Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-04-24
LETOSNf VOLBY DO KON-
GRESU SLIBUJf BYTI VEL
CE ZAJfMAVE.

Ackoli do letosnich kongres-
Mich voleb je jeste dobrych Sc
DIM mesicG, poc1naji jiz dnes
cetni pozorovatele predpovlda-
tt celonarodni politickou potyc-
ku, jakou Amerika nevidela,
co je Amerikou.
Dobry naznak, jak sc Dude
BOZ v politicke arene vyvijeti,
vysel nedavno cd sameho pre-
sidenta Roosevelta. President
Sc ma tiskove konferenci vyia-
drill, re by daval prednost ia
kovemu slozeni kongresu, v
nemz by clenove podporovali
smernice vlady bez ohledu ma
to-, Ike ktere politicke strane Sc
hlasi: V jeho slovech Sc Poole
1sudku politickych znalcG skry
va pravdepodobnost, re presi-
dent uzije sveho vlivu Ike zvole-
nj kandidatG, at az demokratdG
nebo republikanG, kteTi doka-
zall svou oddanost Wade tim,
re il podporovali v jeji politi-
&c valecne i domaci. Je pry
zcela NONE, re Sc dozijeme,
byt jen docasneho, zaniku "a
merickeho systemu dvou poll
tickych stran.
Ia presidentOvou poznam-
kou skryva sc fakt, re vetsina
V senate i v dome representan-
til je Size demokraticka, ale re
nekter1 z nejneuprospeSnej-
SIGH kritikG a z nejmene sniff
telnych politickych nepratel
presidenta Roosevelta jsou pra
We prlslusniky teto jeho strany.
Jsou demokrati, kter1 byli takr-
ka zasadne proti vsemu, co kdy
president navrhoval, zvlaste
pax prot socialnlmu progra-
mu. | kdyz vetsina stala oby-
cejne "a presidentem v jeho
zahranicn1 politice, byly prece
pr1pady, v nichz vlivni demo-
kraft stall v oposici. Jeden ia
kovy pripad Sc udal, kdyz Sc
jednalo o navrh rozslreni zako-
ma Q selektivni sluzbe, ktery
prosel domem representantn
vetsinou jednoho hlasu. Jake
jiny pTfklad m1zeme uvesti
predlohu ma kontrolu cen, KITE
ra prosla behem mesicG celou
fadou zmen, ably Sc ma konec
objevila We zcela jinem rouse,
neil v jakem 81 il president
predstavoval. | teto pozme-
meme form6 prosla domem re-
presentantG nevelkou vetsinou
dvac1ti hlasG.
Senatori a representanti z
tax zvaneho "solid south" byli
vzdy nejzatvrzelejslmi kritiky
presidenta Roosevelta. jake
skupina staveli Sc vytrvale pro-
tt kazdemu kroku v pred We
vsech socialnlch reformach. il
stf clenove presidentovy poll
ticke strany, jake ma pr. sena-
tor Wheeler z Montany, byli
neustupnymi kritiky jeho pro-
gramu ma Obranu zeme.
Ma papire IDA Sc mfti pre-
sident v obou domech kongre-
SUI velkou, vetsinu. z 90 kresel
V senate je jich IS zabrano de-
mokraty a jenom % republika-
ny. Re 435 mist v dome repre-
sentant1 patti 263 demokra-
tum a pouze 164 republikan1m
Kdyz Sc vSak jedna O hlasy, ne
nj mono ma ne souditi Poole
pocetne prevahy jedne strany
mad druhou.
Dojde-li k provedeni stra-
tegie, naznacene presidentem
ma tiskove konferenci, mohou
mfti letosni podzimni volby da-
lekosahle nasledky. President
jiz drive podporoval kandida-
ty druhe politicke strany = Sc
natora Norrise z Nebrasky a
senatora LaFollette z Wiscon-
sinu = ale jeho pima podpora
vsech pf1vrzencG jeho politiky,
bez ohledu ma to, Ike ktere stra-
ne prinalezejf, byla by polite
kym cinem, ktery nema v anne
rickych dejinach prfkladu.
Ia prve svetove valky roku
1918 primlouval sc president
Wilson We svych rec1ch "a zvo-
len1 demokratickych kandida-
til, zadaje plnou dIveru v de-
mokratickou stranu pri vedenl
valky. Lid vsak jeho tube ne
vyhovel a demokrati ztratili
kontrolu jak v senate, tax i v
dome representantI. Tato O.
kolnost predem rozhodla O VII
sonove povalecnf porazce a We
ola k americke oposice vIci
| -o1nSoo oLs - D1-1..L