RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-30

da poce da in ozbiljno uznemiruje. Jer
dok zvanicni predstavnici z~apadnih ode
mOkrata' izrazavahu svoje "saucesce' i
obecavahu svoju "pomoc' "ruskom naro-
du', oni ne zaboravise da u isto vreme
ponove j podvuku svoje tradicionalno me
prijateljstvo prema komunizmu'. Privre-
memo je vuk uzeo ma Sc ovcJu kozu! Sto
Sc tite Hitlera, on jednako "pokusava da
Sc izmiri sa svojim "demokratskim' tax
macima, u koju i'm svrhu ne samo ponav-
liza svoju gotovost da terra rat do "unis-
tenja boljsevizma", nego i nudi (premda
zavijeno) svoju pomoc u borbi i'm protiv
japanskog imperijalizma!
Jos ina da Sc vidi da Ii je ona nasa
uzgredica promasila ne 20 izgledu,
wee IL sustini! Jer mi u donjem clanku
nasiucivasmo i naslutismo Hitlerov "udar
ma Otadzbinu Proletarijata", a zapadnl
'demokrati' izrazavaju svoie "saucesce'
i nude svoju "pomoc' "ruskom narodu'
koji je u njihovim ocima suprotnost
"Otadzbini Proletarijata'! sta, ako Hit
Ter iii njegov zamenik iii zamenicl -
konacno uvere zapadne "demokrate Ga
on doista vojuje protlv "Otadzblne Fro
letarijata', koja je i MENU ! NINA tako
mrska, a ne protiv "ruskog naroda", ka-
ko ga oni tumace! - L. P.
Svedoci smo golemih, groznih i zemljotres-
rih dogadjaja, koji sacinjavaju iii pirate Dru-
81 Svetski Rat. Kao zahukani automobile sa
slomljenim brakes" "steering wheels, ii do
gadjaji unose zabunu straw i Il svoje sofere
("drzavnike', politicare i generally i Il svoJe
putnike (siroke narodne mase). Put i'm Je lsa-
ran brdima doljama zavijutcima i ponorlma.
Kod svake padine iii zavijutka ceka in slom.
Same Marksist revOluclOnarnl SoclJa-
list u stanju je da eta to kitajsko pismo.-
Same on moze da shvaca tie dogadlaJe / IL
Nth povlaci pouke "a radnicku klasu, koJa &c
sutra jedina moci moIati da izvlacl preos-
tale Jude korisne stvari IL rusevina ako
danas, prikovanih pogleda "a London l wa
shington, Berlin Moskvu, promasi Ga beso-
mu6nu j%urnjavu tin dogadjaja zaustavi i pre-
teti slom predupredi.
Ia Marksista nema nikakvih misteriJa IL
danasnjim dogadjajima. On Nth 5 razumeva-
MEM pratt cd vrlog i'm zacetka svoJa "a
pazanja i zakljucke saopstava svima koJl mo-
gu i hoce da ga cuju, a prvenstveno clanovi-
ma proletarijata.
Ako ie rec o pokretnim silama Drugog
Svetskog Rata, Marksist je unapred dao Cd
govor: Geo svet je odavno postao p~retesan "a
slobodnu igru sve savrsenijih prlrodnlh snaga
kapitalizma, pa jedna kapitalisticka naciJa Ill
grupa nacija moze da prosiri (li da pokusava
da prosiri) svoj teren operacija - tojest. svo-
ie place, svoje izvore sirovina, svoje oblastl
"a ~ulaganje visaka ~kapitala - samo ako SUI
Java Gil rokusava da %suzava) p~ostoJeci teren
cperacija druge nacije iii druge grippe nacija.
Ovo mogu da cine (ii da pokusavaju da cine
samo puska, top, otrovni gas, bombas, ratna
ladja. Kao i pre- cetvrt stoleca. mace citav
internacionalni kapitalizam CINE u sve vecoJ
mu teskobi iii "depresiji'.
Ako je rec o malim kapitalistiekim naci-
jana, koje tako inferno zivotarahu o k o m
prosle cetvrtine stoleca koje danas tragi-
komicno padaju pred zaleprsanom svastikom,
Marksist je unapred dao odgovor: U dvade-
seton stolecu nema normalnih uslova "a zivot
i razvitak nj starih i golemih, a kamoli Ia
zivot i razvitak novih i malih kapitalistickih
drzava. Danas IL svetu nema nj izdaleka do
voljno musterija nj "a r~elativno ~jeftinu i va
ljano izradjenu robu golemih kapitalistiekih
~nacija, a kamoli "a relativno skupu haljka-
vo izredjenu robu malih kapitalistickih n~acija.
Hteti imati nezavisne i b%ericetne male kapi-
talisticke drzave pored hronicnom "depresi-
JONI tucenim golemih kapitalistickih drzava,
znaci hteti imati nezavisnu i bericetnu staru
kovacnicu pored b%olujuce eelicne industrije,
nezavisan i berieetan mali ducan pored sepa-
JUICE veletrgovine. Kao sto mali ducan moze
danas da ~zivotari, uz sve bedniji i bedniji
commission, jos samo kao prirepak kapi-
talisticke veleproizvodnje i veletrgovine, tako
i mala drzava moze danas da Sc provlaci, uz