RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-21

obJasniti mas p~ostojeci neugodan polozaj, ma
kon nJenog toboznjeg $50. godisnjeg ope-
risanja.'* Ovo je kao kada bi drzali familiju
odgovornom "a blud klasne vladavine. Ali oce-
vidna istina je da demokratija nije nj malo
odgovorna "a nase zlo stanje. Pod kapitaliz-
nom demokratija je ogranicena institucija i no
minalne slobostine koje ona p%odaruje skoro su
ucinjene beznacajnim cd strane cinjenice e.
~konomskog despotizma. Preziveli i kontradik-
CHA punih kapitalizam odgovoran je "a "nase"
postojete zLo stanje," i samo budala iii lopov
&c owl c~injenicu negirati.
Gill Tehnokrata jeste kalektivizirano drus-
two sd kojim &c vladati ~"elita." Oni Sc ne izgo-
varaju da &c ia ~"elita' biti izabrana demokrat-
skim metodima. Oni ne objasnjavaju kaXo &c
ia "elita" biti izabrana. Kada Sc Howard Scott
0 ovome nadje u tesnac on dale nejasan i dvo-
z~nacajan odgovor, najmiliji mu je odgovor da
&c vodji biti izabrani kao sto Sc ma ~povrsini
pojavljuje n~ajveci krompir Il vagonu brzog te-
retnog voza. "Malo zatim," rece on. xvi cete vi
deti sve male krompire onamo gde oni ocigled-
no zele da su. Krupni krompiri su ma povrsi-
nj gde pripadaju. Tako &c biti pod Tehnokra-
tijom." ~ Hitler, Goering, Goebbels i ostalo
bratstvo ~"elite" nacisticke Nemacke bi odobri-
Ii oval metod, jer, ocigledno, da Ii su vrhovni
krompiri najveci iii ne, oni su ma vrhu, i oni
mogu tvrditi da su najveci!
Gill TehncArata enact vrlo jasno v~ladanje
cd strane Tehnokrata. Oni usporedjuju svoju
preporufu sa metodima koji Sc sada upotreb-
ovo IN, od ctropo pr;,-o+n ip5uctri;o !, va1i
sa biraniem upravnika i tehnicara. "Danas Sc
nj jedna cd uspesno operisanih industrial ne
laca demokratskih metoda u biranju upravite-
liza i tehniGara,' vele oni.*** Ovo je ocevidno
%istinito. Ode "prijateljstyo' i posedstvo deo-
MICA ne igra ulogu tamo sc biraju egzekutori
zbog njihove sposobnosti "dobivanja dobrih
rezultata," %tojest, zbog toga sto su u stanju
da isisaju svaku uncu viska vrednosti cd rad
nika. Pod sistemom privatnog vlasnistva, in
dustrija operise kao despotizam. Odabiranje
upravitelja jeste pravo posednistva biranja
Sc vrse cd strane posednika sa okom ma po-
sednicke interese. Sledstveno, oval autokrat-
ski sistem moze vrlo malo da preporuci anti
demokratskim preporukama Tehnokratije.
Tehnokratija krije svoj put ka vlasti.
Nepobitno je da cilj drustvenog pokreta
odredjuje njegove metode. Buduci da je cilj
Tehnokrata, kOlektivizam be- demokratskog
principa, on Sc moze postici posredom klasno-
svesnog i ujedinjenog papora radnika, jer da
su radnici ujedinjeni ma klasnosvesnoj BAH o.
nj hi nagonski %nastojali da uspostave takav
sistem koji bi razorio svu autokratsku moe.
Sledstveno, cilj Tehnokrata Sc mora postici
drugim putem. Kako? O tome mas ne obaves-
tavaju Tehnokrati. U svoj %njihovoj literaturi i
Il swim govorima njihovih velikih i malih fire
ra ovo pitanje Sc jasno obilazi. Sve sto je 0
ovome jasno to je da oni potpuno odbacuju
glasovnicu. Svejedno, postoje tragovi il kojih
Sc mogu povuci prilicne dedukcije. Oni SUI jas
nj sa uniformama, salutiranjima militarnim
rangovima Tehnokratske organizacije, bez da
spominjemo Tehnokratsk skorasnji vrlo raz-
glaseni program sa kojim traze potpunu kon-
s%kripciju pod firerstvom Howard Scotia, i ME-
ne rasne agitacije, koja, Ia sada, podvlaci is
klju6enje "Azijata."
Svrha svega ovog jeste, a narcotic potpu-
nog odbacivanja demokratskog procesa cd stra-
ne Tehnokrata, da in "uponomoce' p~ostojeci
posednici industrije. Pa Ear oni nemaju u ovo-
me preceden, jer to behu kruppovi i Thysseni
(Nastavak ma 4. strani.)
"'Ameriea Must Show the Way brusura koiu
ie izdala democracy Inc. 1888, a koiu ie naknad-
no prestampavala nekoliko puta.
**Prema vesti ''Associated Press IL San Fran
.-.a 1. VT WIZ rr-----
20. decembra, 1898.
MN "America Must Show the Way =