RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-05

on, razume Sc, nije bio neuspeh.
Revolucionarni pokret je prosao
kroz svoje iskustvo i naucio svo-
je lekcije kroz osnivanje I. w. w.
u 1906. Ne treba da prolazimo
kroz to iskustvo opet. Kad Sc izda
ponovni poziv "a Industrijalnu
Juniju ma nacionalnim terazijama,
to Sc mora uciniti pod takvim
uslovima ma takvoj osnovi da ce
biti svakog razloznog zemljista "a
pretpostavku da &c on biti uspe-
San. Moramo Sc zapitati da Ii da-
mas ina razloznog zemljista "a
pretpostavku da bi takav poziv
naisao ma uspeh koji njegovi po-
kretaci oGekuju. Trezveno posma-
tranje sadanje situacije svih ci-
nioca mora mas, mislim, ubediti da
takav poziv ne mole shvatljivo
naici ma uspesan odziv. Rezoluci-
ia Sekcije Spokane pretpostavlja
nekoHko stvari, koje ne stole ia
ko. Ona pretpostavlja, prvo, da
su principi Socijalisticke Radnic-
ke Partije prozmali kapitalistieko
drustvo u America do takvog Ste
pena da in radnici opcenito shva-
eaju, ako ne potpuno usvajaju;
ona takodjer pretpostavlja da je
Industrijalni Junionizam postao
istaknuti predmet diskusije, oso-
bito medju radnicima; ona dale
pretpostavlja da je polje sustast-
yeno ocisceno cd fekera konfu-
zionasa: A. r. R., S. p, anarho-
komunista varijanata "komuniz-
MAJ; napokon, ona pretpostav-
liza da radnici veleglasno traze da
budu organizovani ma principima
polozenim cd De Leona. Kao stvar
cinjenice, znamo da Sc nj Jedna
stvar, koju pretpostavlja rezolu-
CHA Sekcije Spokane, ne moze
priznati. Sa zalenjem moramo re-
ci: bas ma protiv.
Odnosno prve: Agitacija S. L.
P. je doista prosirena po ceiom
ovom kontinentu. Il decenije u
deceniju je zemlja bila poplavlji-
vana Eteraturom Partije; govor-
nici organizatori su isli cd jed
nog kraja zemlje do drugog, ce--
iendzujuei, argumentisuci, uceci i
organizujuci. U toku tih decenija
su ueinjeni bogati "ulosci," ali
najboljem slucaju mozemo reel da
smo uveliko ragnojili j uzorali
zemljiste do nekog stepena "a
sejali. Jos nema nikakvog znaka
o rascenju sveopsteg useva; jos
ne mozemo pogledati preko polja
i reel: usev Sc moze jasno videti,
cas- zetve Sc moze prilieno prora-
cunati. Ne; mora Sc jos mnogo
orati, jos mnogo sejati i jos mno-
go trebAi cryi, lavra- i drugi in
sekti.
Odnosno druge; Industrijalni
Junionizam je zaista mnogo wise
predmet razgovora medju radnici-
ma nego u proslosti, ali kao sto
je slucaj drugim nazivlma,
daleko je cd toga da Sc njegov
tacni znacaj implikacija shva-
caju. Jedan cd nacina "a rasprsa-
vanie revolucionarnih napora ma
strani proletarijata jeste pridava-
ME jednom usvojenom nazivu po-
kreta drugacijih znaeaja, cine Sc
uzrokuie zbrka. U nekom smislu,
to ie start trik Vavilonske Kule
primenjen ma radnicki pokret. In
dustrijalni Junionizam znaei jed
nu stvar samo jednu stvar: or
ganizovanje radnicke klase u in
dustrijalne jedinice cd dna do vr-
ha re revolucionarno obaranje ka-
pitalizma, razbijanje Politicke Dr.
zaye. Mnogo onoga sto prolazi kao
Industrijalni Junionizam oskude-
va jednom iii drugom, iii u
svima uslovima, koje obuhvata
tai naziv. Iii takve organlzaclJe
nisu industrijalne, buduei puke
amalgamacije zanata, iii, ako su
industrijalne po karakteru, osku-
devaju revolucionarnoj objektl-
vi. S obzirom ma prve, imamo prl-
mer u takozvanim industrijalnim
iuniiama anarhokomunista. Veci-