davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Hagerstown globe., 1942-01-02

Hitler the unexpected severity of the Russian winter
has upset "Cheman plans The Great Man didn't know that
Russia has winters of unexpected severity.
The Hagerstown globe., 1942-01-02

With the ban tire sales be followed in January by
ratonng SYSTEM this is good time drive slow
" and tires.
The Hagerstown globe., 1942-01-02

Italian forces in Russia and Libya seem to
ted the Italian military spirit to the Germans.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

jemo odgovor Sjedinjenih Drzava koji Je pod
neo isti Herbert Hoover koji je govorio u Chi
cago ma 16. decembra, 1912. Hooverova nota,
datirana 8. novembra, 1913 godine, t. j., tri
dana pre- nego sto primrje bi potpisano, glasl:
"Ova vlada [Sjednjene Drzave] nece pris-
tati ma ijedan program koji samo nalici ma
med u-saveznicku kontrolu nasih sredstava ma
kon mira. Nakon mira, preko jedne polovlne
celog izvoza hrane sveta dolazice il Sjednje-
nih Drzava da kupci owe hrane sedu vecini
i da mama diktiraju Gene razdelu, to Sc ne
moze nj zamsliti. Isto vazi i "a sirov materi-
jail"
Nema reci koje bi moge jasnije izraziti
drzanje najjace imperijaisticke sile povodom
pitanja harmonicnog neutrality-suspicious."
l danas, kada postoji sve mamie zemljista
"a harmonicno resavanje ekonomskog ptanja
medju svetskom hajducijom, danas nam tai is
ii Hoover govori "Miru bez primirja''
Nije Hooverov govor namenjen kao neki
ozbiljni plan "a stvaranje mira. To je
jos jedan govor, koji ina da lepo zvuci onima
cd kojih Sc danas zahteva "znoj, suze krv."
Hoover je besednik "a amerieku plutokra-
tiju. Njegovo "prijateljstvo' prema radnickoj
klasi, najbolje je izrazeno njegovom pismu
o. Garrison Villardu, II. augusta 1921. god;-
ne, kojem je Hoover rekao:
"Sva politka Amerike "a vreme likvidaci
je prim;4ja bese da priloz sve sto moze da
spreci da Europa ne postane BoljseviGka -"
Poznajemo te gospodine!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

broju cd s. decembra pise da je postanska
zabrana "mnoeo meseci zakasnela." Tai dopis-
mix izrazava nadu da &c 'svaka krpetna, ko-
ia je slena istoj [The Miitant-ul bltl sllcno
zabranjena" Jedan drugi piskarcic Daily Wor-
ker-a preporucuje broju cd "a. novembra, da
sc zabrani postansko siljanje bezvrednom Or
ganu Thomasove zute S. P, Socialist Call-u.
Interesantno b bio euti objasnjenje Slo-
bodne Reel Narodnog Glasnika povodom dr.
zanja duhovnog i'm putovodje,~ Daily Workera!
Ako pokusaju precutati ovo reakcionarno IA
sisticko drzanje svoga engleskog glasila, mi
cemo bit primorani da zakljucimo da oni pod
upru i usvajaju korake koji unistavaju pra-
vo stampe.
U koliko Sc mas tice, u skladu sa dosled-
MIN drzanjem cele nase Partije, mi ponavlJa-
mo reci velikog francuza koj je, u sustini, re-
kao: Mozda Sc necu sloziti nj sa jednom recju
koju ces ii izgovoriti, ali ia sam spreman dati
moi zivot "a tvoje pravo da je izgovoris
A vi Stalinisti?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
ZABRANJEN 'THE MILL
TANT".

