davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1942-01-14
LOST.

ANY ONE FINDING valuable personal
call Dupont $500. Apt. $50
BUNCH KEYs-In entrance Chevy Chase
Ice Palace. Return to Flower Ship, lee
Palace. Reward
BROWN BROWN NECKLACE I double strand. G.
Albemarle and Conn. ave. Reward. WO.
Os62.
cOAT-Black silver fox collar: front Of
s7aS siaS CUlqm1a sIt aa rd' NV Reward. Columbia
COAT, beige. in C. C. Murphys and 10;
F st. NV, downstairs lunch counter, IL
noon. Reward. Telephone FIR. O922. IS.
EARE!NS: g., silyeT button center; scrolls
aay nsh GeoTss astsas 1872 1nea'er
ENGLISH BULL DOG--Brndle and white;
female license w as tss 172e vicinity Bethesda
ENGLISH SETTER, black nd white tick.
Rf 's ainston sot' Va Ffss reward
FOX TERRIER PUPPY, tan and white,
male, named Winnie" lost in Petworth.
Reward. 10 Quincy st. NV. Taylor 524O.
St conn in 0ss6 s6
81. Emerson 1921.
GLOVE, lambs wool black kid. lost near
Village Theater Reward Ii. 1898.
ICE SKATES. size 49, Conduit or Reser-
yoir Sai 5Ssd rosd' Saturday afternoon. Reward
IDENTIFICATION TAG: gold-link. ayia-
ward. Woodley 1857.
IRISH sETTER-Red, male, no collar.
k.H.ra f41s Forest ST. osa as9s% !S Silver sDr'ns Nd
KITTEN-3 months old. black with white
222O Mass. ave. NV. MI: 749O.
PEARL BROOCH. diamond center; lost be;
iffea Il feturnsd q to onH ISL F's. s. ~ At
Rsx.rd RM E0aRs S6 1881 ssf after :snslgsnt. value
PLEASE RETURN black purse lost in Park
R.s,rS FSsd sf'eR S.oisi. MSndss 4sa valuable
S:1Hs =, In Inns F esah 'ntp
SSSss4 'iHs5zSs s95Es 4RSgHR ss5
%8eRln"R AMPLE Ra HasHzaS KzNzRD 81 oPrRa6 szas
sRiTz,., male; black and whi,f, named
&C. TTdas 0ff FR ssoa Reward 81
TINE BOOKS, Mason's: lost last week So
reward, r. Pillsbury. 1928 Maple View pl,
Anacostia.
Fort Kemble Park Reward. Return 303O
Chain Bridge rd. NV.
WIRE-HAIRED TERRIER. name King:
Iss1 PEr "fs5as fsss. 1sd es f2fF EN- a5 sih bell
WRIST WATCH lady's. diamond and
sapphire; lost Sunday, bet. nth and and
18th and Church sts Reward. MI. 01S2.
WRIST WATCH-Man's. Swiss. gold, small
half leather band, dent in back Of gold
case: contained in plain. white envelope
with round gold handmade in India ear
ring; vicinity woodward & Lothrop or taxi
cab about December 90, 1941. Reward.
NE. O316.
WRIST WATCH-Lady's, sold; bet. st.
NV. and western Hish School. Reward.
Dolores Kern. EN-. 2616.
WRIST WATCH. lady's, white gold. lost
Jan. 9th vic. Refeeting Pool Or 18th and
Penna. ave. NV. Reward. Call Trinidad
DIAMOND PIN,
Large Horseshoe Reward. North s219.
FOUND.
DOG. male. in Arlington. young, large
ie-shepheTds;o 10 very hvely: full identinca-
DOG. very small. white. vicinity 14th and
POLICE DOG, male. Mrs. Cake. Al
Quincy st. NV.
WIRE-HAIRED TERRIER. male, Sc. Sec
Evening star., 1942-01-14

Join the United States Coast Guard
today.
Evening star., 1942-01-14

The United States Coast Guard
needs men.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Rat krvi, rat z%nojenja,
rat plS:i.
(Nasayak sa |. strane.)

