Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-10-23
POMNfK K UCTENf PAMAT-
KY LIDIC BYL ODHALEN
v NEW r

nym hostGm predveden POM
mix 10 Davidsona, znazornuj1-
CT utrpenf Lidic. Stale Sc to v
budove Sdruzenych galeril a.
merickych umelc1 v New Yor-
ku.
Schdzku organisoval komi-
tet "Lidice zijf' "a vedeni INA
meho rozhlasoveho komenta-
tora Cliftona Fadimana, jenz
je vykonnym predsedou toho-
to komitetu. Jeho pTedsedou
je Joseph E. Davies, byvaly a.
mericky velvyslanec v Moskve.
Manifestace byla zahajena
C. Fadimanem,jen v 1vodnim
proslovu rekl, re tento pomnfk
byl vytvoren proto, ably byla
udrzovana nenavist prot tenn,
kteTf provedli masakr v Lidi-
cich a dopoustejf Sc podob-
nych zlocind v cele ostatni E.
vrope.
Pfitomno bylo asi 400 lidi,
mezi nimiz bylo mnozstv1 INA
mych osobnost1 z kruhd anne
rickych a krajanskych. Dopro-
vazeli potleskem Fadimanovo
prohlasenf, re 1myslem komi-
tetu je dosahnout toho, ably
vsech 20 Spojenych narodd u
ctilo pamatku Lidic tim, re We
vsech techto zem1ch by byla
nektera obec pojmenovana po-
die teto znicene ceske vesnice.
Ohlasil take, re v pondeli
Dude MIC vys1lat zvlastnf po-
rad O Lidic1ch, pri cemz Dude
pfectena basen Edny ST. Mil
lay. Ma to precetl telegram,
Ijejz zaslal ceskoslovensky mi
INSTR zahranicf Jan Masaryk a
Ijenz mel toto znenf:
"Byl jsem hluboce dojat zpra-
YOU, re odhalujete pomnfk 10
Davidsona ma pamet Lidic. To-
to je dals1m dGkazem, jak mo-
cha citova pouta spojujf Ces-
koslovensko a Ameriku. Jsem
zvlaste dojat proto, re Sc tax
dobre pamatuji ma bustu meho
otce, jiz 10 Davidson vytvoTil.
Lidice budou vecne lit"
Pc precten1 tohoto telegra-
mu Fadiman upozornil pr1tom-
ne, re v mfstnosti je take VISTA
vena busta T. G.. Masaryka,
.jiz v roce 1913 vytvoril sochaT
10 Davidson, autor lidickeho
pomniku. Ma to predstavil Wy
stance Hurbana, jenz ucinil
tento projev:
"Dnes je Den Kolumb1v, W.
znamny den pro velky narod
Spojenych Statd. Pfipomlna-
me 81 zaset1 zrna, jez "a pull
pata stolet1 rGstu vyspelo v
tento krasny a mocny strom.
Tento strom, hluboce zakore-
neny, stoj1 a Dude stat pevne
ma pozehnane pGde americke.
"Pres to, re tento den je
zvlaste vyznamny pro vas, "a
letate nyn1 v myslenkach k ma
lie vesnici v Ceskoslovensku, je-
.jfz jmeno slo celym svetem
dine 10. cervna 1912. Proc Sc
staly Lidice tax znamymi?
Odpoved je prosta. Protoze
nacisticky rezim a jeho stou-
pencil, nemecky narod, podali
|fysickym znicen1m teto obce a
.jej1ch obyvatel1 nezvratny d.
kaz sve naproste bestiality a
toho, re nejsou hodni byt Gle
ny civilisovaneho sveta.
"Nejde jen O zavrazdenf ne
kolika set ceskoslovenskych
vlastenc1. Byl to vedecky or
ganisovany terror, CO probudilo
svedoml celeho sveta. Jake
odpoved ma tento Gin zmenily
obce v mnoha civilisovanych
zemfch sve jmeno ma Lidice,
basn1ci a hudebn1ci jsou inspi-
rowan t1mto symbolem.
"A zde jsme svedky odhale-
nj pomn1ku n~ejvetSiho americ-
keno sochaTe 10 D~avidsona,
jenz byl inspirovan t1mto tero-
rem a jenz zvecnil vyznam to-
hoto GNU. Kazdy, kdo jej u
vid1, must Sc pripojit k muffin
a zenam, kter1 budou dbat to-
no, ably zadny takovy zlocin
nebyl jiz nikdy mozny."
Ma to precetl znamy americ-
ky basnfk Robert Nathan svou
basen o Lidic1ch. Jeho klidny
a pusobivy pfednes, zapadajfci
do pietnl atmosfery teto intim-
nj oslavy, ukazal krasnym zpnd-
sobem vselidskou solidaritu. z
n1z ohlas lidicke tragedie Wy
rostl.
Slovo pax mel tv1rce pomni-
In To noxyiICOn ;onH ouoLISa:I