davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

desetine godina. Socijalno, eko-
nomski politicki, ova klasa moze
posluziti kao, glavni stub IA Ne
POSREDNI PRELAZ IL KAPI-
TALIZMA u SOCIJALIZAM.
U tim zemljama, gde je ova kla-
sa najamnih radnika dostigla do
voljno visok stepen razvitka, (ne-
posrednD prelaz cd kapitalizma
.ka socijalizma je moguc.
u RUSIJI SU STVARI DRU-
CACHE. OVDE MI IMAMO MA
NJINU INDUSTRIJSKIH RAD
NIKA / VEcINU SITNIH Sc
LJAKA. Ovu razliku smo mi isti-
cali u mnogim knjigama, svima
nasim govorima i u nasoj stampi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

gao poricati potrebu diktature
proletarijata u ZEMLJI, U KO-
JOJ PREOvLADJUJE SELJAc-
XII PROIZVODJAc.
U zemlji, gde Sc veeina stanov-
fnistva sastoji cd sitnih seljaka,
socijalna revolucija mora po nuz-
nosti prolaziti kroz izvesan niz
prelaznih perioda, koji bi bill
POTPUNO NEPOTREBNI u vi
soko-razvijenim zemljama, gde Sc
vecina stanovnistva sastoji cd ma
jamnih radnika industrijama j
poljoprivredi. U potonjim zem-
Llama, gde je kapitalisticki Sis
tenn dostigao visoki stupanj raz-
vitka, postoji klasa poljoprivred-
nih radnika, koja Sc razvijala kroz
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12
Profit jos skacu.
(Nastavak sa l. strane.)

(Nastavak sa l. strane.)
.bitno potvrdjuje nasu tvrdnju da
tebe izrabljuju svakog dana sve
wise!
A kapitalisticka stampa &c ma
staviti sa svojim plakanjem sto
njeni plutokrati ne dobivaju jos
veci profit zbog toga ona prepo-
rueuje Kongresu da zbrise 90 sat
nu radnu nedelju i da je zameni
sa 48 satnom radnom nedeliom.
da tako pljackasi dobivaju veei
profit radnici MANU- relativnu
najamnicu.
A kada radnici nekada ustanu u
damon poduzecu na strajk protiv
veceg izrabljivanja tada i'm preti
kapitalisticka stampa da &c novi
kongres sasvim obezakoniti strai-
kovanje ako Sc radnici toga ne os-
tave, kao sto tako preti radnicima
uvodnicki klevelandski Plain Dea-
ler. | dok ovako burzoaska stam-
pa drsko preti radnicima koii ma
dlanu svoje ruke drze kapitali-
zam, dotle fekeri Moi klimaju sa
glavom jer oni u zine" rada obe-
case da "a vreme rata radnici ne
&c strajkovati bez obzira stepena
kapitalistieke eksploatacije, da bi
tako plutokrati uzivali kao sto u
zivaju sve vece profile.
Naivcina je dobra dusa, koju ie
lako navuei ma tanak led.
Chapman.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

.odrzavanje u poteinjenosti jedne
narcotic klase) III 9nesto sto nije
prava drzava.
Demokratija ina ogroman zna-
caj borbi radnieke klase protiv
kapitalista "a svoje oslobodjenje.
Ali demokratija nije sasvim gra-
MICA koja Sc ne SINE preci, vec
samo jedan deo puta cd feudaiz-
ma ka kapitalizmu cd kapitaliz-
ma ka komunizmu.
Ako bi Sc Kaucki jos secao
toga (Marxove tvrdnje: da Sc 60
dine 1875. radno stanovnistvo Ne
macke jos sastojalo cd vecine Sc
ljaka - Ur. R. b., on ne bi mo-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12
M0z Partiju i fedaaCiju.

