davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1942-04-04
eY CECIL CARNES

nAh, now you misiudge me-" pro-
tested Escobar quickly, and II his
tune was equable, there was still q
trace ot red 10 color the clear olive
skin OF his cheeks. CAS- the ofiicer
responsible for this district, have
lately found 1t advisable TO keep an
eve on kilograms, A mild censorship,
SOU see, quite unofncial and very
nxtra-iegal. The wire to you came
Through the San Saba office while
was there. and II was placed be-
fore me as a matter OF routine
police routine, senior"
II beg your pardon" said Allan,
rising and holding out his hand
to make II more convincing, II
should have remembered your Of
fetal position and not spoken out
OF turn. with the whole world
going to hell In hask you are
certainly justified In doing every
thing you can to keep this little
corner Of II peaceful"
nay sentiments exactly" nod
aed the Mexican, and gave a
friendly pressure OF his strong
y singers TO Allan's hand. "And
now you will excuse me, yes2
Perhaps we shall have the pleas
ure Of your company at dinner
this evening"
His smiling, debonair self again,
he sauntered back to where his
charming companion awaited him
Allan made grimace at the
treacherous telegram and stuck the
thing In his pocket.
M He gave some thought to the
incident that afternoon when he
wasn't wondering If the axles
would snap or the radiator blow
lup, Whatever else Escobar might
Ihe, he was still the Government
with q capital G in this neck OF
the woods and 1t made Allan a bit
\, uncomfortable to think he might
Ihave become an object o fsuspicion
TO the police. 1t would be ruinous
to his mission II he were slapped
Into the local hoosegow on charge
OF being q spy or fifth-columnist
Tor something.
But the colonel had seemed
quite good humored about 1t, III
tried to re&ssure himself and II
he really had serious doubts Of
The Waterbury Democrat., 1942-04-04

Heavens, what did I SAY2"
TO the scary, inexperienced
speaker her own voice Is a stranger.
suddenly she hears 1t saying some
chastity thing she never planned
or going of into an unexpected
squeak!
But this won't happen 10 you II
YOU practice simple public speaking
exercises at home. Make friends
with your voice Read aloud a little
while each day, directing your tones
70 the front Of your mouth.
For expressiveness, practice some
simple sentence, accenting a diff
ferent word each time. "They
WANT to go they want to GO
THEY want to CO."
II you've learned the correct gra-
cious thing 10 say on different oc-
casions, boners are less likely. A
newly elected member may say u
hope I shall make myself worthy
Of the honor" ,.
II the speech is long? Don't men,
orize, but bolster yourself with q
few notes. Also, be sure OF parlia-
mentary rules!
You can conquer stage fright
our 32-page booklet tells how
Gives public speaking exercises FOL
pronunciation and expression. Tells
how 70 prepare a speech, deliver II
elouuently. Has sample speeches fol
many occasions, parliamentary
rules.
send loc (plus one cent to cover
cost Of mailing) for your copy o.
public Speaking Self-Taught" te
The waterbury Democrat, HOME
service, 635 Sixth Ave-. New York
n. Y. Be sure to write plainly YOU
name, ADDRESS, and the name o.
booklet.
The Waterbury Democrat., 1942-04-04

