RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-19

nike ,ako bi mi pravili gfeske i
cmaske nakon njihovog gorkog
iskustva, i nakon tolikih boraba
izmedju rada i kapitala ia pos
ledn.jih sedamdeset godina!
Svake godine nasa Partija sla-
Vi herojska della j podvige Komu-
nardovaca. Istice i ob~ja5njava
njihova della, odavajuci I'M zasluz-
nu postu, koji padose "a styar
proletersko goslobodjenja. A nj
kakvu z%asluzniju postu ne moze-
NO i'm odati, nego da nastaamo
tamo gde ST. oni pail i da podig-
nutu njihovu oslobodilaCku zasta-
WI visoko drzimo, pa da pod nju
okupljamo radnicku klasu, j Mark
sisticki-De Leonisticki je cfosve-
cujemo i organizujemo, pa da re-
organizujemo drustvo ma ~naCeli-
ma Pariske Komune, oliGebim Ii
Industrijalnoj Republici Rada!
L tome dghu SocijaIistitka
Radnicka Partija slavi Pari&ku
Komunu, i odava postu njenim
palm herojima i heEojkama. Sa-
mo propovedaju6i sGa@onosno
jevandjelje komune, jevandjelje
radniGkog oslob0djenja, nj cemO
Sc oduziti naSim prethodnim dru-
govima i drugaricama i zaraja-
juci in duhom Komunei
Nikad nije bilo nuznije al pada
Pariske Komune, nego sto je da-
mas, da neumorno j neprekjdn0
objasnjayamo istorijsku yaznost
Pariske Komune i nadCCvetno pc
zrtvovanje njenih osnivaJa i be-
raca! Nikad nije bilo nuznije i
~naloznije, nego sto je danas, da
mi cd Socijalisticke E2dnjcke
Partije, neumorno i nep,ekidno
propovedamo jevandjelje Indus-
trijalnog Junionizma, jef be- So
cijalistickog Industrijalnog Jul
%nionizma, radnicka klasa ove zeIn-
lie ne moze postici sveje eslobo-
djenje, a bez oslobodjenja aHeric-
kog proletarijta, tesko je i zamis-
liti oslobodjenje svetskog probe
tarijata. Z%apoznati america pro-
'letarijat S idejom Industr sta}neg
Junionizma, to je zadatah Sseija-
listicke Radnicke Partije. Owe je
veliki i zamasan pesae, koji trazi
mnogo napora i materiJalneg pc
zrtvovanja. Bee jednog i~,dfageg
mas Sc cilj ne mole postiti
NaSi SD clanovi svesni owe Ci-
n~jenice, jer kad ne bi bill syesni
toga, onolike napore i mates ijal-
no pozrtvovanje, koje gu dala cd
sebe do sada, ne bi in dab, 0vo
je dokaz da su oni svesni tega.
Ali ma koliko da su nasi tlaaepi
i simpatieari podneli napo,a, tru-
da i materijalnog pezrtvevanja
do danas, cd danas svakimaaaDom
trazice Sc cd NTH sve wise II Wise.
Hteli iii ne hteli, ali danasaja si-
tuacija nam nalaze da mssamo
tako ciniti, ako ne zelimo, tia mas
dogadjaji pregaze. Ovo ngedan
mas clan niti simpaticar ne zeli,
niti &c Sc oni podati iskusenju i
ocaju.
Kaze narodna peslovlca: ma
muci Sc poznaju junaci". Rake, je
danas j s mama. u evakvisa ne
mentima j pod ovakvom, ia jos
mozda i tezom) situaciienr- tEeba
biti istrajan, odlucan, nepotaebiv
i odvazan, a ovakvi trebamo biti,
ako hocemo da smo destojai ma
slednici Komune! Nasi gu tlanO-
vi i simpaticari trenirani gedina-
ma "a ovakvu i slicnu s~ituaciju.
| do danas su Sc nasi elanovi i
nasi simpaticari zaista pokaZali
cvrstim, odlucnim, izdrzljryim i
nepokolebvim revolucionar.ma. S
ovakvom odlucnosti, nepokelebi-
vosti i cvrstom verom u nasn lde-
jul, mas &c pokret hawaii rssRekt
medju ostalim radnicima V en-
lie, te &c, kad nastupi ~psihclGski
moment, pohrliti pod njenu~ zasta-
WI, organizovati Sc ma polltiekom
i ekonomskom polju, kaho samo
uci S. L. P, te sebe osebediti
ekonomskih okova, sa kojima ju