RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-24

wise krese cd originalnog zahteva radnika se-
li9ne industrije bivse automobilske industrije,
kada i'm odobri mamie Cd polovine njihove traz-
nje Niti bi Sc pred Kongresom podnosili pred
lozi dodatci da Sc smrzne svakog radnika ma
jamnica, sto bi onemogucilo svako povecanje
radnikove najamnice. Niti bi Sc zakonskim ko-
nopcem vezai radnici uz svoje poslove da ne
smeju, bez dozvole vladine agencije uposliva-
MIA, da napuste svoje poslove da bi otisli do
bill posao drugamo "a vecu najamnicu, kao
sto Sc uradi sa radnicima koj seku drva o.
nina koji rade u negvozdenim rudokopima
Dakle, sve cinjenice pri ruci dokazuj ju da Sc
sva kapitalisticka klasa sa swim svojim orga-
nina trudi da spreci radnickoj klasi da ne do
bije nj najmanju povisicu najamnice, a ovo
znaci da Sc radnci Amerike nikada nece suo-
citi sa takvom situacijom kojoj &c oni ina
ii toliko novaca da in nece moci sve potrosltl
Drugim recima, lama je vrlo lama tvrdnja u
rednistva Zajednicara
A zasto radnici, najamni robovi, ne mogu
pod kapitaizmom dobiti ''too much money? U
pocetku rekosmo da je sredstvo razme-
ne, da on predstavlja onoliku vrednost sa
kojom Sc on razmenjuje Prosecno pet dolara
novcu ravni su jednom paru clpela clJa ]e
vrednost cd $500. Da radnici dobiju mnogo
wise novaca to b znacilo da bi oni dobil mno-
go veci udeo svoga prozvoda posto su oni je-
dini koji stvaraju svo drustveno bogatstvo
to b znaclo da bi posedncima industrije, IL
rabljivacima, plutokratima ostao sve manji u
deo radnikovog proizvoda sto bi znacio da bi
kapitalisti dobivali sve manji "visak vrednos-
IT," sve manji profit. A kapitalizam nije takav
raketirni sstem koj &c podariti sve vece bo-
gatstvo potlacenoi klasi, vec je on takva drus-
tvena kockarnica Il kojoj oni koji rade zno-
je Sc celog zivota uvek wise CUBE, onl
koii nista ne rade, koji poseduju kockarnicu
dobivaju, jer zakonski kradu sve veti udeo
mo kaptalizam lopovskim sistemom, iii kako
Marx slikovito veil:
kao kapitaista on je samo olicen ka-
pital Njegova je dusa kapitalova. ka-
pital ina jedan jedin zivotni nagon,
gon da oplodjuje da stvara visak vred
nosti, da svojim pOstojanim delom, sred-
stvima "a proizvodnju, usisava sto je mo-
guce vecu masu rada. Kapital je mrtav
rad koji ozvjava kao vampir usisavaju-
ti zv rad, koji utoliko wise zivi ukoli-
ko wise cd MEGA ussa.
A zasto razni kapitalisticki agenti kao
sto je urednistvo Zajednicara, zele da kljukaju
radnike radnicku mladez, jer mi predpostav-
ljamo da Sc radi mladezi i stampa engleska
stranica Zajednieara, sa laznm tvrdnjama da
&c sc njihovo stanje poboljsati. Pardon, jer u
rednistvo Zajedncara rece da too much mo-
ney" moze proizvesti inflaciju, ali sta mi ma
rimo "a inflaciju ako cemo imati uvek "too
much money gospodo oko L.! Njihova namera
je da ovako iii onako drze radnike uz kapita-
liam sa lazljvom nadom da &c i'm Sc stanje
poboljsati. Mi zivimo u doba kada samo rad
nici proizvode svo drustveno bogatstvo, kada
su oni stanju da upravjaju sa svom zemalj-
skom proizvodn JON, kada su oni stanju da
imamo ma vlast parazitsku klasu koja je Cd
americkog naroda otea svo drustveno bogat-
stvo owe zemlje. ova situacija je pre- opasna
"a sigurno odrzavanje te klase ma vlast. Mex
Sc laze ma sve strane samo mex Sc kapltallzam
odrzi To je upustvo koje vladajuea klasa da-
je swim svojim agencijama.
Zbog toga americki radnici ne mogu naci
tacna tumacenja drustvenih ptanja
stampi lteraturi Socijalisticke Radnicke Par
tije. Ona radnicima tacno objasnjava styari
jer je to interesu njene klase koju ona pred
stavlia u interesu samh radnika radnicke
klase samo tada kada ee radnici, politiekom
ekonomskom akcijom, mirnom civilizovanom
akcijom zameniti kapitalzam sa besklasnim u
redjenjem Socijaistickom Industrijalnom
Republican Rada, samo tada &c radnici moei