davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Zle posledice privatnog
posedstva trustOva.

CNastavak sa l. strane.)
tada nece postojati kao sto pod
kapitalizmom vecito postoji pita-
ME pijaca, jer &c Sc svo bogatst-
vo tada proizvoditi samo Ia upo-
trebu korisnih proizvodjaca. Ia
da &c jedna Industrijalna Junija
jedne zemlje sa istovetnom Indus
trijalnom Junijom druge zemlje
imati jos bliskije we've nego sto 81
kapitalisticki trustovi ikada me-
djusobno imali, ali ia VEGA neee
biti samo "a njihovu korist protiv
ukupnog interesa zemlje, nego Ia
zajednicki ~interes celog oslobo-
djenog besklasnog covecanstva.
Tada &c jedna industrial jedne
z e | e jedva cekati d a in
dustriji druge zemlje predadne
duplikat svojih pronalazaka, jer
u koliko &c biti obilnija proizvod-
MIA bogatstva celog sveta, u toll
ko &c biti vece uzivanje celog
svetskog stanovnistva.
Sledstveno, zle posledice p%rivat-
nog posedstva trustova nece Sc
moei odstraniti sa pukim optuz-
bama i teskom kritikom political
ra. Radnicka klasa jeste ia koja
S We m tom Flu moze ma kraJ
staff. Ona je jedina koja to moze
postici, jer je ona jedina koja mo-
re koren toga fla izcupati da drvo
svog Fla = kapitalizam - ne mo-
Re wise otrovno cvetati. Ona mo-
Re tai velicanstven cilj postici sa-
mo ako Sc organizuje politicki
industrijalno, kako to uci Socija-
l;sticka Radnicka Partija, da sa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
De Leon O radnickim
fekerima.
(Nastavak sa 3. strane.)

Nastavak sa 3. strane.)
je bio toliko potreban UNI IL klas-
MOI borbi kao sto je ~slucaj danas,
kada tai razvoj dolazi do svoga
vrhunca.
Da Ii revolucionarna klasa ovog
stoleca zivi pod dovoljno zrelim
uslovima da sc koristi mogucnos-
TINA koje joj oval dale te da ispu-
nj svoju istorijsku zadacu? Iii &c
Sc revolucionarna iskra naseg sto-
leca prigusivati i zatajivati dotle
dok kao u starom Rimu, ne izadje
il peel kao oruzje "a nacionalno
samoubijstvo? S obzirom ma ma
jezdu u Filipinskim Ostrvima i
zloeinima koji izbijaju ma javu,
a moze biti koga da ne priznaje
goruci znacaj ovog pitanja?
Odgovor ma to pitanje ne zavi-
81 danas same cd poznavanja ma
ucno socijalistickog ekonomskog
ucenja i sociologije, nauke u drus-
tvu. On zavisi cd toga i, ruku Il
ruku sa tim, cd tacnog poznava-
MIA %strateskog oblicja bojnog po-
liza. A nema strateskog polozaja
koji sacijalisticki iii radnicki po-
kret treba tako stalno da drzi ma
oku i protiv koga treba da predu-
lima tako snazne mere, nego sto
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
~OCIJALISTICKO RESETO.

izvrsenja ovih pozrtvovanosti ova
&c zemlja biti nasa i nicija druga,
nasa II smislu da &c pripadati
mnostvima koja samo-pozrtvovano
GNU, ne stalezima koji jos uvijek
sudjeljuju IL ratu r~acunajuci ma
prihode i profile, koje namjera-
vaju tokom rata izvuci."
Druga njegova izjava glasi:
"U proslom ratu Sc govorilo i
sanjariIo o 'novom svijetu', ali
svatko Sc zurio IL p0vratak istog
~pred-ratnog s~vijeta koji mu je bio
znam i MIC. y sadasnjem ratu sc
ne sanjari, nego aktualno stvara
'rovi svijet' i velika, velika veci-
ma svih krajeva ne zeli da sc ika-
ia wise vrati IL svijet i pod sistem
"a koj;m n Sc rastali god. 1882
Besnislice koje sadrze pomenu-
te izjave medju kojima je naive
ca poslednja, da smo Sc So kapi-
talizmom "rastali god. 1897 ko-
lie doslovno potpisuje H. s., cine
Sc il paklenih namera. Ko &c obo-
riti kapitalizam ida &c ova Zen1-
liza biti nasa j niciia dTuga"? Co
vek kao sto je Sir Richard Ac-
land i novina ko sto je H. s., koji
"~veruiu" da smO Sc sa kapitaliz-
nom "rastali god. 1892? Takvi
SUI ljudi j takve su novine "a to
sasvim nesposobne i nedosledne
"a takav yelicanstven posao. To
moze postici samo radnicka klasa
revolucionarno organizovana po-
liticki i ekonomski i niko drugi.
Tia paklena namer tin besmis-
lica je ia sto Sc NINA ella zaglu-
pitt radnicka klasa u verovanJu
da je oval imperijalisticki rat
potpuno razlicit Cd proSlog impe-
rijalistickog rata, da bi Sc tako
radnici "a navek drzali ma stran-
puticu da nikada ne nadju pravl
put radnickog oslobodjenja.
Ovo je prljava misija svih ka-
pitalistickih politicara i kapitalis-
tickle stampe!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
JOS jedna velika netac-
ma tvrdnia.

