davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1942-01-21

@. Does an alligator swim with its
feet or with its tail?-C. c. r.
A. 1t moves through the water by
means of powerful strokes of the fat
tened tail, the limbs being folded against
the body.
@. How many States require that an
investigation be made before a child
can be adopted?-G. L. H.
A. The Childrens Bureau reports that
"a States, Hawaii and the District OF
Columbia now have laws requiring .
social investigation prior to adoption.
O. What were the two worst accidents
in 194l?-E. j.
A. The greatest losses of life resulted
from the ship and pier fire at Brooklyn,
N. Y. in August when 81 died and from
the explosion of a boat filled with pic
nickers in Maine in June when 50
perished.
@. Please tell me the name OF the
great one-armed pianist, pupil Of
Liszt.-P. L.
A. Count Geza Itchy, q Hungarian.
Though he lost his right arm In . hunt
ing accident when only II years old, he
studied with Liszt until he became .
great artist He wrote many left-hand
pieces for his own use.
Q. Did Phar Lap, the Australian
wonder horse, ever race in this country
"A MEG.
A. Phar Lap died without ever having
raced at any track in the United States.
Q. What poem or poems prevented
Rudyard Kipling's appointment to the
poet laureateship of England?-D. H.
A. There is legend to the effect that
the poem The Widow at Windsor" one
of the "Barrack Room Ballads" gave
grave offense to the royal family and
that for this reason Kipling was not
made poet laureate. The poem in ques-
tion describes the widow at Windsor
Queen Victoria) as sending her SOL
diers to "barbarious wars" and buying
"'alf O. creation" with English blood.
@. Please explain to us exactly what
is meant by an open city."-M L. L.
A. When Gen. Macarthur declared
Manila an open city, he meant that the
capital would be neutralized under in.
ternational law, with the occupants re-
framing from military operation and
the enemy enjoined from attacking it.
The main guarantee behind such
declaration is that the open city con-
tains no legitimate military objects. The
purpose of an open city declaration is
to avoid destruction and civilian
casualties
O. Is it possible for Germans or
Italians to become naturalized at the
present time?-J. W.
A. A German or Italian alien NAV be
naturalized if, on December 8, l94l.
he had his first papers at least two
years but not more than seven years;
or was entitled to apply for citizenship
without declaration of intention lex
ample, husband or wife of American
citizen); or had his petition for nat
uralization pending in court.
O. Why is it sometimes said that the
Mississippi River flows uphill?-F. S.
A. In following its course of nearly
$500 miles, the Mississippi flows away
from the earth's center. The earth IS
flattened at the poles and because Of
this the source OF the river in Minnesota
is 4 miles nearer the earth's center
than the mouth at the Gulf of Mexico.
Evening star., 1942-01-21

Q. Did Phar Lap. the Australian
wonder horse, ever race in this country
"A. MEG.
A. Phar Lap died without ever having
raced at any track in the United States.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
ssTeblovanO' ie "snarzavanje, radnika-