Ia vreme Prvog Svetskog Rata, S. L. P.
je pretrpela prilicno cd reakcionarnih mera
postanskog ureda pod dominacijom tadasnjeg
reakcionara Burlesona. Pored zadrzavanja par
brojeva glavnog Partijskog organa WEEKLY
PEOPLE-a, pored privremenog oduzimanja ma
Seq prava ma drugoklasno otposijanje naseg
glavnog organa, RADNIcKA BORBA bi pri-
morana, "a jedno izvesno vreme koje je traja-
10 posle Prvog Svetskog Rata, da podnese
postanskom uredu prevode prilicnog broja
sih canaka.
Premda Sc tolko govori borbi "a "cetiri
slobode", izgeda da postanski ured upotreb
ljava jos samosinije metode ovom ratu. Kroz
poslednjih nekoliko meseci, postanski je ured
sprecio siljanje nekoliko brojeva The Militan-
ia, glasila jedne cd trockistickih grupa. to
hi uradjeno bez da je postanski ured obaves-
ito izdavace The Militant-a da njihova novina
nije "a siljanje preko poste, sada postanski
ured nece nj da objasni svoj postupak.
Ta samosilna cenzura treba da dirne sva-
kog slobodo-ljubeceg coveka. Razume Sc, ako
postanski ured ina pravo, bez donasanja do
voljnih dokaza, da spreci siljanje jedne novi-
ne, postanski ured moze to uraditi ma kojoj
novini. Podrzavati pravo jedne novine, bez da
je dokazano da je ia novina prekrsla ratne
iii druge postanske zakone, ne znaci slagati
sa pisanjem te novine. Mi podrzavamo pravo
stampe kojs je jedno cd ustavnih prava.
Kada je Srpska Narodna Odbrana oglasi-
la svoju skupstinu u Gary, Indiana, ma kojoj
Sc je imala podneti ii jamacno bi podnesena)
rezolucija vladi da sc obustavi Slobodna Rec,
glasilo srpskih Stalinista Pittsburghu mi
smo, koliko znamo, bill prvi, -koji smo re-
kordovali svoj protest protiv takve rezolucije.
Ma koliko Sc mi protivili pisanju Slobodne
Reel drugih slicnih novina mi smo "a to da
te novine zadrzu pravo da iznasaju svoje mis-
Ii pred one, koji su in voljni citati, posto mi
verujemo da onaj, koji okrnjava pravo ijedne
novine II America izuzev IL slucaju krsenja
postanskih iii ratnih naredaba da tai istovre-
memo krnji nase pravo t. j., pravo stampe.
Mas Partijski organ WEEKLY PEOPLE
rekorduje da, u koliko mas Partijski ured zna-
de, Stalnisti su jedni koji Sc javno vesele da
je The Militant-u zabranjeno siljanje po posti.
Jedan dopisnik Stainistickog Daily Worker-a
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

Sc. Mi nismo pomiren sa tom sudbinom, mi Sc
borimo da je odstranimo l odstrancemo je
netom nuzan broj nase kase bude gotov "a IL
vrsenje ovog svevaznog della!
S toga, radnice ne eekaj dok te iscede,
organizuj Sc sada "a podizanje Socijalistickog
drustvenog uredjenja pod kojim cinjenica da
sc ljudsko bice rodilo bice dovoljno da osigu-
ra tome bcu potpun zivot najbolje nege u
nejakosti, telesni umni razvitak u mladosti;
pod kojim &c rad biti skracen i olaksan a rad
nix &c primati podpun drustveni plod svoga
rada; pod kojm &c starij dani bit krunisani
odmorom usled svih potrebstina "a zvot.
To trazi S. l.. P, a ne mlostinju!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
HOOVER PREPORUCUJE MIR
BEZ PRIMIRJA.