Allan's bona fides he would hardly
have tipped of his hand so openly
about the extra legal" censor
ship. Moreover, his suggestion Of
dinner together had sounded
cordial, and he had drifted away
smiling,
Not that the smile meant much,
unused Allan, dlssuading the sedan
from piunging into q clump Of
cholla cactus, Mexicahs have a
reputation for taking life easily,
but they stand for no foolishness
Damn efficient, these ruralesI'
muttered Allan, 1.-THE way he
spotted that san Diego date-line
II Dammit, he's goodi"
When his speedometer had jolted
Off nearly ten miles Of highway
hell, Allan slowed up and began To
look about him for Sun Su's land
mark He discovered 1t presently
we'll Off to the left Of the road he
was on and evidently quite near the
shore Of the Gulf. 1t was q steer
little hill, perhaps thirty feet high
and the top was crowned by, o grove
OF knotty gnarled old pines, II he
could gain their shelter unseen
he could be comfortably sure Of
remaining so. .....
There was a jungle Of cactus to
the right. He located n break In
the gray-green wall, turned into
1t darlngly, I'D parke dthe long
suffering sedan where 1t would
not be noticed from the road,
Not q soul was in sight. He
might have thought he had Lower
California to himself but for faint
sounds of human activity which
came from the direction Of hte
gulf. Distant voices, and mixed
with them the rattle Of chains ano
the clank of machinery.
1.-THE cannery, I expect. The
cannery and what else?" Hi
right hand went back to touch
his hip-pocket, though the weight
Of his automatic was proof enough
OF It's presence. Just for luck, ant
thinking OF poor Harry Bishop, III
tok 1t out and made sure 1t wa'
In readiness for use in case any
body came after him with O hypo'
dermic needle. well, here goesl"
STOPPING q little, his alert eye!
watchful, he left the dusty roat
and headed ss-country for thu
pine-topped hill He had on can
vas legRinRs which protected hin
from cactus spines and othel
more deadly perils. Several biz
scorpions scuttled away at hi
swift approach, and at least on'
side winder ratified an angry
warning at him 70 watch his step
He did.
He reached the base Of the hill
with no more than these reptiliar
alarms. He began the steep as.
cent, climbing fairly quickly TIL
he was within few feet Of the
top. Then he crouched and went
the rest OF the way on hands ano
knees. He came TO the grove Of
pine, crawled through 1t TO Its
farther edge, and dropped FIAT on
his stomach In as nice front
line observation post as nature
ever devised.
Stretched before him was the
blue green expanSe Of the Gulf
glinting and twinkling In the re-
Elected rays Of sunlight. Across
the water, nearly ten miles dis
The Waterbury Democrat., 1942-04-04

Aids To POise In
Public Speaking
Evening star., 1942-02-20

ship masters, upon approaching the
United States, had to keep AL but
the most trusted" crew members
below decks to guard against de-
sertion.
Admitted as Evidence.
Others related to the arrival here
for repairs of the battleship H. M. s..
Malaga and the arrival of British
troops In Iceland.
All of the letters were admitted
as evidence over the objection Of
defense counsel who claimed that
Ludwig's constitutional rights were
violated by the British seizures.
Judge Henry w. Goddard, how
ever, ruled that the seizures were
legal under British law and were
made in British territory. He init
mated that they might not have
been admissible had they been
seized by the F. B. I.
Evening star., 1942-02-20
British Coptives'
High Spirits
| Amaze Jops
BY the Associated Press.

By the Associated Press.
TOXIC From japanese Broad
casts, Feb. 20.-Writing, from Fort
Changi, Singapore, now an intern
ment camp for British imperial pris-
oners, a Domei correspondent ex-
pressed amazement last night at
"the insensibility to defeat and the
high spirits of the prisoners.
He said there were $4,000 Eng
lish and $1,000 Australians interned
in the fort.
"At one place along the way we
passed band of Scottish High
landers marching toward intern
ment, blowing Justify all the while
on bagpipes," the reporter wrote.
"A monocled officer led them, sport
ing a cane in place of his sabre.
Not one face carried a shadow of
sadness.
I'VE passed a second group step
ping briskly along with the same
light-heartedness. How they can do
so is entirely beyond understanding
to us who are japanese. :"
He concluded THE more I see of
them the more these men amaze
me"
Evening star., 1942-02-20
Data on U. 5. Planes
Seized at Bermuda
Read at Spy Trial
Letter in Invisible Ink
Written Year Ago
To German Agent
By the Associated =

Hy the Associated 5.
NEW YORK, Feb. 20.-A letter
written here just one year ago yes
terday and intended for German
agent in Madrid declared that the
United States Navy had 500 F-3
fighter planes, some of which had
been offered to Britain but refused
because they were too slow.
The letter was introduced as evi-
dence in Federal Court yesterday in
the trial of Kurt Frederick Ludwig
and five others on charges Of
espionage conspiracy.
Charles Appel, F. B. I. handwriting
expert, said the letter had been
written originally in invisible ink, 4"
but had been intercepted and made
readable by British censors at
Bermuda. He identified the writing
as that of Ludwig.
Information concerning produc-
ton by the Grumman Aircraft Co.
of Bethpage, Long Island, was in
cluded in the letter which added that
the projected production of "sky
rocket" FSF plane had not started
and probably would not be built
until secretly planned. new torpedo
planes had been completed.
Letter on Fighters.
Concerning the NavyS supply Of
fighters, the letter said The United
States Navy has about 500 F-3s.
Part of them were offered to the
British, but were not accepted as
they are too slow Otherwise the
F-3 is said to be regular fighter"
Another letter, intercepted and
photographed by British censors
but allowed to 60 through to allay
the suspicious of German agents,
related that the British had taken
over French orders for American
planes.
DR.. Charles Enrique Bent, chief
technical officer of the British mill
tary intelligence at Bermuda, iden-
titled a batch of 18 letters seized
by censors at Bermuda and Mr..
Appel testified that a number of
them had been written, or type
written by Ludwig.
One letter asserted that British
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05
(Folytatjuk)

