RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-25
su k|juka|i m|adez ma dan po|aganja ispita.

ma ulici susreo sa mama poceo
kao mi da veruje da Je zlo ka-
pitalizam i kada NIGGA unistimo i
zamenimo ga civilizovanim naci-
nom sa Socijalizmom da ce nesta-
ii sva drustvena fla, nego da IA
odbije kao lude "utopiste.'
Drugi pc redu dolazi Eugene
Meyer, izdavac The Washington
Posta, koji je oslovio ucenice So
rah Lawrence College," ali koji o.
b,atno gornjem dekanu misli da
SC moze stvoriti situacija u kojoj
Sc nece moci nikada wise poJavltl
gangsteri, jer on rece: mi Sc bo-
rimo ne S a m O da privedemo
kraju p~ostojece opasnosti koJe
prete swim slobodnim nacijama -
pre- Hitlera bese Kajzer i Hitler
mole imati naslednika, ako mi Cd
NAH ne izvojujemo pobedu, i ne
pobrinemo Sc da Sc nj Jedan bu-
duel Hitler nece moci pojavltl.'
Iako Sc oval toliko razlikuje cd
dekana Harvard sveucilista da ga
kontradiktuje, on san pada u "a
bludi kada drugim recima veil da
sc oval rat vodi da bi Sc "a navek
ratovi p%riveli kraju, jer je ia otr-
cana misao eetvrt stoleca stara /
pod kapitalizmom nikada ne ost-
variva. A kada on veil da &c Sc
pod Rapitalizmom stvoriti situaci-
/ ia takva u kojoj Sc neGc mociepo-
javiti gangsteri to zaista jeste u
topija! | te u6enice SUI zaista ba-
dava proveli vreme s%lusajuei tog
kapitalistu.
Upravnici Syracuse University
nasli su "a shodno da pozovu jed
rog popa cak IL San Francisco,
Calf, da oslovi djake tog sveuci-
lista. To bese mantijas Edgar A.
Lowther. Posto on rece da meha-
nicki rat moze samo da "unlStava
materijalne stvari, dok duhovne
ostaju nepovredjene "A gospodine
mantijasu, sta je sa mlllonlma
mrtvih leseva ma bojnim POLKA
ma? Jesu Ii njihove duse estate ne
povredjene!], on je svalio odgo-
vornost postojeceg fla ma svoju
generaciiu. On rece: "Nasi ispiti
1902. bill su prepuni sa svetloscl
obecania. Mi smo bill pioneri o.
nog doba koje Sc sada dobro poz-
raie kao masinsko doba. Tada mi
verovasmo da &c masinsko doba
bez sumnje odvesti c~ovecanstvo u
staniu s~avrsene drustvene srece.
Tia sreca meni izgleda sada dalja
no sto bese onda; mi smo razo-
carana ~generacija, sto Sc tice te-
erie automatskog progresa ka
priiatnom. neratujucem svetu.'
Ako sc ovo sto rece tai manti-
las moze smatrati da je "osokoll-
vanje" onda je to "a sigurno nal
nize dino burzoaskog osokolivanJa.
Pored toga, on p~riznaje da su onl
bill Ignorant, ottawa njegova ge-
reraciia, sto znaci celia generaci-
Is burzoaskih intelektualaca i du-
hovnih vodja, u%kljucujuci celu
burzoasku stampu. Jer verovati
da &c moderna masinerija doneti
srecu covecanstvu kada je ona Ia
robljena sa privatnim posedst-
vom cd strane kapitalisticke kla-
Sc to je ludost mad mad ludostima
samo kapitalistieki prosvecenici
81 kadri da u te ludorije %veruju.
Moderna masinerija u privatnom
posedstvu kapitalisticke k a S e
stvara najvece nesrece i ubrzava
p~ojavu rata, ma mesto, kao sto je
generacija toy mantijasa verova-
la. da &c ona odneti covecanstvo
"u stanju savrsene drustvene sre-
&C." Jer moderna masinerija pod
kapitalizmom ma mesto da izbacu-
je safe il tvornica ona izbacuJe
radnike IL Nth a oni koji u Mi
ma ostaju proizvode nekoliko pu-