RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-21

l on dale veil: "Bilo bi ~tragicno ako Sc owe
tri ~najvece sile ma svetu, koje Sc bore rame
uz rame da bi porazile ~naciste, nakon sto su TO
~postigle, opet povrate svojem predratnom ne
rrijateljstvu" "a unistenje jednih druglh
sto nije izvan mogucnosti. Jer ako ruskl pro-
letarijat ne dozvolji da %njegova revoluc'Ja o.
de ma desno da Sc tako uniste poslednJl ME-
nj %ostatci, pravac kojim nju vuce Stallnova bl-
rokratiia, pobedonosne "demokratlJe, nece
moci mirno gledati napredak SSSR.
Etc, tako stoji stvar sa postojecim "save2-
nicima' ruskog proletariiata.
Marx, Engels i De Leon, ~posvetii su svo-
je zivote ispitivajuci postojeGe kapitalistlcko
drustvo dosli do zakljucka da mira izmedJu
radnicke klase i kapitalisticke klase ne moze
biti. Marx Engels behu prvi koji skoro ma
zad sto godina rekose, da je oslobodJenJe pro-
letarijata ,sustastreno internacionalne priro-
de. Ali oni ne rekose da Sc Il toj borbi proleta-
rijat jedne zemlje ~zdruzuje sa plutokratima
druge zemlje, kao sto to Stain cini, vec oni
rekose, nauka to potvrdi, cinjenice to dokaza-
Sc, jedini internacionaln saveznik proletarlJa-
ia dane kapitalisticke iii radnicke zemlje mo-
&c biti samo pIoletarijat i ostali dec radnog
naroda, siromasno seljastvo, %tojest, ako je uz
revolucionarni proletarijat.
Ali Stain hoce da Sc pokaze pametniji cd
svih prethodnih Marksista, kao i dosadasnjih,
te odbacuje radnike kapitalistickih zemalja,
praveci paktove sa njihovim izrabljivacima ko-
il rade rukama nogama da in drze Il sto We
col potcinjenosti. Buduci da sami kapitalis-
fiEk; ,vapiSuic; dopookrafuL;b zama1io nriz-
naju da oni salju vrlo hipokratski pomoc Dor
benom ruskom proletarijatu, mama ottawa ia
stvar izgleda odurna, jer kako drukce moze IL
gledati pomoc koju ii neprijatelji momentalno
salju a nakon toga ciljaju da tie unisti da unis-
tava tvoje klasne drugove pod njegovom ciz-
nom! Da Sc Stain drzao marksisticke liniie,
da je zagovarao politiku negovanja normal
nog saveznika ruskog proletarijata, interna-
cionalne radnicke klase, iii da je ostao xiv Lee
min, danas svet bi jamacno video sasma druk-
&c dogadjaje, koji bi bill u glavnom svi Il ko-
rst stvari oslobodjenja svetskog proletarijata
i osiguravanja opstanka ruske Proleterske Re-
%volucije. Zbog toga sto' je Stalinova birokra-
tia uobrazila da je %pametnija cd svih mark
sista cele marksisticke nauke, danas ma mi
lone CINE ruski proletarijat, a njegovu zemlju
gazi gadni napadac koji je nikao IL kapitalis-
tickog zemljista, on je p~risiljen da danas pri-
ma hipokritsku pomoc "demekratske" pluto
kratije!
Uzasna je cena koju radnicka klasa plaza
zbog toga sto ne sledi nauku borbenog Mark
sizma. U ovoj zemlji samo Socijalisticka Rad
nicka Partija ~postuje, brani i zagovara Mark
sizam. Ona je jedina koja zagovara nepomir-
ljivu klasnu borbu, razume Sc, ma civilizovan
na6in, putem politickog i industrijalnog orga-
nizovanja radnicke klase; da mira ne moze BIZ
ii sve dogod sa sveta ~nestane kapitalizma kao
poslednjeg predstavnika vladavine privatne
s%vojine. Zbg toga je ona jedini svesni iskre-
III ~prijatelj i pravi saveznik ruskog proletari-
jata, kao i izrabliene radnicke klase svih ka-
pitalistiekih zemalja, jer ona vodi borbu "a u
nistenje vladavine prfvatne svojine zbog cijeg
opstanka poginuse milioni ruskih radnika, a
ostali pate ~neopisive nuke braneci Sc cd ma
vale najcrnjeg njenog predstavnika, kao sto
zbog istog osnovnog. uzroka radnicka klasa
ratuiucih zemalja patti posebne, a radnicka
klasa ostalih kapitalistickih zemalja opste mu-
Ike. Otuda nj amerieki radnici ne mogu imati
boljeg prijatelja cd americke Socijalisticke
Radnicke P%artije.
Marksisticka nauka b o G a t o nagra-
djuje onaj radnicki pokret koji Sc ME strogo
koji je napusta i neusvaja.
pQETpT AIT rrr Cr rITA TIE