Herbert Hoover, bvsi predsednik Sjedi-
nienih Drzava, odrzao je jedan govor, IT, de-
cembra, pred klubom egzekutivaca Chicago.
"Srz mole preporuke'', rece Hoover, ]este Ga
ne trebamo imati primirje, ne treoamo 1mati
generalnu konferenciju miru kao sto bese
versaljska, mi moramo udesiti cinenJe mira u
diva stupnia -. Prvo ina da bude neposredan
'usloyni mir koji &c krenuti svet put polltlcke'
ekonomske duhovne oporave Tada svet
treba da uzme vremena da Sc ohladi i da IL
radjuje jedno po jedno, posebno resavan]e
trajnog mira
Hooverovo objasnjenje "uslovnog mira"
ukljucuje:
POTPUNO razoruzanje neprijatelja.
-ODREDJIVANJE privremenih granica "a
nacije
MAsINERIJU "a prevazanje zarobljenika
civila, koji behu oterani cd svojih kuca.
ODsTRANJIVANJE ekonomske blockade
odmah nakon sto neprijatelj preda oruzje.
NEPOSREDNU organizaciju "a olaksanje
gladi, "a borbu protiv bolesti "a pomoc u re-
konstrukciji Inace bice anarhije nece btl
mira.
PROVIZORNO povraeanje krepost svih
trgovackih ugovora.
Hoover preporucuje posebne komisije eiJl
zakljucci trebaju biti "podvrgnuti izrazajima
iavnoe mnienja" jer reee on, "ovo mora biti
mir naroda."
Prvi Svetski Rat podelio je ekonomiju sve-
ta u diva dobro organizovana i centralizovana
sistema - sstem Saveznika i sistem Central
nih Sila Stepen do koga SUI Saveznici povukll
"a sobom neutralne zemlje druge sie udalje-
ne cd rata, najbolje Sc objasnjava cinjenlcom
da su Saveznici, pri kraju rata, kontrolisali 80
posto celog morskog prometa. Jos pre- nego sto
je rat svrsio, Engleska Francuska SUI predla-
gale da sistem morske kontrole ostane i nakon
rata Dobro &c biti da ma ovom mestu rekordu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
PRETPLACUJTE Sc, CITAJTE
SIRITE RADNICKU BORBU.

prov njegove wolfe. Pojimajuci mudrost FrancTau
pnovih naredenja Kristijan metne ednu ruku oko He
ne, podrzavajuci vode6i je stopama Franc-Taupna
Robert Estenne pasr pozure NINA, dok ocajni
vrtar oplakivase svoju sudbinu, ponavljajuci;
- Ta prokleta spovest! Tai besramni podzupnik!
Franc Taupin zurno izvadjase svoga konja il stale,
& Robert Estenne zurno sedase svoga konja pomoc
Mhaa, kad Alisona, dotrcavajuc usplahirena sa
jedne staze so vodjase ka sponoj kapj dascare pov
ka:
o. adni moi coveee, sve je g b | j e o. Ov
de su strec konjima! Cula topot nhovih konja
ave Vidoh kroz ogradu duz puta kako i'm blistaU
puske.
-Je Ii gvozdena kapja zakjucana? - upita Franc
Taupin ko jedin zadrza hladnokrvnost prisustvu
izbezne opasnosti. - Je Ii kappa jaka?
-Jaka je zakljucana. dvostruko zakljueana
odgovor vrtar. - Kljuc je mojoj kuci
Uzece i'm nesto vremena da provae kroz kapiju
- prmeti FrancTaupn; pa oslovljavajut Roberta Es-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

- Moja supruga.... O, ia prokleta spoyest! Also
ma otkri nasem podzupniku da ovde kru edan kalu
djer jedna Bas sad mi to priznade moa po
sred Podzupnik zurno ode Pariz, odmah nakon
sto je spoved izvuce il ME tajnu. Smrt prokletsvo
ma besramnu bednicu!
Pa bacajuci Sc Robertu Estiennu pod noge, Mihailo
zapomagase sklopljenih ruku
Dobri dostojni gospodaru moi! Nemojte da
Ultimate "a opakog neeasnog coveka ia nsam kriv
izdaju!
Ma konja! rkne Franc-Taupn. - Moramo
smesta odlazti! Podzupnk e morao izvest svoga bis
kupa biskup e morao izvestt kardnaa Duprata, oval
e morao izdat naredenja krminalnom Porucniku. Mo-
ra da Sc strelci vec nalaze putu ST. Ouen Nemoj
mo da gubimo nj caska. konja! Moi je osedlan. >
date da Sc osedla vas Gospodne Estenne Kristan &c
svou kcer pas kona Gu uzeti Ernesta
Renneponta svoju ragu.. pa galop odavde Zama-
10 cemo biti dohvata
Pretvarajuei rec delo Franc -Taupin zleti napo-
lie il parlora vukuci sobom Ernesta Rennepona sko
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
KLASNE ZRTVE.

