RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-17
POLITICKI .sKRALJEVT' u
REPUBLICI.

Kada je neumrli proleterski pisac Maksim
Cork dosao ovu republiku on je video da
njoj ne mamie nego monarhiji vlada klasna
borba On je primetio nemastinu ogromnog
stanovnistva Owe zemlje koje sacinjava rad
nicku klasu. Kada je video ogromno bogatstvo
ogromne strane uloske owe zemlje ma jednoj
strani a mizeriju radnika ma drugoj strani, on
je ispitivajuci pojedne plutokrate owe zemlje
napisao jednu vrlo interesantnu brosuru pod ma
siovom "Jedan cd kraljeva republike". Cd tado
nije tako cudno cut naziv "ugljeni baroni,"
"kraljevi ulja,' "baroni celika" it'd. Drugim re-
Gina, ovim Sc priznaje ogromno koncentrisano
posedstvo Il jednu saku stanovnistva koje saci-
njava parazitsku plutokratiju.
Posto je politika refleks ekonomje danas
sc povrsini politickog zivota owe zemje po-
javljuju "politicki kraljevi" iii "carevi," kako
in sama burzoaska stampa zove. Mi sada ina
mo "cara" cena, cara" gume, "cara' ulja,
"cara" hrane it'd, najveci "car" svih tih 'po-
litickih careva" jeste car ljudske radne sna-
&c, Paul " McNutt
> Zasto je McNutt kao "car'' radne snage
owe zemlje mad swim ostaim "carevima"? Je-
dino zbog toga sto je radna snaga zemlje two
rae svog zemaljskog bogatstva, i kada ga Je
kao takvog imenovao Predsednik Roosevelt on
je nehotlce priznao tn cinjenicu koju pluto
kratija sa svom njenom stampom ostalim
sredstvima "javnog mnjenja" generacijama ia
il.
Rekose nam da &c McNutt "carevati' mad
celom ogromnom americkom radnickom kla-
som sa "dobrovoljnim" naredbama Ali dola-
ri burzoaski dobropoznati dopisnik njujorskog
Timesa, Louis Stark i veil nam da je njegova
"Kadifna rukavica ocevidna, ali pod njom je
nevidljiva gvozdena ruka" l to on rece vrlo
ozbiljno bez ikakve Sale. Sa svojim upunomoee-
MIN pravima "car' McNutt, veil dalje Stark.
moze naterati ma koje poslodavce "kriticne'
industrije da svoje radnike dovedus pred VIA
dinu agenciju uposlvanja radne snage, u
nited States Employment Service. On ina moe
da prenese ma kojeg radnika il jedne tvornice
u drugu ako vidi da on nije uposlen onamo
gde moze -,proizvesti najvece vrednosti. Dru-
GIN recima, tai "car' ina moe da natera rad
nika da ode ma posu gde &c ga poslodavac mo-
ci najvse izrabljivati! Tai "car" dale ina
moe da izvuce sve radnike IL 'sporednijih'
Industrial da ih prisli da rade ratnim pod
uzeeima sve ovo nam veil sam pomenut bur-
zoaski dopsnik.
Onda "car' McNutt ina pravo j da "smr-
zava" radnike. koju moe on najlakse postizava
sa pristankom labor fekera. Tako je njegova
agencija "smrznula" tn skoro oko 100000 rad
nika bivse automobilske industrije Detroit,
Mich, sa potpunim pristankom labor fekera
c. l. O. Tim radnicima je sada zabranjeno da
menjaju svoje poslove bez odobrenja narocitih
tela. Oni nece smeti da menjaju poslove iako
mogu dobiti drugamo veeu platu Kada nam
vele da je nacin obespravljenja radnika "do-
brovoljan' nacin, "a sigurno Sc ia "dobrovolj-
most" ne odnosi ma radnike jer radnici mogu
biti uzasno zavedeni ali nikako glupavi da nj
su stanju videti da i'm Sc slime sprecava
slobodno kretanje dobivanja posla uz najvecu
platu Tako Sc ia "dobrovojnost' odnosi samo
ma poslodavce, fekere i politicare neprija-
telje radnika prijatelji njihovog sve veeeg
izrabljivanja.
Pre- no sto Sc imenovao "car' McNutt da
vlada uz pomoc fekera sa zavedenim radnici-
owe zemlje, Kongresu Sc nalazio jedan
projekat koji je trazio da Sc "smrznu" radni-
ci uzduz cele zemlje. Ali tai projekat bi po-
tisnut zaborav Zasto? Kada je tai projekat
bio pred Kongresom i kada "War Manpower
Commission svom glavnom telu nje preporu-
ella da sc ozakoni draftovanje radnika mi smo
rekli AZ. broju RADNICKE BORBE sledete:
mi velimo da Sc sada odmah ne preporu-
cuje draftovanje radnika zbog 'opipljivih' raz-