RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-21
Cd Arnolda Petersena.

Sa smrcu Thorvalda Staunlnga
(rodjen 26. oktobra, 1879, dams
XII socijaldemokrata j ministar-
predsednik Danske, preminuo je
jedan cd %poslednjih clanova sta
re grupe pomiritelja klasa i do
poslednjeg dana branioca kapita-
LIMA: grupe CHI su najvidniji
clanovi bill Fritz Ebert i Philip
Scheideman IL Nemacke, Ramsey
Macdonald IL Velike Britanije,
Hjalmar Branting IL svedske, F.
mile Vandervelde IL Belgije, Vic
tor Adler il Austrije, Millerand,
BRAND i Jaures IL Francuske,
drugi. l, usuprot tome sto je Cd
bacio svaki izgovor da je cak i
socijaldemokrata, zbog wilma ra-
nijih priznavanja sasvim ogavni
Benito Mussolini IL Italije mora
Sc zdruziti sa pomenutim. l, kao
njegovi mnogi drugovi, Staining,
koji bese pravitelj cigara, uzdi-
gao Sc IL proletarijata, polozio je
ispit Ii tvornici iii ma tezgi, da bi
pTedvodio drzavu, "a CHE razara-
ME je teoretski bio obavezan. U
ovom ~narocitom slucaju on lici
neobicno ma Frederick Eberta,
sedlara, i demokratskog predsed-
nika Woimarske Nemacke koja je
nasledila Kajzerov Rajh, i koja je
bila neposredna prethodnica Hit
lerovom Trecem Rajhu. l nije bio
puki slucaj da SUI vladajuce kla-
Sc, tako cesto, a narcotic "a vre-
me drustvenih kriza, birale kao
svoje vrhovne politicke vodje lju-
de plebejskog porekla - plebejs-
Ike vodje koji gu rasli j t%renirani
u redovima radnicke klase.
Staining bese ovakvcg tipa Pile
bejski vodja mozda najtipicniji,
ENTHUSIASTICALLY socijaldemo-
krata cd svih Min. Razlog "a v
mozda Sc mole naci u Danskoj IL
Ii Sc mogao naci pre- nacisticke o.
kupacije), koja bese zemlja bez
ostrih su%protnosti. Posto bese pre-
vladjajuca agrikulturna j rposto
nije imala osnovne sirove materi-
jale j izvore koji cinise druge de-
love sveta pozudne plenove (i)i
bojna polja) pljackaskih kapita-
listickih im~perijalista, Danska je
razvila takorekuc "veselo stanje'
pozajmljivajuci svoju politiSku l.
deologiju IL susednih zemalja
kalamisala ju je ma svom agrikul-
turnom, polu-industrijskom stab
lu. Jer Danska nema nj uglja, nj
gvozdja, nj ulja, niti ona ina dr.
va, koje sve stvari mora uvazati
IL drugih zemalja. Posto su klase
zaista postoiale ii postoje) u Dan
skoj, j posto Sc tamo vodila klas-
ma borba kao i u swim drugim ka-
pitalistickim zemljama, ona Sc
retko rezultovala u ostrim i krva-
vim sukobima, koji Sc mogu Vi
deti u velikim industrijskim naci-
jana, ukljueujuci i nase Sjedinje-
ne Drzave. I, slucajno, zbog ovih
razIoga Danska je takodjer posta-
la cuveni reformisticki laborato-
rii "a drustvene eksperimentacl-
je ali uvek sa idejom da premos-
ii ovde onde, i delimicno klasne
podele bez da i pomisli ma njiho-
vo unistenje.
Otuda, Staining postade ideal
nj socijaldemokrata, klasni pomi-
ritelj par excellence. A sta je ova
fenomena, socijaldemokrata? Karl
Marx, u svojoj brilijantnoj mono
grafiji. "Osamnaesti Brumaire
Lula Ronaparta," dale nam odgo-
vor i koji potpuno pokriva i Stu
cal Thorvalda Stauninga kao ME
govo najpotpunije opisivanje. So
cijalna demokratija, veil Marx,
poeela je u Francuskoj "kao ko-
alicia izmedju sitnih trgovaca !
radnika - takozvana Socijal-de-
mokratska partial" O~pisivajuci
rezultat tog spajanja, Marx mas
tavlja: -
"Revolucionarni vrh bese tako
slomlien "a drustvenih zahteva
proletarijata, a u zamenu i'm bese
dat demokratski vrh; dok Sc sa
demokratskih trazni ia klase ,sitnih