Svake godine, pred Bozic, njujorski Times
posveti prilicno prostora stotin najsromasn-
jih famiija kojima je potrebna pomoc. Times
je jedan Cd mnogih, koji su Sc razvikali da je
"ratni prosperitet" obogatio radnike do tolikog
stepena da nam preti inflacija. ostalom
Times je najvidnji zastupnik americke pluto
kratije. Ali kao sto je slucaj sa ostalim zago-
varacima kapitalizma tako je sa njujorskim
Timesom. Procitaj konstataciju ma jednoj stra-
nci, tada okreni drugu pax ces naci kontra-
Gikciju
Times poziva svoje Gitaoce da pruze po-
moe "najpotrebnijim Cd svih."
Evo nekoliko cd rekordovanih slucajeva:
Starac starica n radili su rame uz rame
preko pola stoleca Sada i'm treba pomoc
Miss O. radila ie mnogo godina "a druge.
Sada je takvom stanu da m o Z nikada
nece wise moGi zaradti "a sebe Treba joj po-
moe a.'@ fr'
Starac i Starica Philip n start 70. godina,
mogu dalje. Njihova radnja ciscenja krpanja
donasa mamie Cd $500 nedeljno Treba i'm po-
moe .'''.''-'
Miss Mabel O., 60 godina stara, radila je
dugo godina kao prvatna tutorka dece onih,
koji su Il stanju "a takvu sluzbu platiti. Pre-
dive godne pala je i slomila box Kost joj nj
je dobro zarasla ona ostade bogalj bez posla.
Treba joj pomoc
Times priznaje da takvih slucajeva ina
ninogo wise cd jedne stotne, ali ne kaze ko-
iko hiljada puta wise.
Zasto Times posvecuje cele dive stranice
da rekorduje izabranu stotinu patecih famili-
ia nj jednu rec uzroku? Zato, sto je Times
glasnik izrabljivaca neee da Sc upusta u ne
sto sto bi otkrio lopovluk njegove klase. Ko
je uzrok tome da starac starica N. nakon
so godina rada moraju cekati da i'm neko pru-
Ii mlostinju? Gde je plod njihovog rada Ia
proslih so. godina?
Znade Times, znademo i mi, da Sc plod
rada tih opisanih zrtava nalazi u istm dzepo-
vima u kojima sc nalazi veliki dec ploda rada
cele radnicke klase - dzepovima amercke
kapitalisticke klase Zato Tines istoj SEX
ciji svoje novine kojoj pise kapitalistickim
zrtvama oglasuje zimske vakacije kaze nam
da je vreme "a "zimski odmor ma suncanom
jugu ma snegovitom severn" Tako ii je pod
ovim "najboljim cd svh sistema". Najpre te
izmrcvari, onda tt Sc spreda!
Ne test mas plutokratsko obecanje da &c
svojim zrtvama dati neku mlostnju Mi pre-
ziremo njihovu milostinju koja jucerasnje pro-
izvadjace svog bogatstva prisiljava da posta-
nu prosjaci Prosjacno izumiranje nemast-
nj to je sudbina priicnog della radnicke kla-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
Ina Ii, pored kapije, jos kakav zlaz il ovoe
tienna:
n1esta?

