Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-03-27
General Lee
vynikajici valecnik.

III diueTleke Valky ObcanSke, o
generala, jehoz strana utrpela
Size porazku, ale ktery 81 pres
to vybojoval osobni vftezstvf
uznanim vojenskych znalcu,
kterl v mem spatrujf jednoho z
neJlepslch vojenskych strategd
devatenacteho stoletf.
|. Tato pocta prinaIezf genera
low konfederacn1ch stat1, Ro-
bertovi E. Lee, narozenemu 10.
ledna 1907.
5 vojenskeho stanoviska nei-
sou merltkem jeho velikosti ami
tax vltezstvf, kterych dosahl,
ami porazky, ktere utrpel, jake
spise jeho vykony u porovnanf
s prostredky kterymi vladl. Po-
die usudku vojenskych znalcI
byla v prvn1ch dvou letech OBJ
canske valky vyhlidka Jihu ma
vltezstvf 1910; v poslednich
dvou letech valky klesl tento
pomer ma jednu Ike dvaciti.
Severn1 generalove NELL
hned cd prvopocatku mnohem
vice vojska. Sever mel vice pc
neg, vice tovaren, vice zasob
vseho druhu. Jih mel nedo-
statek potravin, satstva, pusek,
munice, vsech prvotn1ch potreb
valky, nehlede ami ma nedosta-
cujfc1 transported k prevozu
tie trochy, kterou mel.
JIM armada byla bfdne O.
sacena, spatne zivena, a jen z
~poloviny vyzbrojena. sede u
niformy vojakG byly z latky,
tkane ma primitivn1ch rucn1ch
stavech. Jejich della byla ma
montovana ma farmarskych vo-
zech. Jejich savle byly vyrob-
KEN vesnickych kovar1. Kon-
Gem valky nebylo jiz ma Jihu
muze schopneho vojenske sluz-
by; valka vyzadala 81 vrchol-
neho vypetf vsech muz1 We We
ku cd sestnacti do sedesati let.
Rapidne klesaj1c1 vyhlidky
ma konecny 1spech neidradily
generala Lee Cd bleskovych a
odvaznych Rampant. Jedine
jeho skvele strategii podarilo
Sc zaraziti postup severni ar
mady u samych bran Richmon-
du. Dvakrate vtrhl odvazne
ma uzem1 nepr1tele, jednou do
Marylandu, pozdeji jeste dale
ma sever, do Pennsylvania.
V nejlepsfm svetle jew Sc
jeho valecne umen1 offensive :
u Antietam, nejkrvavejsi bitve
obcanske valky; u Chancellors-
vile, jeho snad nejskvelejs1m
vojenskem vykonu; u Gettys-
burgu, v rozhodne bitve valky,
kde stestf Sc definitivne pfiklo-
milo ma stranu Severn. Vojen-
st1 znalci jeste dnes mysli, re
presne dorzenf rozkazd gene
rala Lee u Gettysburgu mohlo
tehdy znamenati r~ozhoduj1c1
V1tezStVl Jlhu.
~Jedinecny byl i jeho zp1sob
defencivy, osvedcivs1 Sc u Ere
derickburgu a pri oblezenf Pc
tersburgu. Ma dobyti tohoto
posledn1ho musel obetovati We
Ii severn1 armady general
Grant mnoho muzstva, penez a
casu. General Lee byl konec-
ne donucen ustoupiti, jeho zad-
nj vote znepokojovaly vsak ne
pr1tele az do sameho konce,
ktery nastal v dubnu 1865 u
AppomattoS. Jednotliva v1tez-
stv1 Jihu byla vybojovana je-
dinecnou odvahou a odhadla-
nost1 navzdor zdalive nepreko-
natelnym prekazkam. Vrstev-
n1ci generala Lee uznavali no
"a nejleps1ho velitele konfede-
racn1 armady, ale teprve bu-
douc1 generace pine uznala je-
no valecnou genialitu. Jeho
kampan stala Sc pfedmetem
studio mladych d1stojn1k1.
|Skupiny studentd z United
States army byly pos1lany do
Marylandu a do Virginie, ably
tam sledovaly jeho nekdejsf po
stup a stupovaly jeho dspechy
a nezdary. Vojenstl znalci po-
roznavali jeho kampan s histo-
rickymi tazen1mi Hannibala,
Julia Caesara a Napoleona a
svorne priznavali, re jeho jme-
no patti mezi jmena prednfch
valecn1k1 dejin.
Spojene staty nebyly jedinou
zem1, ktera studovala valecnou
taktiku generala Lee. Armady
cetnych jinych zemf cerpaly z
jeho kampane prakticke pou-
cent. Dnesn1 v1dci clnske ar
mady vyuzili nekterych poznat
XII nabytych SUDDEN postupu
u M oxS no p11StS nopn