Socijalisticki Radnicki Kalendar
"a 1943. godinu, kada owe redo
We pisemo, nalazi Sc stampi. te
ako ga povezivac ne zadrzi duze
kod sebe nego je obecao, isti ce
biti u rukama Ogranaka (izuzi-
majuci Ogranka Los Angeles) ka-
da prime oval broj RADNIcKE
BORBE.
Swim nasim citaocima ie pozna-
to da je mas kalendar uvek bio ie-
dan cd najboljih kalendara, koii
Sc izdaju ma nasem jeziku, sva-
kom pogledu - lepotom i stivom.
| ne samo to, nego mas kalendar
il godine u godinu stalno Sc usa-
vrsava ulepsava. On u sebi sa-
drzi naucno poucno stivo cd ma
sih najistaknutijih clanova-pisaca
po raznim drustvenim pitanjima.
Pored toga, on sadrzi citavi niz
pesama, zanimljivih prica, posali-
ca j savremenih slika kartuna.
Prema tome, mas kalendar nije o.
biGan kalendar, nego jedna pouc-
ma knjiga, IL kojeg Ge radnici ma
seq jezika moci da Sc pouce oba-
veste mnogim pitanjima, ko-
jima trebaju da su obavesteni.
Drugim recima, mas kalendar je
jedno parce nase opste socijalis-
ticke literature, bez kojeg ne bi
trebala biti nj jedna jugoslaven-
ska radnicka kuca.
Zbog ovog vrlog razloga a s a
je leila nase &c biti oi a.
n j da snabdemo t je mo-
guce wise d n X a naseg je-
zika ovom n u n m i po-
ucnom knjigom - nasim kalen-
darom. Do koliko &c radnickih ru-
ku doci mas ovogodisnji ga 1943.
godinu) kalendar, to &c poglavito
zavisiti do samih mas, nasih cla-
nova simpaticara. Ako nasi cla-
novi simpaticari valjano orga-
nizuju svoje snage, sistematski
Sc krenu ma rasturivanje naseg ka-
lendara, tada &c mas kalendar biti
rasturen do poslednjeg primerka ;
tada cemo uspesno postici nasu
svrhu, U koliko Sc odnosi na ovo
pitanje. "'' '''''' al 'Ff
Ranije smo sc osvrnuli u ovoi
rubrici ma nase simpaticare cd
nosno rasturivanja naseg kalen-
dara, ii. chill smo APPEL ma njih
da nam pruze svestranu kooperaci-
ju, tako da bi sto pre- isti uspesno
rasturili, to ovog puta ponovo
cinimo. Svake godine dobar deo
nasih simpaticara pruzali su nam
svoju kooperaciju, te S pouzda-
MEM ocekujemo j owe godine da
&c tako uciniti pomoci nam ra-
sturiti mas kalendar. Bee njihove
kooperacije mi necemo biti u sta
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

misle, akO ne svI, da daJu svoJe
zjvote "a svoje dobro!
Pokraj svega sto svaki radnik
vidi svojim vlastitim ocima kako
raskalasno zivi kapitalisticka kla-
sa a nista korisno ne proizvadja,
a kako radnik zivi u krajnoj mi
zeriji, premda proizvadja svo
drustveno bogatstvo; ma da rad
nikove oci to vide, njegov UNI po-
seduje kapitalisticka klasa (do
danas) daje mu pravac misljenja
pomocu svojih agencija.
Sada, da bi radnicka klasa saz-
nala svoje klasne interese, ona
mora da stekne obavestenje. A to
obavestenje moze jedino dobiti cd
socijalisticke znanosti. A da bi Sc
mogla siriti socijalisticka INA
most, potrebno je imati socijalis-
ticku organizaciju sa svojom So
cijalistickom stampom. Socijalis-
ticka stampa je neophodno sred-
stvo klasne borbe protiv kapita-
lizma svih njegovih branioca.
Sada, koliko je socijalisticka
stampa VEGA mocnija toliko Sc
moze veci broj radnika klasno pro-
| svetiti, Il to1iko Sc ~sve wise radni-
ka oslobodjava cd kapitalistickog
misljenja, toliko Sc sve veci broJ
radnika sprema "a rekonstrukciju
drustva, "a svoje ekonomsko oslo
bodjenje.
Marksisticka znanost proglasu-
ie: da sc revolucija mora prvo
izvrsiti glavama radnicke kla-
Sc. tex onda revolucija u drus-
tvu. Sve dotle dok radnici ne sa-
znaju svojim glavama Sta tre-
ba da Sc ucI1i pa da Sc oslobode
ropstva, oni ne mogu poduzeti nj
kakve korake u tom pravcu. Rad
nieka klasa ne moze dobiti nuzno
obavestenje cd kapitalistickih or
eanizacija njihove stampe, to
obavestenje moze doci samo cd So
cijalisticke organizacije i socija-
listicke stampe.
Radnicka klasa je brojno mno-
90 puta VEGA cd kapitalisticke
klase. Radnicka klasa proizvadja
sve, pa sama ubilacka oruzja. |
ma samom bojnom polju, ogrom-
ma vecina ucesnika sinovi su
radnicke klase koji ginu "a inte-
rese owe iii one kapitalisticke kla-
Sc. Dakle. vidimo da pokraj svega
toga sto je radnik i u fabricl
Ma bojnom polju, on izgleda ne
mocan. Zasto? Zato sto mu mani
ka socijalisticko obavestenje. Ne
ka radnieka klasa jednom sazna
kako da Sc oslobodi, bice brzi kraj
.kapitalizmu.
Sada nam je jasno zasto slavimo
Trideset-Petu godisnjicu RAD
NICKE BORBE. Mi je slavimo "a
to jer je ona jedina novina ma
jugoslavenskom jeziku i Urugva-
iu koja siri socijalisticku znanost
mediu ovdasniim radnicima ma
tai nacin izvrsava revoluciju u
! glavama radnika. Pokraj toga sto
RADNIGKA BORBA siri socija-
listicku znanost, ona siri nauku 0
socijalistickoj strategiji taktici,
te o strukturi buduceg drustva -
Socijalisticke Industrijalne Re-
publike Rada.
Da ne bi neko kazao da je ovo
pusta hvala. navesti Gu cinjenice
koje &c potkrepiti ovu tvrdnju.
| Svi mi koii Sc nalazimo ovde i
koii citamo studiramo RADNIC-
KU BORBU "a ovih nekoliko 60
dina, syi Sc mi secamo da smo
branili kapitalizam, svaki ma svoi
nacin; svi sc mi secamo da smo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12
De Leonov Sledbenici Uruguay.u pozdravlaju
Radnicku Borbu
ruga ubarno proslav Radnke Borbe odzan
4. oktobra 1912, Montevideo, Uruguay

