RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-05

priblizuje %cvetnoj taeci, a njegova skueena gle
dista u toliko bivaju sve razvlJenlJa. Prostl ma
t~erijalni interest, sto porodise nJegov patrlotl-
Fam, postepeno Sc dodiruju i isprepletaju sa
plemenitijim osecajima ciljevima. Najzad je
dostignut stupanj, kada "patrlotlzam stoJl pre-
obrazen da povrsni posmatraoc potpuno zabo-
ravlja njegov izvor, njegovu neizbeznu posto-
janu vezu sa njom i Diva obuzet opasnom !
fantastienom idejom, da su njegove lille u ne
bu mesto dolje II dubokoj zemlji, gde Sc one
zaista mogu naci.
Patriotizam, pravilno shvaeen, be- obzira
ma nisko stanje u kom kapitalizam drzi mase,
efektovan je danas sirim, plemenitijim gledistem
covecanstva, koje je omoguceno uvecanim ma
terijalnim blagostanjem, iii mogucnoscu TAX
VOC blagostanja. Moralni obim covecanstva u
putio Sc pravcima sireg prostranijeg brat
silva. On Sc tako uputio pravcima, koJl SUI obo-
rli primitive principe iskljucivosti. Materi-
jalni interest diktirali su owl promenu; on
bese u harmoniji sa svojim originalnim prin-
cipom. U pocetku, materijalni uslovi ucinise
imperativnim jedan krajni egoizam; prolaskom
vremena, ljubav prema sopstvenome ia, prema
samoodrzanju, nasla je jedno p%ovecano obez-
b~edJenJe, p%ovecano materijalnom blagostanju
u jednom prosirenom bratstvu. Cd te tacke do
owe, preobrazaj bese brz. Patriotizam prestade
biti ravan varvarizmu, on Sc ~podigao, uzvisio
ma visinu p.jsirega covecanstva i postao strast,
ne da v'se samleva, vec oduhotvorava; strast,
koja lodi najplemenitijim teznjama; nadine
ta:-Ju i mudrosti vrlini, ~teznja, da domovina
nekog coveka treba biti ukrasena o%vencana ne
sa plenom otetim cd drugih zemalja, wee veil
kim delima svog sopstvenog naroda. Patriot
Fam, u pravome smislu, znaci ~strast, da Sc
poboljsa covekovo prebivaljiste ma danas je-
dino moguci nacin uzdizanjme sviju ostalih.
NaJpatriotienija je nacija ona, koja je zapalje-
ma tom teznjom; najbolji je patricia onaj, koji
Diva pokretan tom strascu.
Socijalizam je ona ideja, koja jedina mo-
re uzdici patriotizam do ~njegovog najpotpuni-
jeg razvitka. M vidimo n~esrecu, u koju kapita-
liam gura domovinu. Njegove materijalne po-
trebe traze stradanja drugih ~nacija, on Sc XII
koce mad njihovim ~porazima, potrebuje njihove
lubanje, a kao stvar cinjenice, LJUDSKA
RASA BUDUCI JEDNA, kapitalizam nj jedne
hoNiJO nc IHOLe HdHct Jdud uiuROJ HdClJi, UtL
da ga ne nanese svojoj sopstvenoj. Kapitalis-
ticki je patriotizam, prema tome, kontradikcija
Il terminima. Moderna civilizacija MEGA odba-
tuje.1 2ofo2sfn a4or q 'ts "@e~""t' ""i''' ~
To je ova cinjenica, cinjenica, da socijalizam
stoji "a takve materijalne uslove, koji ruse IT,
slove kapitalizma koji su visi cd NTH, i da svoj
patriotizam uzdize toliko mad patriotizmom ka-
pitalizma, koliko je patriotizam kapitalizma
uzdignut mad patriotizmom Coktavskih urodje-
nika. Toj Sc cinjenici duguje, da sve sadanje
Wade sveta, zajedno sa nasom sopstvenom ka-
pitallstickom klasom, drze prema danasn lem So
cijalistu isto uverenje, koje je Luz XIV. drzao
prema Hugenotu, koje ie kraljica Bes drzala
prema Katoliku, koje je Julie drzao prema
Hriscaninu koje su svi drzali prema Jevrejinu.
sa napretkom civilizacije, reel The Sun-a o
patriotizmu i socijalizmu bice posmatrane u is
toj s%vetlosti, u kojoj Sc posmatraju reel gore l.
menovanih tesnogrudih tirana. Dogadjaji &c Sc
zalsta desiti koji &c demonstrirati, da sociialis-
ia nlJe fantasia; da on p~riZnaje materijalni
temelj, ~izradjen "a svaku plemenitu misao; da
&c on, bez da svoje plemenite ~ciljeve gubi il vi
I'd, uAl SUI tdhO OuNdZdn II OuDTdnl SNOJe 40
movine protiv napadaca, kao ma ko drugi; u
stvari, beskrajno o~dvazniji - jer je "a NIGGA u
pitanju jedan uzviseniji ideal Cd ideala ME
govih bliznjih gradjana. CHI ie umni i moralni
horizonat ogranicen medjama kapitalistickog
m~isljenja osecanja.
Prestampano IL RADN1cKE BoRBE, 1915.
PRETPLAcUJTE Sc, CITAJTE