inditvanyukat, de el lehetiink
ra keszulve, hogy megnyugodni
mem fognak, hogy tovabb ostro-
moljak maid a congresszust.
Jo lesz ugyelni a polgarsag-
max, hogy amig a katonaink
minket vedelmeznek, mi vi
szont 6ket vedjuk meg az er-
kolcs-cs6sz0ktol S ne engedjuk
meg, hogy rabokat csinaljanak
belolik.
Talan ezeknek a minden-
leben-kanal erk0lcs vadaszok-
max kellene Singapore malarias
harctereire elmenni, italian ne
xix kellene az eszaki tenger fa-
gyos szigetein 6rt allni, akkor
jobban megertenek, hogy a ka-
tonak NIT fognak szenvedni S
mem irigyelnek t6liik, ha neha
egy pohar sort vagy bort meg
isznak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05
MEGINT KEzDIk

Azok az elemek, amelyek a
prohibiciot es annak minden
korrupciojat razuditottak a
nemzetre, mem fernek a boruk-
ben.
A szegyenletes es szomoru
emleku prohibicio is haboru
alatt es annak az irugye alatt
vert talajt az orszagban, most
is a haborut akarjak felhasz-
nalni, hogy ait visszahozzak a
nep nyakara.
A congresszus elott inditvany
volt, hogy a katonakat tiltsak
el az italtol, illetve zarjak ell
a lehet6seget, hogy ait rendes,
torvenyes formak k0zt szerez-
hessek meg maguknak.
AIT akartak, hogy a kaszar-
nyak k0zeleben tiltsak ell az
italarusitast, inert feltik a ka-
tonSk erkOlcset.
Nagyon bajos elhinni, hogy
a prohibicio hivei CSAK EFT
akarJak elerni, inkabb es jog
gal ait lehet feltenni, hogy
ezen az uton akarjak az ajt6t
egy ujabb prohibicios mozga-
lomnak megnyitni.
Mindenkepen el kell azon-
ban a feszkel6dest itelni, akar
johiszemi a mozgalom, akar
mem, akar csak a katonak err
kolcsere akarnak vigyazni,
akar messzebbi celokkal dol
goznak.
Ha ilyen kerul6 uton akar-
jak a prohibicios era minden
gyalazatat vissza hozni, akkor
termeszetesen utjaba kell all
nj minden ertelmes polgarnak,
inert a regi gangster-vilagot
es hatosagi korrupciot lit SEN
XII feltamasztani mem k.van-
hatja. Kiveve talan azok, akik
a bootlegger iizletekben vagyo-
nokat szereztek..
Ha oszintek es csupan a ka-
tonak erk0lcseire kivannak vi
gyazni, akkor szemtelenseg es
lelketlenseg a pr6balkozasuk.
Akiket katonaknak beSoroz-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05