Hrvats.ii 0Svijet u istom broju,
u istom paragraph veil dale:
"Nikako i'm ne ide u glavu da
je proslost "a uvijek rrosla."
Gledamo oko sebe, levo i desno.
gore i dole, blizu i daleko i svud
vidimo vladavinu kapitalisticke
privatne svojine mad sredstvima
rroizvodnje, bias kao Sto je vides-
mo pre- pocetka rata. Mi vidimo
dale da je "a kapitaliste sadas-
most bolja cd "proslosti," u toll
koj meri, IL koliko SUI njihovi profit
ii danas mnogo veci nego sto be-
hu pre- rata, kao sto to vidno po-
kazuiu finansijski izvestaji njiho-
viii firmi.
Drugim recima, gospodo oko H.
S.: Proslost bese karitalisticka,
kao sto je s%adasnjost plutokrat-
ska. Razlika je samo u tome, sto
ie sadaSnjost kapitalizma izrab-
"ljivija i krvolocnija. Sledstveno,
vasa "bolja" sadasnjost je CORA cd
p~roslosti razbojnickog kapitaliz-
ma!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
i %netaCna tvrdnia

.Hrvatski Svijet u svom broju
cd 3. marta doneo je uvodnik pod
glavnim naslovom, "Za pobjedu
pravde,' kojeg pocinje ovako:
"Veliki je broj ljudi u ciielom
svijetu, koji jos uviiek ne shvaca-
ju stvarnost sadasnjosti; oni Sc
nalaze Il swim stalezima, n~ajvise
pax trgovackom iii bolje reel
rrofitirskom, kapitalistiCkom sta
leu" Onda te ljude ovako opisu-
je: "'To su ljudi, koii jos uvijek
smatraju saVremenu svijetsku
borbu kao priliku obogacenja ma
racun proizvodjania i nabavlja-
ria ratnih potrebstina, ljudi koji
hoce da Sc dizu tove dok drugi
padaju, stradaju i p~ogibaju."
Prva ~citirana reGenica je tao
ma, jer Sc zaista nalazi "veliki
broj Judi" "a swim stalezima,"
"koji JOS uvijek ne shvacaju stvar-
most sadasnjosti.' A narcotic to
rogadja radnicku klasu, jer da .je
sluGaj obratan, da radniCka klasa
zna da kapitalistiGka sadasniost
vodi neminovnoj crnoj buducnosti,
ona bi smesta, civilizovanim ma
Ginom, unistila sadasnjcst, odnos-
no, kapitalizam.
Ali druga recenica sadrzi polu
netacnost. Tacna je ona njena po-
lovina koia Sc odnosi ma one lju,
de koji Sc ~"najvise" nalaze u "pro-
fitirskom, karitalistickom staleze,'
jer oni zaista uyek "hoce da Sc
dizu i tove dok dTugi padaju, stra.
daiu j pogibaju." Ali kada sa tin
istim H. S. pogadja i one koj
"se nalaze u swim stalezima," on.
da je on sasvim netaGan, jer j
vrlo glupavo predpostaviti mo
g%ucnost Ga radnici, koji "padaju
stradaju i rogibaju," mogu biti t
isti, "l.judi koji hoce da Sc dizu
tove," dok oni sami "padaju. stra
daju i pogibaju'.,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
SlObOdna Stampa u OpaS-
nosti pod "demokrat-
sk0m" BritanijOm.

