RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-15

! 00A4A GAasa4NA0AOSA 0~
vunlsfsSenatorim: d Washingtonn
- bksonisboljeeuradili kadasbf;ua
1pejilb ksksnakss ssmeres sa' 'kojima abi
seasuredaoss likvidirali nekih' S00.-
1ONshnih. .dutana akao man. jihs us
txaovaakoje posreduju izmedju In
dustrijes U, dntana, nego, DID, i'm
dozvsIeo da4 nastave sa "neprc1lt-
nozr kenkurencij JONI" - da feskom
zsukOm umirui te,vladine ekono-
miste je predvodio niko. drugi sem
Wayne C. Taylor, pod-sekretar tr-
govine, sto dajef pomenutom7 sa-
vetu veeu tezinu, .jer. Sc il ovoga
vidi da zaista vlada zeli da unisti
sye. ducane koji opstoje pored du-
eaua .velikih korporacija.
Onda,. Sta mislite, nakon sto Sc
sitni "nezavisni" ducani uniste,
rece Taylor, ma pijaci rada &c Sc
naEi oko 100000 novih radnika
xa4ratfu proizvodnju, medju koji-
ma &c Sc naGi bivsi posednici ko-
I,su Sc Iatii tih ducana muceci
sc prethodno svog zivota kao ma
jamni radnici da prisparaju koju
paru "a ducan,. drzeci da &c Sc
moci nekako pod kapitalizmom
spssti, iako radesi DUE nego ika-
da,. cd najamnog robovanja. Ali
su~ izgledi, jer je to vladina ze-
lja,, iii. bolje. reel leila vladinog
Odelenja Trgovine, ako nece tt sit
nj ducani das, umru cd normalne
bolesti, da &c Sc drzava smilovati
da. III. spase cd agonije mucenja
davaiuei i'm zakonski otrov da od-
NAH skapaju kao posednici duca-
m, a, da opet vaskrsnu kao najam-
nj -rObovi!
Pored tih, stotina hiljada sitni-
jih. rducana kojima preti preka
sanrt naIaze. Sc sitna proizvodna
peduzeea. kojima takodjer preti
pseka smrt.. Sitni biznes Sc suoea-
va. sas maglevitom buducnoscu,
priznaje New York, Trust Com
pany. Ona nam dalje veil da "od
ukupnih. $4,000 manufakturnih
-firmi oves zemlje, samo -sredstva
46.6 Goo. se sinSRd preudesitia IA. 4rat7
i1n psoixyodnjn., p Kao stu ssessvidi.l
) iii III sshfn16 16S!o06 t9ithiho ofitmf,
ksie< ratna proixvodnja ne trpi jer
rasipaju drustveno. potrebni rad.
/ NINA .zaista preti ako ne zakon-
ska preka smrt kao sitnim ducani-
uax a ono smrtna agonija, jer &c
ne. niihovi uslovi sve veeim. tenn
pom ssSiti-
,onda- pored tih 100000 sitnih
daEana .pored tih .16900o sitnih
poduze6a, tn su i $4,000 automobile
skin ,agencija i $4,000 tajerskih "a
Eencija. koje &c morati zatvoriti
vrata.. zbog toga ,sto nema mesta
"a njihovo poslovanje. Razume Sc,
dassva ova poduzeea-.ne nestati
preko aoci, ali &c nestati sa do sa-
da snepamtljiyom brzinom.
Naravno je da vlada ne zeh sa-
mo. radi puke zelje. da pomenute
ducane unisti. ,niti zeli radi toga
da~nestanu ta sitna poduzeca a.
rencije automobiAske industrije,
ali sada. Sc ona nalazi sredinl
rata i potrebna. su joj sva -ratna
sxeastva sto in je industrija u sta
niu bolje i brze proizvesti. "a tu
opromnu ratnu proizvodnju po-
trebni su radnici sto wise radni-
ka. Mnogi sposobni ljudi "a rad,
kao sto to Taylor rece, nalaze Sc
uposleni dueanim "neprofitne
konkurencije." Drugim recima, te
osobe, prema vladinom racunanJu
trace svoje vreme utaman; njiho-
vi ducani j agencije i poduzeca Sc
mogu potpuno zatvoriti a da zem-
liza ne oseti nikakvu stetu, jer bi
moderna proizvodnja mogla sa u
noslivanjem naknadnih million i
wise ~radnika kud kamo nadokna-
diti -pijacu sa vecom kolicinom
vrednosti cd one koju su ia podu-
zeca mogla da raspikucno proiz-
vode. A .ducani velikih korporacl-
ia su vec sada spremni da poprl-
me bore Sc koliko god mogu sda
oduzmu musterije cd posednlka
sitnih dueana. Tako zemaljska pro-