RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-12
NEMA "CETIRT SLOBOSTINE'
ISTOCNO Cd SUEZA.

Poraz Singapore i sledstveno otkrivanje
"Singapore-mentality" nisu uzvisili "stvar' u
jedinjenih Nacija ma Dalekom Istoku ma mo-
ralnom frontu wise nego so su to uclnlll ma
mllltarnom frontu. Kao posledlca toga, pred
stavnici ameriGkog kapitalizma sve wise nasto-
je sa svojim zahtevima da Britannia dade kIpn-
cesije njenim kolonijama da bi tako umanjlli
neskladnost kontrasta izmedju podrzavanlh
"moralnih ciljeva" i Ginienice imperijalistickog
despotizma.
Walter Lippman, plutogoga, kojeg je sko-
70 opisala novina Seattle Star kao "hladnog,
prosudjivackog, velikog analistu," bese Jedan
medju prvima da urgira 'temelJltu promena
shvatanja rata Ujedinienih Nacija ma istoku,'
da izmenu tai predeo Armagedona, ola Dude ma
mesto kao so je "imperijalisticki rat "rat o.
slobodjenja."
"Ujedinjene Nacije naSle su Sc u p%olozaJu
ma kojem mogu biti okrivljene ne bez razloga,'
pise Lippman u s%vojoj "sindicated' rubrlci FL
februara, i nastavlja, ida Sc bore da ocuvaju
vladavinu belog coveka mad narodom AzlJe l
da su Sc podale strasnim troskovima rata radi
popravljanja imperije.
-. .Zapadne nacije sada trebaju da ura-
de ono II cemu su dosad m~anjkale u wolff i
imaginaciji da urade: one moraju svoju stvar
sravniti sa slobodom i zastitom naroda Ma Isto-
ku, da odstrane 'teret belog coveka i da sebe
ociste cd ljage zastarelog i o~cigledno neprak-
tiGnog imperijalizma belog coveka." CMasna
slova SUI nasa.)
India, "privatno vlasnistvo Britanije."
Ako to samo znaci oslobodjenje samih ko-
lonija!nih zrtava kapitalistickog impe,ijalizma,
nike Sc nece wise veseliti Cd Socijalista ako
kolonije Azije dobiju nezavisnost. Same neza-
visnost Indie, sa njenim stanovnistvom Cd tri-
sta i pedeset miliona Gednom se,tinom svet-
skog stanovnistva), i sa rapidnon Industrial
lizacijom koja bi jamacno sledila nacioralno o.
slobodjenje, bi prouzrokovala bezbroj posledi-
ca, koje be Il glavnome bile dobre. One bi bile
dobre, tojest, sa stanovista Socijalistickog, a.
Ii hrdjave, vrlo hrdjavs sa stanovista kapi-
talisticke vladavine.
Prirodno je da sc americki kapitalizam
mamie cd Velike Britanije ustrucava da Sc da-
de Indiji nezavisnost. India pod vlaseu Brita-
nije nije nikada bila dobra pijaca "a americke
espape. Britanci nisu nikada nameravali da
ona takva Dude. Zaista, kao sto bivsi Domaci
Ministar (Baldwinovog kabineta). Sir William
Joynson-Hicks to potvrdi OWN:
M smo o~svojili Indiju radi toga da ona
Dude izlaz produkata Velike Britanije. Nj smo
!! ~osvojili Indiju sa sabljom, i sa sabljom cemo je
drzati. Mi je drzimo kao najbolji izlaz "a bril-
tanske proizvode uopste, a narcotic "a proiz-
| vode pamuka Lancashire-a."
Da je ovako drzanje Britaniie do dan da-
mas to pokazuje i oligarska reakcija prema
| sugestiji da sc Indiji dade nezavisnost zajed-
no sa nezavisnostima svih potlacenih zemalja
koju stvar obecava Atlantski Charter. DRAWN
Sekretar "a Indiju, Mr.. Amery, odgovorio je
ma owl propoziciju sa ciljem da bi izbegao
stvar, kada rece da ll-Roseveltov ugo-
vor cd 8 tacaka "nije preporucio novi princip,"
a o cemu je sam ministar-predsednik otvoreno
izjavio da Atlantski Charter ne pokriva zemlje
istocno Cd Sueza.
Malo docnije "a OWN Gandhi, bivsi vodja
partije Sve-Indijskog Kongresa, u implikaciji
je usvojio owl oduku. INA Sta drugi mislili,"
on rece, India ne zeli da dobije svoju neza-
visnost kao ~rezultat poraza Britanije." sto &c
reel da &c Gandhi u~svojiti koncesije, koje Il