RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

he - "a svrhu odrzanje sebe ma vlasti! Sve to
moze biti tacno, ali nje taeno kada Sinclair
vele da je sasvim obratno stanje u 'demokra-
tijama," jer i ovde vladajuca klasa smatra ma
rod "a svoju masinu terra ga uvek u svom
bljiva6kom pravcu. Ako demo-
kratska" vladajuca klasa nema gangstere "a
koeijase, ona ina politicare fekere sijaset
drugih pomagaca koji swim nogama rukama
rade da narod uvek bude kapitalisticka tegleca
masina da nosi burzoaziju ma svojim ledJlma.
Kao boomerang" svaki napad koja jedna bur-
zoaska strana cini protiv druge vraca sc uda-
ra je po glavi. Jer Sc burzoazija Jedne zemlJe
ne moze sustastveno razlikovati cd burzoazi-
je druge zemlje - one su sestre pod kozom!
Nazad mesec dana Washingtonu Sc odr-
zala nekakva konferencija studenata.: Sem TO-
ga sto i'll je osovio Predsednik Roosevelt, pred
NINA su govorili i jos neki drugi "demokrat-
ski'' predstavnici, medju kojima se,ril1alazlo
grof Sforza, glava pokreta I'd "Slobodnu 1tali-
iu," koii, da bi predobio sto wise studenata "a
"demokratsku" stranu burzoazije, nadje "a
shodno da "napadne" imperjalizam kao kriml-
nalnost sa idealne tacke a kao neprakticnost
sa praktcne tacke. Tada on rete da Je "duz-'
most Italije da Sc odbije cd Nemacke." Ako Je
grof Sforza mislio da on sa napadanJem ma
mperijalizam samo napada nacisticko-fasis-
ticke zemlje onda je on veliki naivcina, sto je
neverovatno. Radje je on htco da ubedl studen-
te da je samo ono sto rade nacisticke zemlJe
mperi jalizam, a sto imperijalisticka BRITANNIA
radi Indiji to je, prema loglcl pomenutog
grofa, vra sustina "demokratizma'! "Razlika'
Sc sastoji samo tome sto nacisti gangsterski
tlace preko 800 miliona radnog naroda Europe,
a "demokratska" Britannia "demokratski' pu-
ca ubija radni narod Indie zbog toga sto on
trail da Britannia ispuni lazno obecanje, koje
je "easno" dala narodu Indie "a vreme Prvog
Svetskog Rata ako ju u ratu pomogne da &c
mu dati nezavisnost.
Burzoaska propaganda Sc sastoji cd We
likih nikada ispunjenih, otuda, laznih obeta-
MIA koja je ona prisiljena da eini potlacenoj
klasi potacenim narodima pokorenih zema-
liza. Radnici Amerike decenijama slusaju cd "a
meri6kih poltieara kako &c i'm Sc stanje po-
boljsati, dok njihovo stanje, u.sravnjen5u
sa sve vecim proizvedenim bogatstvom stalno
pogorsavalo. Tako je istorija velike prevare. A
to jeste burzoaska propaganda.
Kao god sto je. burzoazija stalno "a vreme
krvoprolica obecavala radnicima da &c naion
toga uzivati rajski mir Gar Sc ne secamo da
prosli Svetski Rat bese "rat "a dokraj jcvanje
svih ratovavO, tako Sc sada ma dugacko i
siroko govori burzoaskoj stampi, preko ra-
dija predikaonica, katolicizma protestantiz-
bob 10 nj foko of
kao sto nikada pre- ne bese? Ali kao sto Sc sva-
kc obecanje burzoazije, cd kada je postala pa
razitska klasa dokazalo da je jedna velika laz,
tako &c sva sadasnja obecanja burzoazije, biti
lama, jer Sc ne mogu ispuniti kada bi to Ia
ista zeela vladajuGa burzoazija. Jer je davno
njenom omiljenom kapitalistiekom sistemu
kucnuo poslednji cas-, jer on sada zivi ma "po-
zajmljenom vremenu." burzoazija cni lazna
obecanja da bi sto duze produzila to t:pezajm JIM
ljeno vreme"!
sasma obratan je slueaj sa socijalistiekom
propagandom. Ona Sc poklapa sa swim cinje-
nicama. Ona sc stvari cd njih sastoji.
glavna razlika izmedju Socijalisticke i kapita-
listicke propaganda sastoji Sc ovome: ono
sto Sc ne poklapa sa Gin jenicama ne moze biti
Socijalisticka propaganda i, sledstveno, to mo-
ra da je kapitalistieka propaganda! Socijalis-
tieka propaganda mora biti istinita jer Sc ona
zasniva ma kardinalnoj drustveno-ekonomsko
istini - da svo drustveno bogatstvo proizvodi
samo radnieka klasa, da, sledstveno, burzoazi-
ia mora biti parazitska klasa koja dnevno cd
radnicke klase krade sve veci "visak vrednos-
IT," Zbog toga je s pravom sva Socijalisticka
propaganda uperena protiv kapitalzma kao
nepravednog drustvenog sistema. kada ,Soci-