CNaSaVak sd /. Strane.)
merike. mi bi morali uzdrzavatl
dobrovoljce da Sc u prevellkom
broju ne pojavljuju mi bi mora
Ii uzdrzavati radnike industri-
lama da Sc sa brzim radon ne u
niste, jer bi tada americko OSLO
bodjeno stanovnistvo pokazalo TAX
WI volju "a odbranu svoje otadz-
bine koja bi zasenila i n%eopisivi
heroiizam ruskih radnika. Tada Sc
ne bi trebali terati radnici, kao
sto Sc danas prilicno sa potesko-
CANA uz gundjanje nezadovoljno-
sti oni teraju da brze i teze rade.
kada bi, kao sto &c Sc moratl
desiti kad-tad, Geo svetski kapita-
liam, otac uzasnog krvoprolica
drugih bezbroj drustvenih nedaca,
bio razrusen, sto znaci da bi sve
postojecce kapitalisticke zemlje
postale radnicke, tada bi postoje-
ei grozni realizam rata krvi, rata
znojenja i rata placi, ostao samo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

koie zemlje, pa owe, sve wise vuci dole cove
canstvo, sve dotle dok Sc Iadnicka klasa ne O.
kupi oko programa Socijalisticke Radnicke
Partiie i dok Sc rrema MENU ne organizuje
politicki ekonomski da tako unisti kapitalizanl
da p~oaisne~ novu druStvenu zajednicu Socl-
ialisticku Industrijalnu Rerubliku Rada, POO
koiom &c biti izobilja "a sve; pod kojom &c sc
napadacima dati daleko smrtniji udarac Cd po-
stoiecih skueenih pokusaja, skueenih jer III
poduzimlje samo formalno razliciti cd njih ode
mok1 atski" kapitalizam. Mozda bi takva veil
eanstvena akcija americke radnicke klase 70
kazala put radniekoj klasi Europe i Azije, tie
: h; tako %zapocelo svetsko unistenje osnovnog
uzroka ratova opste mizerije radnicke klase
~unistenje svetskog kapitalizma. Tada bi Sc
sva proizvodnja bavila samo sa proizvodnJom
boeatstva "a ~odrzanje, unapredjenje coveean-
silva. tada ne bi bilo potrebe da Sc milioni
ma iboliih sinova rada medjusobno kolju. Tada
ca go "a sva vremena zapecatiti knjiga ~istorije
uzasa vladavine privatne %svojine ~sretnija ru-
ka move istorije &c veselo zaroceti novu knji-
o., zanisnika ~necpisive drustvene srece.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

gangsterizmu, jer i da nisu gang
steri ma politickom prestolu kapi-
talisticke Nemacke, svetski po-
kolj, koii Jje lrezqllttfatt .ylladayipe
kapitalisticke ~privatne svoiine. hi
prouzrokovao jednake zle posledi-
&c. Drugim recima, to je vladavi-
ma ~privatne svojine mad sredstvi-
ma proizvodnje i zemljom koja je
osnovno odgovorna "a te uzasne
nesrece radnog naroda Europe,
kao i drugih predela sveta sa ko-
jima vlada kapitalizam.
l V rzasna %situacija Sc ne mo-
ze izle6iti, vec, %naprotiv, ona &c Sc
pogorsayati V dok sa svetom
vlada kapitalizam. Buduci da Sc a
mericka radnicka klasa nalazi jos
II najpogodnijem p~olozaju, jer ov-
de sticajem istorijskih okolnosti
ona ina pravo da propagira mir
no obaranje kapitalizma, srasava-
ME nesretnog radnog naroda cd
evropskog kapitalistickog varva-
rizma zavisi sve wise cd ovdasnje
radnicke klase. Ona je ia, koja
treba sto pre- da pokaze put OSLO
bodjenja svetskoj radnickoj kla-
81. A da to ona postigne, n Sc
mora organizovati politicki exc
nomski, kako to uci program So
ciialisticke Radnicke Partije. Zbog
toga: svi radnici koji mrze posto-
jeee stanje u kojem je kapitalizam
bacio svet, pod barjak borbene 5.
l.. P!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
MASINSKI NACIN PROIZVODNJE.