(Nastavak sa l. strane.)
tika vladimir mera moze tumacitl
da lie "sistematska sabotazska
kampanja ratnih pokusaja i da
podgrizava poverenje mase u vo-
DIANA"
Vlada &c da upotrebi ostriju
cenzuru. Do sada je ona nadzlra-
la samo vesti koje su Sc ticale ra-
ia, ali cd sada &c Sc ona primen1l-
vati i ma clanke koji ciljaju da
kvare we've izmedju "Ujedinjenih
nacija." l poduzece Sc DALI kora-
ci cd strane tie "demokratske"
Britanije da stranim dopisnicima
spreee javiti drugim zemljama Sta
Sc nalazi u domacoj britanskoi
Stamp.
Ako sve te pomenute mere spro-
vede u delo Churchillova vlada,
onda &c vrlo tesko moci da Sc odr-
Ii ona novina koja &c kritikovatl
kapitalisticku vladu i meme IVA
nicnike, jer bi to palo pod "kam-
paniom.... pokusaja da podgrl-
Java %poverenje mase u vodJama."
Drugim recima, tada &c nestatl
slobodne stampe, a zajedno sa tim
&c nastati slobode govora, a zatim
opet &c sledovati zabrana slobod-
nog j mirnog sastajanja. Tada &c
Churchillova vlada biti diktator-
ska, jer samo diktature mogu MIS-
It'll sva ia stoletnom borbom i mu-
kama radnog naroda stecena poll
ticka prava.
Ali ista vest javlja da Sc nalazi
jaka opozicija u Parlamentu j van
MEGA protiv pomenutih mera do
maceg britanskog nacizma. Ali a
ko je to tex puka neorganizovana
,opozicija ona moze najvise samo
malo ublaziti primenjivanje tin
diktatorskih mera, ali iii ne moze
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
MAST DOPISL.
protiv toga, zahvatiti i vasu de-

protiv toga, zahvatiti i vasu de-
Gu - ista sudbina najamnog ro-
bovania ako ne i nesto jos gore =
kmetsko ropstvo Industrijalnog
Feudalizma. Drugim reeima, pod
kapitalizmom ne moze biti sret-
nije buducnosti "a vasu decu nj
ii "a vas niti uopste "a celu rad
nichu klasu, "a cello kCrisno cove
canstvo.
Poslusaite slovo i rec Socijalis-
tickle Radnieke Partije koja je us
postavljena j koja Sc drzi samo
radi oslobodjenja radnicke klase.
Ona predstavlja vase %interese. o.
ma vodi borbu i siri nauku romo-
Gu koje Sc moze radnicka klasa o.
sloboditi isrod morije kapitallz-
ma, ako Sc organizuje political
industrijalno, da tako ma rusevi-
mama izrabliivackog kapitalizma
uspostavi takvo Socijalisticko
drustveno uredjenje pod kojim ne
&c biti kapitalistickih ratova niti
ikakvog krvoprolica uopste. Same
pod besklasnim u~redjenjem matt
&c moci odgajivati svoju decu "a
svcju i njihovu srecu, a ne "a ka-
pitalisticku klaonicu kao Sto Sc
to danas desava.
Iako je poseta bila mala, mi smo
Sc svi veselo proveli. Drug j. Br-
las sa svoiom harmonikom mas je
v~eselio do 2 sata po ponoci. Ia svo
'vreme su nasi drugovi i drugarl-
ce, kao i ostali gosti, neprestano
trosili Same da bi rrihod BIO sto
veci. U tn svrhu sledeci su u nov
Gu prilczili: NJ. Vasilic Soc, Bo-
Jana Stojanoff Soc, Milica Mia
movie $1.0O Rose Bacvanski Soc.
Mary Posavac Soc, Mary Kapu-
dzija soc.
Cist rrihod &c biti oko $4,000.
Klub Radnicke Borbe Sc Zahva-
ljuje swim posetiocima i prilaga-
Gina.
Rose Bacvanski, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
PseudOkOmunisticka
~mediunarOdna akcija.

