RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-29

mi moramo stvarati planove "a puno uposle-
ME celog naseg [jamacno, radnog] naroda.'
| on dalje rece, da Sc "predratna drustvena
nejednakost nece nikada povratti." njegov
kolega leberas, Greenwood rece da vodji Bri-
tanije trebaju da izjave ida SUI start dani si-
romastva nesigurnost otisli "a navek.''
sada rec dive Wellsovoj nadi trajnog
mira. Polazeci cd predpostavke da &c "demo-
kratije' poraziti nacisticke zemlje one u svom
planu posleratnog sveta nemaju preporuku da
Sc uspostavi jedna (nemoguca) svesvetska
kapitalisticka republika prema planu kao sto
su, ma primer, Sjedinjene Drzave, sto znaci, da
&c sve postojece zemlje mamie wise posedovati
svoje Wade odredjene granice. Kao sto nesme
niti moze biti jednakosti medju kapitalistima
dane zemlje, jer Sc svaki cd njih trudi da Sc
na vrh popne, tako isti, pa cak jos wise, ne
moguce je nj zamisliti takvo stanje kapitalizma
kojem ce sve njegove zemlje uzvati jedna-
kost. Nemaeka Italija &c ostati kao sto jesu
jednom razlikom sto &c ma mesto gangstera
tamo biti "demokratska' vlada, ali je ptanje
da Ii &c Sc posle rata uopste moci odrzati
demokratski kapitalizam, radje &c on ma Sc,
nakon poraza nacistickog imperijalizma, ako
ga Proleterska Revolucija prethodno ne razori,
navlaGiti diktatorsku odezdu domaceg naclzma
iii fasizma Dakle, bile njihove Wade demo-
kratske" iii diktatorske njihove kapitalistlcke
potrebe &c biti kao sto behu nakon dovrsetka
Prvog Svetskog Rata. Nina &c trebati slrov
material "a proizvodnju, kao sto i'm Je uvek
trebao, kojeg svojoj sredini ne poseduJu. Ali
recimo da &c pobedonosne "demokratiJe' bltl
tako velikodusne da &c i'm dati izvore slro-
vog materijala, tojest da &c i'm dati nesto ko-
lonija Ali sem sirovog materijala potreban "a
prozvodnju espapa potrebne su place da sc tt
industrijski produkti prodadu. Jer ako nJlh
nema u dovoljnoj meri,s nagomla ce Sc nepro-
dani, neunovceni, "visak vrednosti,' a voJska
besposlice &c magic porasti pretltl A plJaca
nece bit dovojno nj "a same pobedonosne
"demokratije" i kada bi sasvim nestale sve
zemlje gangsterskog kapitalizma Tako cemo
opet videti da Sc nece isplatiti kapitallzmu
trajan mir, jer je to nemoguce pod kapltallz-
nom ikada postici- Drzimo da smo OWN
razorili nadu arihbiskupa cd Canterbury
posleratnom pravednom kapitalizmu, kao i ma
du Ieberasa Daltona da &c moei svi radnlcl
kapitalistckih zemalja uposliti, kao nadu
drugoe leberasa, Greenwooda, da su DAM ne
mastine i siromastva "a nevek otisli. jer u
onom kapitalistickom svetu, kao sto ce bltl,
kako Sc burzoazija cvrsto NADIA CD posle rata,
koji &c patti opste zbog manJkavostl plJaca'
tom svetu ne moze biti mira, niti pravde
niti uposlene cele radnieke klase, nitl slobode
cd nemastine nesigurnosti.
Ma protiv, uprkos svih ruzcastih lzJava
burzoaskih predstavnika ruzieastijoj buduc-
nost posleratnog kapitalizma, ovo izrabljivae-
,ko uredjenje biee kud kamo gore no sto je i
kada bilo Pre- postojeceg krvoprolica sa kapita-
lizmom vadase uzasna neizleciva besposlica.
Danas smo uslovom svestrane razornosti ovog
rata potrebe "a daljne razaranje ubiJanJe,
radnici svih kapitaistiekih zemalja SUI upo-
sleni. Ne samo da traze wise radnika demo-
kratske" zemlje nego gangsterske zemlje Sc
trude da silom teraju radnike okupiranih ze-
MALTA da rade IL njihovim ratnim industrija-
ma. Zamislite samo stanje koje &c vladati elm
Sc prekine rat naravno, pod kapltallznaom
Tada &c nastaviti predratna kapitalisticka krl-
"a besnije nego sto je Cd svog pocetka ikada
bia njen uzasan tok ce Sc groznije ubrza-
vati Bedi, nemastini i swim ostalm zalima ne
&c bit kraja. Pol takvim uslovima ne moza
Sc nj zamisliti trajan mir nekmo Ii da &c Sc
kapitalizmu isplatiti istog odrzati. Ratovi ce
slediti ratove; radnic &c biti sve wise obe-
spravljeniji CORA patnja eeka radno cove
canstvo ako dalje ostane kapitalizam u zivotu
nego sto je ikada patio pod ikojim prethodnim
perodom prezivelog drustvenog uredjenja.
Neka Sc radnici ostave tin poiticara le-