TEX ma oval nacin je ona sebi
stvorila adekvatnu tehnicku pod
Iogu j stala ma svoje noge.'
To jeste masinski nacin proiz-
vodnje. On je mogao da podmiri
one potraznje ma pijaci koje je
manufakturni nacin proizvodnje
izazvao. / kada je on jednom stao
ma svoje noge ne Same da Je pod
miro te potrebe vec je sa stalnin
procesom svog neprekidnog RAJ
vitka usIovio skoncentrisanje dru5-
tvenog bogatstva u ~ mamie ru-
ku stanovniStva; ~stvarajuci sve
mnogobrojniji proletarijat, koje
sve wise izrabljuje sve m~odernijt
naGin masinske proizvodnje; stva-
rajuci tako milionitu basposlicu,
sto znaGi sve vece suzavanje svet-
ske i domace place, koje Sc rezul-
tuje U borbi kapitalistickih
liza oko nedovoljnih pijaca, a koia
Sc konaeno rezultuje u prvom svet-
skom pokolju, pa onda u sadas-
MEM drugom svetskom pokolju, i
ako kapitalizam dale ostane Ii
votu tehnickih postignuti stupanj
&c naterati kapitaliste Ma sye ceS-
&c i vece svetsko krvoErOlice iii &c
vladavina privatne svojine baciti
cello covecanstvo Il move doline
ropstva i patnje.
Ali moderni nacin maSinske
proiZvodnJe pruza mogucnost ce-
iom Covecanstvu "a obilnu proiz-
vodnju svih mogucih dobara, Ia
uzivanje svih korknih tianova
ljudstva, koja Sc moze postici So
mo ako Sc radnici organizuju po-
liticki j industrijalno da tako, pc
uCenju borbene SocijalistiCke Rad
nicke Partije, razore kapitalizam
j podignu novu zgradu Socijalis-
ticku Industrijalnu Republiku Ra-
da, u kojoj &c Sc neograniceno
razvijati masinski nacin proizvod-
ME "a neopisivu vecu srecu celog
oslobodjenog sveta.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

dajstvo, onda je izdajnicki i Zako-
mix Prava, imeno, pravo slobodne
stampe, slobode govora it'd!
Ma kraju krajeva, koga mozemo
sa kriviti "a p%ostoJecu
drustvenu nepravdu? Nikog dru-
cog sem sistema koji je odgovo-
ran "a vece i sve vece profile plu-
tokratiie i sve vecu i jos VEGA O.
cekivanu mizeriju radnicke klase.
Da lie Amerika Socijalisticka, ia
da ne BIZ mogli nacisticki agent
radi svoje gnusne namere iskorls-
cavati drustvenu nepravdu Jer ]e
tada ne bi bilo. l ne bi tada me-
dju mama bio takvih l~zdaJn'Ka
niti ikakvih uorste.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
(Nastavak sa 3. strane.)

ANdoldSdh oa =. otAAilS.
kada "pravi masinski sistem stu
pa ma mesto pojedinacnih samos-
talnih masina tex kad precinct
rada prolazi kroz neprekidan niz
razlicitih uzastopnih procesa koje
izbode wise masina radilica, a o.
We Sc medjusobno razlikuju ali Sc
i uzajamno dopunjuju u Marx.
Da bi oval revolucionarni pravi
masinski nacin proizvodnje dobio
svoj najrazvijeniji oblik, potreban
je jedan centralni automat koji
da preko svojih transmisionih ma
%sinerija dale pokretnu snagu swim
masinama alatljikama, kao sto je
recimo slucaj kod florida, iii u ma
kojoj krupnoj modernoj industriji,
o kojoj stvari Marx veil: ~ sis
temu slozenom IL masina radilica,
koiima kretanje centraln; aut0r1at
iskljuCivo preko transmisone ma
sinerije, imamo najrazvijeniji OBJ
lik masinskog nacina rada. Ma
mesto po.jedinacne maslne stupa
ovde mehanicka grdosija koja svo-
Jim telom ispJnjava citave fabric
Ike zgrade i ella demonska snag@
spoCetka pritajena gotovo sveca-
no odmerenim kretanjem njeZinih
dzinovskih udova, izbija Il besnor
i vrtoglavom p~oigravanju njezinlh
bezbrojnih pravih radnih snaga.'
Pored tih dzinovskih masina, ma
sinska proizvodnja je ipak zavisi-
la Cd rucno pravljenih joj rotreb-
nth masina koji joj nisu dozvolja-
vail da stane Ma svoje noge. |
masinski nacin proiZvodnje nije
| usreo da ma svoje nOge stane sve
dotle dok nije dostigao stupanj ma
kojem je masina stvarala maslnu.
o ovome Marx veil: "krupna In
dtst1ija bila je dakle prinudjena
GA postane gospodar mad svojim
karakteristiCnim sredstvom "a
proizvodnju mad samom masinom,
i da mas:ne pravi pomocu masina.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Strasna glad vlada
EyrOpOm.
(Nastavak sa /. strane.)