selhetem egy ideig, miutan leirasa rend-
orsegnel van.
Egg fall szkreny, melynek ajtaja nyit-
va allott tomve volt piszto]yokkal, t6r3k-
kel es egyeb kezi fegyverekkel Nehany
kiilon0s alaku 0ld0kl6 fegyverre ait mond-
ia Petion, hogy dinamitot es mas robban6
snyagokat tartalmaznak.
Mindezekb6l megtudtam volna. ha
Petion mem is ertesit el6re, hogy 0sszees-
kuv6. De mi celb6l az?
kovetkez6 szobaban egy agg h6lgy
vart reank. Ennek j6sagos arcan megta-
laltam Petion vonasainak t0keletes hason-
masat. Ugyanazt j6sagot, parosulva kel-
lemmel es akaraterovel Ugy latszott, hogy
az anya tisztaban van azzal, min6l vesze-
defines vallalatba kezdett fla, inert n6ha
aggodva n6zett ra. De mlkor engem meg
pillantott, mosolyogva jott hozzam es
megszoritotta jobbomat.
- Fiam mar elmondta nekem, hogy
mily megbecsiilhetetlen szolgalatot tett On
ma neki - monda lehet6 legszivelyesebb
hangon. - F0l0sleges ITALIAN, hogy kul6n
is elnondjam, mily mely Is 6szinte halara
vagyok 0nnek k0telezve.
Gazdagon megteritett asztalhoz ILL
tiink, melynek kincseihez bizonyara hoz-
zajarult az egesz vilAg Volt ett gyAm4lcs
es csemege minden eghajlat a16i ks va1a-
fnennyit civilizaei6 legegyszeriibb esq
kozokkel es legr6videbb uton halmozta
egybe oft. ahol rajuk eppen sztikseg volt.
Ell mem fojthattam a kovetkez6 meg
jegyzest:
Valoban megis csak szep dolog az
altalanos miivel6des melynek korat eljiik.
lime, ez az asztal mutatja, hogy mire kepes
a civilizaci6.
- Csak az kar, hogy mem egyeb
egy fenyes, de bels6 tartalom nelkiili al
arcnal, - valaszolta Petion. - Kifele ra-
gyogo, de belsejeben fekelyekkel van ell
torzitva. A civilizacio ma az emberi mem
kilenc tizedreszere mem jelent egyebet,
mint szomoru elnyomatast es remit6 hia-
nyat mindannak, ami boldogulasahoz silk
seges. Kilenc tizedresze hiaba vagy6dik
megfelel6 testi es lelki taplalera, kilenc-
tizedresze ketsegbe van esve es atkozza
sorsat
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05
A LISzT MA IS
OLCS0BB

Kedves kis anekdotat jelen-
tenek Washingtonb6l a penz-
ugyminiszterrel u kapcsolatban,
akir6l mindenki tudja, hogy
mem szaraz ember.
Az egyik senator felkeres-
te egy tarsas vacsora sor&n a
penziigyminisztert es panasz-
kodni kezdett neki, hogy az
vi adok folytan a palinka veg
telenil megdragult, maholnap
gazdag ember Sc vasarolhat.
A penziigyminiszter igazat
adott ugyan a szenatornak, de
hozzatette:
- A liszt ma is olcs6bb.
Szaz font lisztnek ma is OIL
cs6bb az ara, mint egy gal
lon palinkanak es nemcsak
tovabb tart a liszt, hanem
taplal6bb is. Pr6balja meg SEE
nator ur es palinka helyett
ezentul vasaroljon lisztet.
Az anekdota mem mondja
meg, hogy NIT sz6lt ere a
szenator ur.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05

Vor0s Kereszt iavara valamit
rendeznek, a helybeli magyar
lapok akar egy centet is kap-
janak hirdetesre bel6le.
Ez a felszolalas azert volt
szemtelen, inert a jelen volt
ket magyar lapkiado rogton
ra tudott mutatni, hogy ha-
sabokat irtak ingyenesen ma
CAROL a gyulesrol ait a bizo-
nyos honfitarsat is az hozta
oda, hogy a lapokban olvasta
De nemcsak szemtelenseg,
hanem sok esetben tudatlan-
sag es rossz akarat, amt XII
lonosen a helyi lapoktol elvar-
max.
Az olvasoknak tudniuk kell,
hogy az ujsagnak nincs csak
ket elad6 portekaja S azoknak
a beveteleb6l kell mindent fl
zetni abbol kellene a kiado-
max is megelni.
Az el0fizetes es a lapban
megjeleno hirdetes vagy hir
szoval a publicitas.
Ha ezeket a lapkiado in
gyen ada, akkor Sc a szam-
lait mem tudja fizetni, Sc mem
tud megelni.
Most mar mondjuk, hogy
egy V0ros Kereszt nozgalomra
vagy mas jotekonycelu mozga.
lomra ad minden ember atlag
egy-ket dollart S mondjuk,
hogy Mr.. Szajas, vagy Mr.
Nyelves ad harom vagy 0t dol.
lart. Es d0ngeti a mellet, ahogy
az a bizOnyos detroiti honfi-
tars d0ngette.
Miert k0vetelik akkor a lap
kiadotol, hogy adjon $50
dollar ara publicitast ingyen?
Miert mem elegszenek meg, ha
a lapkiado vagy szerkeszt6 is
ad egy vagy 0t vagy tiz dol
lart a portekaert az arat meg
keri?
Soha mem hallottam, hogy
j6tekonycelu mulatsagra in
gyen adjak a helyseget, a ze-
net, a muzsikat, az etelt, az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05

