RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-20
GNastavak sa 3. strane.)

CreDul CdkVO Sill loHooho
bez znanja, pretpostavljajuci da
bi doslo do MEGA, rezultat plo
NAL ne samoubilacki. Uspesno u
potrebljavanje veleslozenog spe-
cijalizovanog militarnog oruzJa'
kao sto ie, ma primer, modernl u
boini avijon, trazi iskustvo spre-
mu. koji Sc ne mogu dobiti "a svr-
hu ustanka sa kapltallstlcklm
znanjem i pristankom, ne mogu
Sc dobiti ma dovoljno velikim te-
razijama "a svrhu ustanka taJno'
toiest, bez kapitalistickog znanJa
bez posledicnog istrebljenja u
stanika. Pretpostavimo dale da
takav radnicki militant ustanak
uspe: onda bi pred radniclma
stojalo samo da Sc razoruzaju |
organizuju industrijama "a vo-
djenje proizvodnje "a svoju upo-
trebu, bez koje organizacije ra-
da umiru Cd gladi.
Stavite radnicku militarnu ne
moe u sadasnje vreme u protlv-
no]oznost sa delotvornoscu i mad
mocnoscu vec naoruzane i izvez-
bane kapitalistieke armije, NOR
narice policijske sile. Kapltallst
has hoce da radnici pocnu voJnl
ustanak. Nije da bi kapitallst
yolio da Sc cini pokusaj razara-
MIA sistema privatne svojine, ali
ako do takvog pokusaja mora da
on dodje ma nacin ma koji bi Sc
mogao docekati skrsiti. Kad do
die do probe snaga izmedju ka-
pitala i rada, kapitalist ce btu
presretan da nadje radnike ma u
licama: stapove i kamenice pro-
tiv masinskih pusaka i CASA. Ba-
rikade, prakljace "custard pies
sluze jos kao opsene u HOLLYWOOD
du. ali one nisu taktika jedne u
spesne radnicke revolucije u O.
vim Sjedinjenim Drzavama. 1zloz-
ba militarnog oruzja pred ocima
publike ma Dan Armije Dan
Mornarice trebala bi da otkloni
svaku misao da Sc podje protiv
kapitalistiekih .oruzanih sila. vu.y
,Ako Sc zeli imati mirno resenje,
dvostruko je vazno da sc tome
problemu postaramo sada, jer kad
kugle pocnu da lete, onda oci-
gledno ne moze biti misli miru.
A fizicka borba ne sacinjava "a
radnike nikakvo resenje, vec po-
raz.
sta treba da radnici cine sada ?
Gde radnici mogu naci onu po-
trebnu silu, koja nije nasilna, a
koja ie ipak jaca Cd vojne sile?
Odgovor: Ma politickom ma
industrijalnom polju. Neka rad
nici ustanove svoje pravo ma po-
liticku vlast putem mirne, clvlll-
zovane glasovnice; neka radnlcl
jednovremeno uzmu, drze operi-
su zemaljske industrije posredom
Revolucionarne Industrijalne Ju.
nije.
Kako danas prolazi kapitalist?
Buduci da smo netom pretposta-
viii da su radnici ustanovili svo-
je pravo ma vlast, svaki bi poto-
masnji pokusaj bivseg kapitalista
da posalje armiju, mornaricu
policiju protiv radnika bio pro
tivzakonit zlocinacki, ne samo sa
tacke gledista move radnicke Via
sti, vec sa tacke gledista palog
zakona bivseg kapitalista.
Ne moze Sc ocekivati da &c biv-
81 kapitalist baciti uvetar svaki
izgovor demokratije zakonitosti
te ipak pozvati militarne sile. Ali
pretpostavljajuci da su radnicl
preko svojih sopstvenih (ne John
L. Lewisa) svezemaljskih Revolu-
cionarnih Industrijalnih Junija
uzeli industrije i NINA operisu
praktican ucinak toga pokusanog
nasilja ma strani reakcije bio b
pometnja.
Bilo da Sc kapitalist potent
mandatu glasovnice, bilo da biv-
81 kapitalisti pokusaju da istera-
ju radnike nasilno, bilo da sc
krah kapitalisticke Politicke Dr.
zave desi izmedju izbora, cine bi