RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-16
De Leon 0 trustWima.


zemlja pocela svoj nezavisan Ii
vot. Zamislite jednu tkalju II to
vreme. Ona je ma starom razboju,
starom prema onim razbojima ko-
Lie mi imamo danas. Ma tom razbo-
ju tkala sc ma nedelju jedna jar
Ga tkiva. | to je bilo dosta dobro.
Rad potreban drustvu u to vreme
"a .tkivo jedne jarde sukna bio je
rad cd nedelju dana. A tai rad cd
jedne nedelje dana, ,Zbijen u TOT
jardi tkiva, predstavljao je pod
logu, "a njegovu izmenu sa dru-
gom nekom namirnicom "a koju
je bila potrebna ista kolicina drus-
tveno potrebnog rada. / zamislite
onda da je "a proizvodnju deset
busli krompira .takodje bilo po-
trebno rada cd jedne nedelje da-
ma. Kao sto vidite ovo je sasvim
obicna stvar, pa bi dobro ucinili
da vidite koliko lepote ina ma tim
sasvim obicnim cinjenicama. Il
zakona O vrednosti sledi onda Yak
ljucak: jedna jarda sukna bila je
ma pijaci jednaka deset busli
krompira, j da .jedna jarda sukna
izmenjena "a deset sbusli krompi-
ra, j obratno.
NJ napredak u proizvodnji ma
sina omogucio .je nekoga da pro-
izvede dive jarde sukna Ia nedelju
dana. Posledica toga je bila da
prometna vrednost tog sukna nj
je wise bila puma nedelja rada,
wee pola nedelje, iii da .jedna jar
da sukna nije wise bila jednaka
deset. busli krompira wee je raw
no bila pet busli. Prometna vred-
rost, koja Sc odredjuje drustveno
potrebnom kolicinom .rada zbije-
ma je u. proizvodu ovih namirnica,
snizila je vrednost sukna; j. pro-.
izvodjac sukna, koji je pre- "a jed
mn .iardu sukna dobio deset bus
Ii krompira, bio je prinudjen, ako,
je zelio da dodje do %krompira, da
prodaje svoju jardu sukna ne Vi
Sc "a deset vec "a pet busli, jer
"a proizvodnju jedne jarde sukna
drustvu nije wise, bio potreban rad
cd jedne nedelje. Nego ,je toliko
sukna proizvedeno "a pola tog vre-
mena.
Da budem kraci: Kako Sc ma
sina iii sprava "a proizvodnju IL
savrsavala, doslo je. vreme da sc
"a jednu nedelju, ne %proizvodi Vi
Sc samo jedna jarda, ne %proizvodi
nj dive jarde, vec 1000 jardi suk-
ma. A kako Sc vreme "a %proizvod-
nju krompira nije promenilo -
pa i da ie, opet bi izaslo ma isto
- a vreme "a proizvodnju 1000
jardi sukna iznosi~ nedelju dana,
to .izlazi da SUI 1000 jardi sukna
ravna u vrednosti deset busli
krompira, tako da on (ili ona) ko-
ia radi ma starom razboju i pro-
izvodi samo jednu jardu sukna ma
nedelju, mora Sc %zadovoljiti samo
jednim hiljaditim delom jednog
busla krompira ma .nedelju; dru-
GIN reeima, iii ina da umre cd
gladi iii da baci razboj ma bunjis-
tie i.podje ma ulicu j proda Sc kao
nadnicarski rob. To je zakon 0
vrednosti. Kao. sto rekoh pre-, ka-
pitalizam i njegevi professor ku-
Sail su da ospore tai zakon. A
mudri su sto SUI to kusali, jer tc
je lila, koja, kad Sc jednom shva-
ii, zakoleba sve mastanije; koja,
kad Sc jednom sauna, svodi sve
polu-mere ma njihovu pravu vred-
most.
Pod d%rustvenim loncem IL koga
zlaze trustovi stoji oval zakon,
i svi cd vas koji su shvatili ovo
mole uporedjenje bice u stanju
da me slede kada podjem. ma pre-
tresanje onog usavrsenog nacina
proizvodnje koji je danas poznat
pod imenom trust.
Sa trusta moramo svuci sve
slucajne odece, kao ma primer ma
vodnjene dionice", ugovori izme-
.diu dzentlmena j ne-dzentlmena,
zloupotrebe i podmicivanje cinov-
nika. TIE stvari prnzajuy rnku po-
moenicu ali one ne saeinjavaju O.
l IL oSh