.Narodni G1asnik, debelim Sow
nizmom p~okriveno hryatsko pseu-
dokomunistieko glasilo, u Won
broju cd 10. marta doneo je cla-
max cd nekog Budenza, u kojem
| Sc veil: "Proslost Sc die da nam
kaze sto akcija medjunarodne
radnicke klase mole uciniti i sto
Sc gubi ako Sc k Moi ne pristupi."
Kada smo to procitali ISL smo
dale da vidimo, kakvu akciju me-
djunarodne radnicke klase tai pi-
sac trail, i nasli smo sledece:
"U sadanjem velikom casu po-
xiv "a ucestvovanjem americkog
radnistva u zajednickom radu sa-
zanatskim unijama Velike Brita-
nije i Sovjetske Unije ina ve6u
vrijednost nego ikada." A kakva
je ia "veca vrijednost nego ika-
da"? Clanak nastavlja, "Takova
saradnja bi neizmjerno pomogla
uspjesno vodjenje rata protiv o.
sovine." Onda Sc tamo dale veil:
"Povrh koristi, koju bi dale izmje-
ne iskustva i ideja, razvilo bi Sc
odusevljenje medju swim radnici-
ma i osjecaj zajednickog rada sa
onima koji su odlucni da skrse
hitlerizam."
Tako vidimo ola ia "%medjuna-
rodna akcija radnicke k.ase," nj
malo ne dira u sastav ~postojecit
junija. Ona poziva fekere: Gree
IA, VIOLA, Tobina, Lewisa, Muir
ray-a i mnoge druge da predvode
americke radnike u toi "medjuna-
rodnoj akeiji radnicke klase." l
ii pseudokomunisti to otvoreno-
traze samo "a imperijalisticki
rat, jer to znace oni koji kazu
"da Sc skrsi hitlerizam," a ne spo-
minju skrsente kapitalizma, vee
zagovaraju odbranu njegove polo
vine!
Zbog toga sto sa radnistvom VIA
da ravnodusnost, koje ~priznaju sa-
mi kapitalisti, zbog toga sto rad
nicka klasa nikada nije voljela.
zbog ociglednih razloga, svetsko
krvoproliee, pseudokomunisti Sc )
ovim preporukama kojima su
ukljucili i Sovjetsku Juniju, trude
da uliju odusevljenje medju anne
rickim radnicima da Sc sto veseli-
je kolju "a vece profile zulumcar-
ske plutokratije.
Pseudokomunisti SUI postal ov-
novi-zvonari svetske kapitalistic-
Ike kasapnice!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
"Da sc IL ~ruSevina sa-
daSnjice stvOri nova
~sutraSnjica.."

Hrvatski Svijet sa gornjim ma
slovom zavrsava jedan cd para
grafa istog u%vodnika, ga pobje-
du pravde," i nakon toga donosi
izjave Sir Richard Aclanda, cla-
ma Britanskog Parlamenta, a koje
H. S. bez rezerve usvaja i veil
da SUI one "a potpunom skladu sa
prilikama koje preovladjuju u
drugim zemljama." Jedna cd tin
izjava glasi:
"Jeli previse naradno "a casne
clanove owe ustanove cuti otvore-
no, definitivno i stalno, da nakon
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Svega u ovom broju $15.15.

4O-satne radne nedelje, jer
memo ukinuce znaci padanje rad
nikove nadnice, narcotic sada ka-
da Sc skoro svestrano, zbog veil
kin ratnih porudzbina, trazi cd
radnika da rade prekovremeno. A
da su i tako mnogo izrabljeni
radnici "a svoje jos vece izrablji-
vanje, to bi Sc kosilo sa swim "a
konima ljudskim i zivotinjskim,
jer Sc i zivotinja buni protiv We
ceg teglenja.
Izgleda da ,je DIR. Gallup pipao
pulls svoje reakcije, kada je Ia
kljucio da je "vecina" "a kresanje
radnikove nadnice!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02

%spreGiti. Da Sc one sasvim sprece
da Sc zagarantuje opstanak i pro-
sirenje tih prava, britanska rad
nicka klasa mora rostupati kako
je tamo uci Socijalisticka Radnie-
ka Partija Velike Britanije, da Sc
OF ganizuje politicki i industrijal-
no j da tako csvoji i razori bri-
tansku politicku vladavinu, "a
menjujuci je sd Socijalistickom
Industrijalnom Republican Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Sa.yecerinke.
Chicago, Ill.