kao so je poznato, ma p. maja "War Manpower Commission
je resio da Sc "smrznu' svi fadnici u "kritcnoj ratnoj proizvodnji"
Ia odluka, koja sva smrdi sa crnjim ropstvom industrijskog kmet-
silva, predata ie nizem odboru koi 81 zove acknowledgement Po-
Icy Committee Jamacno je ona tako tesko zaudarala da je nisu
mogli podneti clanovi te komisije IL Washingtona javaju 8. iuna
da III tn oduku "teboovali,' TOTES, "a jedno odredjeno vreme &c j,
ostaviti nedirnutu.
Tai acknowledgement Policy Committee sastoii Sc cd nekol-
ko fekera postojecih junija. U izvestaju 0 ovoj stvari nalazimo ine
Walter P. Reuthera, feker c. l. O. l vee da 5 e on najvise zauzeo da
"Smrzavanje" radnika je glavni odbor preporucio, navodeci pri-
mere moguenosti da &c Sc kapitaisti medjusobno boriti da name
radnike sa veeom najamnicom. Polticari su to naval "gusarstvom.'
Drugim retima, tai odbor je sa svojom odlukom igrao vernu ulogu
sluzeci interesina izrabjivacke plutokratije, jer sa "snrza-
vanjem' radnika, pored mnogih goih imp1ikacija, nJma e spre-
cava da dobiju vecu najamnicu, a to znati da &c kapitaisti moti
dobiti vece profile.
Ali zasto Sc protiv te odluke buni Reuther? On vdi da bi to
smrzavanje prouzrokovalo negodovanje kod veeine radnika jr bi
vecina morala raditi "a nisku naannicu, Reuther rece, "smrzava-
ME" radnika "a sada bi proizvelo "revoluciju" radje nego ukinu6e~
"gusarstva.' Tako vidimo da je Reuther ustao protiv "smrzavania'
radnika ne zbog toga sto ia mera vdi najcrnjoj reakciH, veGem o.
bespravljenju radnika, nego zbog toga sto Sc boji da &c Sc protiv
ME radnici pobuniti sa revolucjom unistiti kapitaizam pa feke-
"a kao sto je Reuther. Zbog toga IN nje "a revoluciju, i zbog tog on
preporucue da se tex "a sada stvar zaboravi da Sc stavi u krepost
tada kada &c radnici bti "pripremni' da tn gadnu pilulu progutaju.
Mozda &c Sc tada ii cankolizi plutokratije prevariti!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Daniel De Leon.
Kroz kapitalisticku Ameriku
Strajk protiv "autokratskih VODKA"

IL Pttsburgha, Pa, jav1iaju 8. juna, da su radnici pekarija
poduzeca satkisa, kGi SUI clanovi a. F. L., Il prkos sVojih vodja e
sill sto pc sto da nastave 81 vodjenjem "nezakonitog strajka,' pro-
tv Atlantic and Pacific Tea Co.
strajkujuci radnicT donese gornju odluku nakon Sto 81 obaVes-
tent da 81 zvanicnici njihove junije doIi do "sporazuma' sa poslo-
davcima. Interesantna stvar ove pojave sastoji Sc Il tome da radnici
ne veruju svojim zvanicnicina, jr oni nsu nj otkTili uslove "spora-
yuma" JOS jedna zdrava strana ovog dogadjaja saNoji Sc u tome
so su drugi radnici raznih poslova, koji rade Il deset dutana pome-
mute firme, izasli ma sinpaticni strajk - pojava koja zadaje smrtni
strah celoj pljackaskoj burzoaziji, jr Sc ona moze prosiriti kao va
ira koju moze da predvodi samo civilizovana revoucionarna orga-
nizacija.
Onda nUe tudno kada cujemo da je vrhovni feker tie junIe Da-
MEL J. Tobin, opomenuo radnike, koi su il simpatije izasli ma strajk,
da njihovo odustavljanje da probju kroz piketasku liniju "neza-
konnih' strakaskih radnika jeste gazenje organizacijone obaveze
ne-strajkovanja. Drugm recima, on NINA naredjuje da sao strajko-
lomci probiju piketasku liniju syoUh drugova najamnih radnika ko-
il Sc bore protv sve veceg kaptaistickog nasrtaja.
Gornje drzanje strajkujucih radnika koji vide izdajncku ulogu
fekera njihove junije, kako manjih lokalnih, tako veclh naconalnih
jeste rano. a mozda ne pre- rano predskazivanje sta &c Sc u buduce
desiti kada &c radnici svestrano ustati ne samo protiv poslodavaca
nego protiv "autokratskih VODKA kada &c situacija bhi napregnu-
ia sa ~neophodnom potrebom organizovanja Socijalisticke Industri-
jaime Junije sih izrablenih najamnih radnika owe zemlje. Tada ce,
nakon civiizovanog osvajanja unistenja poiticke drzave, radnici
sa odsustvom poslodayaca fekera upravljati sa Industrijalnom Re-
pubikom Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Vazne medjunarodne vesti
Sa Sov:ietskog frOnta.

