RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-05

,foxe nam izgledati da to bese
davno, ali to bese tex nazad sest
iii sedan godina kada je americka
industrial klepetala sa pedeset Pc
sto svoje sposobnosti, kada Sc gu
visni pamuk zaoravao. psenica pa
lila. woke ma stotine hiljada isko-
renjivabe, povrce pa cak freske u
hvaeene ribe bacane u more. Po-
trosacki rat je, naravno, cd tada
snabdeo pijacu "a neprodate suvis-
ke farma i tvornica. /, dok rat ira
ie, kapitalizam, drugim nazivom
"slobedno poduzece," nije izgled-
no da &c patti cd zaraze super
izobilja.
Pitanje je: Sta &c zamenitl rat
kao pijaca kada &c Sc oval krvav'
sukob privesti kraju To &c btu
mnogo veci problem tada. Da SCI
opskrbe ogromne vojske, stotine
novih tvornica Sc grade koje ko-
staju nekoliko milijardi dolara.
Vlada lie vec sada sagradila iii je
izdala porudzbine "a grad]evinu
industrijskih poduzeca CHA &c
vrednost biti 40 pc sto cd ukupne
industrijalne verdnosti izracunate
1889. godine. Mnoge move tvorni-
&c proizvode metale, sirove mate
rijale, masinske alate = stvari
koie SUI u mirno doba korisne a
mo "a prosirenje sredstaya proiz-
vOdnje.
Drzavnici i politicari misle o
ovom problemu. Oni otvoreno pri-
znaiu ako Sc on ne resi-, kapitalis-
tieki iii "slobodnog poduzeca" sis
tenn je gotov. Njihovim izrazajima
lie tipicna sledeca izjava Predsed-
nika Voorhisa il California;, ko-
iu ie izrekao Predstavnickoj
Kuci Is. januara:
ia Gu da kazem da ia ne We
rujem da ono ~["odrzanje slo-
bodnog poduzeea"] mole biti o.
drzano ako Sc ne ucine neka
modifikacije u sistemu. ia
drzim da ako W zemlja proiz-
'vodi tona treba da je nfstanju da
to trosi. i ja veruiem das mora
- postojati sistem raspodebe hu-
povne moci koji &c biti dovoljno
sirok .da omoguci p~otrosace ma
CHE da uzmu svu proizvodnju
farmi i Industrial.
Socijalizam sadrzi direktno reese
ME problema.
Ako mozete zaboraviti stvar
spasavanja "slobodnog poduzeca,"
onda problem "a omogucavanje
~"potrosaca nacije da uzmu svu
proizvodnju farmi i industrial"
prostate biti ikakav problem. Pod
sistemom zajednicke svojine j
proizvodnje "a upotrebu radnici
&c (svaki sposobni "potrosac" &c
biti radnik) primati punu drustve-
nu vrednost svoga proizvoda. To
jeste, on &c primiti nagrade Gu
obliku priznanice radnog vreme'
na) sa kojima &c moci "kupiti"
stvari koje &c biti jednake vred-
nosti njegovog proizvoda. Ako &c
biti suvisaka oni &c biti planirani
~suvisci, i, pod zdravim Socijalis-
tickim drustvom, mi ne bi wise
pomislili da in unistimo nego sto
bi veverica pomislila da unisti
zimaku obskrbu oraha.
Drzavnici i politicari znaju da
je Socijalizam odgovor ma pod ka-
pitalizmom neresive probleme. 0.
nj znaju da bi Socijalizam omogu-
clio svakom korisnom proizvodja.
Gu da "kupi" natrag toliko bogat-
silva koliko ga je on proizveo. Oni
znaju da je Socijalizam resenje
nevoljne siromastine j besposlice,
Ali drzavnici i politicari nece tax.
vo resenje. Oni hoce takvo "rese-
ME" koje &c produziti sistem pri.
vatne svojine i eksploatacije rada
l jedini razlog radi kojeg SUI oni
danas u oeaju zbog posle-ratnih
suvisaka jeste tai jer oni znaju da
radnici Amerike nece wise nikada
mirno gledati zatvorene tvornice
pakleno unistavanje bogatstva.
Do danas, kapitalisti i njihovi
ro1;A:Sor; r;o,, do1oko cfivE :, fra.