RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-19

"A II ~ 1 l. n "A ID " ID A
skoro izdala i koie Sc zasnivaju ma lzracuna-
ME 1912, otkrivaju krajnu nejednakost ras-
podele bogatstva. One pokazuju
Da 81 po sto americkih domova (mnogi
cd njih imaju po diva iii wise najamna radni-
kaD, iii 2,244.00O domova dobivaju dohodak
koji je ispod $4,000 ma godinu, IT, njihov pro-
secan godisnji dohodak je samo $324.OO.
Da najniza jedna trecina cd svih domova
Q4,200.000) primaju dohodak ispod $1,335.0o
godisnje, prosecno samo $8370O.
Da najnize dive trecine svih domova (28,-
4oo.oOo) primaju dohodak ispod $2,340OO, pro-
seeno $1,315.OO. -l...
Da &c owl cd najvisocije trecine, koji su
primal preko s1OO0OO0, primiti prosecni do
kodak cd $24.470.OO. U ovoj grupi Sc nalaze
$4,000 domova, iako oni predstavljaju samo
23 po sto svih domova, oni &c primiti 22 po
sto cd svog potrosackog dohotka.
Potrosacla dohodak je zavodljiv.
Ali saw potrosaeki dohodak ne uraeunava
saw visak vrednosti, iii neplaceni rad, kojeg
prisvaja kapitalista. To je nepobitna cinjenl-
ca, koju podrzavaju stotne izvestaja korpora-
CHA, da one placaju samo jednu frakciju pro-
fita u vidu dividende fantastcne plate bo-
nusa svojim zvancnicima. Mnoge korporacije
upotrebljavaju veiki deo profita "a prosire-
ME svojih poduZeca; skoro sve mecu ma stra-
nu ogromne "posleratne rezerve" iii "izvanred-
ne fondove," it'd, it'd.
Nagomilavanje bogatstva otkriva tajnu.
Sa jelom Sc potvrdjuje da je pudding zaista
puding. Najveci dokaz kolosalne prevare koja
Sc vrsi mad radnicima jeste Gin jenica da samo
nekolicina njih stvarno poseduju ono sto Je
vredno posedovati Ovo je dokazano Cd ne ma
Meg svedoka no sto je sama kapitalisticka dr.
Java. u 1926. godin Federalna Trgovacka Ko-
misija dovrsila je ispitivanje koncentracije bo-
gatstva objavila je da jedan postotak celog
stanovnistva poseduje SO po sto bogatstva!
Sledstveno, koncentracija Sc ubrzala, prvo sa
tako-zvanom depresijom, skorije Ii silniie)
sa ration. Do 1888. koncentracija bogatstva je
postigla takvu tacku da je izmamila cd Pred
sednika Sjedinjenh Drzava javan napad ma
monopolisticku teznju.
Ovo ogromno bogatstvo Il rukama, nerad-
ne nekolicine moze Sc objasniti saro. jednim
naeinom, suprot apsurdnom pretendiranju
Postovog uvodnika da su bogatasi ''talentova-
nj" imeno, da su nekolicina eksproprisah o.
gromniju porciju produkata rada. Prokleta ci-
njenica Sc nikada ne mole zabasuriti zamrse-
nom statistikom.
Jos nesto wise Sc nalazi u Postovom uvod-
niku sto &c biti nasa VOLTA da tome ras-
pravljamo idueem izdanju, jer Sc tamo save
tuju "netalentovani" (tj., radnicD da ne gle
daju "darovnom konju u zube." Uvodnik veil,
radnicima &c biti boje ida usvoje korisnosti
sistema,' narcotic kada je navodna "pronala-
zacka upravljacka genijalnost nekolicine ;pri
ruci.... uz tako jeftino kostanje."!s
Kostanje kapitalizma!
Tako mas malo kosta Ia Saturday Evening
Posta i "a World-Telegrama, koje novine IRA
zavaju da su "potpuno saglasne" "osnov-
nom idejom' pomenutog uvodnika, desetine
miliona razorenih zivota izgubljenih NADIA,
masovna mizerija, degradacija, mutenja, neiz-
drzljive patnje i reke krvi sve to je jeftina
cena "a "genija" kao sto su, Tommy Manvil-
81, Barbara Huttonse, Harrisoni Williamsesi,
Fordovi, Morgani Whitneysi Ali "a ljudsko
bice CHA Sc cuvstva nisu umotala otupila sa
bogatsvom priviegijama, cena je preskupa,
tako preskupa da ga prisiljava da Sc sa swim
svojim bicem buni Thomas Jefferson Sc bunlo
zbog potresajuce krajnosti bogatstva / sirona-
stva Velike Britanije cd 1914. godne.
On pise: e.. il Ear moralno nasilje nema-
stine ne potcinjava tako despotski volju rad
nika Engleske wolff njihovih poslodavaca, kao
sto fizicki napori to cine [draftovanom] VOL
niku, [uzapcenom1 mornaru, iii robu?"
WEEKLY PEOPLE.