RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-15

n A d NICKA BORB A.
Zavedena kao sto bese cd strane ovih ka-
pitalisticki tipicnih obzira, americka vlada je,
svejedno, uspela da dobije gomilu, makako ne
d~ovoljnu. Ona je bila mamie uspesnija da pro-
siri domacu proizvodnju. Ovde Sc pojavise rag
ne prepreke, koje skoro sve pripadaju visoko
vrebajucem kapitalistickom losem upravljanju.
kratkovidno prodaju Ameriku.
Casopis Fortune, cd augusta 1910, izvestlo
je da je obzirno m~isljenje tenickih eksperta da
Sc poduzeca "a sinteticnu gumu sposobna "a
proizvodnju Cd 100000 toni (otprilike toliko
gume ova nacija trosi godisnje) mogu podici
u roku cd dive godine, koja ne bi kostala wise
cd dveju novih ratnih ladja. Iako vlada nije
predvidela takvo prosirenje, ona je podstrekl-
vala smerno prosirenje proizvodnje sinteticne
gume. Ali korporacije koje proizvode razlicne
sinteticne proizvode jamacno SD radje birale
uredbu jeftinih proizvoda kojima SUI Gene bile
najvisocije.
Oak i kada je vlada, posredom Recon
struction Finance Corporation" nudila da po-
digne poduzeca s%posobna "a proizvodnju 1OO.-
900 toni, sa kojima hi upravljalo zdruzenje
Goodrich Rubber-Phillips Petroleum." ia pre-
poruka udari u kapitalisticki breg. Jesse Jones,
strazar Administrative "a vrhovne kapitalistic-
Ike %interese, umesao Sc u to naredio je da Sc
ngovor unisti. Ma mesto toga, on je ~nevoljno fl
ransirao gradjenje cetiri pilot" p,duzeca sa
ukupnom sposobnoscu proizvo'aje sieusnih
10000 toni.
Razlog koji Sc upotreoljava protiv sinte-
ticne gume, cak i protir ~guayule (meksikanska
biljka koja dale gumu), jeste tai da one kosta-
ju mnogo, S e d s V e n o su ne-ekonomiene.
Stvarno sinteticna guma je jeftinija sto Sc
rada tice. Ali rad koji proizvodi grubu gumu
mnogo je jeftiniji cd rada koji Sc upotrebljava
"a kretanje polu-automaticne masinerije anne
rickih hemijskih tvornica. Ia kapitaliste je
vazno ono sto u racunskoj knjizi sabira profile
i "troskove'. Iako su bill opomenuti protiv gle
dista short term defense of stockholders"
(kratkovidne odbrane deonicara) kao glediste
koje u~grozava njihov sistem, kapitalisti SUI no.
t%orijozno pristrasni ovom gledistu. .-
Delotvornost preovladjuje unutar kapita-
listicke radionice. Ma polju, cak pod aratnog
stanja pristine kooperacije, vlada anarhija. Co
leme kolicine ~oruzja, iadja, ratnih %avijona,
pusaka i bezbroj naknadnih militarnih stvari
potrebne "a .~vodjenje rata poznate su. Ipak,
kada je u pitanju njihova proizvodnja, umesa
Sc veilka yarijacija privssnih i politickih OBJ
zira. Taeno je da su nekih cd ovih uklonjeni u
brutalnim nacijama, ali cak i u Nemaekoj pri-
vatni interest zavode proizvodnju i nacisticki
lideri neprekidno karaju kapitalisticke posed
nike da Sc Dire "patriotskog'' gledista. Svaka-
ko, nemacki kapitalisti, kao njihova klasna
americka braca, podrzavaju ono sto Mr.. Pierre
du Pont rece "a vreme Prvog Svetskog Rata:
mi ne mozemo dozvoljiti nasem patriotic
mu da Sc mesa sa nasim upraviteljskim duz-
nostima."
Socijalizam usavrseni sistem proizvodnje.
Socijalizam enact mir. Socijalizam znaei
planiranu, delotvornu proizvodnju mirovnih
stvari u kolicini sa kojom bi snabdeo sve sa
izobiljem dobrih stvari "a ~odrzanje zivota. Ne
optereeeni sa privatnim obzirima koji prouzro-
kuju "sit down" korporacija dok i'm Sc ne do
dele masni kontrakti, korisni proizvodjaci &c,
pod 1ndustrijalnom Republican Rada, prosiriti
proizvodnju da bi Sc zadovoljilo svako poveca-
ME kolektivne sposobnosti "a potrosnju. Ako bi
mi mogli p~otrositi, ma primer, naknadnih Pc
deset miliona pari cipela, inzineri. gradjevina-
ri, masinski proizvodjaei, kozari it'd, odmah bi
Sc mogli krenuti ma posao da ~stvaraju move spra-
We i move obskrbe posredom Administrative In
dustrijalne Junije - proizvednja cipela bi BIZ
la poveeana sa minimalnom kolicinom vremena
odredjenom sa fizickim obzirima.
Socijalizam ne namerava da ratuje. Ipak,
kada bi Sc takva stvar mogla ~zanisliti Soci-
jalisticka America bi bila najjaci neprijatelj