RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-03
Mflacija cena / deflacija
rada.
rUdU

mislenom govoru inflaciji i OBJ
jasnjenje "a lame uzroke koji Sc
podnasaju "a toboznju inflaciju.
Ono sto Sc desilo to je potpuno
normalni tok zakona ponude i
traznje pod uslovima koji je po-
stao abnormalan - abnormalan,
cak i drustvenom sistemu koji
je osnovno abnormalan. Cd 1929.
do 1910. ponuda rada je mnogo
prevazisla njegovu potraznju. Dru-
gim recima, piiaca rada C"obicna
pijaca rada," kao sto je Walter
Lippman naZva svojoj skoras-
Moi rubrici*) bese Zatrpana, i
espap radna snaga bese jeftina i
koja Sc mnogo rasipala. A to je
reel da SUI najamnice generalno
bile preniske da su radnici pola-
ko umirali cd gladi. kada su Sc
oni tuzili, NINA su rekli, u stvari,
njihovi poslodavci, kapitalisti, ola
ie to vrlo hrdjavo ali vi znate da
je tn zakon ponude i traznje vi
NIGGA ne mozete zaobici, je Ii? zao
nam je, ali yam ne mozemo nj malo
pomoci. Kada stvari postase sa-
swim hrdjave, kada Sc pojavise il
nije gladnih, parade besposlenih,
izgredi preteca pobuna radnika,
jedan deo kapitalisticke klase re-
| 81 da Sc nesto mora uraditi Ia
ovakvu situaciju, tako Sc pola-
vi Novi Dill i Rooseveltov refor-
misticki program u opste. To je
prilicno olaksalo situaciju "a jed
no vreme, ali zatim stvari behu
isto tako hrdjave iii gore kad
(sretno "a kapitalisticki sistem)
izbi rat u Evropi. Mnoge hiljade
radnika sc uposlise, zbog toga
sto je sada potraznja radne snage
bila VEGA, radnici su trazili vecu
najamnicu, tada izbise mnogi
strajkovi. Sada su Sjedinjene Dr.
zave ratu, glavni dec industrij-
skog napora zemlje je gurnut u
ratnu proizvodnju, potraznja "a
radnu snagu dostize move visine.
Pre- kratkog vremena National In
dustrial Conference Board" je IL
javio da je "besposlica nacije
aprilu pala ma 100000 radnika,"
i isti odbor mas opominje da "ka-
da bese depresija ma najvecem
stupnju 'armija besposlenih' ra-
cunalo Sc da je bila ogromna cd
12,O 900. 900 do 100000" Drugim
recima, cedi Sc pijaca rada pre-
stale biti Lippmanova "obicna
pjaca rada." CA ne zaboravimo da
Sc radna snaga kupuje prodaje
ma radnoj pijaci kao sto sc krom-
pir prodaje i kupuje ma pijaci
krompira, tako dalje.) Buduci
da postoji velika potraznja radne
snage vrlo ie prirodno da rad zah-
teva vecu cenu (vecu najamnicu),
zahtevi Sc cine, naravno, skla
du, narcotic sada vidu cinj
da kapitalisticki poslodavci dobi-
vaju milione dolara profita. Ali
da Ii Sc kapitalisti klanjaju do
zemlje pred naredbama svetog "a
kona ponude i traznje? Da Ii oni
uzdisu, jedni drugom vele: vi
znate, zakon ponude traznje, vi
znate da ga ne mozete zaobici?
Ne, oni to ne cine. U stvari oni
ne spominju nj malo tai sveti
zakon. Ma mesto toga, oni, kao
sto smo videli, zovu ga inflaci-
JON, velikim delom okrivljuju
radnike da su oni odgovorni "a in
! flaciju. Njihovo drzanje (koje je
lazno kao smanjivanje novcanog
tecaja, Josie kakoD jeste cd dvo-
strukog znacaja: Ma prvom mestu
oni vele, mi imamo inflacione ce-
ne zbog toga sto visoke najamni-
ce znace visoke Gene. Ma drugom
mestu, mi imamo inflaciju zbop
toga sto su visoke najamnice koje
dobivaju mnogi radnici veliko
povecale kupovnu moe, a poveca-
ma potraznja ma pijaci suzavaju-
cih obskrba prouzrokuje vece Gene.
(Svrsice seq