tienna: - Ina Ii, pored kapije Jos kakav izlaz il ovog
mesta?
- Nikakav drugi 81. vrt je opasan zidom.
- Je Ii zid visok?
Oko deset nogu.
Onda, odvrati Franc-Taupin - ne treba da
ocajavamo.
U tai cas- glavne avje Gu zveka sabalja pu-
seka, jedan glas povika:
- Otvarajte U me kralja otvarajte!
(Nastavife se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

Moralnost je skup najprotivrecnjih etickih
kona, koj suze zajednieko svrsi uredjivanja postu
panJa coveka prema samom seb drugima takav
nacin, da Sc buducnost uzima u obzr kao sadas-
njost jedan kao drugi, pojedinac kao rod. covek
pojedinac Sc oseca manjkav, nedovoljan, ogranicen
mnogo pravaca. On treba svoju dopunu druge
Jude, dr1stvo mora zbog toga 4iveti datispri-
liku druga da live. uzajamni ustupci koji prosticu
il ovih odnosnih potreba Sc moralnost -~Dietz
gen.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
Dzepna Bib1ija.
ill
KRISTIJAN STAMPAR.

sesnaesta knjiga Eugene Suea: "Tajne naroda
iii astoria jedne proleterske porod:ce kroz vekove
Prica Sesnaestom Stolecu - dve knjige. Knjiga l.
Ga or;onanoq francuskog ma englesk: Daniel De Leon
Sa engleskog ma jugoslavenski: L. Petrovic.
146.
- Gospodine Estienne, prokletstvo meme! vi ste
izdati!
Kod tih reel nasta trenutak kocenosti Hena Sc
gonsk baci narueaj Moi pride Ernest Rem
nepont Franc-Taupin poeti prozoru posusa pravcu
dvorsta dok pastr podize svoje oc nebu
ci
%, Gospode ako 81 me euvao mucenistvo, zrtva
je gotova, neka bude Tvoja VOLTA!
Izdat smo Mhae? - uzvikne Robert Estienne.
- Ko mogase da izda?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
PLANTRAJMO SADA "a
SOCIJALIZAM.

Kaptalizam Sjedinjenih Drzava bio je ne
lzmerno bolje spreman 1941 "a rat nego sto je
spreman "a mir 1912. godine, sto &c biti
"a mir 1943. iii ma koe druge godine Osnov-
no, priprema "a rat znaci mobilizirane ljud i
n1aterijala proizvodnju i miltarnu akciju
Jedina prepreka koja je bila ma putu potpune
proizvodnje mani jkavost pijaca - odstra
njena je automaticno cd strane rata. Probemi
sa kojima Sc suocavao kapitalizam 81. Drz
1941. bill stvarno inzinerski problemi koje
SUI mnostvo radnika-inznera i naucenjaka bill
zeljni da in rese. Ali prpremanje "a mir "a
hvaea mnogo wise nego pripremanje "a rat. O.
no zahvaea, sem relativno prostog problema
preudesavanja industrije mirovnu proizvod
nju, pitanje place, besposlice, duboko usa-
djeno nezadovolstvo masa koje lezi ma srcu
kapitalizma kao kolosana zakasnjena bomba
Nekoji kaptalisti, kao sto je gorostas bro
dogradiva Zapadne Obale, Henry ]. Kaiser
slugan plutokratije, Walter Lippmann, ovo ra-
zumeju, zbog toga oni mole svoje klasne ko
lege da planiraju i planiraju. Drugi koji Sc
sasvim strase cd posleratnog planiranja kojeg
oni svrstavaju sa "narodnim mirom'' prosi-
CT "slobodnih poduzeea' budu ostavljeni da Sc
hrvaju sa prekim problemima kako Sc pojav
ljuju. Olicenje poslednjh je Joseph w. Frazer
predsednk Wills-Overland, koji je odgovorio
ma propoziciji brodogradiva Kaisera, sa ko-
JON poslednji preporucuje da automobilska in
dustrija oznaci proglas svoje modele 1915.
godine i da sada prima "a delimicnu otplatu
ratne bondove, da je "poupecena' i "ni-
starija.
"Mnoga naklapanja o posleratnom plani-
ranju su ludarija," rece razljueeni motorni
magnat. "Dobijmo rat i ucinimo Ameriku ja-
kom. -. To je dobro "a ludjake, i idealiste,
govornika kao sto je Mrs Eleanor Roosevelt.
ali ia drzim da pre- svega nasi napori moral
lei Il pravcu dobivanja rata. ia nemam nj
jednu pomisao o posleratnom planiranju niti
nameravam O tome misliti dogod mi radimo
punom parom ratnoj proizvodnji.'
Planiraj - iii &c biti zlo! Lippmann opominje.
Takvi govori uzasavaju nesrecno-svesnog
Walter Lippmanna. Ia tog slugana plutokra-
tije posleratni problemi Sc ne sastoje samo cd
demoblizacije, preudesavanja industrije, i vra-
canja ka ogranicenoj proizvodnj "Nije potre-
ban predkazivacki dar nekome," rece on u svo-
joj rubric 5. decembra, "da rekne dogmaticno
da vracajuei vojnici i velike mase naroda owe
zemlje, svih drugih zemaja, nece podnositi
poseratnu besposlicu sve ostale mizerije sto
cna donos neblagodarnost koju b ona ozna-
ella koja bi bila gluha i nema slepa buda-
lastina. Ovo je najsvetija istina sa koje treba-
mo da pocnemo misliti posleratnom svetu....'
(Masna slova su nasal.
"Mase naseg naroda presto neee podnosit
besposlicu i milostinju posle rata. Sistem so-
bodnih poduzeca [kapitalizam] moze pos
tojati svetu danas ako njegove vodje ne su-
deluju sa vadom u poztivnim merama, koJe
da sprovedu energicno efektivno kao sto cine
sa ratnom prozvodnjom, da osiguraju zado-
voljno uposlivanje odmah / neprekidno, da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