kgleda< da je Hitler zapoeeo svoju proletnu ofenzivu protv
SSSR, jr il Moskve javljaju da 81 nacisti preduzeli ofenzivu prdv
Crvene Armije kd Harkova. Moskva dale priznaje da nacisti cine
veliki pritisak kod Sevastopola da ne mare "a gubitak, jer su oni
samo u vremenu cd ti dana hgubii $4,000 vojnika, wise cd SO ten
kova preko 60 avUona. Nacistiekom pritisku jos nema kraja. Ra-
zume sc, Crvene odbranbene sMe tamo se uporno drze sto boje mo-
gu zadaju gadnom neprjatelju strasne gubtke, i do danas u5.
juna) il Moskve javljaju da Sc kod Sevastopolja, gde je situacija
vrlo kritiena, Crvena Armija drzi bez da popusca neprijatelju kji
lie skoro sest puta mnogobrojniji. Prema istoj vesti nacisti su po-
kusavali da slome moral stanovnistva Sevastopoja bacajuci ma ME-
ga sa visine ne samo bonnie nego rala vile kose, ko druge
teske stvari, ali stanovnistvo tg opsadnog grada niece nj da drhtl.'
Kd Harkova, Moskva javlja IA. juna, nacSti su promasili da
dobiju prvu objekivu, da probiju kroz Sovjetsku liniju da s. ia
da tamo utvrde. Nacisti su pokusali svojim blitzkriegom, sto znaci
da SUI gurnuli svu svoju mehanicku moe pi ruci, ali u prkos stoti-
mama nacistickih tenkova avijona oni su promaSni. l nacisti stalno
salju stotine ma stotine tenkova avijona; desetine hiljada najbo-
Ih vojnika, sto izgleda ko da je zaista poceo Hitler sa svojom du-
go ocekivanom proletnom navalom. Poslednjih pet dana, kji Sc mo-
gu uzeti kae pvi DAM tie ofenzive, dokazali su da su Crveni vojni-
ci u stanju da je docekaju.
Hitler Sc nalazi u DESPERATION stanju. Izgleda da mu je jake
potrebno kavkasko ulje reskira skoro se so moze da tamo probi-
je Sovjetski front, ali, ko sto vidimo, MENU ne ide to vno lako.
Mnoga &c Sc ljudska nevina krv proiti, mnoga &c bogatstva biti u
nistena, mnoga &c mesta bMi opustosena samo da Sc zasiti krvoocna
zedj nacistickog imperijalizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Opet "uiedinienie" iuniia.

Nazad nekog vremena A. F. L. je preporut1a izvrsnom odboru
C. l. 0. da nastave 81 pregovorima o "ujedinjenu" onamo gde 81
prestai nazad par godina 1880. To bese pre- no sto su S podehh
feker Lewis Murray. Pretprose nedelje -izvrsni odbor c. l. O, po-
viva A. F. L. da pregovara o organskom "ujedinjenJu' th dveJu jul
Mia. Prosle nedelje c. 0. dobUa lutii nezvanitni odgovor cd 4.
F. L. koi Sc pojavio u nedeljnom casopisu poslednje nepotpisan.
On odbija kategoricki suggestive c. l. 0. veil da je ona svoj kontra-
plan podnela zbog toga so Sc nalazi u tesnom stanju sada trail
da je zashti A. F. L. Tako vidimo da nete doti "a sada do organskog
"ujedinjenja' junUa.
Postoje6e junije u ptanju SUI pro-kaphaistitke junie. A to
znaei ola "a NINA vladaju fekeri kao poruenici kapitalistcke klase.
Ko so njihovi gospodari gledaju sa kobnim okom velikim nepove-
renjem jedan ma drugoga, narcotic ako su posednici posebnih podu-
zca proizvodnje istovetnog espapa, sa jos vecim nepoverenjem gle
daju fekeri jedne posebne junije ma fekere druge posebne junije.
To nepoverenje je tako tesko da ga nie mogao nj Predsednlk Roo
sevelt suzbiti jos onda kada je C. l. O. bMa "cvrsca," kada je United
Mine Workers bla njegova najjaca jedinca. Fekeri Sc boje da je-
dan drugome ne slome vat sa "ujedinjenjem" Oni su ogrezli sa
licnim ambicijama koe i'm ne daiu mirovati. Otuda je ve6ita Dor
ba medju fekerima jedne raznih junija.
Ko sto $ vidi, 6lanstvo tin pro-kapitaistickih junija, njh pre-
Nastavak ma 3. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