(Nastavak sd /. strane.)
pojavljaju bolesti. kao sto su AMI
mia (malokrvnost), kostobolJa'
zapaljenje pluca, kozne bolestl ko-
ie prouzrokuje gladovanje it'd,
siromasan narod patti neopisive u
Ease
Ali -nacisti SUI Sc pobrinuli da
nekako bolje hrane nemacke ces-
Ike radnike. Zasto? Zbog toga sto
oni ~proizvode ratni j drrge mate
rijale potrebni vojsci j plutokrati-
il. Ma kraju krajeva, industrijski
radnik mora JEST, jer- drukce on
ne mole %proizvoditi. Otuda bolja
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Sva plutokratija "a mil
standard zivota."
fNastayak sa 9. strane.l

(Nastayak sa 2. strane.)
veci antagonizam izmedju sebe rotlacene rad
nicke klase, cinjenica. koja razoearava radnike
i slabi zemlju "a odlucnu odbranu. Jer kako &c
radnik 'braniti zemlju sd cd tsevljenjem kada
ga sve wise cedi vladajuca plutokratija! Pos
lednja je svojim izrab.jivackim sistemom sve-
strand II doba rata kao u doba mira ma smet-
nil progresa protiv najboljih interesa napa-
6enop covecanstva radnicke klase.
Ali drukce stvar ne moze biti pod kapita-
lizmom. Ovako iii onako standard zivota rad
nicke klase mora padati, jer pod kapitalizmom
tako mora biti. Ovo je crna sudbina radnicke
klase u ratno kao u mirno doba kapitalizma.
Drustveno uredjenje koje je davno prezivelo
svoiu korisnu drustvenu f~unkciju, neminovno
mora sa sobom vuci dole cello ljudstvo. Dokaz
"a ovo je jasni plutokratski zahtev, direktan
zahtev, da Sc pogorsa, da bude sto wise mizer-
nil zivot radnicke klase, jedine klase u drus-
tvu koja ista vredi. l tako ce kapitalizam ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Nevjernici.

u iednom malom mjestu Il En-
gleskoj propovjedao je pastor svo-
joj duhovnoj pastvi 0 tome, kako
je Gospodin nahranio S pet hlje-
bova pet hiljada ljudi. Ali Il go
voru Sc zabunio i mjesto pet hi
ljada fekao je pet stotina.
Crkvenjak je to primijetio i t.
pozorio ga ma zabludu, Jer da e.
vandjelie jasno govori o pet hi
ljada-
- Tho - odgovori duhovni
pastir = ne vjeruju mi nj tin pet
stotina-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Ko je "izdajnik."
(Nastavak sa /. %strane.)

napadom pogadja Trumanov Sc
natski odbor, koji je pronasao da
plutokrati ratnih Industrial stva-
raiu ogromne profile, i to ne izo-
lovani slucajevi, vec svi oni kao
grupa. Onda tai pokuvnikov napad
pogadja i obelodanjene finansijs-
Ike izvestaje plutokratskih firml
ratnih i ostalih industrial, koji
iavno dokazuju da svake godlne
cd. pocetka rata prave v vece
vece profile. Onda tai mrski nazlv
pogadja i kapitalisticku stampn
koja in obelodanjuje, jer ona swim
citaocima veil, medju kojima Sc
nalaze u glavnome radnici, da rat
ma industrial dale plutokratlJl
mnogo povecane profile. Onda ma
pitanju najamnice, svi oni koji do
kaZuju da Sc o namlfilice
poskupljavaju, svi oni koji traze
i zagovaraju povisicu naJamnlce
zbop toga sto ona stalno pada do
lie, padaju pod pogrdnom osudom
''izdajstva.'
S OWN hocemo da kazemo, MOI
da Sc svi izdajnici, odnosno nacis-
ticki agent, sluze sa OWN clnJe-
nicama, kao sto unapred rekosmo,
radi njihove prljave svrhe, ali nj
su svi izdajnici niti nacisticki a
GENT oni, koji te %einjenice INA
saju ma videlo. Jer ako je to IL
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
VrlO v~jerojatn0.