osiguraju slobodu cd nemastine celom naro-
du"
Daleko cd toga da je dubokouman, Lipp-
mann je ipak prefrigano-ostrouman posto je
ostrouman on oseca dolazecu nesreeu. &c. nj
sta neee nikada ubediti americki narod nakon
rata [niti cak pobozna pevanja plutokratskog
slugana Lippmanna] da je besposlica Gin Bo-
ga da Joj ljudi ne mogu nista ucinit iii da ie
zemlja koja moze proizvoditi ogromne razor
ne sprave presiromasna da unisti nemastinu
Moleci i preklinjuci svoju klasu da Sc probu-
dl ola b videla opasnosti unapred, On ie opo-
mimic, ako Sc stvari ostave da idu svojim to-
kom jos jednom, "Novi Dill koji ce slediti u
clnice da Mr.. Roosevelt izgleda kao Calvin
Coolidge"
Sta je u imenu? Dogod vladari vIadaju.
Llppmann tai majstor mracnjastva koji
prorocno i sa visoko-zvucnim raspravama sa-
krlva klasne ciljeve ovde govori preopasno
blizu otvorenosti. Mega ne interesuie da Ii
ce sc posleratni sistem zvati "novi drustyeni
poredak" iii ne. On presto veil da "privatna
poduzeca' sama po seb ne mogu spreGiti ne
srecu, da vlada mora preuzimati takve mere
koJe su nuzne da drze tvornice u kretnii "Ka-
ko cete vi opisati owe mere to je stvar propa-
eande i trgovackog jezika,' pise on. Da ugo-
dite "progresvcima" vi mozete reci "da ce-
mo mi imat nov poredak ako upotrebimo or
ganizovanu ko.ltrolnu i nagradjivajucu moe
Wade da drz.no privatnu ndustriiu u kretnii
....' Iii aho zelite da sprecite da ne uzasava-
te konzervativne elemente, "vi mozete reci da
cemo mi sacuvati industrjalno genie nase
slobodne ekonomije zasteavajuci je cd posle-
dica nepotrebne besposce nezasluzne ne
mastine.' Ia Lippmanna kapitalzam je ruza
koja mirise slatko ma kako sc zvala. Mega in
teresuje samo jedna stvar, imeno, odrzanje
privatne svojine, ovekovecenje klasne vladavi-
Do sada njegove jake noble vrlo malo su
uticale ma velike industrijaiste koji kontroli-
su National Association of Manufacturers
Gledista grupe je sumirao dotadasnji MEN
predsednik, w. P. Witherow ga ne proizvo-
dim puske i tenkove da bi Sc dobila 'narodna
revolucja,'" oval zvanicnik rece Ratnom kon--
gresu n. A. NJ. prosle nedelje g.. ia necu
modifikovana sobodna poduzeta, . ia Sc ne
bijem "a kvartu mleka svakog dana "a svako
deriste. niti IVA ma Dunavu niti "a vladi-
no darivanje slobodne utopije" Ne samo da Sc
Mr.. Wtherow bije da bi ocuvao kasnu vlada-
vinu i izrabljvanje vet ne daje ucutkati
cd strane onih, koji bi zaveli radnike obe
canjem "narodnog mira
Lppmann nije njudilas. Pa ipak njegovo
drzanje sto Sc tce uloge drzave da preuzme
usporenje "slobodnih poduzeca" jeste bitno
kao sto je drzanje Novog Dila. Ovo nije puka
slucajnost. Instinktvno, bez obzira na pomam-
ne nesuglasaee, kaptalizam Sc obraca svom
izvrsnom odboru, DRAW. On to ucini Italiji,
(Nastavak ma 3. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