Chicago, Ill.
Ma Ia. marta Klub Radnicke
Borbe proslavio je. sedmo-godls-
niicu svoga o~pstanka sa veselom
vecerinkom.
Poseta nije bila onakva kakva
je trebala biti, ali mi Sc tome nj
malo ne cudimo. Mi Sc tome ne
cudimo ier vidimo da Sc radnieke
zene, koje su trebale posetiti ma
su aferu i slediti nauku onog po-
kreta kojtg mi novcano podupire-
mo. daju zavoditi cd raznih kapl-
talistickih lidera koji preko radi-
ia danass, kako nikada, u ima de
mokratije' i "patriotizma,' apelu-
ju ma radnicke zene pa eak ma
decu da Sc organizuju u raZne
klubove, da tako sluze nesvesno
danasnjem izrabljiyackom siste-
mu.
Klub Radnicke Borbe poziva sve
radnicke zene da napuste V tie
lame kapitalisticke organizaciJe,
u kojim Sc one danas nalaze i ola
postanu moderne mislece radnice;
da postanu svesne svog p%olozala,
da pod danasnjim kapitallstlcklm
uredjenjem, kako covek, tako re
ma jednako SUI primorani da pro
daiu svoju radnu snagu poslodaV-
Gina "a mizernu najamnicu, stva-
rajuci sve veci "visak vrednosti"
"a iz%rabljivacku parazitsku pluto
kratiiu, tie da postanu clanice ma
seq Kluba.
Klub Radnicke Borbe apeluje
ma sve radnicke roditelje, koji ze-
lie bolju buducnost "a svoju decu,
da ne dozvolje da njihovu decu
crkvene i druge institucije vlada-
vine privatne svojine uce lazno 0
potrebi cuvanja i branjenja lopov-
skog kapitalistickog sistema, koji
yes dnevno eksploatise. Sve su
takve organizacije uspostavljene
i drze Sc da bi osvajali radnicku
mladez "a bogatasku klasu. Vi
radnicki roditelji kad ste bill rad
nicka mladez niste mcgli dobiti O.
nakvu negu koja je potrebna de-
CHEM razvitku. Nakon mcdowell
nog razvitka i %njegovanja vi ste
bill primorani da u mladosti "a
drugoga radite tesko j dugo. Vi
sada u doba vase zrelosti i staro-
sti p%rinudjeni ste da jos teze du-
Re "a drugoga radite. A v ste
to morali raditi jer zivite pod ka-
pitalistickim sistemom. Zbog toga
&c pod kapitalizmom ista sudbina,
pa ma koliko Sc vi osobno borili
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
b~urzoask0g "jav.
nOg mnjenja" SUI ma
DOslu.
(Nastavak sa l. strane.)

(Nastavak sa l. strane.)
nedelje; oni to traze i usuprot to-
me sto Sc Predsednik dogovorio
sa labor fekerima da oni nece ma
govarati svoje zavedene radnike
da strajkuju "a vreme ratnog sta
MIA; oni to traze j nakon sto SD
fekeri obejuh %junija poslusali sa-
vet Predsednika Roosevelta da ne
traze wise "a radnike duplu mad
nicu "a nedeljni rad, sto znaci da
rikakvo "ap~iziranje" ne moze u
miriti tn nezasitljivu plutokratsku
reakcionarnu azdaju.
Tako, u sluzbi tie reakcionarne
zmije, dolazi dr.. Gallup i veil nam,
da je vecina americkog stanovnis-
iva "a ukinuce 40-satne radne ne
dele. l sta mislite, on je p r o :
n asao da su samo 81 Pc sto
"glasaca," "a, a 70 pc sto. rrotiv
placanja SO pc sto vece najamni-
&c radnicima nakon 40-satne rad
ne nedelje!
: Mi potpuno odbacujemo "prona-
laske" dr.. Gallupa, jer Sc oni SUI
kobljavaju ga stvarnoscu. Vecinu
stanovnika owe zemlje sacinjava
radnicka klasa. Ovo je nepobitna
cinjenica. Sledstveno, prava veci-
ma ~"glasaca," bila bi protiv uki-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Ispravka.
East Chicago, Ind.

U nom dopisu sa zajadnicke
veeerinke, koji Sc p~ojayio u d.
broju r. B., %pogresno sam izvestio
kako tamo stoji da su u hrani i
drugim stvarima prilozile: "Da-
MICA Golub $1.20. Mary Brlas ika-
ty Brajkovic $2.O0...." a treba
da ovako stoji: Mary Brlas S1.2O,
Katie Brajkovic $500.
Neka pcmenute drugarice izvi-
nu omasku.
B. Golub, privremeni dop.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02

takvom civilizovanom akcijom O.
bori kapitalisticko vlasnistvo mad
trustovima, mad swim sredstvima
d%rustvene p~roizvodnje, i da ga "a
meni sa drustvenim vlasniStvom,
sa Socijalistickom Industrijalnom
Republican Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
IL ZIVOTA
SkupStina II Milwaukee. Wis.

U nedeGu IL arna ogrank Milwaukee prUujej~ u skupsinu u "Harmoy Ha'', $500
Ind UEzb sahn PHmjas dvojena = Odor
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
G to radnicki vodja.