bill "veliki Srbi," "veliki Hrvati,"
"veliki Slovenci," svake druge
vrste "veliki." TEX sada vidimo
sto smo onda bill CHE smo inte-
rese branili. TEX sada mozemo
pojmiti kohko nam je pomogla
RADNICKA BORBA kako mas je
podigla il kapitalistickog gliba i
uzdigla mas ma visoko brdo soci-
jalisticke znanosti. Danas, kada
mi odlazimo kod ostalih radnika,
jasno nam je zasto radnicka klasa
CINE "a kapitalizam ma mesto da
Sc bori "a svoje interese.
Kao sto je mas podigla RADNlc-
KA BORBA tako ona treba da po-
digne ostale radnike da oni sa-
znadu svoje klasne interese te da
nauce da jedino sa obaranjem ka-
pitalizma i uspostavom 1ndustrl-
jalne Republic Rada bieemo u
stanju odstraniti tesku nepravdu
pod kojom zivimo. Mas nekolici-
ma, ma da najbolje znamo sta tre-
ba da Sc radi, mi ne mozemo sami
to uraditi. Da je to bilo moguce,
yec davno ne bi bilo kapitalizma.
| Da bi Sc kapitalizam mogao obo-
riti. veeina radnicke klase- mora
znati sta da Sc radi i mora biti
organizovana politieki ekonom-
ski kako to uci RADNICKA BOR-
RA. Da bi radnici dosli do tog
obavestenja, potrebna je socija-
listicka stampa, a da bi jugosla-
yenski radnici dosli do takvog
obavestenja potrebna je RADNlc-
KA BORBA. Dakle, socijalisticka
stampa igra glavnu ulogu u pri-
premanju radnicke klase "a izvr-
senje Proleterske Revolucije.
Sada, mi koji to znamo, sa pu-
MIN pravom i'"con orgullo" slavi-
mo jubilarnu proslavu RADNIc-
| KE BORBE. l cato je Radnieka
| Organizacija De Leonovih Sled
benika priredila oval drugarski
sastanak znajuei da je RADN1c-
KA BORBA Gu nasem slueaju) je-
dino oruzje koje mi posedujemo u
borbi protiv kapitalizma svih
njegovih branioca, da jedino po-
mocu RADNICKE BORBE moze-
mo obavestiti ostale radnike da
pridiu k mama tako da bi jednog
dana postal organizovana sila.
Prema tome, u koliko imamo wise
pretplatnika ma r A D N / CKU
BORBU toliko imamo vecu silu
1 klasnoj nam borbi protiv kapi-
/ talizma, IL toliko Sc priblizujemo
danu naseg zaiednickog oslobo-
ljenja.
Videci tako odlu:ujucu ulogu
nase stampe, koji Cd mas nece da-
ii sve sto moze, materijalno mo-
ralno! Mi cemo dati sve sto moze
mo, da bi to nase oruzje postalo
sve mocniie mocnije protiv ma
seq zajednickog neprijatelja, ka-
pitalizma!
Videci danas ovde ovoj re-
publici da sve novine koje su
negda, kako tako, zagovarale rad
nicko oslobodjenje, ("Justicia,'
Gel Sol") danas su otisle logor
burzoazije i otvoreno brane ka-
pitalisticku tiraniju mad radnic-
kom klasom. Sve jugcslavenske
novine koje dolaze ovde, osim
+ RADNICKE BORBE, svaka ma
svoi nacin brani kapitalistieki sis
tenn. Jedina je RADNICKA BOR-
.BA koja siri ideju oslobodjenja
proletarijata, cato i'm jeste trn
u oku cato bacaju nemilosrdne
klevete ma nju. Ali usuprot svega
toga RADNICKA BORBA v {
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12
Drugovi j Drugarice:

