RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-02

vrednost CHA Sc eena regulise ponudom l traz-
njom, sa unistenjem konkurentskog iii konven-
cionalnog sistema ona &c biti podvrgnuta onak-
vol kontroli kao sto &c biti podvrgnuti svi sa-
dasnji espapi. Men p%osednik nece je wise mocl
"slobodno" prodavati. On &c sa njome biti "a
navek skupljen" davace mu Sc kao ostaloj sto-
XII dovoljno hrane da moze dnevno tegliti "a po-
mamnu modernu industrijalnu feudallstlcku
klasu. Pod takvim sistemom kmetovi radnlc;
nece, ~zaista, imat pravo ma "izbor prednost,'
vec &c biti robbie koje &c ziveti cd "golh po-
trebstina," i koji &c uvek "maksimalnlano' ra-
diti "a maksimalnu izrabljivacku plutokratiju.
Ali moze Sc primetiti, nije toliko vazno sta
rece Kanadjanin, Donald Gordon, sto prepo-
rucuje klevelandski Plain Dealer, jer su do
sad sa raznih strana dolazile reakcionarne pre-
poruke konvencionalni kapitalizam je ostao
Jos do sada u glavnome u celosti. Tia bi primed-
ba bila ma svom mestu ola je konvencionalni
kapitalizam ma svom mestu. Nesreca Sc ~sastoji
u tome sto je njegov rok zivota davno istekao.
I "demokratski process sada sluzi samo da Sc
sto probavljije zameni konvencionalni kapita-
liam sa merama domaceg fasizma.
Ne veruje nj vladajuca klasa, nit njeni
glavni p~oliticari da &c Sc moci zle posledice,
koje &c sledovati ukinuce svetskog krvoprolica,
kontrolisati uspesno sa zakonima konvencional-
nog kapitalizma, iii "demokratskim procesom."
Pored registriranja "a militarnu sluzbu, vlada
je naredila da Sc registruju svi do sada mere
gistrovani odrasli muskarci do Ga godine sta
roc+; to M 10 rns1itarpu cl,,5h, ,o~o 10 taip-
dustrijalnu mobilizaciju." Dosad Sc Una da su
svi registrovani muskarci podlozni pozivu II
vojsci elm Sc "a to ukaze potreba. Pitanje Sc
postavlja: Sta &c vlada da chi sa milionima
musikih radnika, a koje &c slediti i milioni zen
skin radnika? Hoee Ii i oni biti podlozni prisil-
nom radu ma pozi3 Wade, kao sto SUI r~egistro-
vani muskarci "a militarnu sluzbu? Cine Sc pri-
preme da svi muskarci koji SUI Sc "a militarnu
sluzbu registrirali 16. februara i oni ko &c Sc
registrirati q. aprila "a "industrijalnu mobi-
lizaciju," ispune dplikacije zanimanja, ma ko-
jima &c naznaeiti tkakve SUI poslove II stanju da
obavljaju. Jamacno Sc drzi da &c, prema po-
trebi, vlada, pod izgovorom ratne pripreme, po-
kusati da konskriptuje radnike "a prisilan rad,
koji &c imati "denokratsku" oznaku, jer &c Sc
radnici ma to prisi6avati cd strane politiekog O.
delenja kojeg 81. uspostavili p~oliticari koji su
izabrani vecinom glasova stanovnistva.
Ali da to vlada ucini, nesto Sc mora ura-
diti sa nekim stavkama Americke Konstfdcije.
Poglavlje XIII Ii Dodatcima Konstitucije Size
d~injenih Drzava glasi:
81. Niti ropstvo [licnol nj pristine sluzbo-
vanje, sem kao'kazna "a zlocin kojeg je osoba
~pocinila a koja Sc pravilno osudila, ne SINE
p~ostojati u Sjedinjenim Drzavama, niti u nj
jednom mestu pod njihovom Jurisdiction.
"2. Kongres ina moe da stavi II snazi ovo
p~oglavlje sa prikladnom legislaturom."
Ali p~oliticari i militaristi SUI suoceni sa
sadasnjoscu, .koja zahteva pristine sluzbova-
ME skoro celog americkog stanovnistva. Total
nj rat i'm sluzi kao adult i cine takve izjave ko-
je Sc kose sa slovom duhom pomenutog po-
g~lavlja Dodataka Amerieke Konstitucije. Ma
primer, ma IT marta rece general Lewis B.
Hershey, koji Sc direktor "Selective Service"
"Ljudi Sc biraju da lete a%vijone; oni Sc mogu
birati da prave %avijone. Ljudi Sc biraju da vo-
re ladje, oni &c biti birani da grade ladje." Sa-
da, njegova rec "biranje," enact pristine sluz-
bovanje. Lludi Sc konskriptuju da pristine II
vojci sluze, jer Sc oni "a to nisl dobrovoljno pri-
javili. Prema preporuci generala Hershey-a
ljudi, odnosno, slobodni najamni radnici, &c Sc
prisiliti da rade u proizvodnji ~avijona ladja,
pa onda zasto ne i svih ostalih produkata! A
kada tako govori general Hershey, kojeg je
Rooseveltova Administrative tamo postavlla.
onda mozemo predstaviti da Sc poslednja s
time slaze. l, sledstveno, izgledi SUI da &c Sc "a
ista konskriptovati rad IL ovoj zemlji.
Mogu Sc ii kapitalisticki predstavnici tri
puta ma dan krstiti "demokratskim' prstima,