RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-26
BROJ 48. - NO. 48.

vi bogatasa sanno- -ugodnm, zlo DELUXE ma onog
koj je prima; i, konaeno, bogatastvo posto je'
samo po sebi osorna i grozna stvar, nije pro-
bitacno da ma Sc preuzme oblik lame dobrote'
slast ia bi rekao bogatasima: Vasi sroma--
81 su vasi psi, koje vi hranite da vas ne uje-
du'"
Uvodnk Posta stvarno Sc boji cd SocJa-
izma - cd unistenja milionera njihove pro-
tupoozne strane osiromasenih radnika. sta
&c publika [sic] einiti da sebe zastiti?" pita
Sc on. "To je vrlo tesko. Politieka i ekonon-
ska pitanja su tako isprepletena, da su van
mogucnosti razumevanja "a vecinu mas da ta
ko publka postaje mesajuci, zbunjeni copor."!
Uvodnik, svasvako stvar cini jasnom kada veil
da su njegov autori medju odabranom nekoli
cinom koj mogu shvatiti i koji pobozno pod
nasaju "jedan stub slobode koji je kljue swim
slobodama oko kojeg moze [obican covekI
skoncentrisat svoje odbrane." Cd svih stvari
to je "eAonomska slOboda.
Ne, Post ne agituje "a onakav sisten u
kojem bi radnici prestali biti zavisni cd po-
sednika industrije kojih in zbog toga danas
zarobluju. On sc ne napinje "a onakvo drus-
two kojem bi proizvodjaci uzvaE punu dru-
stvenu vrednost svoga proizvoda. Jer bi TAX
vo drustvo uklonilo paraztizam, Post je vec
jasno objasnio stvar da on drzi milionere kao
dobrocinitelje bez kojih bi milostinjski raket
otisao tragom prohibicije. "Ekonomska sloboda'
znaci sasma nesto drugo "a POsta. Ia MEGA o.
ma znaci "slobodu [obienog eovekal pod kojom
da on razvije svoje proizvodne sposobnosti, da
in prodadne najveeem nudilcu da zadrzi "a
sebe svoju familiju posteni deo hasne."!
ovim Sc veil da je "ekonomska sloboda,' koiu
zamislja Post start, nemocni, zala pun slstem
najamnog ropstva u kojem radnik sebe proda-
ie dnevno kapitalstu "a svoj rad dobiva III
votnu najamnicu!
"Ekonomska sloboda' jeste geslo revolt
CHE koja ella da postigne ekonomsku nezavls-
most rada Cd tiranstva kapitalisticke eksploa-
tactic Kao mnoga druga gesla socijalistitke
revolucije njegova je svrha da okupi radni-
ke koji nagonski teze "a ekonomskom slobodom.
l kao sto Sc cini sa mnogim drugim SociJalls-
tickim geslima - terminima - kao sto su,
primer, "industrijalna demokratija' in
dustrijani junionizam' - MEGA lazno pri~
kazuju kapitalisti i trude Sc da ga ucine
skodljivim. Ma 2 oktobra njujorski Times, kao
da Sc ravna prema Saturday Evening Postu,
definisao je "ekonomsku slobodu' kao "slobo-
du slobodnih poduzeea." Pod predratnm "so-
bodnim poduzecima" rece Times, radnic F'ko-
il su bill ambciozni osecali su da "a njih vra-
ia prilike da poseduju nekog dana svoj biznes
nisu bila zatvorena," niti su oni "zavisili jedi
tefu ma kojeg pojedinog [poslodaveal
posao. -" Drugim reeima, radnici su uzivali
"slobodu' da napuste jednog gospodara da
(po pravilu uzaludu) traze drugog, i da sa-
njaju kako te postati izrabljivaei rada
Nemojte II to nj malo sumnjati. Kapitalisti
drhte u svojim ukradenim cizmama. Oni su iz-
gubili pouzdanje II svojem sistemu u njego-
WI sposobnost da Sc izbavi il ovog rusvaja
Oni taeno osecaju dolazeci val sentimental ko-
lektivizacije industrije nadaju Sc samo da
ee moci oslabiti tai zahtev sa sejanjem zbrke.
Mi Sc madame da &c oni nastaviti sa svo-
Jim naporima. Zaista moze nista drugo biti
pogodnije da probudi radnike da uvide pot
punu nepotrebnost, hipokritizam i degenerac-
ju nasih vladaoca kao owe izlozbe bezobrazno-
stl arogancije. Poveci broj radnka je vec
sada uvideo da su kapitalisti nepotrebni para
ziti. kada Sc ovome dodadne znanje da su ka-
pitalisti sebe ubedili da su oni neophodni pre-
zlr &c zaeiniti razumevanje radnika. Da mill
onerski besposljenjak, zbog toga sto on nevolj-
no daJe milostinj ju siromasima, sebe zamisla-
va "talentovanm' "potrebnim proizvodjacem,"
to Je, kao sto bi Sc Artemus Ward izrazio,
"2 mutch"
WEEKLY PEOPLE