RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-08-13

napretka one bi bile istnske neprijateljice ma
cizma-fasizma, "natraznjastva, mraka rops-
tva." Ali da su one takve danas da su takve
bile one ne bi cekale da Sc gadnl naclsti oslle
vec bi protiv njih odmah ustale cim su Sc ia
uzasna zverad pojavila. Ma mesto toga, de
mokratije" su kroz Stroke prste gledale podl-
zanie tih sila "mraka" it'd. Ne samo to, "de-
mokratski" kapitalisti, dok mogl da "pos-
Lulu sa Hitlerom," ma sva usta su hvalili te
gangstere, narcotic Bandita Mussollnl-a, da su
i'm davali zlatn zajam govorili da ovoj
zemji bi dobro bilo da imamo takve gangstere,
kao sto Sc tako izjavio jednom prilikom pre-
minuli Judge Gary
Da su opet, "demokratije" istinske nepri-
jateljice nacizma one ne b stalno godnama
MENU popuscavale Ne bi gazile svoje ugovo-
re samo da tn EVER umire; ne bi mu dozvolile
da gazi slabije zemlje i ne bi mu davale ko-
mad svoje saveznice, pregazene cehoslovacke,
Sudetenland, ne bi mu dozvolile da Sc do zuba
naoruza, vec bi mu sprecile da Sc u povoju
pojav Ali, zasto nisu to "demokratije" ura-
die? Prosto zbog toga sto su znale da Sc ia
gadna kapitalisticka EVER pojavila kao strasi-
10 protiv Proleterske Revolucije, sa cijim od-
sustvom Sc tamosnj kapitalizam ne bi mogao
odrzati. A to bi znacilo da bi tamo tada kapi-
talizam bio zamenjen sa Socijalizmom, CHA
svetlost bi mogla da osvesti zavedene radni-
ke "demokratskih' zemalja. Jednom recju,
"demokratije' su volele pa danas u dust vo-
lie mracnjacku stranu gangsterskog nacizma
Ali one ne vole njegovu imperijalisticku ma
Jezdu koja preti da i same njih potent kao
sto je potcino Francusku Kao sto vidimo
tvrdnja Danice da postojece "demokratije''
sle "napretka, prosvjete sobode" jeste mno-
go daleko cd stne.
Druga izjava Danice glasi:
"Daleko je VEGA razlika izmedju danas-
Meg fasistickog carizma demokratije, nego
sto je bila razlika izmedju ruskog carizma "a
vrijeme Krimskog rata francusko-engleskog
kapitalizma."
Student drustvene nauke &c ma prvi pog-
led videti da je gornja izjava vrlo netacna.
Zasto? Caristicka Rusija bese tvrdjava prem-
nulog ekonomskog sistema, feudalizma. En-
pIeSka l FTdHcuShd DeHu lNluJdFe
Razlika izmedju ia diva ekonomska sistema be-
Sc sustastvena. Feudalizam bese sistem pro-
izvodnje glavnome "a upotrebu, kapitalizam
bese jeste ekonomski sistem proizvodnje is
kljucivo "a prodaju. Otuda je morao pobedo-
nosni kapitalizam da razara feudalisticke pre-
preke trgovine. Zbog toga, feudalizam bese
sistem kmetskog robovanja kapitaizam ma
jamnog robovanja. Kapitalizam je potrebovao
takozvane slobodne radnike, slobodne cd po-
sedstva prvatne svojine, da in takve naJml
ne "a celog zivota nego "a dan, nedelJu Ill
mesec, pa da in otpusti kada mu nisu potreb-
nj Drugim recima feudaizam je propao kao
posebni sistem proizvodnje kada Sc Il njegovoj
utrobi rodio kapitaizam kao revoluconarna 81
la koja je imala da ga obori da ma njegovim
rusevinama podigne novi progresivniji drus-
tveni sistem Caristieka Rusiia bese poslednj ia
tvrdjava tog propalog sistema proizvodnje.
Sada, da vidimo kakva je razlika izmedju
nacizma i "demokratzma." U cijoj sc utrobi
| rodio nacizam? Pre- pojave gangsterizma l.
taliji Nemackoj vladase "demokratski" ka-
pitalizam. Mussolini njegovi crnokosuljaci Sc
razvise utrobi tamosnieg "demokratskog
kapitaizma. Da Ii Sc oni pojavise IL njegove
utrobe kao revolucionarna sila? Ne, nikako
Oni izadjose il "demokratske' utrobe zaista
kao "sile natraznjastva. mraka" it'd. Oni sc
ne pojavise da obore kapitalizam vec da ga O.
cuvaju, kao sto smo to vec jednom spomenuli
Oni nsu izmenili nacin kapitalistcke proiz-
vodnje, vec Sc i Nemackoj i u 1taliji proiz-
vodi "a prodaju. Da to nije slueaj niti b Mus
solini imao potrebe "a Afrikom niti bi Hitler
prodirao ka istoku. Da to nije slueaj, sledstve-
no, danas ne bi bilo imperjalistiekog pokolja
izmedju nacistickog demokratskog imperija-