RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

bROJ 20. M. rs.
da Sc. resi- (pred zakonom) cd strane sudova
kada &c oni odlu6ivati u vezi sa naredbom de-
portovanja Harry Bridgesa.
ovo nije izbeglo Stalinistima. asa svojom
Hitlerskom odlukom," penusi Daily Worker
u uvodniku ma prvoj stranici o naredbi depor-
tactic. "Biddler je upotrebio ceplivu i pogrdnu
l~azljivost koju propagiraju Goebbelsi. On kle-
pece eksplodiranu nacisticku laz da Komunis-
tieka p~artija zagovara 'obaranje Wade putem
sile i n~asilja."
Dosta je neobicno da su tn "pogrdnu laz-
ljivost" tn "eksplozivnu nacistieku laz" ia
kodjer dugo godina propaganda raznovrsni
pseudokomunisti. U svojoj naredbi deportaci-
je SET Odelenja Pravde, Francis Biddle, citi-
ra z~vanicnu izjavu K. P. koja proglasuje ide-
ju neizbezne i potrebne nasilne revolucije i
tvrdi da &c K. P. "p~ripremati radnike sa oru-
zanu insurekciju kao jedini nacin "a obaranje
kapitalisticke drzave." Kao da opovrgava ovo,
i mnoge druge ~izjave, ~proglase it'd, sa kojima
JIG K. P. sebe istakla kao zagovoriteljku oru-
zane insurekcije (iako eesto u umotanom OBJ
liku) Daily Worker citira skoro usvojenu par
tijsku konstituciju. Pasaz kojeg ia novina citi-
ra jeste mozda kukavickiji cd najkukavickije
literature koju su izdali Stalinisti. Isti glasi:
"Ona TX. P.] Sc protivi svom svojom silom
svakoj kliki, grupi, krugu, frakciji iii partiji
koja konspirise iii postupa da prevrne podgri-
re, oslabi iii obori ma koju iii sve institucije
americke demokratije u kojoj su veeina anne
rickog naroda dobili moe da odredjuju svojI
sudbinu ma koje kolieine."
Tai pasaz je ocevidno napisan kao "dokaz"
has "a takvu priliku kao so je s%adasnja. To
nije vrlo vesto uklanjanje.
X. P. nema nieega zajednickog sa "Komunis-
tickim Manifestom."
SET Odelenja Pravde je ~takodjer citirao IL
cuvenog Marx-Engelsovog "Komunistiekog Ma
~nifesta." "Komunisti odbijaju p~rezirno da kri-
ju njihove poglede i c~iljeve," rekose Marx
Engels. (Ovo je dovoljno da Sc ne odnosi ma
p~ostojeee jezuitske i burlesk boljsevike.) 90
nj otvoreno proglasuju da Sc njihovi ~ciljevi
mogu postici samo putem nasilnog o%baranja
svih postojecih drustvenih u~slova."
Mr.. Biddle je napao Staliniste da njihov po-
Jam nasilnog obarania "dostize natrag" oval
dokumenat. On je mogao da citira mnoge ra-
nije dokumente da bi potvrdio svoju neznatnu
cptuzbu. Stvarno, "nasilno obaranje" b e s e
jedin m e t 0 d koji je bio pr ruci Ko-
munistima 1s48, a Marx i Engels SUI max
nadno ukazali da sc mirna revolucija moze
izvrsiti pod uslovima koji vladaju u Britani-
il i America. Da Sc sa citatima il "komunis-
tiekog Manifesto" podupru optuzbe protiv ma
sih sadasnjih izkrivudanih Stalinista slicno
je kao kad bi Sc sa citatima Deklaracije Neza-
visnosti optuzili domaci americki nacisti. Sve
sto zaiednicki imaju "Komunisticki Manifest
i Komunisti jeste u nazivu.
Akcija sefa Odelenja Pravde jeste pre-
korna, ne, svakako, zbog razloga koje isticu
zajedno poslodavci i njihovi Stalinisticki "stoo-
ges"-i. Ona je prekorna zbog razloga sto po-
rice strancu Bridgesu privilegije koje su date
urodjenom Amerikancu. Ona je ~prekorna zbog
toga sto, ako Sc ia naredba podrzi, moze da
~prilicno izlozi jedan dec pravovaljanog Soci-
jalistickog pokreta mu6enju cd strane zvanic-
nika imigracije. Socijalisticka Radnieka Par
tia svom silom Sc protivi "nasilnom obara-
nju" mocno propagira revoluciju putem gla-
sovnice poduprtom sa silom SocijalistiGke In
dustrijalne Junije. Ali nacin sd kojim Sc tre-
baju poraziti anarho-komunisti nije deporto-
vanje onih koji su stranci. Nacin sa kojim Sc
oni mogu poraziti jeste putem raskrinkavanja
Ga Sc tako radnici protiv njih okrenu preziru-
iuci in i gadeei Sc cd njih. Ovo je jedini ma
Gin vredan primenjivanja.
WEEKLY PEOPLE.
Zemlja koja je wise r~azvijena industrijalno,