Il Londuna javljaju II. juna da je tamo tajno stigao Vojceslav
Molotov, komesar inostrane poitike Stalinove Wade, da je Ia jed
no sa Edenom, sekretarom inostranih della brtanske Wade, potpisao
"ugovor' kojim ina da traje 20 dugih godina!!
Prva stavka prvog della tg "ugovora" obavezuje ODE Wade da
&c jedna drugu pomagati mnitarno u rau prohv zemalja Osovine.
Druga stavka zabranjuje jednu drugu vladu da pregovaraju i
sklapaju mir sa Hitlerovom vladom iii ma kojom vladom Nemaeke
koja nece odbaciti agresvne namere. Oval dec "ugovora" ina da
traje do svrsetka Drugog Svetskog Rata.
Drugi dec "ugovora" bavi Sc 81 posleratnim uslovima. Staino-
va vlada Churchilla zavetuju Sc da &c odrzavati mir da &c subj
jti agresiju; ako jedna cd nh stupi u rat sa ma koom drugom
zemljom nakon ovog krvoproli6a, druga ina da joj pomogne miltar-
no svestrano; ODE Wade S obavezne da saradjuju, nakon sto Sc
uspostaviti mir, sa svrhom da organizuju "sigurnost,' da uspos-
tave "prosperitet" 60 u Evropi. ODE one niece" traziti teritorije
druge zemlje niece" Sc mesati u unutrasnjim aferama jedne dru-
ge, te &c davati jedna drugoj "svu" mogucu ekonomsku pomoe ma
kon rata. "Niti" &c jedna stvarati ugovore sa drugim zemljama koji
hi bill protiv druge zemlje ovog pakta. Oval dec ugovora ina da
traje 20 godina.(D
Nakon so Sc oval "ugovor" potpisao, pored ostalih ceremoni-
ia, Molotov je odrzao govor isti je s OWN zakljucio:
"Pri zakljucku zeim da izrazim mole cvrsto ubedjenje da &c u
govor kojeg smo danas potpisali sluziti nasoj slobodi veikoj bu-
ducnosti nash dvaju naroda."
Naravno, ugovori, paktovi sporazumi stvaraju Sc medju zem-
Llama da Sc lone. so znaci da Sovjetsko-britansk ugovor, mozda
nece vrediti nj koiko je vredilo masilo "a potpisivanje. Stalnova
vlada je imala "ugovor" sa Francuskom kGi Sc takvim pokaza. A
divljaeki pregazi proslog %. juna nacistieka EVER! Ali iako pomenu-
ii nov novcati "ugovor" nema velke vaznosti, Stalinova vlada S nil
me priznaje da "a dvadeset godina, sto Sc ME tice, moze slobodno
da vlada kapitaizam, izrabljujuci sve wise Disappointment radnic-
ku kasu.
Dobro je sto SUI dogadjaji jci cd pojedinih osoba. Drugim re-
Gina, bez pitanja wolfe nevolje Stalinove Wade, pa da on stotina
pedeset paktova potpise sa kapitalistickim zemljama to nece bti
nikakva garancija da &c kapitalzam toHko dugo moci mueiti oval
nesretni svet!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
UObrazeni gangster Hitler.

F. C. Oeshsner, koji je bio dopisnik Omitted Press".e II Berlinu,
a koi Sc tn skoro u ovoj zemli vratio, izvestava da je Hitler sebe
nobrazio da je neki genie. Dao Sc da mu doktori isprave nos, da bi
tako njegova sika bia impresivnia "a buduca pokoljenja! Mare
do I doktorima da nakon njegove smrti ispitaju njegov mozak
da bi Sc tako mogla pronaci tajna njegovog procesa misljenja? Pri-
redo je plan svog sopstvenog sprovoda. Naredio je da doktori il
mere njegovu lubanju lice do hiljadtog della cola da spreme il
vestaj o njegovoj CLAW cd 1870 stranica. Sve ovo uobrazeni zlikovski
gangster sprema "a buduca pokolenja!
Ako zbija Hitler crkne nacsti narede naucenjacima da tako
posture, nakon sto je prosla ova krvava omja, liza koje Sc mora ro-
dit sunce Socijalisticke Slobode, ako svet zai da Sc krene napred,
buduce oslobodjeno pokolenje sa velikim interesovanjem &c citati O
sastavu mozga tg gangstera kji Sc popeo ma vlast pomocu inter-
Matchmaking domaceg nemackog kapitala, izrablivaca rada, da u
.Nastavak ma 4. strani)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
CLEVELAND, O., THURSDAY, JUNE 18th, 1912.
Posleratni "prosperitet'.

