RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-19
zbtiaaCka Idola kapitaIizma.
! Pise: w. S.

PiSe: w. S.
SociiaMstfeka Radnicka Partija
optuxuje kapitalizam da je on
1lavni uzrok "a sva zlocinatka de-
Ia koja Sc danas desavaju. ST..
P. takodjer osudjuje sve dfuge
organizacijes koje direktno ili'1n-
direktno, svesno iii nesvesno, pia-
Gene iii neplacene, koje ma sve
moguce natine sa swim sredstvi-
ma Sc trude da kapitalizam odrze
zivotu. Pomagati kapitalizmu da
produzi, bilo to zbog kojih razio-
ga, znaci pomagati uzroku swim
drastvenim zalima. Zlocini kapita-
listiekog sistema mnogobrojni su.
Ovde cemo pisati nekoliko tih
zloGina koji proisticu IL najnovi-
iih mera kapitalisticke klase, po-
mocu kojih ciljaju da strpaju sve
sto je 1.-Two iii u vojnicke unlfor-
me iii proizvodnju. Ii su zloci-
nj zapanjujuci. Tesko je verova-
ii o6ima. Ali, pod kapitalizmom
sve 10 mopuce sto Sc tice zloti-
naeke strane. Evo tih nekollko
primera.
Ma 20. septembra dolazi vest IL
New Yorka kojoj Miss Isabel
Robinson, speciahsta "a "zastit-
nj program dece" u odelenju w.
P. A. kaze da je nasla jednom
centru ratne industrije, ne kaze
u kcme gradu, "Od prilike 20 de-
ce bi ucoporeno u kokosinjaku u
podrumu stana jedne zene i behu
ostavljeni bez nagleda j bez ice
ga da rade dok njihove ratno-ra-
dete make ne dodju po njih. Ze-
maljski problem decije skrbnje o.
star je."
Ma 26. oktobra dolazi vest IL
Lansing, Mich. cd Harry A. Rel
fin, upraviteljskog inspektora' o.
delenja Rada il Washingtona "a
drzavu Michigan, koji kaze da je
nasao da neki poslodavci uposlu-
ju mfadu decu cd osam godina i
da i'm placaju cetiri centa ma sat.
sta mislite kako Mr.. Reifin OBJ
iasnjava oval zlocin mad osmogo-
disnjom decom? Mr.. Reifin kaze
drzaynoj agenciji, da "vecina pre-
krsaja duguju Sc nesporazumu
radie nego Ii nameri da Sc izbeg-
ne zakon." Izvestaj produzava:
!" .iedna firma u Michigann re-
kordovala je imena samo eetiri cd
svojih osamnaest radnika koji be-
hu prayilno ~ plaeeni. :. dve
radnice behu plaeene samo sest
cent? ma sat, dok dvoje malogo-
disnje dece behu nezakonito upos-
leni kao teraci trokova, a jedan
cuvar (watchman) radio je II sa-
ii ma nedelju "a a dolara." Dale:
Maxwell prekrsaj odnosi Sc ma
terrace trokova koji su po danu
tcvarili trokove a ponoci terali is
te. Njihovi poslodavci podrzava-
So da owl radnici nisu radili po-
noel, to ma osnovu fantastlcke
teorije da je teranje' trokove uzi-
vanje wise nego Ii rad" Bee OBJ
zira ma to sto Reipin kaze da su
poslodovacki krsitelji zakona O.
plcbIjeni "a $4,000 bez obzira
da Ii su poslodavci platili tim de-
cacfma, odraslim radnicima rad
nicima proporcionalnu cenu NIL
hove radne snage, cinjenica jeste
da Reipin brani poslodavce ko]1
SD uposlivali, iii jos uposfuju, de-
Gu cd 8 godina "a a centa ma sat-
zbop toga sto poslodavci nisu ra-
zumeli zakon! U ostalom, pored
zlocina niske plate, mi vidimo zlo-
Gin mad zlocinima = ubijanje ne
lake dece apovoju! Biblija nam
kaze da -jeI Car Irod poklao slime
hiliade nejake dece, Ako lroda
mazivamo zloeincem i ubicem, ka-
ko da nazovemo kapitalizam doll
zlocinac mad zlocincima, ubica
mad ubicima!
Ina jos toga.
Ma %. oktobra dolazl vest IL
Ann Arbor, Mich, gde Sc nalazl