RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
sc estate neizvrsena do danas.


sc ostaje neizvrsena do danas
A posto ne dobi nov kalup, socijalisticki
kalup, drustvo bi prinudjeno da produzava
starom kalupu, kapitalistickom kalupu.
Ali kako je moglo da produzava starom
kalupu - kad poslednji bese pretesan "a MEGA
jos pre- 35 godina?
Produzavase onako kako nam je poznato:
il jedne "depresije" drugu "depresiju," IL
jednog izgreda drugi izgred, IL jednog revolta
u drugi rvolt, IL jednog krvoprolica drugo
krvoprolice - sve naglije umiranje cd gladi,
neprekidna povorka smrtonosnih boljaka zara-
"a, potoci suza krvi, beskrajna simfonija uzda-
ha jauka, planine izmrcvarenog mesa i po-
drobljenih kostiju svetskog radnog naroda
"Gde revolucija predstoji" - rekla je jos
1912. godine Socijalsticka Radnicka Partija
svojoj PLATFORM - "pa Sc usled bilo koga raz-
loga ne izvrsi, reakcija je alternative"
Toj nazrevenoj reakciji S. L. P. dade ime:
"Industrijalni Feudalizam." Pseudoprijatelji
radnika to nazivahu "doktrinarskim bunca-
MEM" Danas je to strasna grozna java.
IL jedne drzave drugu, start, TRADITIONAL
nj, svise-manje "demokratski" kapitalizam uzi-
mase, magic iii sporije, otvoreno iii prikriveno,
uz memo iii glasno odobravanje, podstrekava-
ME cak pomaganje sa strane "demokratskin
sila' sveta, fasistieku iii nacisticku formu.
Preskupo nasa klasa plaza - i kakvo joj
placanje jos predstoji svoj primasaj da
blagovremeno izvrsi svoju revoluciju
Da Ii je "a tai promasaj krivo socijaisticko
ueenje? s
Marksizam uci da kapitalisticko drustvo
pociva ma izrabl jvanu radnicke kase Cd stra-
ne kapitalistiGke klase; da naamnca, koju ma
sa klasa dobija "a svoj rad nije vred
nosti proizvoda njenog rada, nego predstavlja
tex jedan delic te vrednosti, izrazen noycu;
da profit, IL koga poticu bogataski miljoni
mlijarde, nije plod njihovog rada, nego on
dolazi il ''viska vrednosti' iii "neplacenog rada
radnicke klase; da radnic ne mogu sa svo-
JON najamnicom, koja predstavlja tex oko jednu
sestinu vrednosti proizvoda njihovog rada, ku-
pitt natrag Cd kaptalista Geo proizvod svoga
rada; da kapitalisti njihovi lakej zandar
ma kako prozdrljivi bill, nisu III stanju prozde-
rat say ukradeni cd radnika "visak vrednosti
- niti ekonomski zakoni kapitaizma dopustaju
takvu prozdrljivost ma strani kapitalista =
nego morajo traziti strane place "a neprozde-
rani dec "viska vrednosti' iii ograniciti iii
obustaviti rad "svojim' preduzecima sa
opste poznatim "depresivnim" posledicama; da
te strane place traze j kapitalisti drugih ze-
MALTA Ger on imaju gomile neprozderanog
"viska vrednostiO, sto znaci da u okviru kapi-
talizma nema wise "stranih pijaca"; da kapita-
listima svih zemalja jos samo estate da otma-
ju i ponovo otimaju place jedni Cd drugih, sto
znaci da guraju svoje narode golemje i
sve groznije ognjeve rata; da su kapitalist IL
stanju da kradu nasu klasu da joj priredjuju
bezbrojna druga zala agonije samo cato sto
su oni gospodari iii vlasnici sredstava "a pro-
izvodnju, kojih ie nasa klasa isena; da nasa
klasa moze sebe osoboditi najamnog rada iii
najamnog ropstva - sa swim njegovim uzasnim
pratiocima jedno putem ukidanja privatne
svojine uspostavljan drustvene svojine mad
sredstvima "a proizvodnju; da "a uspesno izvr-
senje owe misije radnicka kasa mora biti klas
no prosvecenl klasnO Organzovana, politicki
industrijalno; da njena politcka organizaciia
mora ciljati osvajanju odstranjivanju kapita
listicke drzave, koja je cuvar privatne svojine i
kapitaisticke pljacke, da njena industrijalna
organizacija mora pored odbjanja stalnih
nasrtaja kapitaIa ma zivot radnika pod kapi-
talizmom pored snabdevanja njhove politicke
akciie materijalnim zaledjem ciljati uzima-
nju drzanju operisanju svih zemaljskih in
dustrija u ime ceog naroda, davajuci tako
drustvu nov, socijalisticki iii industrijalni ka-
lup urravne organe.
To je Socijalizam Marxa, Engelsa De
Leona. To je ucenje zagovarala zagovara So
cijalisticka Radnicka Partija kroz pola veka.
To je ucenje zagovarala i zagovara njena Ju-