RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-22

turne poslove. Farmeri tojest, oni koji su u
poslivaci iii izrabljivaci najamne radne snage
vieu do neba da i'm manjka radna snaga da su
nekim predelma priredjene mobe, kada je sva-
ko IL obliznjeg mestanca pomogao farmeru "a
vreme zetve, u drugim predelima mi vidimo
kako sc konskriptovani vojnici upotrebljavaju
"a agrikpltnnpu proizvodnju. Suocena sa ovak-
vom sitpaniipm vlada pokusava sada da dobije
radliu snagu koja radi "ne vaznim" poduze-
GINA, j ducanima "a "esencijalnu" industriju
-4rathu industriju agrikulturu. Ali zbog to-
ga sto vlada nema made da ce Sc radnici dobro-
v6fjno odazvati da menjaju svoje poslove samo
ma poziva vladinog odelenja, kao sto nije ina
la nadu da &c Sc radnici odazvati dobrovoljnom
stupanju vojsku ona, kao njen Predsednik
Roosevelt, preporucuje konskripciju radnika
kao sto imamo konskrpciju vojnika. u svom
poslednjem govoru Roosevelt rece da Sc NADIA
da &c stanovnici owe zemje primiti konskrip-
ciju rada bez pobune kao sto su primili mill
tarnu konskripciju Dakle rat zaista jeste ia
druga sia koja ubrzava uspostavu Industrial
nog Feudalizma. Jer prsilan rad "a milione
americkh radnika znaci, to, da radnik ne SINE
sto nj feudalni kmet nije smeo to ciniti, kao
sto radnici nacisticke Nemacke fasisticke Ita-
lije ne smeju to cniti, protiv koje Sc prisi-
nosti, kako nam javljaju ovdasnje novine. bu-
ne obesprav!jeni radnici nesretne Francuske!
bas kao sto je 1884. dopisnik njujorskog
Timesa, javio da su Sc nemacki plutokrati ne
voljno zbog straha proletarijata predal naciz-
mu, tako isto lije kapitalsticke suze ista ia
novina njujorski Times kada uvodnicki H. ok
tobra rece: ~ postojecem ratu mi Sc stalno su-
ocavamo sa izborima zala. Mi smo prisiljen da
cinmo mnoge stvari koje mrzimo ;" Onda
ia novina dalje rece, "Ovo &c biti najveca re-
gimentacija [rada] istoriji Amerike" Ali da
Sc vid koliko ozbiljno ne voli ia novina videti
fasizaciju owe zemlje kao meru u korist rata,
Times dalje rece, "To bi bilo samo po sebi kon-
tradiktorno da Sc inaugurira prisilan rad da
dozvoljavamo strajkove." sto znaci da je ona
"a ukinuce strajkova zajedno sa prisilnim ra-
dom, iako drzi da bi 'Zabrana strajkova odgo-
dila dan prisilnog rada"
Dakle, nema dvojbe da je sudbina radnika
owe zem1ie kmetska regimentacija bas kao sto
je to uzasna stvarnost "a radnike Nemacke
Italije Drugim recima, nema razike "a radni
zava uspostavu Industrijalnog. Feudalizma, ka=
da sve to njih znaci- njihoue crnje robeva-
ME j. sledstveno, mizerniji zvot svestrano.
Mi rekosmo da strah cd Proleterske Revolu-
cije rat samo ubrzavaju ne da prouzrokuju
pojavu domaceg fasizma iii Industrijalnog Feu-
dalizma, jer to je neka sasma druga stvar ko-
ia MEGA prouzrokuje. Njegov uzrok je davno
uocio neumrli amerieki marksisticki genie De-
MEL De Leon Koncentracija proizvodnje ru-
ku nekolcine parazita koji poseduju sve drus-
tveno potrebne alate proizvodnje, iii monopo-
lsticki kapitalizam jeste baza pojave 1ndustri-
jalnog Feudalizma rece Daniel De Leon. Sa
odsustvom Proleterske Revolucije duzim proce-
som kapitalizam bi Sc bez rata bez straha od
prve sile faszirao Ali, kao sto vidmo pre- no
sto Sc on potpuno fasizira mi videsmo da MENU
prethodi preteca' ali neuspesna pobuna prole-
tarijata rat Koliko puta smo mi cd stra-
ne Socijalisticke Radnicke Partije u ovoj zen-
Iii pisali govore odrzavali sa temom: RAT Ill
Revolucija," "Reakcija iii Revolucija," vele-
ci ako revolucija ne dodje doci &c rat reakci-
ia. A mi danas dozivesmo rat reakciju jer ne
dodje Proleterska Revolucija!
Vele nam politieari njhova stampa da
&c sva ova zala nestati, kao sto njujorski Times
rece. "samo-nametnuta regimentacija, koju mo-
zemo odstraniti nakon rata jeste daleko bolJa
cd one daleko gore regimentacije koJa bl Sc ma
mama nametnula," cd strane slle. Samo ne ire
banjo zaboraviti da prisilan rad ne pogadja ka-
pitaliste jer oni ne rade, prisilan rad pogadJa
radnike on Sc "od strane sile', kapitalistitke