Henrik VIII. kralj engleski htio
je poslati po biskupu Bonneru VIZ
10 gruho pismo francuskom krallu
Franji T.
Sire = rece Bonner - ako
ovo pismo predam, moze me sta
jati gIave-
= Onda Gu DAFT otsjeci glave
svima Francuzima, koji Sc nalaze
Engeskoj.
Vrlo lijero, Velicanstvo -
odgovori biskup - samo Sc DO
Jim, da nijedna odrubljena glava
ne &c pristati ma moi vrat.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
EKONOMSKI ~DETERMINIZAM.

sa potporom kapitalista: dosledno
postojeca korupcija: dale, do
sledna pocepanost radnicke kla-
Sc: owl j mnogi drugi cinioci o.
drzavaju sada preziveIi kapitali-
Fam j ometaju put socijalizmu.
Termin "ekonomski determinl-
Fam" znaci sve, sto je gore rece-
no. Pa ipak, buduci "lukavstvo
retorike", ono Sto Sc dogadja ter
mimi, dogadja Sc svima zamena-
ma. ustanovljenih tehnickih ter
nina. Buduci nov termin, pref
postavljalo Sc, da ina nov INA
cal, barem varijaciju starih INA
GAIA. Kakve bi sve te varijaciJe
mogle biti, tesko je reel. Jamacno
p~ostoji toliko varijacija, koliko Je
potrebno da Sc -ugodi raznim u
movima. Jedna varijacija, medju-
tim, jeste kobna "a sam termln, /
treba da je dovoljna da Sc rospe-
81 njegovo odbacivanje.
Materijalisticko shvatanje is
torije znaci klasnu borbu, zasno-
vanu ma klasnim interesima. To
su prosecni KLASNI interest ka-
pitalista sto %odredjuju kapitali-
Fam, ne slucajni iii INDIV1DU-
AIM interest pojedinih indivi-
dualnih kapitalista. Otuda, tako-
die, to su KLASNI interest prole-
tarijata sto odredjuju neizbeznost
socijalizma, a ne slucajni i'll IN
DIVIDUALNI interest bilo kojeg
individualnog proletera. "Ekonom-
ski determinizam" Sc %upotreblJa-
vac i sada Sc upotrebljava da Sc O.
plavdaju akcije individual, aktiv-
nth u socijalistickom iii radnickom
pokretu, brenda su takve akclJe
protiv njihovog klasnog mteresa.
Kao jedna ekstremna ilustraclJa,
pokusano je da Sc opravda kradJa.
praktikovana Cd individual, ma
snazi "ekonomskog determine
ma; u drugim slucajevima, odf-
zavanje predavanja "socijalistaF
u prilog gledista, koja su neprl-
iateliska klasnim interesima pro-
letarijata, ali koja su punila re-
Gene "socijalisticke' dzepove, Je-
su postupci koji SUI Sc takodje O.
pravdavali ma naGelu "ekonom-
skop determinizma". Ono sto Sc
dopadjalo u OWN primerima pro-
| sto lie ovo: k~rivicari, znajuci da
ne mogu opravdati svoje rostup-
Ike nj sa jednim socl]aiistlcKlhi
nacelom, pribegavali su "lukav-
stvu retorike"; oni su skovaE no.
WI recenicu, "a koju Sc Tetpo-
stavljalo, da je istovetna kao !
postojeca nacela; i onda, pod "a
bunom stvorenom sa takvim novlm
terminima, vodili svoju individu-
alnu trgovinu.
Ako "ekonomski determinizam
znaci istovetnu stvar, koju ozna-
cuje "materijalisticko shvatanJe
istorije", onda je tai termin su-
visan i kao takav je "a odbacltl;
ako termin znaei ma sta drugo'
onda je "a odbacivanje kao 20
mracivac saveta.
c'Daily People, "a. okt. l9lo.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Cd Daniela De LeOna.