vladati depresiju Il demokratija-
MAJ.
Tatno je to, sto Mr.. Winant ka-
re "a pojavu fasizma - uzrokom
siromastine i besposlice - Ter da
je vladao Il zemljama prosperitet,
u kojima Sc pojavio fasizam, on
Sc ne bi pojavio. Ali buduci da je
zavladalo jos vece siromastvo i
besposlica Il Italiji i Nemackoj, cd
kojih Sc kapitalisticka klasa pop
lasila, te ugrozila njenom pljac-
kaskom poretku, otuda je dosao
fasizam kao strasilo j nasilno
sredstvo, pomocu koieg ola drzi
besposlene radnike i siromasni
radni narod u potcinjenosti, te
spreci dolazak Proleterskoj Revo-
luciji. Ali Mr.. Ambassador nece da
kaze radnicima odkuda dolazi ST.
romastvo i besposlica - nece da
kaze da ie sami kapitalizam uzrok
kako siromastini i besposlici, ia
kc j samom danasnjem ratu. Ako
on ne kaze ovako %otvoreno, ali on
%priznaje da je kapitalizam kriv "a
jedno, drugo i trece, kad kaze "sa-
trti fasizam u njegovom korenu,
mi moramo savladati depresiju II
demokratijama".
Ovo je dovoljno da potkrepi
nasu tvrdnju, da nije samo fasis-
Iticki kapitalizam kriv "a siromas-
two, besposlicu i ~depresfju, nego
je podjednako kriv i "demokrats-
XII" kapitalizam. Ukratko, kapita-
liam - fasisticki i "demokrats-
ki"- kriv je "a sva postojeca
drustvena zala. Da Sc drustvo os-
lobodi cd svih p%ostojecih drustve-
nih zala, treba kapitalizam
riti. Drugog leka nema "a drustvo.
Ostane Ii kapitalizam i produzi
sa svojim nacinom proizvodnje i
raspodele nakon rata, siromastvo,
besposlica, depresija i ratovi su
neizbezni. Sve owe iZredjane !
mnoge druge neizredjane nesrece
i nevolje, cd kojih drustvo patti.
jesu posledice kapitalizma.
Ne postoji danas Il drustvu ST.
romaStvo zbog toga, sto nlJe pro-
izvedeno dosta hrane, odela i sta
nova. nego zbog toga sto proizvo-
di nisu p%ravedno podeljeni, a nj
su pravedno podeljeni zbog toga,
sto proizvedeno bogatstvo nije ma
menieno "a podmirenje potreba
drustva, nego je proizvedeno "a
di profita "a posednike alata "a
proizvodnju. Enact uzrok je pri-
vatno vlasnistvo mad sredstvima
"a p~roizvodnju.
Prenasanjem zemaljskih indus
trija IL privatnog drustveno
vlasnistvo, pomocu kojih &c drus-
two proizvoditi "a podmirenje po-
treba svih korisnih clanova drus-
iva, i~zceznuce besposlica, depre-
sija, siromastvo, ratovi, neprav-
da, izrabljivanje i ugnjetavanje
u drustvu. Nastupice pravi i is
tinski prosperitet Il drustvu. Otu-
da Socijalisticka Radni6ka Parti-
ia kaze: da bi Sc uspostavio istin-
ski prosperitet drustvu, Kapita-
liam Mora biti Razoren!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

