RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-26
RadnikOva nagrada pod So
Cijaizmom.
Daniel De Leon.

DufZOu pc ZdllWd l HcPi"'", 0to
postoje pod kapitalizmom, ozna-
clio bi burzou kao vraga IL pakla.
Takvo ie u stvari anarhisticko
shvacanje. Ma da bi sc mas mo-
derni burzoa zestoko nakostresio,
kada bi ga optuzili, da je njego-
vo shvacanje O Pravu i Krivu u
bliskoi srodnosti sa shvacanjem
anarhista, razlikujuci Sc cd pos
lednjey samo u tokli, u koliko Sc
lice i nalicje iste medalje razli-
kuju, ia je optuzba pravovaljana.
Anarchist polazi cd naeela iii ide-
ala, tie trezi njegovo ostvarenje
bez obzira ma materijalne cinjeni-
&C., koje odrerdjuju mogucnost
ideala iii nacela. Moderni burzoa
polazi cd izvesnog uobicajenog
SabIona, on zaboravlja, ako je l.
kada znao, materijalne cinjenlce,
koje su podigle tai sablon, tie "a
vrsava verovanjem, da je sam tai
sablon nacelo iii ideal, a ne ono,
sto u stvari jeste praksa, koja sc
izvodi ma nakovnju i sa cekicem
materijalne nuznesti. Anarchist bi,
ma primer, posao cd nacela, da
nagrada gimnazijskog profesora j
zeljezni6kog vlakovodje treba da
Dude ista, a da ne zastane i capita
Sc, da Ii &c materijalni drustveni
uslovi dozvoliti os~tvarenje toga
racela iii ideala; burzoa, kao sto
primecujemo, polazi cd ideje, da
je sadanja velika razlika izme-
dju nagrade gimnazijskog profe-
sora i zeljeznickih vlakovedja os-
novno naeelo iii Sablon, a da nj
malo ne uvidja materijalne einje-
nice, koje su skovale tn praksu u
postojeci sabIon.
Povlaceci il psiholoskih cinje-
MICA, sto i'll praza istorija, zaklju-
cak, koji je upravo suprotan "a
kljucku sto ga povlace oni, koji
coveku pripisuju urodjenu, bogom-
o,dfleedjjse.nui, ptoakvarenost, socialist
zakljueuje sa konfucijakim mu-
dracem: da "kao sto &c voda pri-
rodno lei dole, ali Sc moze prisi-
liti da ide gore vestaekim sred-
stvima, tako Govek %prirodno tel
ka visem i plemenitom, ali Sc mo-
Re prisiliti vestaekim sredstvima
da ide ka niskom i n,casnom".
Burzoa niie izuzetak, j ako &c ga
mozda iznenaditi p~ripisivanje owe
vrline MENU.
Neeasno je davati anju nagra-
du ljudskom bicu, CHI je rad po-
treban drustvu, eli; je potreban
rad, Sta wise, opasan, nego lJud-
skom bicu, CHI rad, ma koliko ko-
tristan "a drustvo, nije okruzen
nikakvim opasnostima "a zivot i'll
zdravlje. Kako onda dolazi, da u
burzoaskom drustvu v1ada nai1c-
je ovog uzvisenog nasela? Ma to
pitanje odgovara ispitivanje ma
terijalnog temelja prakse pro-
metaea nacela iii ideala u prak-
. SUI; a ,vo ispitivanje mas povraea
natray jednoj vitalnoj stranici ~
drustvene znanosti.
Ia stranica &c sc naci u zblJe-
moi formi u sbedecim pasazima IL
nase BESIDE "Woman Suffrage
odrzane u Cooper Union n 8.
maja 1909. god pod inicl]atrvom
zena-socijalisti il Greater New
Yorka.
"Predstavimo jedno drustvo cd,
recimo, stotinu osoba, u Aom, ma
kako radio, svaki mole prolzvestl,
prosecno, samo jedan dollar vred-
nosti bogatstva, dokle pet dolafa
vrednosti bogatstva je minimum,
Ito bi ga svaki potrebovao "a u
doban zivot, - predstavimo tax
vo drustvo, i imaeemo ljude, koJl
60 naIaze ma zivotinjskom urav-
niu: primorani da posvete celu
svoju eg~zistenciju podmirivanJu
svoiih zivotinjskih potreba, naho-
deci Sc veSito ma ivici nuzde' VI
iani. dakle cd nalgoreg, nal
upropastilaGkijeg cd svlh bauka
- bauka Nude - !, razume se'
liseni slobodnog vremena, = one
baleodati, bez koje nema unane
auhovne ekspanzije. U takvom