RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-19

katu neki njeni tlanovi vele radnicima da
je prijatno postupanje ~politicke drzave prema
NINA vrlo privremeno, i da &c i'm "a to tro-
struko platiti nakon rata kada radnici, Milo
nj NTH, nece biti portebni kapitalizmu.
LJuti sc reakcionarni senator -Doxey IL
drzave Mississippi, sto su senatski odbori, "Ju-
dietary Committee" i Educational and Labor
group odgodili akcije o pomenutim reakcio-
narnim bilovima. On trazi cd Nth da sto pre-
%podnesu svoje preporuke Senatu da bi posled-
Mi iste bilove usvojio da bi sc tako zakonski
sprecilo radnicima da strajkuju, da bi kapita-
listi dobivali veci profit! Naravno, on s~valjuje
say %zastoj ratne proizvodnje Ma radnike koji
prete sa strajkovima ako i'm kapitalisti ne po-
wise nominalnu najamnicu, iako SUI sada Straj-
kovi malobrojniji nego sto su "a dugo bill.
LJutl sc senator sa reakcionarnOg juga ma
radnike i veil: "strajkovi, koji zaustavljaju i
usporavaju mas program nacionalne odbrane
moraju Sc zaustaviti.' l on zatim dale rece:
ia bias to mhlim i verujem da tako misli a.
mericki narod."
jake Sc vara Doxey aKo on mlsii da ME
COVE reakcionarne misIi deli americki narod.
Americki narod je Il glaynome radnicka klasa,
ona sacinjava oko 80 pc sto americkog naroda.
Nikada nije radnicka klasa bila svesno "a svo-
Je obespravljenje. Da je tacno ono Sto tvrdi
Doxey, Senat i Predstavnicka Kuca bi odavnn
sputali radnike. Cinjenica je obratna. U II ca
81, zbog bojazni da &c sc pobuniti radn' :ka kla-
sa, Senat sa velikom vecinom porazi oil sd ko-
jim Sc ciljalo da Sc unisti 40-satna ratna ne
della. Ne gospodine Doxie nije to tako kao Sto
Il "verujes."
Ali ne trebamo da mu mi kazemo da je or
skroz pogresan. Mega pc nosu lupa sam Pred
sednik Roosevelt, koii rece prigodom deveto
godisnjice farmerskog njudilaSkog programa:
"Radnici Ii tvornicama i rudnicima rade duge
safe pod velikim pritiskom da bi proizvodili O.
rudja i sprave bez kojih Sc rat dobiti ne mo-
ze.' l dale o ljudima kao sto je senator Do
key, rece Roosevelt: "Vele pakosni saputaci da
rad sabotazira ratni program sa strajkovima i
usporavanjem [slowdowns] i sa traznjom vece
najamnice."
Tako sada, ne samo da tako ne misli nj
"americki narod' radnicka klasa, nego sada
tako ne misli nj egzekutivni dec p~oliticke dr.
zave, niti vecina legislativnog njenog della.
Razlika je samo u tome sto je takvo drzanje
"americkog naroda,' ~trajno, dok je takvo dr.
zanje ~politickes drzave' privremeno Mi kazemor
"privremeno,' jer niti egzekutivni dec niti le-
gi~slativni niti sudski dec politiGke drzave ne
zeli da Sc svi ii reakcionarni blow spalje i "a
! navek zaborave, vec Sc sva tri della ~politicke
drzave slazu da Sc oni nalaze pred raznim Cd
borima, neka tamo eekaju povoljnije vreme!
Drugim recima, sve trenutne "pobolJslce'
radnika pod postojecim stapnjem kapitalizma
jake su privremene, sto znaci da Sc priblizuju
crnji DAM "a radnicku klasu ako dale ostane
pod kapitalizmom. Politicka drzava je klasno
stvorenje. Ona sluzi onoj klasi koja ~poseduje
bogatstvo. Tako u klasnom drustvu mora biti,
kada &c Sc %prekinuti rat radnici &c Sc naci
ma ulici besposlice; kada &c oni pretiti sa po-
bunom, tada &c p~oliticka drzava biti prisiljena.
sluzeci razbojnicku plutokratiju, da usvoji sve
tie mere koje Sc sada nalaze pod trajnom tao
kom nedovrsenog dnevnog reda %politieke drza-
We, i koje reakcionar sa reakcionarnog juga,
"pakosni s%aputa6," zeli da III sad odmah spro~
vede u delo.
Otuud Je NeiIka potfeDd I'd IduHiht ud sc
marksisticki prosvete i organizuju politicki 50
svrhom da, civilizovanim, mirnim metodom os-
vote i razore %politicku drzavu kao posledno o.
rudje klasne vladavine, i industrijalno sa svr-
HON da uzmu, drze i krecu svu zemaljsku in
d~ustriju u korist celog %drustva, unistavajuci
tako klasno drustvo i ]podizuci besklasnu Ia
jednicu. Same tada &c radnici biti oslobodjeni
cd noS4oiosib ,,o4os;l ,oSib obocpro vi ;opi,