RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-19

Nile nlkakva taJna da je Roosevelt Sd s'o-
Jim njudilaskim merama ciljno hranlo kaplta-
liam da bi ga sacuvao cd preke smrtl, Jer Je
on to sam priznao. Ali to nije sam do sKofo
priznao Leon Blum. Trebale SUI docl narcotic o.
kolnosti da toy "spasavaca' kapitalizma nate
raju da JOS direktnije cd Roosevelta prlzna Ga
je on sve reforme "popularnog fronta Manner
no %proturio da bi spasio oval izrablJlvackl
sistem.
Kao sto je poznato, u Riomu Sc vodi ko-
micna parnica protiv Bluma, Daladlera l dfu-
9Th. Kada je pozvan Leon Blum da zauzme OPP
tuZenicku klupu, on je govorio wise cd cetlrl
sata, veil vest cd 10. marta IL tog mesta. 1ada
ie on ~ispricao mnoge stvari, ista poduza vest,
koja je dosla u formi ~izvestaja sa tog komlcnog
suda, veil da je Leon Blum sebe %pohvallo S IL
me "Sto je spasio Francusku cd gradJansko9
rata, koji je bio tada izglednija %pretnja cd ra-
ta sa Nemackom." Blumov izraz "gradJanskl
rat" znaci Proleterska Revolucija, iii smrt ka-
pitalizma. Dakle, Blum je spasio kapltallzam
cd Proleterske Revolucije sa "popularnlm IRON
tom,' kojeg su svestrano pomagall stallnistl
svih zemalja!
L nun NN4JS ~ Abhh"
az to vreme Sc on smatrao cd strane francus-
kin poslodavaca generalne burzoazlJe kao spa
SAVAGE, on je pobio laznu tvrdnJu da Je lkoJi
[burzoal cd MEGA zahtevao da upotrebl stu
p~rotivu sedecih strajkova." Kao sto Je pozna-
to, ma vrata Francuske 1867, kucase Probe
terska Revolucija; francuski radnici pokazase
jasne make da su voljni otici sa kasnom bor-
" J.. ov,ro 10 h1a
svesna drhtajuca francuska burzoazlJa dala
ie "spasavaGu," Blumu, otvorene ruke da u ME-
no ime ~popusca koliko god moze da Sc ne bl
stvorila takva situacija koja bi %porodila revo-
lucionarni pokret koji bi odveo francusku rad
nicku klasu u Socijalizam. Kao sto vidite, ovo
priznaje sada, sam Blum. Drugim recima, US
postava Wade "popularnog %fronta', koJu su po-
maeali svi svetski pseudokomunisti, a II kojoj
su stupili sami francuski pseudokomunisti, be-
Sc akt vlada popular
nog fronta' Sc namerno uspostavila da sprecI
ostvarenje Proleterske Revolucije!
Socijalisticka Radnicka Partija, d1zecl Sc
strogo marksistieke linije, koja nikada ne VI
da, nego Sc uvek drzi nepomirljive klasne bor-
be, uvek je napadala reformiram kao prikrlve-
nu meru r~eakcije. U momentima kada je tag
rofermizam ma dnevnom redu svi lazni radnlc-
XII pokreti toliku %prasinu dignu sa vikom II ko-
Erisr@toy reforrrfzrf da nasa revo.hcfonafh
, poziciia protiv tog reformizma pred radni-
Gina izgleda proturadnicka. Lazni feker-
| ski pokreti, ~politicki i ekonomski, ustaju
protiv S L. P, veleci radnicima da Je
ona protiv poboljsanja radnickog stanja
kada ustaie protiv reformistickih mera ""po-
pularnog %fronta," iii drugih reforama dru-
| 9Th zemalja, jer ona te "poboljsice' naziva re-
akcionarnim merama. Neobavesteni radnici Sc
podaju zavesti cd strane reformista, pseudo
komunista prikrivenih reakcionara ne
vide nasu tacnu revolucionarnu pozicilu. All
dolazi stvarnost i udara Ii lice prsa zavedene
| radnike koja i'm veil da je revolucionarna po-
zicija S. L. P. uvek bila tacna. Cutie kako
Blum ~priznaje da je on sve "poboljsice' spro-
veo u delo kao prikrivene mere r~eakciJe. lstl
i~zvestaj nastavlja:
"U pitanju cetrdeset-satne nedelje Blum
rece da Sc ona sprovela Il skladu sa iskustvom
industrial koja dokazuje, kada god Sc sati sma-
njuju i plata podize rezultat toga .je p%ovecana
proizvodnja." l dale Blum rece, "kada god su
Sc poboljsavali uslovi rada iskustvo dokazuje
da je to godilo proizvodnji.'
Dakle, nije Blum, niti ~njegova vlada "popu-
larnog fronta" u~svojila cetrdeset-satnu radnu
nedelju radi toga da bi Sc poboljsalo stanJe
radnicke klase, nego radi toga da "visak' vred'
nosti' izrabljivacke kapitalisticke klase Dude
veci, jer to znaci Blumova ."veca proizvodnJa.
l domaci kao i svetski p~seudokomunisti sa re-
formizmom pomogose burzoazili da sto uspes-