RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-23

je da bi Sc "smrznula" najamnca takozvana
slobodna pijaca rada mora biti unistena. Do
god Sc radnicima dozvoljava da menjaju poslo-
ve postoji zahtev "a njih, najamnica &c biti
naklonjena da Sc penje. Nacistieki kapitalisti
razorise slobodnu pijacu rada putem "smrza-
vanja" radnka pri njihovim poslovima, IT, pu--
| tenn zakonskog spretavanja da radnici menJaJu
posove bez odobrenja RaJhske agenclJe upo-
slivanja. Tako Sc pretvorise "slobodni" radnici
Nemacke u industrijske kmetove, koji su veza--
nj "a iednog gospodara tako cvrsto kao sto be-
Sc vezan srednjevekovni kmet "a njegovog feu-
dalnog grofa.
Americki kaptalisti i njihov politicki slu
gani znaju sta Sc dogodilo nacistlckoj kapl--
talistckoj Nemackoj. Oni su postavili svoje e.
konomiste da studiraju nacisticke metode "sta-
bilziranja' najamnice putem "smrzavanja'
radnika pri niihovim poslovima Koraci koje
sada preduzimlje "War Manpower Commissi-
on jasno otkrivaju da Sc ovde cine pokusaji
da b Sc postgao isti cilj putem slienih totali-
tarijanskih mera. Jer, iako slavopojke o "slo-
bodnom radu" lepo zvuce propagandistickim
govorima, nasi kapitalisti znaju, kao i kapita-
listi nacisticke Nemacke, ako zaista zeli
"stabilizovanje" Gene radne snage slobodna
pijaca razoriti.
Nile preterano reci da su amercki radni-
ci susreceni lice u lice pretnjom industrijal-
nog feudalizma Da on dolazi postepeno u vi
du ratne probitacnosti to ga nece ciniti mamie
nepodnosljivim. Niti &c on biti mamie degredi-
san zbog toga sto mu Sc daje blaze ime zbog
toga sto ga sprovadjaju navodni zagovaraci
demokratije.
Teoreticno radnic mozda bi mogli izbeci
kmetstyo ako Sc predadnu sudbini, ako napus-
te borbu pokorno prime move terete mad nil
ma Ali takva predaja bi znacila da su oni
slomljeni jadnici koji su van granice spasava-
MIA Makakve greske su oni pocinili, makoli-
ko su dozvojili da in "a nos vuku radnieki fe-
! keri, oni su pokazali takav duh sukobu sa
izrabljivacma koji je daleko cd predaje.
Klasna borba i kako da Sc unisti.
Da bi Sc spreeila degredacija kmetstva
| radnici moraju razumeti prirodu borbe ko-
| joj uGestvuju. Oni moraju razumeti da je pos
| tojeci zahtev "a "stabilizaciju" faza vece bor-
be, borbe koja je nepomrljiva. cak nj ratu
ona Sc ne moze pokriti.. Jednostavna potreba
| terra radnike da zahtevaju ju veci deo svoga pro-
| izvQda, dok ekonomske imperative kapitalizma
I prisf1Javaju n5ih6vei izrabljivace da Sc opiru
tim zahteyima da pronadju move Instruments
| totalnog zarobjivanja rada.
| Takva je prroda klasne borbe Ona &c ne
stati opasnost industriialnog kmetstva ee Sc
| izbeci, kada radnici organizuju svoju polite-
| ku i industrijalnu moe sa syrhom da unste ka-
pitalisticku eksploatacju. Ma mesto sistema u
kojem su radnici prosti espapi, i u kojem Sc
| cd njih sistematski oduzimlje veci deo njiho-
vog proizvoda, korisni radnici moraju podici
drustvo kolektivnog posedstva i demokratske
uprave mad alatima proizvodnje. Radnci ne
| smeju dozvoljiti da in obeskurazi graja Sin
flacije" da ne postavljaju svoje zahteve. Ako
"inflacija" - IT,, opste nekontrolisano podza-
ME cena - dodje ono &c doei, ne zbog visoke
najamnice, vec zbog manjkayosti koje rat pro-
uzrokuje zbog ze kapitalistieke upraye.
Ali radnici ne trebaju biti pod iluzijom da
| oni mogu pobediti ovoj jednostranoj utrci
| sprecavanja njihovog standarda Cd pada. Ma
kapitalistickom premisu takav pad je nezbe-
| zan.. Zadatak sa kojim Sc americk radnci SUI
| ocavaju jeste organizovanje svoje poitieke si-
| lie II Partiju svoje klase konsolidovanja svo-
| je ekonomske sle mocnu Socijalstclu In
| dustrijalnu Juniju, ne da zahtevaju vecu ma
| jamnicu, nego da zahtevaju unistenje sstema
| najamnog ropstva da zapocnu urednu Socija-
| listicku obnovu drustva.
WEEKLY PEOPLE