RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-04

Jos jedna drzavna konvencija
Socijalisticke Radnicke Partije
odrzana je S dobrim uspehom -
konvencija drzave Wisconsin. Pre-
ma izvestaju druga VIM. Keleni-
ca, organizatora Ogranka Milwa-
ukee, konvencija je bila najuspes-
Mia cd svih njihovih ranijih kon-
vencija. U prkos sto toj drza-
vi postoji samo jedna Sekcija i
diva Jezicna Ogranka Jugosla-
venski j Bugarski), sakupili su
preko $1,000 "a izbornu kampa-
nju.
Pored drugih konvencijskih pos
Iowa, ma ovoj %konvenciji izabrani
su kandidati "a politicke poloza-
lie u narednim drzavnim izborima.
te usvojena je izborna p%latforma,
sa kojom da sto bolje upoznaju
radnike drzave Wisconsin. Medju
izabranim kandidatima "a razne
drzavne p~olozaje, izabrana je dru-
garica Georgia Cozzini "a COVER
nerskog kandidata. Neke burzo-
! aske novine donele SD menu sill
ku, te Meme izjave s kakvim CT
lem sc ona primila k~andidature.
Prema izvestaju druga Kelenica,
drugarica Cozzini svakodnevno
prima pisma i telefonske p~ozive,
trazeci cd ME partijsku izbornu
PLATFORM i meme izjave pc raz-
MIN pitanjima it'd.
Kada druge politicke partije is
ticu svoje izborne liste sa svo-
Jim kadidatima "a razne polite
Ike ~polozaje, n to cine sa svrhom
da njihovi kadidati budu izabra-
nj "a respektivne politieke polo
zaje. U toj kampanji njihovi kan
didati svojim glasacima obecaJu
"kule j gradove". Obecanjima ne
ma kraja nj granica. Drugim re-
Gina, nema kraja nj granica la
lima! Ovo je poznato svima ma
ma. Ali kad S. L. P. istice svoJu
izbornu listu sa svojom platfor-
nom j kandidatima, n nista ne
obetaje radnicima: nj ne trazl
njihove glasove, e ia bi njeni
kandidati dosli ma politicke polo
zaje: ona in neobmanjuie niti i'm
laze. Ona ulazi Il izbornu kampa-
nju radi a~gitacije j propaganda.
U izbornoj Rampant, kao god
izmedju izbornih kampanja, S.
L. P. govori radnicima, da je da-
nasnje kapitalisticko drustvo ra-
zorno DO radnicku klasu; da Sc
ono ~zasniva ma klasnoj podeli -
ma imuenoi i neimucnoj klasi,-
kapitalistickoj i radnickoj klasi.
Prva poseduje sve zemaljske in
dustrije, pomocu kojih je potci-
Mia radnicku klasu i stavila je u
najamno ropstvo. Da bi Sc radniG-
ka klasa oslobodila najamnog rop-
silva, ona mora da Sc klasno pros
Yeti i kao klasa organizuje, kako
ia politiekom, tako i ma ekonom-
skom polju, pa da danasnii kapi-
talisticki poredak, koji je prouz-
rokovao Memo ekonomsko ropstvo,
zameni sa novim d~rustvenim poret-
kom. u kome &c ona biti slobodna
IL naisirem smislu owe reel. y O.
vor1e pravcu nieni kandidati 60
vcrice radnicima "a vreme ovo-
goldsmith izbora; u ovom pravcn
S. L. P. govori radnickoj klasi
preko pedeset godina, i ona &c
ovako nastaviti sve dot,e, dok rad
nicka klasa ne usvoji MEN pro-
gram i nesprovede ga u delo.
Kad vecina radnicke klase bu-
de gotova, a da bi bila gotova,
ona prvo treba da je dobro zapoz-
nata s programom S. L. P, da
dade ~glasove "a niene candidate,
oni &c zauzeti politicke polozaje,
ali ne sa svrhom da ma NINA os-
tanu, nego da predadu vlast in
dustrijski organizovanoj radnic.
koj klasi, koja &c jednovremene
uzeti sve zemaljske industrije, da
drzi i krece II korist celog drus-
iva.
znaGi da &c Sc mere Industrial