Drugovi j Drugarice:
Cast mi je da u ime Radnicke
Organizacije De Leonovih Sledbe-
nika objasnim najkracim pote-
zima svrhu ovog malog ali skrom-
nog drugarskog sastanka.
Kako mas je vee izvestio stolo-
ravnatelj, drug A. Komjetan, ovaJ
mali rucak sa zabavom priredila
je Radnicka Organizacija De Leo
novih Sledbenika da proslavi ju-
bilarnu trideset i petu godisnjicu
RADNIcKE BORBE.
Svakom cd mas mislecem name
&C Sc pitanje: Zasto mi slavimo
RADNIcKU BORBU; kakva je ona
dobra ucinila; kakva ona dobra
cini mama?
Socijalisticka znanost proglasu-
je da u danasnjem drustvenom
uredjenju postoje dive principalne
klase, radnicka kapitalisticka,
da Sc izmedju njih vodi neprekid-
ma klasna borba. Klasna borba Sc
vodi cato, posto radnicka klasa
proizvodi svo drustveno bogat-
stvo, -a4hapitalisticka klasa prisva-
ia to svo bogatstvo. Cd tog ogrom-
nog bogatstva sto ga radnicka kla-
sa proizvede, radnicka klasa dobi-
je u vidu najamnice jedan mali
delic a drugi veliki deo estate ka-
pitalistickoj klasi. Ma temelju te
nepravde radnicka klasa vodi bor-
bu da dobije veci dec svoga pro-
izvoda kapitalisticka klasa, ma
temelju privatnog vlasniatva :.nad
sredstvima "a proizvodnju, te svo-
je ekonomske politicke moci, bo-
ri sc da sebi prisvoji jos veci deo
radnikovog proizvoda. Bilo je vre-
me kada su radnici, ovde one, bill
u stanju da poboljsaju svoje zivot-
no stanje barem "a izvesno vre-
me. Prosla su ia vremena.
u danasnje doba, kada je ka-
pitalizam truo i kad jedino moze
da zivi ma milionitim lesevima
radnicke klase i razaranju neopi-
sivog bogatstva sto ga je radnicka
kfasa proizvela, cilj klasne bor-
be mora da bude, ne vecita borba
u okviru kapitalizma, vec OBA-
RANJE KAPITALIZMA uspo-
stava besklasne zajednice u ko-
joj nece biti klasa pa prema to-
me nj klasne borbe. Samo bes-
k]asnoj zajednici covecanstvo &c
pcceti da zivi u pravom smislu
reci.
Ia vodjenje klasne borbe kapi-
talisticka klasa ina sve moguce
ne raspolozenju. Ma prvom mes
tu, kapitalisticka klasa je vlasnik
industrial, to ie njena ekonomska
moe. Ma drugom mestu, kapitalis-
ticka klasa ina svoju politicku
drzavu sa svom njenom silom ko-
ioj je glavni zadatak da drzi rad
nicku klasu potcinienosti. Po-
red toga, kapitalistieka klasa ina
bezbroj placenih neplacenih
agenata, lame ekonomske j poll
ticke organizacije, skole, crkve,
sudove, bioskope, radio pozori-
Ste, bezbrojne dnevne j svakojake
novine, casopise, ilustrovane listo-
We it'd. Sve te agenciie nastoje da
formiraju um radnika ma takav
nacin da radnici ne vide svoje
vlastite interese, vec da brane in
terese ,kapitalisticke klase kao sto
vidimo da Sc desava ma svetskom
kantaru. TIE kapitalistieke agenci-
je trude Sc da uvere radnike da
su to radnicki interest a ne kapi-
talistieki j ma tai nacin radnici
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

ticke principe Socijalisticke Rad
nicke Partije drzi eist bariak
proleterskog oslobodjenja.
Zato, svi pomoc RADNIcKOJ
BORBI!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