| w
Oval termin je skoro iskovan,
:iji Sc tacan znacaj trait sa neko-
ike strana. :
Istorijski termin predstavlja 20.
husaj da Sc "lukavstvo retorike"
zameni "a tacnost jednog naucnog
Iermina.
Observation-Disclosures shvatanje isto-
rife" jeste tehnicki termin koji sc
upotrebljuje cd socijalisticke zna-
nosti u grupisanju socioloskog
zakona, da su drustvene ustano-
We odrazi cd i cdredjuju Sc sa 20
stojecim sistemom proizvodnje bo-
yatstva i razmene, skupa, kao
stvar koja Sc pc. sebi razume, sa
mogucnostima istog. Kao siroka
i~,ustracija zakona, skorasnjl do
gadjaji u PoItugaliji mogu poslu-
Ziti:
Sve dotle dok Sc postojeci sistem
proizvodnje bogatstva u Portugal
Iii zasnivao ma zemlji i sistem1
razmene Aoji je MENU odgovarao,
drustvena ustanova, znana kao fe-
udalizam, odrzavala Sc. Nantes
tactic, prema tome, behu jedinst-
vo crkve i drzave iii monarhije
ravno romanizmu. Svi pokusaji da
Sc izmenu manifestacije behn
~aspiracije, te su neizbezno morali
da promase. kada je feudalistlckl
sistem p%roizvodnje i razmene u
bitnosti prestao p~ostojati, a kapi-
talisticki sistem u bitnosti potts
nuo feudalisticki, onda je repubi-
kanska ~zastava zaleprSana Cd Por-
tugalske Banke: stare ustanove
monarhizam i romanizam =
behu izgnane napolje i republika
Sc podigla.
To nj pc koju cenu ne sleduje,
Ga materijalisticko shvatanje isto-
rife "zanemaruje druge faktore'.
Rezultati nisu nikad ishod ma ko-
jeg pojedinog uzroka: rezultati su
ishod kombinovanih uzroka: jedan
cd tin je glavni; nikoji drugi nisu
"a zanemariti. Portugalija sama
snabdeva i%!ustraciju.
Kapitalizam Sc nije pojavio u
Portugaliji dan pre- r%evolucije. I
kolikq Sc iskljnciyyqg qzroka kapll-
.ta1izma tice, -Portugalija je MOI
da mogla zbaciti svoje feudalne
ustanove nazad wise cd jedncg 20
kolenja. Drugi cinioci su Sc ume-
sail sa posledicom, da je odlaga-
ME bilo %neizbezno.
Jednu Jos jacu ilustraciju snab-
deya- America danas. u America
privatni sistem kapitalizma Cd ne
kog vremena je p%otisnut cd ko'
lektivnog. Postojsce drustvene Il.
stanove politicke drzave neodgo'
varaju- wise sistemu ~rroizvodn]e
i razmene. Pa ipak niz drugih CT
. nioca, brenda SUI sporedni, nj Je'
dan glavni, p~rouzrokuju odgadja'
ME Socijalistieke iii -1ndustrl]ai
ne Republic u ~zamenu "a posto:
iecu. Velika varijacija rasa- L
zemlji sa nasledjenim mrznjama
pothranjivanje tin mrznja cd ia
kozvane "Socijalisticke' PartiJ'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

vestaji il neokupirane Francuske
dolaze i vele nam da tamo vlada
stanje nepodnosljive manjkavosti
svih zivotnih namirnica. l ovo Sc
stanje ne mole iskljucivo pripisa-
ii samo divljackom nacistickom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

kao uzasno secanje da je nekada
mucio eovecanstvo ~poslednji pred
stavnik vladavine privatne svoii-
nes -bkaratalizam s'"p'Q''"
uePospesTrno' dan oslobodjenja ma
jamnog rada.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

hranliivost koju dobijaju radnicl
nacistickih industrial nije rezul-
tat nacisticke ljubavi prema rad
nicima nego je, to diktoyano po-
menutim uslovima. Bee sve vece
nroduktiynosti industrijskih rad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
II zIVOTA
Vecerinka u Chicago. iii.

U shu ID ma Klb RadnUke Bote pneduJe veceinkuu sekcWkom lokhu, 58 S Hal
St. (du suat ma koj. d poavii a. gdHnJcrs g opsanka Poaak u st Uwte Bo
uksne dona6e hne gOri muznuL tie dugih abavnh CARA SvHace j. brM IL EatC Chicago Ind
Uuzb sphtn Ii se dwo vh bTgu = Odbor
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

rika Nemacke nestalo bi nacistic-
Ike ratne masine, koja Sc dnevno
ma severo-istocnom frontu trosl.
Mozda je pomenuti ~izvestaJ II
rekim stvarima %preterao, ali lzgle-
da da je u glavnome tacan, Jer IL
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
POTPORE RADNICKOJ BORRI.

