RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-16

seduje zemaljske industrije -
danasnjem drustvu kapitalistitka
klasa = iznajmljuje radnitku kla-
su, koja ne poseduje nista sem
svoje radne snage, ko5a, da; ,bi Sc
be odrzala II zivotu, primorana je
da Sc prodaje (svoju radnu sna-
gu) kapitalistickoj klasi. ;Iznajm-
ljivajuci radniGku klasu, Rarita-
listicke klasa izrahljuje, aadnicfu
klasu, prisvaiajuEi "visak vredno-
STU. Oval "visak vrednosti' veti
je nekoliko puta (oko pet puta)
nego sto radnicka klasa .prima u
obliku naiamnice. Svesno Iii ma
gonski, radnicka klasa niie. .zado-
voljna S ovakvom "pCdelom''. Ona
tel i bori Sc ia bi dcbila sto We
ci dec svoga proizvoda .Iakse as
love rada, a kapitalistiCta. klasa,
buduci da ona polazi ga, pfnfitas-
Ike tacke gledista. nastoii ,da .dobi-
je sto je moguGe VeGi deo, cd. o.
nog sto radnici D~roizvedu, Ii cbli-
ku "viska vrednosti". U oyo-
me nacinu borbe ispoljava Sc pra-
Vi karakter klasne borhe. I,denod
postoje owl uslovi - uslcvi izrab-
ljivanja i prisvajanja -.Aasna ie
borba neizbezna.
Pokusavati otkloniti klasnu ber-
blu u klasnom druStyu, s.klasniIn
privilegijama i ekonomshhn ne
jednakostima, jeste toliaoz- Iosfno
i moguce. koliko i logiGno j nc
gu&e spreGiti rat pod kapitaliz-
nom. Spreciti rat pod kapitaliz-
nom jeste utopia dcbrih tzelja;
otkloniti klasnu bortu u tlassom
drustvu jeste, takodjer utopia j
besmislica. Kao sto je uztnk ratio
va pod kapitaliznom sam -kapita-
listicki naGin proizvodn e. iraspo-
dele - profit -, take ie ~uzfsh
klasne borbe u karitaliatiehsm
drustvu njegov na3in proixsednje
j raspodele - profit i krasl5a!
Kapitalistitke sluge n~asspaiitie-
kom i ekonomskom polju y.negu
pokusavati koliko god heGe,@aase t-
klone klasnu borbu, i~svaks@n5i-
how pokusaj unapred je, esadsen
ma propast. klasna borba~se. -meze
unistiti samo sa u~nistenjenN HASA
u drustvu, a unistenje' kkasa.mo-
ra biti peduslov zajednieke-svo-
line mad sredstvima "a >pfeisysd-
nju - Socijalizam, iii drsRim~fe-
Gina, Industrijalna RepubAiAx,Ra-
da!
Same u besklasnom drastU,t ne
&c biti klasne borbe, jer ns8ebit1
uslova "a klasnu vladaViDu;. nece
biti izrabljivanja coyekape-- cove
ku. Ovo je jedini naGin daessexu-
kloni klasna borba, izrablJiyanJe,
ratovisi drugi mnogobfojAispGro
CT, koje kapitalizan stVafa. Ali
kapitalisti6ka Hasa nece.. ma .ovaj
nacin uklanjanje klasne basbek O.
ma hoce klasno drustvo,, .GraflJi-
vanje i sve druge p~ratioce +hias-
nog druStva - kapitatstShog
drustva -, a radnici, pHtsih3ena
i izrabliena klasa, da vttce pk~a1o
stoka bez roptanja negsstesanla.
Ako lie ovako klasno d~rus1ve;s be-
klasne borbe, Interest," akaplta-
listickoj klasi CjamaGno da yteste),
ali nije u interesu radniakoj-hla-
81. Ter ako bi ona pTistalahna~o-
vakvu vladavinu, ona bi sssbsasu-
dila ma vecitu robiju. To ona-.ne
SINE j neGe uciniti.
U Interest," je radnitheSsksesda
kroz klasnu i nepemirlYiyus boabu,
a prosvecena i organHogaAaskaho
uci Socijalisti6ka Radniskas-Par-
tia, Il n i s t i klasnu yladasinu i
uspostavi besklasnu Zatsslnscu
slobodnih drugova i d~rngasiea:
Ako kapitalisticka klasa -ipnarln-
teresa da Sc sprema JOS 'daaas da
resava posle-ratne probleales esda
bi nogla oeuvati syoj Fasazltskl
zivot. mnogo je wise L iatesesu
radnickoj klasi, da sc i ona.pri-
prema "a resavanie svojih. Tssble-
ma problema kako da' Sc esie-
bodi naiamnog ropstva -, aada
ne ceka do nakon rata, neseaae-
ka ora reSaya St0 pre, akC te~-LaO-