max, azok mind nagykoru pol
garok. Akik nagykorusaguk
el6tt jelentkeznek S 0nkente-
sen beallnak, azok ait szinten
ep es erett esszel csinaljak.
Egesz batran rajuk lehet te-
hat bizni, hogy akarnak-e neha
sort vagy bort inni mindenki
megnyugodhatik benne, hogy
elzulleni mem fognak.
Ha rajuk bizhatjuk a hazank
sorsat, tehat mindannyiunk-
max a sorsat, akkor rajuk biz
hatjuk a sajat sorsukat is.
Es ha elfogadjuk, s6t meg
kivanjuk t6liik, hogy sziikseg
eseten menjenek ell harcolni es
mi ertiink, a mi vedelmunkben
meghalni, akkor nagy lelket-
lenseg es nagy szemtelenseg
t6luk ilyen szorakozast meg
vonni.
Csak olyan oregebb szeme-
lyek gondolnak ilyesmire, akik-
mex faj, hogy Ok meg0reged-
tex es fulladoznak, hogy akik
katonak, azok egyel6re fiata-
lok maradtak.
Mikor a sorozas megkezd6-
dott, az anyak sokat agg6dtak
es ezeket az aggodalmakat meg
ertette mindenki.
A hadsereg f6tisztjei azon-
ban csakhamar bebizonyitot-
tax az aggod6 anyaknak, hogy
a katonasagnal senki el mem
zullik. Hogy oft valamennyien
olyan emberek maradnak, ami
lyeneknek 6ket otthon a szti-
leik neveltek.
Aki durva volt, az oft sem
sok finomsagot fog miivelni,
aki reszeges volt, az oft is iszik,
mikcr ARA az alkalmat meg
KAPPA. Aki rendes, szolid, j6zan
fatal ember volt, az a num-
derban is az fog maradni.
Az anyak ebbe belle is nyu-
godtak, de ugy latszik azok az
elemek, amelyek mindig a mas
erkolcseire szeretnek vigyazni,
mem fernek a b6riikben S to-
vabb is okvetetlenkedni akar-
max.
A szenatusban, nagyon he
lyesen, egyel6re leszavaztak az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05

mive olyan jelt viselt 0lt0zeten, melyb6l
megtudtam, hogy lelkes szovetsegiinknek
tagja. Ez a kocsis jol tudja, hogy halal
fla es legkes6bb huszonnegy ora alatt
sujtja iteletunk, ha elarul. Mines a vilag-
max az hatalma, mely megmenthetne.
Azert is ebben a hazban olyan biztonsag-
ban vagyunk, mintha egy egesz sereg Or
k0dne felettiink.
- Ez volt tan az Okla, hogy rend6r,
aki mar elfogott, ismet elbocsatott?
EZ.
- Ki sajatkeppen az a Cabano herceg
S honnan kapta cirnet? Eddig ait hittem,
hogy az Egyesult Allamokban mem letezik
rangkiil0nbseg.
A t0rveny ugy akarna, de mint mar
lathatta, t0rveny csak ARA valo, hogy
kijatszak. Rengeteg SEX elm van it, me-
lyet eleinte udvariassagbA adnak egynas-
max az emherek, de aztan a megszokas
folytan megmarad az illet6nek. Ha Ca
bane valamely okiratot ir ala, mem hasz-
MALTA a hercegi cimet, ambar apja meg
vett Olaszorszagban valami kis hercegse-
get es kormanytol nagy penzaron meg
vette jogot, hogy vele jar6 cimet hasz-
nalhassa. ~
- Is szabad tudnom, mifele szovet-
seq az, amelyhez 6h tartozik?
- Egyel6re mem mondhatok rola t0b-
bet, mint hogy olyan titkos tarsulat,
melynek tagjai ARA szovetkeztek, hogy az
emberiseg sorsat jobbra forditsak. Elton
talan nemsokara az lido, mikor b6vebb
reszletekkel is szolgalhatok. Most j0jjon
velen, hogy bemutassam az edesanyam-
max es megmutassam 0nnek hajlekomat.
Egy rejtett rugot nyomott meg fall
ban, folpattant egy kis karpitajto es nyi-
last engedett, melyen at egy mask XII
sebb szobaba leptiink. Ugy tetszett az els6
pillanatban, mintha valami szinhazi ol-
tozobe leptem volna, inert k0ros-koriil tele
voltak aggatva falak mindenfele ferfi-
es moi jelmezzel. Az asztalon pedig egesz
sereg kis iiveg allott, melyekben hajfest6
es arcfesto szerek voltak. Egy filkeben
csupa alszakallt es alhajat LATHAM k0z-
tuk ait is, melyet Petion, mint koldus vi
self. Figyelmeztettem ere Petiont, mire
mosolyogva ICY sz6lt:
- Mem tevedett! De egyelore mem vi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05