pitalizam - i "nasli" su ga Il ma
cizmu-fasizmu. Varaju mas oni.
Nacizam-fasizam nije odvojen
Cd kapitalizma, on je jedan oblik
kapitalizma, kao sto je jedan OBJ
Xix kapitalizma "demokratija" -
"demokratski" k%apitalizam i ia
sisticki kapitalizam, - ali kapita-
liam u jednoj i drugoj formi.
Pod "demokratskim' kapitaliz-
nom alati "a proizvodnju pripa-
daju kapitalistima, pomocu kojih
izrabljuju radnicku klasu; pod ia
sistickim kapitalizmom, takodjer
alati "a proizvodnju ~pripadaju ka-
pitalistima, koji izrabljuju svoje
radnike. Pod jednom i drugom
formom kapitalizma, radnici su o.
bespravljeni, izrabljeni, potlace-
nj i Five cd mizerne najamnice
kad rade, a kada su bez posla.
tada gladuju, Tsziveci" cd milosti-
ME.
Ali u prkos svih ovih nepobit-
Nth %cinjenica, treba radnicima 60
WORTH obratno; treba i'll varati s
raznim obecanjima kako &c nakon
rata " biti u redu j ma svome
n,estu, samo treba potuci nacizam-
fasizam. Treba radnike ubediti da
je v njihov rat, narodni rat, Ia
keji trebamo sda "a zrtvnjemo, ako
hotemo da "uzivamo ~posleratni
prosperitet', vele nam kapitalis-
ticki pre%dstavnici, ukljucujuci nil
hove saveznike, "komuniste". A
da bi kapitalisti preko svojih
predstavnika mogli ubediti radni-
Ike u owe lazi, oni odlaze pred sa-
me radnike pa i'm odrzavaju Stat
korecive govore, u kojima obeea-
vaju radnicima zemaljski raj (pod
kapitalizmom) nakon rata.
Nije dovoljno pisati u novina-
ma, govoriti preko radija i sa pre-
dikaonica, nego treba osobno Cd
laziti pred radnike, ma njihove
skupove, i pred NINA Sc prikazi-
vati radnickim %prijateljima i do
brotvorima.
Tako, prema vestima IL Londo-
ma, cd 6. juna, Ambassador Sjedi-
njenih Drzava, Mr.. John G. Wi
nant, otisao ie u Durham, Engles-
ka, i pred ugljokopacima toga me-
sta odrzao govor. Svrha njegova
govora je bila da ubedi pomenu-
te ugljokopace, a preko NTH i os-
tale radnike Engleske, te radnike
svih "demokratskih" zemalja, da
Sc oval rat vodi u Interest," rad
nicke klase, koji &c, ako pobede
fasizam, doneti svetu (%radnickoj
klasi) 'prosperitet veciti mir
U svome govoru, izmedju osta-
log. Mr.. Winant rekao je i slede-
ce:
"Mi Sc moramo kretati napred
ka velikoj drustvenoj ofenzivi, a.
ko hocemo da potpuno dobijemo
rat" Dale je nastavio:
"Protu-fasizam nije kratko-ro-
XII militant posao. Fasizam je po-
tekao IL siromastine i besposlice,
te da bi satrli fasizam samom
njegovom korenu, mi moramo sa-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Pise P. Slepcevic.

