RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-12
zadatak TadHiCke junije.
C"Daily People,, 4. marta 1905.)

(s'Daily People,, 4. marta 1s05.)
Rasprava koja Sc sada vodi 0
pitanju radni6kih junija, izbacuje
ma povrsinu jednu pc jednu tacku
cd xivotne vaxnosti IA socijalistic-
Xxi pokret. Otkrivanje tin raznih
tasaka sbaca svetlost ma dive cinje-
nice cd dubokoga ~interesa: prvo,
da je radnicka junija osovina, o.
ko koje Sc socijalisticki pokret
mora okretati, a drugo, da je ju-
nionizam ""jednostrane" bagre "a
lutao u .pustinju - daleko cd 1svo-
ga .pravog zadatka. Dokle skoro
sve taeke, koje dolaze ma povrsi-
nu, poticale one IL prijateljskih
iii neprijateljskih izvora, teze da
potvrde potonju cinjenicu, postoji
jedna, koja jos nije dodirnuta, a
koja silnije no ma koja druga O.
basjava izopacivanje "jednostran-
stva" i u isto vreme stice zaslugu
"a pripomoc u razumevanju doga-
djaja, sto bacaju svoje senke pred
Min.
Zadaca je radnicke junije, da
razviia u clanovima radnicke kla-
Sc naviku potcinjavanja samona-
metnutoj disciplini. Socialist INA
de, da je zadaea kapitalizma, da
~razvije sredstva proizvodnje do
takvog stepena, da Sc moze proiz-
vesti dovoljno bogatstva Ia OSLO
bodjenje covecanstva cd nude i
straha cd nude, cd CRUDE nuznos-
ii teskoga rada u svrhu proizvo-
djenja grubih potrepstina zivota.
To ie objasnila socijalistieka flo
zofija. Ali americke prilike - pri-
like, koje SUI moguce samo gde je
kapitalizam bio u stanju da Sc az
via nesmetano i dostigne svoj
najvisi ekonomski i politicki izraz
- americke prilike, dakle, otkrise
jednu uzgrednu zadacu kapitaliz-
ma, to jest: da odrzava red, dokle
revolucionarna klasa, radnicka kla-
sa, prikuplja nuzne sile Ia preu-
zimanje uprave mad proizvodnjom.
Ova zadaea kapitalizma je takva
zadaea, koju su i sve predjasnje
vladajueeeklase morale vrsiti pre-
ma p~onizenoj klasi. Nospod skapi.
talizmom je ia zadaca dobila bes-
krajno veeu vaznost. Radnickoj
klasi, neimucnoj klasi, nedostaje
jedan elemenat, koji je sam pc Sc
bi pripremajuca sila - svojina.
Tai Sc nedostatak mora nadokna-
diti IL jednog drugog izvora. Is
crpno obrazovanje IL smislu vlasti-
tin joj klasnih interesa je drago-
ceno, neophodno, ali nije sasma
dovoljno. Navika ma samonamet.
nutu DISCIPLINE je bitni pratilae
klasne svesti. Poslednja bez prve
vodi velicanstvenim, ali besplod'
MIN herojstvima, sto potvrdjuje
Pariska Komuna; prva be- posled'
ME vodi dole ma uravanj potkup'
ljivih masa, sto potvrdjuju mast
starog rimskog carstva. Ali udru'
zene, te dive sile &c razoriti vlada'
vinu kapitalizma, rabbit okove M
udovima radnistva i uspostavit
Socijalisticku Republican. Da "jed
nostranastvo" z~anemaruje, Sta vi
Sc ~sprecava razvitak klasne sves
ii, to je dovoljno pokazano. M
jednostranastvo" isto tako spreea
va j potkopava i naviku potcinja
vanja samonametnutoj disciplini.
Kao ona divizija rada iii soci
jalistieki pokret, koji &c imati d.
zada poslednji i odlucni udara'
kapitalistickoj vladavini, radnick:
junija nora neizbezno prikazivat
svojim sastavom potpuni razvital
svega sto Sc podrazumeva pod o
MIN proizvodom civilizovanoga co
veka, koji je poznat pod imenon
"organizacija" - jedinstvo. |
recniku istinske radnicke junije
"anarhija" Sc naziva podruglji
vost, "autonomija" - lakrdija
"fuzija" = s~egacenje, "sirokost'
- opsena, "to~lerancija" lukav
stina, a despotizam = nemoguc
most. Kao ona divizija rada iii so