N8pOS1eCku S0mOm hOuuHAAiiu
1pnapo ne -treba dr1ava, tjer mama
a1soga da davi u smislu sklase, u
aBisIu sistesnatske borbe IS aneklm
deIom sstanoynistva. Mi nismo u.
tspisti i nj ukoliko ne odrieemo
anoxucnost neotklonjivosti eksce-.
sapojedmih ica tako isto i1po-.
1rebu "a gu3enje takvih ekscesa.
Ali prvo, "a to nije potrebna ma
rotita masina, narotiti aparat "a
susenje. To te tiniti sam naoru-
xani narod tako prosto lako, 'kao
8to gomiIa civiizovanih ljudi cak
u .savremenom drustvu razdvaja
one koji Sc pobiju, iii kao sto ne
dopusta nasilja mad zenskim. A
drugo, mi znamo da je radikalni
socijalni uzrok eksceza, koji sc sa-
stoji gazenju pravila zajednic-
kog zivota, ,eksploatacija masa,
nevolja njihova sirotinja. S ukla-
njanjem ovog glavnog uzroka eks-
cesi &c sigurno otpoceti izumira-
IT,. S njihovim izumiranjem izum-
reee j drzava. Aa
- +
Nacionalne drzavne razlike ko-
je sada postoje medju narodima i
drzavama, produzavace da postoje
kroz dugo vreme, Sak j nakon
ostvarenja proleterske diktature
na svetskom kantaru. Jedinstvo
medjunarodne taktike u komunis-
tickom radHickom pokretu svuda
xahteva, ne odstranjivanje owe
razlike, ne unistayanje nacional-
nih osobitosti (ovo je sadanjem
amomentu budalasti SAM, 9nego
takvo primenjivanje osnovnih ma
celia komunizma - sovjetske Via
sti j diktature proletarijata - ko-
je &c dopustiti pravilno ismenji-
vanje ovih ,na6ela (right modifi-
cation of these principles) prili-
j kom njihovog prilagodjavanja i
primenjivanja ma 'nacionalne ina
cionalno-drzavne razlike. iy
Da vezes svoje ruke unapred,
otvoreno da kaSes neprijatelju, ko-
Ijii jg,sAel anbeli iesnsprpsan cd mas.
da Ii eemo ga tuci iii ne, jeste glu-
parija, ne revolucionarstvo. Da
prints bitku, kada je ona ocito
koristonosna neprijatelju, a ne ma
ma, jeste zlotin; -oni politicari
revoiucionarne klase, <koji su ne
mogucni da 'smanevrisu, oklevaju,
kompromisiraju," da bi izbegli oci-
to ,nekoristnonosnu bitku, ne vre-
de nj "a Sta.
Stoga imamo prava govorltl o
sigurnom izumiranju drzave, pod
vlaeeei trajanje ovog procesa. ME
govu zavisnost cd BRINE razvitka
wise faze komunizma ostavljaju-
ci sasvim bez odgovora pitanje o
roku iii konkretnim formana izu-
miranja, jer nema materijala "a
resavanje takvih pitanja.
Ali mi u Rusiji smo Sc ubedlii
dugim, bolnim krvavim iskus-
tvom u istinu: da je nemogucno
rraditi revolucionarnu taktiku je-
dino ma revolucionafnom raspolo-
zenju i cefovima. Taktika Sc tre-
ba praditi ma trezvenom / strogo
objektivnom uzimanju u obzir 81
la dane zemlje i drugih zemalja
okolo ME svih zemalja ma svet-
skim terazijama), kao i ma ocen]l-
vanju iskustva drugih revoluclo-
narnih pokreta.
Izlazi dakle da pri komunizmu
estate u toku izvesnog vremena
ne samo burzoasko pravo nego
cak burzoaska drzava bez bur-
zoazije!
EkspIoatatori.... nisu u stanJu
da uguse narod bez komplikovane
masine radi vrsenja ovog zadatka,
ali narod moze da ugusi eksploa-
tatore i vrlo preston "masinom",
potovo bez "masine", bez naro-
eitog aparata, preston .organi-
xacijom naoruzanih masa (nalik
odr;sLo x,oin ifko veca)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12


