RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
(Nastavak)

s1ukratija vijugali ga jedne pozici-
sje ka drugoj sasrra obratnoj, axe
ssu oni chill izjave kojess u jedna
drugu sasvim obarale, sameritke
Stalinette j burlesk boljseviki su
verno sledovali svoje n1oskovske
gazde, i, slitno kao luke, igrali
su j okretali su Sc onako> kako 81
"a koncima upravljali St~alinistic-
XII birokrati. Jedini sc izuzetak sa-
stoii u tome sto gu Browderi j Fos-
teri dodali ultra-burleski zaeinak
tot originalnoj %predstavi. Ako 81
oni ikada imali imalo sumnje o
potpunoj suludosti (ako ne kri-
minalnosti) njihovih postupaka,
oni gu sebe besumnje tesili s time
da ako Stain i njegovid drugovi-
izdajnici Marksizma mogu varati
Il lagati, ako oni mogu cd sebe
praviti internacionalne lakrdijase,
Ia sigurno americke blede kopije
Stalina mogu to isto ciniti.
Primitivni i slaboumni Browder
Sc slavi "kao veliki americki pa
t~riota," j njegovo ime Sc spominje
sa dahom udienog lovljenja sa
Jeffersonom j Lincolnom, koje su
oba psovali pre- 1885, Browder i
Foster kao kapitalisticke gangste-
re i zlonamerne spljetkase protiv
slobostina i prava sirotinje! ST.
-tusni politicki prtljas IL Kansasa,
koji je. zbog svoje ignorancije i
naivnosti postao ismejana sprd-
MIA u ocima svih dobro obaveste-
nth Marksista, postade veliki dr.
zavljanik, predskazivac, genie ko-
j je predskazao sve sto Sc desilo
- tako O MENU pobozno govore
~njegovi robot, iako Sc svako pos
tojece "predskazivanje" predska-
zivaea mole dokazati da je doka-
zalo prethodno "predskazivanje"
kao proizvod smucenog "Babbitt"
intelekta. / uzimajuci u O b z i r
sfinjenicu : nepobitpp einjeqniccuu,
= da je Browder bio ma svakoj
strani vaznog pitanja cd kada Sc
podigao IL totalne neznanosti -
tie da je bio "a i protiv svih vaz-
Nth javnih problema, koji je bio
takodjer, "a i protiv svih ljudi i
pokreta (sem Stalina i Ko.) tamo
i amo, ponovno i ponovno - uzi-
majuci sve ovo u obzir, kako je
mogao oval sarlatan izbeci a da
jednom ne nasrne ma Jackpot!
Kada bi bilo dovoljno vazno CO.
vek hi Sc mogao poduze pozabavi-
ii sa fantasticnom spekulacijom
o Browderovom privremenom bo-
ravku u federalnom zatvoru u At
lanta, Ga. Svakako mi cemo Sc s
time malo pozabaviti: Browder je
ctisao u Atlanta-i pre- %. juna,
1941., grdeci i psovajuci Roosevelt
tow Administrative, deruei sc
protiv Roosevelta j C%hurchilla !
njihovih drugova sa nazivima da
su "ratni huskaci"; napadajuci
britansko-americke imperijaliste
da su odgovorni "a rat; slaveci
Sovjetsko-nacisticki pakt kao mai
-veci Stalinov postiz - kao mai
veci drzavljanski akt svih RENE
ma Ia ostalom je grmljavinski
Quito zlocinima Hitlera j naciz-
ma u opste, gem u momentima ka-
da bi, direktno iii indirektno, po-
navljao kao odjek njegovog gazde
S~talina, kada je poslednji sa liza
wanna oslobodio Hitlera cd ratne
odgovornosti, it'd, it'd, Kada pre-
gledivamo Daily Workera i ostalu
Stalinisticku propagandisticku Ii
teraturu pre- %. juna, 1941., i ma
kon %. augusta, 1882, mi nalazi-
mo da mali tovek bledog lica il
Kansasa bese pun lutte 'mfznje
>kada je otisao IL Atlanta-i nazad
nesto preko godinu dana.
A sada cemo predpostaviti da
dok je Browder bio u Atlanta-i da
su MEGA tamo drzali potpuno izo-
liranog, da su ga drzali u potpu-
nom neznanju sto Sc tice doga-
djaja cd %. juna, sem toliko da
Sc rat jos vodi; j predpostavieemo
dale da su MEGA odmah, neoee-
kivano pustili IL zatvora i da SUI