-
gina, jake kvalifikuju svako tvrdjenje tome
da je Russia socijalisticko drustvo.
Tpak, ma da nije socijalisticko drustvo
(osim II teorijskom vecinom asplraclonal-
nom smislu), netacno bi bAo nazivati Sow
jetsku Rusiju kapitalstickom nacijom iii I'M
perijalstickom slom (osim koiko stalinls-
ticke petljanije stranim kapitaisticko-im-