davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-09-20
They Don't Want Farley

DefnOCTdtlC ORATOR.
They Don't Want Farley
Democratic leaders are some
what embarrassed by the fact that
James Farley. onetime close politi-
cal associate of the Van Wagner
Kennedy group. will be in Detroit
Thursday to address Catholic
Youth banquet. Because Farley
tripped up President Roosevelt at
the New York state convention.
he is the one man Michigan Demo-
Gratis don't care 10 have come for
dinner at this time.
It's a ticklish problem, for Far.
ley is a man who doesn't forget.
The weeks political activities
will start Monday with resumption
of the old fight for control OF the
Wayne delegation to the state
Republican meeting. Edward ~.
Barnard Is struggling TO regain his
lost prestige. having been upset
two years ago by the so-called
Wayne Precinct Organization led
by Frederick M. Alger Jr. and
Louis Colombo Jr.
The precinct organization Is
backing George T. Cartwright,
secretary and treasurer OF the
Northwest Exchange Club and
chairman OF the seventeenth con-
gressional district for the organi-
zation as permanent chairman OF
the county convention.
A third faction is led by John
Gillespie and Henry Hoppe, vet
eran Republican politicians.
Compromise Foreseen
A compromise probably will be
necessary.
When the conventions are over.
the nominees will go campaigning.
Despite statements by both Kelly
and Van Wagner that they will
restrict their tours because Of the
rubber shortage. II will be one of
the most intensive drives in recent
years. Both will 60 into every
county.
Kelly will set sail October in
jackson. The following day he
will be in Traverse City.
The one candidate who may not
be able TO engage in Main street
handShaking Is Senator Brown.
He is a key figure in drafting the
price control and taxation bills
and his presence may be required
in Washington.
Senator Brown opponent,
Judge Homer Ferguson, said
Saturday he will campaign with
the same diligence with which
he conducted his grand jury.
It'll wear no gloves and will
talk ave times q day IL nee
essary," he said.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-09-20

Put 10 per cent of your pay In
war bonds.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-09-20
Popularity Of Fry

No candidates have appeared
vet for the latter Office. prin-
cipslly because of the popularity
Of State Treasurer Theodore /.
Fry. Fry was elected first in
the Democratic landslide OF 1882
and except for one term. has
held office since.
Some delegate would like 10 run
former State Treasurer Howard
e. Lawrence, now OF Grand Rap
ids. but there is no indication that
he would accept. IL geographic
requirements necessitate the nomi-
nation Of a man from the east
side OF the state, the choice might
be State Senator Gilbert Isbister
of Port Huron. who was the
nominee in 1884.
There are three leading candi-
dates for the COP nomination for
secretary OF state. They are State
Senator Dignan OF Owosso. Arthur
G.. Summerfeld of Flint and Viii
liam A. Irving, Sandusky news
paper publisher.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-09-20

Now is the time when all good
politicians come to the aid OF the
people.
For now that the primary cleo
tions are over. the busy party
leaders are set for their county
and state conventions when.
through theoretic democratic proc
esses, candidates will be nominated
for the secondary state Offices
Actually, of course. the nominees
will be selected by the two candi-
dates for governor. despite all
efforts to picture the delegates as
Embossed and uncontrolled"
COP Meetings Monday
This epidemic of smoke filled
rooms will start Monday when
Republicans will hold their county
conventions throughout the state.
Democrats will hold their meet
ings Tuesday and will follow with
their state convention Friday at
Cass Technical auditorium In
Detroit.
Joseph w. Martin Jr.. chairman
OF the Republican National Com
mittee and congressman from
Massachusetts. is scheduled to give
the keynote address and the ban
uuet address at the Republican
state convention. Gov. John w.
Bricker Of Ohio is also on the pro-
gram.
The Democratic state conven-
ton will be held Saturday in
Grand Rapids.
Both Gov. Murray d. Van
Aagoner and Secretary of State
larry r. Kelly will smile virtu-
ously and tell their respective
conventions that the delegates
may pick whomever they desire
for the various Offices. But both
Kelly and Van Wagner will make
sure that the candidates they
want for their running mates are
the men who will be chosen.
Republicans have only two
places on the ticket TO be filled.
inasmuch as Attorney General
Herbert j. Rushton and Auditor
General Vernon Brown are to be
renominated without opposition.
The nominations still to be filled
are for secretary Of state and for
state treasurer.
n-.I--.S., II Er~.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-09-20