Svakodnevno Sc govori i pise o
stanju posle rata. I ako kapitali-
Fam ina pune ruke posla oko vo-
djenja rata, ipak Sc nadje vreme-
ma ola sc govori j pise o p~oslerat-
MIN problemima. Ovo pitanje "a
daje prilicnu glavobolju kapitalis-
tickoj klasi, jer Sc oni dobro Sc
caju sta Sc deSavalo pc svrsetku
Prvog Svetskog Rata, a secaju Sc
j radnici. Da bi predupredio lose
posledice rata, kapitalizam jos da-
mas planira kako da uredi svet pc
niegovoj zelji, osobito da "zadovo-
LII" radnicku klasu, tako da bi
mogao produziti sa svojim siste-
nom.
Bee privole radnicke klase ka-
pitalizam ne moze sebe osigurati,
otuda, da bi privolio radnicku kla-
su, njegovi raznovrsni i mnogo-
brojni predstavnici cine obecanja
radnicima, kako &c posle rata "a
vladati sveopsti mir. prosperitet,
bratstvo medju nacijama; kako &c
nece biti besposlice i depresije
it'd, it'd.
Ear nisu ovako obecavali rad
nickoj klasi "a vreme Prvog Svet-
skog Rata? Da bone da jesu
Govorili su nam kako je mi bio
rat dA ss4+.sini krajssyim hudu6im
ratovima, pa su mas prevarili; 60
vorili su nan da Sc vodi rati ra-
di samoopredeljenja malih nacija,
pa nakon rata male nacije behu
jos wise zarobljenje pc velikim i'm
perijalistiekim zemljama; govori-
Ii SUI nam da &c vladati potpuna
demokratija, pa mesto demokrati-
je dobili smo veci despotizam i
pojavise Sc. burzoaske diktature
u mnogim zemljama; mesto pros
periteta, pojavi Sc milionita bes-
poslica, glad i prosjastvo. Svega
Sc ovog radnici secaju, pa tesko
da &c poverovati d%anasnjim ODE
canjima kapitalistickih predstav-
nika. Ako poveruju, tesko ga ma
ma!
Danas dolaze i obecavaju nam
najveci kapitalisticki predstavnici
da posle rata nece biti siromasti-
ne, nece biti %depresije i besposli-
ce, nego &c zavladati potpuni pro-
speritet. Treba potuci fasizam, pa
&c onda biti V II svome redu, ia
kc nam oni govore. Kao da je ia
sizam kriv "a sva postojeca zala
u danasnjem drustvu, a ne kapi-
talizam, koji je izbacio il svoje
trule utrobe fasizam!
Fasizam Sc pojavio kao posle-
dica nemoci kapitalizma nakon
Prvog Svetskog Rata, e da bi II
drugoj mu formi produzio zivot i
sprecio dolazak Proleterskoj Re-
voluciji. Ovo je poznato demo
kratskoj" %burzoaziji njenim pred
stavnicima, jer w njihovu pomoc
i blagoslov mogao je fasizam-na-
CHAM doci ma vlast u Nemackoj i
I%taliji.
Ali mor Sc naci nekog razloga
i uzroka, ma koje treba svaliti svu
krivicu "a postojeca zala, samo da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Northern Ohio State Picnic in Akron. O.

Another year. another State Phnc? MOI! Not just" another" oG this is going to be the biggest
utdoor. ceebntonm the anas of the Party in Ohio Sunday, June Fl is the date Evergreen Park
in Akron is the place. % f. Il ervorSpinTad Rd offs So Main St Edenson)T To Exceed he
result of te1 State Convention is teg goal = and that Means obtaining moet hanS 100000!
Speaker OF the vent will be Comrades Joseph Pnincn and louis P. WeHstAn the hys gull
candidate in Ohio Arrangements are in process to ecure hafhourr radio broadcast from
picnic grounds Are tme lures sufficient to convince you that you must accept our Invitation
to attend? remember too the tasty fd prepared by the WEEKLY PEOPLE Tubs; dancng to AM
ecelHt, orchestral ames; entertainment 80. and then let nothing stand IN the way your begI
amWg these present! Admission only Csc Grounds open at 100 a. m
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Piknik u East Chicago, Ind.

U ndeGu 81 jma Jugolavnski Bugarh s L P ogund pnrdjuju drgip hnk owe sezme.
dna orkta IL Chicago ILL., P@ehk u 10 siu juro Ia wed go vd bgu- odr
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

A4ASA SVRHA: Uniste-
~ ME kapitalisti6kog VI
redjenja; unistenje najans-
nog ropstva radniChe kla-
Sc; prenasanje svih zemaij-
skin Industrial u ruke or
ganizovanih proizvodjaca;
k 0 IN radniku potpun
plod njegovOg rada; oslo
bodjenie c elog covecan-
silva cd mOrije klasne Via
davine; uspostavljanje Slo-
bodne Zajednice Drugova
j Drugarica - Industri-
jaime Republic Rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
m1AsA sREDs iva:

lm1AsA SREDS A:
IN Prosvecivanje radnicke,
klase u duhu Marksizma;
da su rad j kapital nepo-
mirljivi neprijatelj; orga-
nizovanje radnicke klase u,
jednu REVOLUTIONARY PO-
!! liticku Partiju "a osvaja-
ME i razaranje Politicke
Drzave kapitalizma; Orga-
nizovanje radnika i u jed
nu revoluciOnarnu Indus
trijalnu- Juniju "a uzima-
ME, drzanje j kretanje
svih zemaljskih Industrial.