ciplinovane ucesnike u opstem ra-
.du mnogo da podseti ma nekog di-
rigenta orkestra. Ono moze primi-
ii ostre forme diktature - ako ne
ma idealne discipline svesti.
u sravnjenju sa naprednijim ma
rodima, Rus je rdjav radnik. ! O.
vo .nije moglo biti mace "a vreme
caristiekog rezima zivih ostata-
ka kmetstva. Uciti Sc raditi -
oval zadatak sovjetska vlast mora
staviti, pred narod celom njego-
vom obimu.... Ozivotvorenje soci-
jalizma opredelice Sc upravo ma
Sim uspesima ma spajanju soviet
ske vlasti j sovjetske upravne or
ganizacije sa najnovijim progre-
som kapitalizma.
Nesreca Sc -ovih "jadnih" revo-
lucionara sastoji tome, sto cak
i onim izmedju njih, koji Sc ruko-
vode- sa najboljim svetskim pobu-
DANA odlikuju Sc bezuslovnom
iskrenoscu prema stvari socijaliz-
ma - manjka shvatanje ovog oso-
bitog "osobito neprijatnog" sta
MIA, .kroz koje je neminovno mo-
rala proci drzava, oslabljena re-
.akcionarnim i nesretnim ratom,
koja je otpocela socijalisticku re-
voluciju ranije cd bolje razvijenih
drzava...
KapitalistiGka kultura stvorila
je krupnu proizvodnju, fabrike,
zeljeznice, .pestu, telefon dr..
ma toj osnovi uproscena je o.
gromna vecina funkcija stare "dr-
zavne vlasti" j mozda svedena ma
tako proste operacije registracija,
zapise, kontrolu... da Sc moze Ii
mora) tim funkcijama oduzeti IL
gled ma cega privilegisanog...
Imperijalizam postepeno preo-
braca sve -trusteve, u s!i6ne. orgar
nizacije (monopolske)... Ali meha-
nizam drustvenog gazdinstva ovde
je vee gotov. Oboriti kapitaliste,
rabbit gvozdenom rukom naoru-
zanih radnika otpor svih eksploa-
tatora, slomiti birokratsku masi-
nu savremene drzave, pred
mama Sc .javlja cd "parazita" os-
lobodjeni tehnicki visoko oprem
ljeni mehanizam koji mogu pus-
titi potpuno u pokret samo ujedi-
njeni radnici, angazujuci tehniea-
re, nadzornike, knjigovodje... To
je zadatak praktican, konkretan,
koji Sc moze odmah ostvariti pre-
ma svima trustovima, koji osloba-
dja radni narod cd eksploatacije...
Rascep je III svima slucajevima
bolji cd zbrkane mase (muddle),
koja je prepreka ideoloskom, teo-
rijskom j revolucionarnom razvit-
ku, smetnja dozrevanju partije i
njenom organizovanom radu prak-
ticnog spremanja "a diktaturu
proletarijata.
Da Sc porazi velika, centraldzo-
vana burzoazija, hiljadu je puta
lakse, nego da Sc 'poraze' milijo-
nj milijoni sitnih sopstvenika...
Ali ovo je samo jedna strana
opste istine: da je "a Rusiju bilo
lako, konkretnoj, istorijski po-
sve jedinstvenoj situaciji 1917, da
zapocne socijalnu revoluciju, ali
&c "a Rusiju biti teze da je pro-
duzava i dovrsi nego "a druge ev-
ropske zemlje. ia sam imao pri-
liku da ukazem ma ovu okolnost
vec pocetkom 1918. cd onda je
dvogodisnje iskustvo potpuno po-
tvrdilo ovu taSku gledista.
Pri takvim ekonomskim pretpos-
tavkama (postojanje modernih in
opste pismenosti, opste
radne discipline) potpuno je mo-
gucno brzo, cd danas do sutra,
prici tome da Sc izvrsi, kroz kon-
trolu mad proizvodnjom podelom
kroz bilans rada produkata, "a
mena njihova naoruzanim rad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

Naivcina je dobra dusa, koju ie
lako navuci ma tanak led.
- Chapman.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-12