TIC II ure speciaHst. lie WORKS Win IRE
lives with tires, knows them inside and on
He knows why some tires don't deliver tn
miles that we're built into them. He know
the little things to look for that mean troubl
ahead-and how to correct the fault in time
No matter what make of tires you hav,
now, or what their condition, your Goodyear
Dealer can help you get more miles out O
them. He has the right equipment, he use,
hrst-srade materials, he works by testeS
methods. II you will Get his advice and &C
on it, you may add months to your cars spar
of life.
You can depend on your Goodyear Dealer
for competent tire advice and careful repair
work. See him today.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

die van IL zatvora? Ali jos gore
| dolazi:
"Ako Sc manifest n~astavljal
Sovjetska Junija mole odrzati ne
utralna j u miru kada je opkolje-
ma sa diva velika rata y, onda "a
sigurno Sjedinjene Drzave koje
su opkoljene sa diva okeana mogu
isto p~ostici."
(Kako je to morale zvuciti ves-
to Browderu, Fosteru & Minoru
nazad godinu dana - j kako sa-
da bi zeleli da nisu bill tako vras-
XII vestiD
Tai neistiniti i eudljivi mani
fest zavrsava Sc sa nekoliko ge-
sala, pocinjujuci sa "1zidjite j dr.
lite Sc van imperijalistickog ra-
tai" namazan je sa zahtevima kao
sto SID "Nezavisnost "a Puerto Ri
co i "a Philippinska Ostrva!" i
svrsava sa "Porazimo bill ratne
moci"
Ludi zahtev "a "Filippinsku ne
zavisnost zacinjen je sa ukusom
svoje vrste u OWN proletnim da-
nina 1912. (Svrsice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

metamorfoze cd %. juna!) su naz-
vail, "PORAZIMO Roosevelt.
-TOV Bill RATNE-MOcI! IZIDJI-
MO 1 DRzIMO Sc VAN RATA"
/ il NIGGA ia sam iscupao ovo dra-
guile:
"Polagati veru u britanske i a.
-merieke imperijaliste bilo bi kao.
kada bi postavili lopova da huva-
ii lopova...."
"NaGin ga kojim mozemo pomo-
81 britanskom narodu, i nemackom
narodu, j swim potlacenim i izrab-
ljenim narodima, jeste ako odbije-
mo ma koliko pomagati ijednu
stranu u ovom imperijalistickom
ratu. [Podvucena rec je u origi-
nalu]FAsIZAM Sc MOzE PORA-
ZITI SAMO AKO Sc PORAZI I'M
PERIJALIZAM II KOJEG ON
POTICE KAO sTO CIR Tsic!!1
POTICE II KRVNE STRUJE."
(Krupna slova su moja.)
Je Ii to jecanje iii muklo odo-
bravanje koje mi cujemo il Allan
ta-e? Zaista, kako &c mali firer il
periferije to "objasniti' kad iii
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

da Invade Browdera il tamnice, o.
nj bi dobro uradili kada bi sago-
'reli sye svoje peticije, da "a me-
koliko meseci sasvim precute ista
reel o velikom drzavniku koji je
neizbegnuto zadrzan u Atlanta-i.
Mi Sc mozemo zareci sa dolarima
protiv "dougnuts"-a ako oni ova-
ko posture, cudni decko Kansasa
biee pusten IL zatvora "a vrlo
kratko vreme.
Ma koliko da bi bilo Garno i
zanimljivo da dodamo rekordu me-
doslednosti i nepomirljivih drza-
MIA Stalinista Sjedinjenih Drzava,
vreme nam presto ne dozvoljava
da rekord potpunimo. Da pokaze-
mo, svakako, da Sc tai process raz-
via kao i pre-, vrlo ukratko Como
uzeti u obzir manifest kojeg je
usvojio Nacionalni Odbor Komu-
nisticke partije %. januara, 1871.
TAI manifest (kao sto ga je Sta
linisticki mesecni ( a s p i s The
Communist, IL svom izdanju cd fe-
bruara, 1941,, doneo - pet KRAFT
kin meseci pre- "super-duper"-ne
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