Osnovni zakon revolucije, predvidjen svi-
ma revolucijama, a osobito svima trina ruskim
revoucijama dvadesetoga stoleca, glasi ovako ::
Nije dovoljno "a izvrsenje revolucije, da izrab-
ljene ugnjetene mase pojme nemogucnost zv-
ljenja po starom nacinu zahtevaju promenu; !;
"a izvrsenje revolucije potrebno je, da izrab-
ljivaci prestanu biti stanju da live vladaju
po starom. TEX onda, kada mase NECE stare
uredjenje i kada vladari NISU U STANJU da
vladaj ju po starom, tex onda moze revoluci.
ia pobediti.
Ova istina moze Sc izraziti drugim reci-
ma Revolucija je nemoguca bez jedne sveops-
te krize, koja zahvata izrabljene izrabljivate
Il toga sleduje, da je "a izvrsenje revolucije
bitno: prvo, da vecina radnika (ili bar veeina
svesnih, misleeih, politieki aktivnih radnika,
potpuno shvati nuznost revolucje bude go
tova da zrtvuje svoje zivote "a nju; drugo, da
Sc vladajuca klasa nalazi stanju drzavne kri-
ze, koja uvlaci eak najnazadnije mase po-
litiku. - Nikolaj Lenin.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-10-04
THE GRIM JOB FC0WBOY CLOWN

Roy ROg-
ers, Movie
and Rodeo
Star,
Doesn't
Forget
That the
Funny
man I'm the
Chin
Whiskcrs
Is n
Mighty
Important
Man I'm a
wild West
Show"
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-10-04

After weeks OF being the forgouen
woman | was having the time of my
life at the Watkins party.
Il felt like shouting it to the world
wanted il 10 be slap in the face to
those who had whispered behind my
back.
Not a man said Let's sit this one
out or Excuse me, I've got TO make a
telephone call danced every dance
and there were plenty OF out-ins.
Moreover, midnight found me
singing close harmony with the most
interesting boys at the party-some
of the old friends who had politely
dropped me and some new ones who
were plenty attractive. ~
III just goes to show that girl can
win back the favor she sometimes
loses through her own carelessness.
And had been careless! Oh, my,
Thank Heaven, found out what my
trouble was and did something
about il.
Perhaps in my experience there's
a hint for you-and you-and you
One OF the worst handlcapS any