RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-17

I uvodnik pod ii m naslosou
r ~Osam Leninovih teza", u kor
81 se poslednje popra<njt nasir
ogradanas. i daljim ohja4njenji
1.) Kao Sto je svaki rat sam,
produzenje, nasilnim sredstvima
one politike, koju su vodile cara
Gene drzave i vladajuee klase
NINA dugo godina, ponekad i, de
setke godina pre- rata, - tako
mir, koji zavrsava ma koji rat
mole biti samo obracun zapisi
vanje stvarnih promena sila, po
stignutih u toku kao rezultat
danoga rata.
e. Imperijalisticki rat, doks O.
staju neprikosnovene osnove. sa
dasnjih, t. j. burzoaskih drustve.
nih odnosa, moze dovesti sam1
do imperijalistiekog mira, t. j. dc
uucvrscenja, prosirenja pojaca-
MIA ugnjetavanja slabih nacija
zemalja cd strane finansijskog
kapitaIa, koji je narcotic gigant-
ski porastao ne samo pre- ovog ra-
ia. vec u toku NIGGA. Objektivni
sadrzaj one politike, koju SUI vodi-
lie burzoazije Wade obeju grupa
velikih drzava pre- rata "a vre-
me NIGGA, vodi k pojacanju eko-
nomskog ugnjetavanja, nacional-
nog porobljavanja politicke re-
akcije. Usled toga mir, koji &c
zavrsiti sadanji rat, ma kakav bio
njegov rezultat, ne moze a da Sc
ne sastoji u ucvrscenju tog po-
gorsanja ekonomskog j politickog
polozaja masa, - koliko sc odr-
Ii ~burzoaski drustveni poredak.
nopustati mogucnost demokrat-
skog mira, kao rezultata imperi-
jalistickog rata, znaci - teori-
j - stavljati vulgarno fraziranje
ma mesto istorijskog izuGavanja
politike, koja Sc vodi toku ME
ga; - znaci u praksi varati ma
rodne mase, pomracavajuci njiho-
WI polititku svest, sakrivajuci il
ulersavajuei stvarnu politiku VIA
dajucih klasa, koje pripremaju i
duel mir, sakrivajuti cd masa ono
sto Sc glavno, maine: nemogue-
most demokratskog mira bez MIA
revolucija.
3.) Socialist Sc ne odricu bor-
be "a reforme. Oni su duzni da,
ma PR, glasaju sada u parliament
TINA "a svaka, ma nevelika, po-
boljsanja polozaju masa, "a po-
vecanje pomoci stanovnicima ra-
zorenih oblasti, "a oslabljenje ma
cionalnog ugnjetavanja t. d. Ali
je prosta burzoaska prevara pro-
povedanje reforme "a resenje o.
nih pitanja, CHE je resenje istori-
jom i stvarnim politickim stanjem
stvari postavljeno revolucionarno.
Upravo takva pitanja je oval rat
postavio ma dnevni red. To su os-
novna pitanja imperijalizma, t. j
samog opstanka kapitalistiGkoga
drustva, pitanja odgadjanju kra-
ha kapitalizma putem move raspo-
dele sveta, koja bi odgovarala no
vim odnosima sila medju "veli-
kim" drzavama, koje su Sc "a po-
slednjeg decenija razvijale ne sa-
mo kolosalnom brzinom, vec -
sto je narcotic vazno, - neobie-
no neravnomerno. Stvarna poll
ticka delatnost koja menja odnos
snaga, ne samo OBJ
manjuje mase recima, moguca je
sada samo u jednoj cd dive forme:
iii pomagati "svojoj" nacionalnoj
da pljacka tudje zem-
lie ii nazivati tn pomoc "zastitom
otadzbine" iii "spasavanjem zem-
Ije"), iii pomagati socijalistiekoj
revoluciji proletarijata, podrzava- I
juci razvijajuci ono vrenje u
nasama, koje pocinje svima "a /
racenim zemljama, pomazuci Ia j
pocele strajkove demonstracije
t. d., prosirujuci zaostravajuci
e, sada jos slabe, pojave revolu-
.ionarne masovne borbe opstu {
1avalu proletarijata "a obaranje s
ourzoazije.
Kao sto svi socijalsovinisti sa- \
Ia varaiu narod. zataSkaya juci nj +