Demokratija, izvedena najpot-
punije i najdoslednije, kako Sc to
uopste da zamisliti, pretvara Sc
IL burzoaske demokratije prole-
tersku. IL drzave (narocite sile "a
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14

for each of the three regions OF the
country-the North, South and the
West.
Only % of the 1879 cities of $4,000
population or more reported male
majorities, and in all but Is of these
cities, native white females out
numbered native white males.
Final returns for the District
showed a female majority of ap-
proximately ,000-345, $50 females
as against 317,522 males. Maryland
and Virginia reported male major
tiles of approximately 1000 and
Il 900, respectively.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14

los Prs. Nylon Hose. First
quality and mended irregs.
Broken sizes. AS is S1.OO
Run Resist and Regulation
Knit Rayon Hose. Irregu-
lars ---- 29c
-9S Prs. Silk Hosiery with
cotton or rayon tops and feet.
Broken sizes and colors.
1rregS. - --- -- soc
Sc Prs. Silk Mesh Hosiery.
Broken sizes and colors. We're
s1.35. Cotton reinforced.
S1.00
-Run-Resist Rayon Hosiery.
First quality ------3 9c
Kann's-Street Floor.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14
Housewares

is Bottles O'Cedar Cream
Polish. Were sec -----19c
IL Bread Boxes. AS is. Were
79c ACC
IA Bates Rubber Clothes
Brushes, as is, were soc; Is
4-Quart Enamel Self Measur-
ing Sauce Pans, were soc; 33
Oval White Enameled Meat
Platters, were Toe 39c
-27 10-Quart White Enam-
eled Water Pals, were SOC;
% White EnameIed Refrigera-
tor Pans, as is. were 75c SIC
Ia White Enameled Metal
Utility Tables, were $l.98; 200
1a-Gallon Kann's Self Polish
ing Floor Wax S1.O0
-85 LIB. Can Kann's Paste
Wax. Was 39c 3 lbs. S1.OO
Il Lot Rubber Drainboards.
Were S1.00 ------1 9c
al Window Grapes. Were
s1.98 ---S1 .O0
is Shower Curtains and
Grapes to match. Were s495
and $685. ~ S2.99
Il Lot Universal Stainless
Steel PAIRING Knives. Sec
onds -15c ca.
Kann's-Third Floor.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14
Linens

Odd Lot Fancy Cotton and
Linen Napkins, Scarfs, Doll
les and Table Sets SC to S.
Printed Tablecloths. 50"
size. Seconds Of 81 grade, 79c
Printed Tablecloths. 54x7o"
size. Seconds of s1.69 grade.
S1.19
Printed TabIecloths. 52x68"
size. Seconds of s1.95 grade.
S1.39
Seconds of 17x34 Turkish
Towels -----6 for S1.O0
Cotton and Linen Mixed
Dish Towels. Colored stripe
borders. Seconds OF Csc
grade ------------19c
Kann's-Street Floor.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14

Odds and Ends Mems
Handkerchiefs. Some irregs.
Some initiated. Were lie and
18c ----. ------~--- &c
-Women's White and Sports
Handkerchiefs. Linen and
cotton. Hand-rolled. Were
Csc to Soc 19c
-Women'S Chinese Hand
made Handkerchiefs. Embroi-
dered designs. Soiled. Were
35c ca. ----- ---- Csc
Mems Linen HandkerchiefS.
Damaged. Were Csc 1212c
Kann's-Street Floor.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14
Art Goods

a Needlepoint DoOrstops.
Models. Were $500 98c ca.
3 Prs. Crocheted Slippers.
Models. Soiled. Were $1.39,
SOC
Il Rayon and Cotton Bed
Rests. Soiled. Were S2.98,
S1.98
4 Needlepoint Tapestry
Pieces. To be made. 23x23"
size. Were s1.29- SOC
Kann's-Fourth Floor.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1942-05-14

Maternity Frocks. Broken
sizes. Were $685. and 1895.
S6.25
Cotton Uniforms. Broken
sizes. Were Sl.69 --- 97c
Cotton Wash Fr0cks. Bro
ken sizes. Were 81 80 SIC
-Rayon Print FrockS. Bro
ken sizes. Were 1925 and
S2.99 - S1.50
Maids White Aprons. Were
soc ca. 3 for S1.O0
Large Size Cotton Wash
Frocks. Were $500 1925
nns-Second Floor.