RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-16
kroz Partiju i FederaCiju.

svoj sistem, kapitalisticka klasa
stalno strahuje cd sutrasniice. A
ovo je dokaz da njihov omiljeni
i'm sistem - sistem izrabljivania
i plJacke neodgovara potreba-
ma druStva, jer kada bi on odgo-
varao potrebama drustva, tada bi
oni bez brige provodili svoj para
zitski zivot. A buduci da tako nj
je, otuda zebnja i strah kako Cd
danasnjice, tako JOS wise cd su-
tasnjice.
Socijalisticka znanost davno je
dokazala da kapitalizam kao drus-
tveni poredak neodgovara progre-
su niti d~rustvenim potrebama, ne
go %naprotiv, da je on postao smet-
MIA j zapreka svakom daljem pro-
gresu j kao takav, nije IL stanju
da udovolji najelementarnijim po-
trebama vecini clanova drust-
va - radniekoj klasi. Ovo je do
kaz da je on osudjen ma smrt.
Ma koliko kapitalisticki pore
dak bio osudjen ma smrt j ma ko-
like on bio smetnja drustvenom
progresu, i ma koliko on bio uz-
rok mizernom i ropskom zivotu
vecine clanova drustva - radnic-
koj klasi i ostalom radnom naro-
du -, ali u prkos svega oyog, or
hoce posto Pc to da Sc odrzi i
produzi sa swim OWN zalima. On
ie nemilosrdan i beg osecaja. Ia
MEGA je profit sve j svja. Z ME
nom slepilu "a profitom, kapi-
talisticka klasa ne bira sredstva
u borbi da ovekoveci svoj sistem.
Skoro eitavi kapitalisticki svet
nalazi sc danas u ratu, podeljen
ma diva ~ratujuca tabora. Citavi e.
konomski aparat on je stayio u
sluzbu rata. Skoro sye Sto citamo
i slusamo, samo je o ratu, osobi-
to O ratnim priprema. Pa ipak, j
ako ovako mama izgleda, mnogo
Sc radi, misli i planira o sutras-
rjici - posle rata. Rat sc ne mo-
re vecito voditi; on mora jednom
stati, S obzirom koja strana pobe-
dila, a koja izgubila. Posle rata
nastupaju mnogobrojni j z
vrsni problemi, koje treba ia ne
XII naGin resavati. RATION Sc owl
mnogobrojni i raZnovrsni profile
mi ne + e s a a j IL, nego ma
p r O t i V, oni Sc uvecavaju i pos
taju komplikovaniji i neresiviji.
A da je ovo .tacno, potvrdjuju IL
lave nekih burzoaskih politicara,
ekonomista i pisaca.
Ma II. aprila. novinarski pisac,
Mr.. Paul Mallon, odrzao je jedno
predavanje pred City Club Fo-
rum u Clevelandu, u kome je is
takao posle-ratne probleme, koii
o6ekuju americki kapitalizam. q
svome govoru pred pomenutlm
klubom, Mr.. Mallon ie rekao da
danas ina izmedju $50 i 200 raz-
nth organizacija i agencija u o.
vol zemlji - vladimir i privatnih
=, koje ~planiraju i obmisljaju o.
posle-ratnim problemima. Medju
tolikim brojem organizacija j a.
gencija, nalaze Sc, kaze pomenuti
pisac, i owe: "The Brookings In
stitute, the Twentieth Century
Fund, the Department of Agri-
culture of the Government and Ma
tional Resources Planning Board"
Kako i Sta pomenute agencije
i organizacije pianiraju. te ma ko-
j. nacin da izadiu u susret kapita-
listickim problemima nakon rata,
Mr.. Mallon nista ne kaze. Ali a.
ko nista ne kaze o NINA, on je
istakao svoje planove, medju ko-
iima sacinjava plan "otklanjanje
klasne borbe". Dale kaze da ire
ba otkloniti i politicku borbu, ko-
ju mediusobno vode kapitalisticke
partije. No ma oval njegov "lek'
neeemo Sc osvrtati ovog puta, ne
go cemo uzeti i pretres .klasnu
borbu. A kako izgleda, ovo je 60
ru6e pitanje "a MEGA i njegovu
bratiju, posto kapitalizam Sc maj
wise boji klasne borbe.
Klasna borba II klasnom druS-