Kao sto je start plebejski vodja
predstavljao staleski polozaj cd
narcotic snage "a patriotic i media
&c "a proletarijat, tako i IL slicnih
razloga radnicki vodja danas nije
nista drugo do skrivena baterija,
liza koje kapitalistieka klasa mo-
re da postize ono sto ne bi mogla
bez ME - zarobljivanje i postepe-
no unizavanje radnicke klase, j
uporedno S tim, ponizenje i upro-
rascenje cele zemlje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02

Pravi j najgori neprijatelj ma
roda jeste danasnja burzoaska
stampa. cato sc drzite strogo svom
dusom device sto YAM je dobacu-
jem: Prezir i mrznja, smrt i pro-
past danasnjoj burzosskoj STAN
ri! - Lassalle.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Skupstina i vecerinka u Chicago, Ill.

U nddu r. apna Oganak Chicago predue jnu supshnu u 'Nmodnoj Dvoani" 1902 s.
Racine Ave 0etk u sta pc pmneT ema: PIe rata = stat? Goornn:N N. StanG, uredmkR RAD
ORBE. Poe. shwMne .pdje vtrna a irankomi uusnom hrmmt tie opAhm v@-
lIm OBJ aNe odm@ Sc ma e&m spmm Ia we oA' vd bgu- Odbor
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Zabava u New York, N. Y.

U sbotu1 II. Apma ouamak New York phuHut domntu ZabWu $ lrankumu 'Czdlvak
dpu hwnu pa koi "a program poHar@e Sc : Odbor
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02

Sabirna lista, broj 10, sakupio J
Rudez: V. Popov $l.00, J. Rudez $500
G. Stojanoff $3.50, F. Vavra soc, J..
Avranek soc, J. Votoupal soc, Ch
Kucan soc, L. Katie soc. G. Ajduko-
&c $1.OO i n. Ivanoff soc.
Ukupno $3.50.
Svega u ovom broju $15.15.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Annual Spring Entertainment

Annual Spring Entertainment and Dance in Detroit, Mich.
Sponsored by Federation Branches and Section Wune County, Saturday April a. at p M Gro
attain Hail. 1881 E Kirby near Russell St = Hilarious omedyty West Side Weekly People Club play
|msG Grand Musical Program of Vocal and srumsn ls solos suppra and rfr@hments served from 6
m Dancngh Stng of InernaimlO Orchestral from $50 p m. to =? :? =? al proceeds will go to-
RADIO FUND
Lectures in Detroit, Mich.
Section Wane Co. will hold series Of the lectures Sundays at p M Dy al SHW Wood.
ward near Blaine: mr..
APRIL s. Speaker: me Hovah subject" What is Industrial Democncy?'
APRIL r. Speaker Earl Emms subject: Ca ast Prospr depends on WAR
+ APRIL 49, Speaker: Main Wabrdge subject" WhHhe Society,""
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02
Indiana State Convention.

PreConvento Banquet viii be held Saturday, April 49, at 1910 p n. in the Odd Fellows Hail.
Wahnghns St. Gary, Ind NaHna Organizer Joseph Pnndnw wild deliver an address Music and
dancing will ow. Admission one dollar per plate
The Indiana State Conveminw nb e called to order at 900 a m Sunday April 192 in tn
Fellows Hail. Gary, Ind This is mass onvnhnm d all members in good standing are eligible
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1942-12-01
BIG SHIPS AND LITTLE SHIPS

The problem of placing large Anglo
American Army on the Continent of Europe
and keeping it there was recently discuss
ed by Colonel Frank S. Ross, chief of the
Army Service of Supply Transportation
Branch, now in London.
While we will need large number of
big cargo ships to transport supplies to Eu-
rope, it is extremely doubtful whether dock
facilities will exist for them in France or
any other place selected for an invasion. In
the first World War; it will be remembered
American and British soldiers landed at
friendly ports where harbor facilities were
available.
In the present war, it is presumed, that
the Germans will destroy dock facilities
along the Coast in order to hamper any in
vasion.
Consequently, Colonel Ross points out
that the invasion will require vast supply
of suitable shallow-craft ships to carry the
men and equipment to the point of landing
Afterwards, it will require the same fleet
small ships to bring in the forty pounds
of supplies that will be needed to maintain
each soldier one day.
For an army of 100000 men, Colonel
Ross Observes this means 100000 pounds
of supplies day and most of it will have to
be landed from these shallow-draft boats