MONROE, MICH:
Sabirna Iisfa, broj Q, sakupio NJ T.
Vidovie: N Basic 25c., NJ. =. Vide
viz: Soc, p Popovit 25c., p. Savano-
vic Zoe, e. Mijuk 25c., |. Lukas
25c., M MacuL 25c.. G.. Peskir 23c.,
NJ. Mikulie 21., n. Gubricit 25c., N.
NJ. 2;5e., L. Stanic 25c., 2. SalindriIs
25c., s. Brooks 25c., V. Josie 2oc-
Mrs. Mary LA1s1t 25c., G. Nukomano-
vic 25c., Anna Nukomanevic 15c., Z.
Ey anoff 25c-,J Petroff Zoe, G. Rah-
ko Zoe, Angelina Jeric 25e., NJ. sato-
vic e5e-, M Fiketiia 25c. i p. Vido-
vic Zoe
Ukupno $500
NEW YORK, y. Y:
Sa prosfave rodIendana d. Eezbrodi-
&C -....- $1,000 =. s"."'
SHARON, PA
A.. MalcevIc ---- 80. ...... Si-uo
Ukupno u oSs4n broju ...... $3.50
Ode god nema odusevljenja, tn
nema nj uspeha. - Schiller.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Industriialna Demokratija.

D., brmria sadui radogovr duga Etc Hasa. trdnika EEk PEoPLE-h bHH
a Sc bi narazniHm ptantmm dmvnom reh memo ptaneml nddHrunne Denon'9e
nutvu poGtuke Demokraie Pac n -azszno dhazao da e Poihca Dzava pezVea da
lie ina zamenih.I ndutruamaD emnkatUaO posadnnjp sack @: 1dJa o mdusn1anoJ De
e uyz IL ne duge zmUe ~ni lie ma kkav i'm. Nu e okro Dmre d. len
,ntem urimene Makzma ma dmrUaEUanu AnerlIN j9ovo ohTe e N.kdajl enn oa
ukteisao ko ndini pmog soirdhtpkoj: nmi rosie Kla Marxa. Len j smarao De leona
ko najyeGg cd rohahs cUaGsa.
Ce,a bnsuri lie samo S cent? po konada a sdu 80 A-anne Prudzbmu sajte. ma:
KNuzARA RADNNKE BorBE
3H3 st. Clair Ave- =: eN"' "'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Vecerinka u East Chicago, Ind.

U nedAJu IS marta JugoAvnsdi Bugmsio mncp rreduju ztdniku veerrluu hanov
Hail. 21D ear St. otak u Z sh uWHe Be 'dmaeu Nne me g"Ta d"a muAka. Ia
le dro yM bgu- = O%r
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Lecture in Chicago, Ill.

Section Cock County will hold a public hctre Sunday March 49, at 8 p m " Section head
ouarers 5a smb ttlHed ST.. Room 2e CmadpJ James Sim of Detroit, Mich, will the spaker
free Come and bring your friends The shGt of the lecture After The War: What?
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Pirincin Lecture in Steubenville, y.

National Organizer Joseph Prmcn viii addes a public meeting on the oRLD ooks TO
AMERICA" Tuesday March 10 at 8 D. m, in the Hall, 57 Wells St Admission free. Questions ans
wed
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Paris Commune Celebration in Detroit. Mich.

section Wayne Co. will hoda plI meeting onmemo2ungt the Paris commune sunday M"o
15 p m at Dy Hall SCAT Woodward nes Blaine. Cnrade Archie sim Will ddres his meeting MS
subjet will be: Paris commune = Why the Silence. Members and ympAhHersa eu urged to pay
umue to this gt historical event by turning out in gra. numbers
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05
Proleterska Demokratiia protiv Diktature i DesDoti

Proleterska Demokratiia protiv Diktature Despot1zma.
Cd ARNOLDA PETERSENA.
Ma osmsu Istrskog Maenninma pac owe kniRe obusnjava markasaeho pmane
rIa.rkey adayne "DntHuru Pnhtarjta' De Iaonovu teorjd % dusr1anom 1un"E
mu. 1ntresmtnim podacma cd Marksa Engeia uknuie ma njeneu'd a su "oouea dr@i ia
SER Eno4akoi i America" nezbGnas ocJAna uvoucJa mole poSHc popune mnhm1 Ngr
i'm yrktvnn"e nand iaHe no razunevaneL eans. d. e praazn peoa nepHe"h
"a zem!n ko o u s~ednjeneD EEve Amrke Cenao cent? 81 STRANGE
KNIzARA KADNcKE BORBE
34l3G lair Ave = o"' o"