vagy szombaton a nyomdatu-
lajdonos payrolljat?
A1inyiban kozintezmeny a
lap, hogy tenyleg sok esetben
a kozjot szolgalja ahol EFT
megertik, oft meg is becsiilik
a magyar ujsagost, ahogy ait
a sajtonapokbol meg sajtopik-
nikekb6l latjuk az utobbi evek-
ben.
De akar k0zintezmeny, akar
mem, annyira mem kozvagyon
az ujsagos, hogy minden nagy-
szaiu ember az 8 beleibe ta-
poison, akar van ra Okla, akar
mem.
Erdekes kiil0nben, hogy soha
mem hallottam panaszkodni
azokat a rendes magyarokat,
akik a lapokat el6fizeteseikkel
csendben fenntartjak, akik a
magyar egyhazakat es egyle-
teket csendben fenntartjak.
Csak azoknak jar a szajuk,
akik mindig felul usznak, mint
o rohadt almak, akik mindig
szintelenul szerepelni akar-
max, akiknek a nevet szazszor
latjuk a lapokban S akik a
gyuleseken annyit beszelnek,
hogy miattuk mem jarnak a
rendes emberek gyilesre. Mert
unjak 6ket unos-untalan hall
gatni.
Szinte sajnalom a helyet a
lap5an ennek az irasnak, de
a legt0bb szerkeszt6 ezt mem
irhatja meg, inert akkor szaz
nagyszaju ellenseget szerez ma
ganak. En- megirhatom, inert
az en- olvas6im huszonnyolc
eve hozzam csak tisztesseggel
beszeltek es olyan jok voltak
hozzam, hogy bin lenne ha
akarmilyen panaszt mondanek
a Sajat neyemben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1942-02-05
Nit akarnak az uisagoktoI

(H. NJ Mem a,Banyaszlapra,
de minden mas magyar ujsag-
"a vonatkozik az, amirol ezek-
ben a sorokban szeretnek be-
szelni. A Banyaszlapra azert
mem vonatkozik, inert annak
az olvasoi megertok, bajtarsi
ragaszkodassa viselik lapjuk
sorSat a sZivtikOn S annak az
ujsagnak ilyen nemu panaszai,
amir6l lit trunk, nincsenek.
A napOkban = sajnalatomra
magyar gyulesen voltam
Detroitban, inert olyan ugyr6l
volt $40. ami erdekel minden-
kit. Az Amerikai Vor0s Ke-
reSztr6i.
s megis megbantam, hogy
elmentem. En- este szoktam
dolgozni S munkat mulasztot-
tam azert, hogy egy csomo fe-
gyelmezetlen es jo adag rossz
akaratu beszedet hallgassak.
A megjelent joakaratu ma
gyar n6k es ferfiak hiaba ko-
ny0r0gtek egymasnak es az ell
n0knek, hogy a szoszaporitast
keriiljek, akiknek beszed volt
q hasukban, AIT mindenkepen
kiadtak. Kioktattak azokat,
akik elj0ttek, inert a V0r0s
Kereszten segiteni akartak,
hogy mi a V0r0s Kereszt, mi
Amerika, mivel tartozunk en-
mex a nemzetnek, mintha AIT
q nep mem tudna. Voltak azu-
tan. akik m'nden aron kokar-
dat tiiztek a sajat becses gyom-
rukra, elsorolva; hogy Ok vagy
a egyleteik idaig init tettek,
mintha senH mas mem vett
volna meg egy bondot vagy be-
lyeget, aki jelen volt.
Mindezt azonban a magyar
gytileseken megszoktam.
De felkeverte bennem az
epft az egyik sokbeszedu $40
nOk, aki a hallgat6k turelmet-
len tiltakozasa dacara eppen
h6romszor adta el6 sajat er-
demeit, aki azutan a harma-
dix beszedben el6re es elesen
tiltakozott az ellen, hogy ha a