Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-09-25
Tyden.
Il 1fadovny valecne informa-
&c We Washingtonu).
Hromadne spoustGni lodi ma
vodu.

Hromadne spousteni lodi ma
vodu.
Rekordy v stavbe doprav-
Mich lodi jsou nyn1 lamany tax
caste, re zacfname brat zpra-
Wy O novych fenomenalnfch d
spesich jake samozrejmosti.
We svetle prace, ktera je pred
Mani, je asi v poTadku. Ale
spusten1 ia novych lodi ma vo
du v den prace a zahajenf stav
by ma 40 dalsfch 81 zasluhuje
zvlastnf pozornosti. Mic po-
dobneho Sc dosud neprihodilo,
ami v dobu lodarske konjunk-
fury "a minute svetove valky a
pc nj. Americke namornictvo
neoznamilo verejnosti podrob-
nosti o druhu lodi, O ktere slo.
Vine vsak, re v6tsina plavidel,
jez Sc octla v den prace popr-
We ma vode, Sc sklada z druh6,
ktere nejv1ce potTebujeme:
byly tam lode nakladnf, torpe-
doborce, ozbrojena plavidla k
pot1ran1 ponorek, motorove tor
pedove cluny, plavidla k Cd
stranovan1 min a podobne. Mi
nuleho tydne zd1raznil admi-
raj King potrebu malych O.
zbrojenych lodi, a vysledky
kampane nepratelskych pono-
rex vyzdvihly potrebu stavby
nakladn1ch plavidel.
Je NONE, re sc jiz nedozije-
me hromadne spousten1 ma mo-
re S pTlslusnymi oslavami, jez
jsme videli ma den prace. Nen1
to take nutne, dokud sc podaT1
zvysovat mes1cnf vyrobu co
nejrapidn6ji, az Dude dosaze-
no Gle trf lodi denne, Poole
pTani namoTni komise. Ones
jiz bylo dokazano, re Sc k to-
muto Gill uspokojive bl1z1me,
pres velke obt1ze, s nimiz Sc
stykame. A nepTatele z toho
radost nemaj1.
Pravy HAS Francie.
Marsal Petain, opatTen rad
nou davkou let a handy, nen1
dnes nic1m nez sluhou sluzeb-
n1kovym. Dekrety, jez podpi-
suje S vetsim 81 mens1m zdra-
han1m, p1se Pierre Laval Poole
diktatu Adolfa Hitlera. Nema
svobodu pohybu a nema pravo
konat mic krone hospodaren1 v
mezfch hradby, kterou VISTA
vel on s ostatnimi muzi z Vichy
kolem Francie r. 1910. Zamky
k teto ohrade jsou v moci Hit
lerove.
z tohoto ddvodu asi padne
protest Eduardo Herriota a
Julese Jeanneneye ma ne1rod-
nou p1du. Odvazn6 deklara-
ce predsedy poslanecke snemo-
WY a predsedy senatu prot
soucasnym a ocekavanym pf1-
maxim vichyovske politiky 81
pres to zasluhuje odezvy jake
Ijeden z velkych dokumentG
Ifrancouzskych dejin. Pravy
Ouch velkeho naroda Sc zde
znovu ukazal.
Kontrola cen zivotn1ch potreb.
Administrator cen Leon Hen
derson rekl Americkemu W.
zkumnemu 1stavu v New Yor-
ku, re opatren1 -OPA, nam1fe-
ma ma regulaci cen, pos1lena
"novou ofensivou" presidenta
Roosevelta prot inflaci, budou
ma priste aplikovana do d6-
sledkn. Rekl: "Nase trpeli-
vost je vycerpana. Mdzeme
nyn1 pTedpokladat, re nev6do-
most nenf jiz omluvou pro pre-
stupovanf naT1zen1 O cenach,
najemnem a pT1delech. Pravne
nebyla neznalost omluvou vlast
ne nikdy, ale cd zacatku jsme
uznavali, re v obrovskem a slo-
zitem hospodafskem systemu
Dude prizpGsobovanf take OBJ
time a slozite. Snazili jsme Sc
O snaselivost."
Jeden z dGvod1, jez Nh. Hen
derson uvedl jake podklad no
We politiky OPA, byly zpravy z
~nekterych valecnych tovaren o
porusovanf naf1zenf 0 cinzlch
v novych obcfch, jez vznikly
jake vysledek zvysene vyroby:
hledanim bytd zpGsobili delhi
lei vetsi ztratu pracovnlho ca
SUI nez stavkami. Pozadal spo-
trebitele, ably nakupovali pou,
re v zavodech, jez Sc f1di pred
pisy O cenach.
Letadla a tanky.
Podsekretar valky Patterson
prohlasil ma konvenci Spojenf
odborove organisace elektro'
-s1-o 0oo11o~ZT Z Mo