Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1942-12-02

13 januarja vzel svobodo, da sem v nayzoeno-
sti ministrskega predsednika Churchilla ape
Iiral ma predsednika Rooseyelta, da bi kaj sto-
ril "a Mihaj jloviGa. Kolikor mi ie znano, Sc ne
posredno mic nj storilo, Sc nj moglo storltl, da-
81 je ocividno spomladi nekaj materijalne
pomoei doseglo Mihaj jlovica Moi APPEL nj bill
storjen v imenu nobene skupine. Bal sem Sc,
da Sc brez zavezniske pomoci jugoslovanski
odpor utegne skrusih ali pa postati yes zme-
den.
Takrat nisem vedel mic partizanih. Cd
hstega casa sem zvedel, da je mnogo najbolj-.
sih, najbolj idealistienih, postenih in napred-
nih ljudi v vJugoslaviji njihovih vrstah. Brez
dvoma so Sc njih vojaske sposobnosti u izku-
snjami dvignile. Maj je to staiisca orto-
doksne vojaske vede inteligentno ali ne, oni
sverujejo akeijo, " neprosreden vsakdanji
odpor in Sc ne plastic posledic. Bojujejo Sc,
ubijajo in umirajo. Akcija >pogum in pozrtvo-
valnost pozivljajo domisl jijo in grejejo sree.
Vec in vec Judi Sc je pridruzilo partizanom.
Vecinoma MISC komunisti. Osis6e sovrazijo in
nagon imajo, da Sc bore proti okupaciji, kjer
koli je mogoce. Absolutno gotovo je, da parti-
zani ne bi bill mogli vztrajati in voditi slime
bitke Nemci in Itali lijani-izmed katerih je
svetovna publicistka mnoge pripisovala "Mi-
hajlovieevim eetnikom' ee jih ne bi bill
kmetje podpirali Tudi ie resnica,a da so ne
kateri, XII so sedaj elani partizanov prisi IL
Mhajloyicevih vrst
" porocilih, h jih posilja ylada v Lon
donu, je Mihajlovic veckrat obdolzil parti-
zane, da sodeluje osisee 70 mimi pri napadih
mani toda nikdar nj zanikal da povzroeajo
Nemcem, Italijanom in kvizlingom velikanske
izgube-sami pravijo, ma tisoce; v samem me-
secu juliju dvajset tisoc. Cesto ponavlja, da
SO njihove operacije brez smisla in neyarne,
njih posledice pa grozne.
Neposredne posledice partizanskih in
drugih gerilskih napadov so grozne. Vprasa-
ME pa je: ali maj dolzimo partizane zanje?
Ali ne bi bile zadele Jugoslayije pod drugimi
pretvezami?
Ne dvomim, da so nacijski povel ljnih, H
prakticirajo svojo tehniko razljudovanja vca-
sih pozdravil partizanske napade ma nacijske
cete, katere oznacuje Mihajlovie "a vojasko
nezdrave. Vsi nemski vojaki MISC popolne we
rine; nekateri loze pobijajo ciyiliste, &c dobe
"razlog' "a masne eksekucije .Vem Ia rekega
nemskega narednika XII nj hotel streljati ne
dolznih ljudi, pa je bill sam ustreljen Gaulei-
terri so torej ukazali "placilo" "a gerilske ma
pade in SO to tehniko razvili stopnjema.
Najprej so ubili enega ali dva civilna
stalca" "a vsakega ubitega nacija; potem pet,
potem deset, pozneje petdeset in Sc pozneje
sto; naposled SO ukazali masakriranje in pre-
selitve celh obein, kjer so gerilci napadli nem-s
ske garnizje. v jeseni 1941 je svet prvic sli-
Sal nekatera TAXA imena Uzice, Sabec Ms,
Kragujevac Gornji Milanoyac, Smederevo.
Pred menoj je porocilo ocividca masakru
Kragujevcu, 20. otkobra 1871, kjer je bilo-
enem samem pUpoldnevu-okrog stiri tisoG
moz in fantov cd is do SO let, skoraj yse mo-
sko prebivalstvo, odgnanih ma bliznje topni-
carsko vezbalisce in ostreljenih strojnica-
mi lie. toliko moskih so pustiii zivih, da so
mogli pokopati mrlice Treba je bIo cd srede
do nedelje "a to delo.
Naeijski terror Srbiji in gornji ,Slover
niji kakor pozneje tudi fasisticna strahovlada
spodnji Sloveniji, Dalmaciji, Crni Gori in
Herzegovina ter OBJ hryasH obali je postalai ta-
ko necloveska in obsirna, tako nasprotna ysa-
ki izkusnji po svojem znaeaju in namenu, da
sc je nekaterim ljudem zaGela dozdevatiskakor
elementarna sila, kakor unieujoc vihar kate
remu Sc nj mogoce upirati V skrajni zmede-
nosti so tn pa tam nekateri ljudje zaGeli dol
ziti tiste, XII so po njihovem mnenju zakrivili
besnenje partizanske gerilce, "bandite.' To-
da naglasiti moran, da' to nj bilo splosno raz-
SpoiozenJe sOmeMIl "a Je grena AaIO, kef QaJe
sedaj Mihailovicu razlog "a njegov nastop
proti partizanstvu. Psihologija tega razyoja je
pac svredna uvazeyanja.
Poprecni cloyek Jugoslayiji je narayno
IA Rusijo, tudi &c nina nobenega opravka S
komunizmom. Kot sem deial, ie bill prvi ma
men partizapskega vojskoyanja, da Sc RblaM
pritisk ma rush 'front.' s tenn, da Sc pobije dim
yec osisenih yojakov in zadrM cim vedie ste-
Yilo osisenih divizij cd rdece armade. Vse dru-
go je zaGasno bilo postransksga pomona Ma
vadni vascan ali malomescan pa, ki je pola-
gonna spoznal, da je najvecja sila II Evropi