RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

Ii da &c Sc nemacki narod pobuniti, oboriti
Hitlera i da &c ma njagovom mestu podici pro-
palu "demokratiju." To n je p e d a k,
jer bi tada Nemacka bila onamo gde bese ma
Fad 20 godina. Ali, bi Ii to bio uslovni napre-
dak?
:. Rekosmo da je burzoazija, a s time mislimo
paysRatYku burzoaziju, "demokratsku" kao IA
sisticko-nacisticku, kadra samo da ide natraske,
jer Sc drzi reakcionarnog raspadajuceg kapi-
1talistickog sistema. Sledstveno, ona nije u sta
nju voditi nikakvu naprednu borbu ma kako
>ona "demokratska" izgledala. Ali neko moze
primetiti, "zar ne bi bilo bolje da Sc stanov-
nistvu Nemacke povrate predjasnje politicke
slobostine?" Da je kapitalizam ma svom libe-
ralnom stupnju njegova klasa bi mogla uspos-
taviti ono sto sada sa pukim retima propove-
da. Dok mas skorasnji dogadjaji uce da je sva-
ka raforma, koju je reakcionarna burzoazija
preporucivala j u delo sprovela, bila u stvari
reakcija. U stvari vladajuca "demokratska" bur-
zoazija i MEN omiljeni profitaski kapitalizam
sve mamie trpe slobostine damaceg stanovnis-
iva radnicke klase. Mi ovde vidimo da Sc
pomocu vladimir biroa sve wise regimentisu
radnici, i cak da Sc silom ~vezuju "a masinu sa
kojom upravljaju, kao sto je feudalizam vezi-
vac kmeta "a zemlju koju je p~oslednji obradji-
vac u korist feudalistickog izrabljivaca, bas
kao sto je nacizam zarobio nemacku radnicku
klasu. Vladajuca klasa i njena >%politicka drza-
va to cine da bi Sc sto cvrsce odrzali ma vlast
i da bi bill u stanju sto uspesnije suzbiti ne
minovnu pojavu Proleterske Revolucije, koja
Sc nece moci suzbiti ako stanovnistvo koje ira
Ii oslobodjenje ispod najamnog ropstva uziva
mukom stecena ~politicka prava. Da opet dru-
GIN recima ponovimo, zbog toga sto Proleters-
ka Revolucija kuca ma vrata, sto enact da Sc
priblizuje zadnji cas- kapitalistickog zivota, pri-
rodno je, sasma razumno, da reakcionarna bur-
zoazija u borbi protiv neminovne smrti ne mo-
Re voditi nikakvu borbu "a napredak %eovecan-
stva vec je prisiljena da ga sto wise zaroblju-
je. Ostane Ii nakon rata kapitalizam xiv ne
macka radni6ka klasa nece videti dane polite
kin slobostina kao sto &c i'll redom radnici svih
kapitalistickih zemalja izgubiti. Zbog toga Bid
delova "revolucija' iako znaci svrgavanje CAD
nog Hitlera sa ~prestola, ne znaei da Sc tamo
nece popeti "demokratski" gangsteri, jer su
"demokratski" plutokrati u ranijim danima
hvalili te iste gangstere, Mussolini-a Hitlera,
kada oni stajahu kao gadna ~strasila protiv Pro-
leterske Revolucije! go
Otuda, iako mozda iskreno misle Biddle i
Wallace, sa svojim "revolucijama' ma odrzava-
ME postojeeeg stanja, t%ojest, da kapitalizam
posluje pc starom sa politickim slobostinama
da radnik ina pravo da bira svoga gospoda-
ia i da vodi borbu protiv sve veceg ~nasrtaja
kapitalizma, njihova "revolucija' vodi nemi-
novno unazad. Pc pravilu, "demokratski' poll
ticari mrze nacizam ne kao strasilo covecanst-
va, njegovog progresa, civilizacije i kulture,
niti zbog toga sto on ~pretvara radnike u kme-
tove Industrijalnog Feudalizma jer to prvi
cine i u svojim "demokratijama,' nego ga mrze
zbog toga sto je on sada imperijalistieki nepri-
jatelj njihovog "demokratskog" imperijalizma.
Drugacija je, sasma drugaeija stvar sa njiho-
vim drzanjem prema Proleterskoj Revoluciji.
Oni nju, kao i nacisticki gangsteri, il svoje
"demokratsko' reakcionarne duse mrze u prin-
cipu. I zbog toga oni, usuprot njihovih mogu-
cih toboznji ~protesta protiv nash optuzaba,
nece birati sredstva da svoj reakcionarni ka-
pitalizam odrze u zivotu protiv Proleterske Re-
volucije. Zbog toga, iako oni, iii neki cd NTH,
mozda misle da &c Sc moci II nacistickim zem-
llama povratiti propala "demokratija," "revo-
lucia" IL njihovih usta mora znaciti ~reakciju.
Kao sto izmedju proletarijata kapitalis-
tickle klase nema sredine nego postoji nepre-
brodiv JAZZ, tako izmedju revolucije iii napred-
ka i reakcije iii nazadka nema sredine, iako
zbilja ovdasnji kapitalisti i njihovi politieari
drze da predstavljaju sredinu izmedju nacizma
i Proleterske Revolucije. Kada je u pitanju ko-
renito obaranje kapitalizma ako eoveeanstvo