RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-07

mena prohujala. Danas je on po-
stao zapreka svakom drustvenom
progresu, a kapitalistiGka- HASA
ie postala reakcionarna. HASA.
Kapitalizam Sc zasniva ma pri-
vatnom vlasnistvu sredstava "a
proizvodnju i izrabl5ivanju rad
nicke klase. Pod mime Sc ne pro-
izvodi da Sc podmire potrebe
drustva, nego da Sc uyeeaju pro-
fiji vlasnika alata "a proizvodnju.
Pod mime Sc ne yCdi briga o
drustvu, briga 0 raGniekoj klasl,
koja proizvodi svo drustveno bo-
gatstvo. Izrabljivajuci radnit4u
klasu, kapitalisticka Rlasa pris-
vaja ogromni "yiSak vrednesti',
koji nije u stanju da potrcSi, ma
koliko ona luksuzno 5iVela. Jedan
dec - mnogo veci deo ona
mora da odnese ma syetshe piia-
&c, proda j pretV0ri u eva Ka-
ko cine kapitalisti je1ne ,zemlie,
tako cine kapitalisti drugih zema-
liza, jer svi oni pljaGkaju svoje
najamne robove. Syi oni traze
stranih pijaca, a pijaca Diva sve
mamie i mamie. Nas.a5u besposh-
&c i ratovi. S besposliccm nastaje
glad, a s ration ubijanie fadn,ka
i o~stal0g radnog naro3a, tie We
opste razaranje. ~Pogleaajmo IA
danasnji rat, pa ceno yi.ksti- prs-
VI sliku rata.
cato mi kazerno: pod k~apitalkz-
nom nema made "a coveeanstVe!
NADIA "a coyeGanstvo nalazi Sc Il
Socijalizmu. Same ie S~oeijalizam
u stanju resiti drustvene -pfeBle-
ne u korist celog drustva. pOsto
u MENU nece biti izrabljivania,
ugnjetavanja, nego &c Ii nyennu
da vlada jednakOst prva j jed
naAost duznosti. u njena &c. drts-
two ia p~roizvodi mesto "a preda-
u, "a upotrebu. U MENU se Bete
~proizvoditi "a prefit, tie zhsg eve
vrle Ginjenice nece biti petrsbe.za
place, pa prema tome, nj fateva
oko Nth. Sledstveno, bite etAse-
MEN uzrok rateva - hapitafizaBs.
Ali, rekao je govornik, "a estva-
ranje Socijalisti6kog drustsa, pc
trebno je nesto drugo, osim~ deb
rib leila. Potrebno je ia ,se~rad-
niGka HASA narksistiSfi presye-
ii i politi:ki i ekononski4exgani-
zuje kako uci S0cijalistieka Rad
nitka Partija. Be- ovog Seeiiali-
IAN Sc ne moze ostvariti.
Kao god sto .je istorija bi4a. IA
duzila kapitalistiGku klasu rda IL
vrsi jednu korisnu fun+eiju IL
drustvenon progresu - aa sazNi-
je i koncentrise alate "a pse4z-
vo6nju -, tako je istoriia~z aaa-
lila i radniGku klasu, da i ona O.
bavije jednu korisnu ulosu,u-lan-
Gu drustvene evolucije. Ajszina
je nlisija da reorganizue dptas-
Two ma novoj o~snovi, ma re~Favi
jednakih prava i jednaa<th= -~dez-
nosti svih tlanova drustpa. t6vo
ona moze posti5i sano axe. sc
prosveti i organizuje ma pfsgra-
mu S. L. P, te organizoyansm
akcijom i ma ci~vilizevan. naein
prenese zen,afjske indnstriie IL
privatnog u drustvene vlasnistyo.
Pri kraiu govora, gcvs1 aesk@ le
uGinio APPEL ma prisutne da svakisd
svo,je strane doprinese svs aaeo,
e da bi sto pre- nogli esavariti
mas zajednicki cilj - sAebsase-
ME Coyecanstva ispod asstjs-kas-
ne vladavine. Ovo je istsSitska
misija proletariiata.
Nakon govora izyrsena ie~ ke-
lekcija ne saTo "a psatise- tres
kova, i ako su troskovi bill veli-
ki, nego ia preAo tega a~s:ter~ss-
tame "a mas observation-disclosures
rad.
kolekcija bese $104Ne.
Ovako slavi pravi revolneieaar-
nj pokret svoj prank, ,P.fvi MAJ.
ma kojima istiee potreLa aas se-
radnici prosvete i 'o~rganaaA u Ia
obaranje kapitalizna sviju vista
= fasistickog i "denohsstakes,-
- j "a potpuno oslobedjease rad