takve ekonomske organizacije ne
mole drzati ostrom brid onog o.
sobitog oruzja, kojim maSe poll
ticki radnicki pokret. Kakvo je to
osobito oruzje, to sam pokazao
pre-. Ono je cisto razorne prirode.
Ekonomski pokret moze uzimati
malo pc malo. On moze ciniti to
cato, sto je njegova konacna "a
,daca da "uzme i drzi' sva podu-
zeca proizvodnje, te da in o6uva
"a ljudski rod. PolitiGki pokret,
ma protiv, ina sasvim drugaciju
zadacu: njegova je zadaca da pot
puno razori politicku citadelu ka-
pitalisticke tiranije. IL ovoga IL
lazi, da politicki radnicki pokret
ne SINE nj izdaleka imati nj izgled
kompromisa. On egZemplifikuje
revolucionarni cilj radnickoga po-
kreta; on mora biti nepomirljivo
revolucionaran. Ova c~injenica Cd
rediuje p%ostupanje pobedonosnih
politickih radnickih kandidata II
parlamentima kapitalizma. Ovo
nacelo nadie svoga izraza Il pro-
slavljenom geslu Wilhelma Liebk-
nechta, dok jos bese u punoj kre-
posti svojih socijalistickih teznji:
''Parlamentiren list paktiren" -
parlamentarisati znaci praviti
k~cmpromise, %Surovati, prodavati.
(Odobravanje.) kada ga je doe
nijih godina iskustvo naucilo, da
burzoazija Nemacke niie svrsila
svoju sopstvenu revoluciju; kada
je saznao, da Sc ia revoluciia mo-
ra prvo dovrsiti i da tn zadacu ne
mole poduzeti nike drugi do socl-
jaldemokratski pokret: kada Sc ia
kruta stvarnost isprecila pred
MIN i pred pokretom njegovim,
Liebknecht mudro prilagodi svoje
postupanje prema njenim zahtevl-
ma. Da parlametarise, to je zako-
nita taktika burzoaske revoluci-
lie. Parlamentarisanje, sto ga je
nemacka socijalna demokratija BIZ
la prinudiena, zatim sd Liebknech-
tom ma celu, praktikovati, pokazu-
je, da je nemacki pokret bio pri-
siljen da usvoji taktiku burzoas-
Ike revoluciie. To je upravo razlog,
zasto je takva taktika potpuno ne
umesna, potpuno nedopustiva, sta
wise, znak izdaje prema radnickoi
klasi, kada Sc primene Ma Ameri-
ku. (Odobravanje.) Bee sile klas-
~nosvesnog ekonomskog zaledla po-
litiekog pokreta, politieki pokretl'
sto in radnicki pokret Amerike
n~eizbezno izbacuje IL sebe, blce
ne samo pocepani, nego &c uslo-
viii, kao dalji rezultat, onu zbrku
pojma, koja srlja u korupciJu /
koja. reagisuci natrag ma sam e.
konomski pokret, pomaze unlsta-
van.ju njegove delotvornosti. Do
ista, nije nikakav slueaj, da su
svi radnicki kandidati, kojima Je
dc sada kapitalisticka klasa do
pustala da Sc prosunjaju kroz
meme garnizone ma izbornim JoJ
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Cena je ovoj knjizi $1.0O.
KNJIzARA RAD NICKE RORBE
SocijalistiGka glasovnica.

sopstven dab zivot dale, koliko i
protiv samog kapitalistickog til
rama cato, da bi S MIN izravnao
racune; on takodje potrebuje tn
silu cato, da spreci zle posledice,
kojima je politicki pokret, u ovo.i
pokvarenoj atmosferi burzoaskog
drustva, neizbezno izlozen. Owe
dive tacke su cd zivotne vaznosti.
0 NINA visi mnogo, b~eskrajno Vi
Sc no sto ma prvi pogled izgleda.
Unatoc ostro-obeleznoj ekonom-
skoj osobini radnickog pokreta,
nacelo, da on mora da uzme ma
Sc isto tako i politicki oblik, nije
zasnovano ma tankoveznoj taoriii.
Oak ako Sc i ostavi ma stranq sila
socioloskih argumenata, koje sam
YAM istakao, a koje ukazuju ma
neizbeznost politicke manifesto
CHE radnickog pokreta, postoji je-
dan razlog, ma koji sam Sc do sa-
da TEX u~zgledno pozvao, a koji,
kada Sc valjano odmeri, s~tavlja
stvar van moguce sumnje. Tai
razlog jeste: nahodjenje opsteg
izbornog prava u zemlji. Ova u
stanova je tako ogrezla u kostima
naroda, da kapitalist, ma da mu
je ona postala sljunak Il cipeli i
ma da je mocan, ne SINE da je
naprasno unisti. l nedotupavna je
ideja o gradjenju mediu takvim
narodom velikog pokreta, CHI ie
opipliiv cilj socijalisticka revolt
CHA, uz lozinku: "Uzdrzavanje cd
glasania!" Ne moze Sc ma inc, ne
go da Sc pomagaci takve ideje Ii
gosu kao prevaranti. Hteo to eko-
nomski pokret iii ne hteo, njego-
va politieka faza pokazace Sc ra
politi6kom polju. Radnici IL ME
govih sopstvenih redova i radni-
ci izvan njegovih redova, podieeee
zastavu radnicke politike. Niti &c
kapitalist oklevati, da ovoi stvari,
ma da je ismejava, iseupa zaoku.
| ako budno cuva svoju politieku
citadelu, on &c s vremena ma vre-
me pazljivo odabrati kojeg "obe-
cavajuceg" kandidata sa radnicke
liste i dozvoliti mu ulazak; iii &c,
mozda, ponekada zadremati i po-
neki radnicki kandidat &c Sc pro-
vuci kroz prste njegovih strazara
ma glasackoj kutiji. Devetorica cd
d%esetorice ovih pobedonosnih rad
nickih kandidata II parlamentima
kapitalizma, izvrgnuti mamcima
i prevarama, koje Sc nalaze Ma
raspolozenju kapitalista, podleg-
nu. Oni podlegnu bilo usled pri-
rodjene i'm duhovne izopaeenosti,
bilo usled tupoglavosti i'm. U oba
slutaja oni izdaju radnicku klasu,
a posledica ovoga stetno dejstvu-
je ma ekonomski pokret. Protiv o.
We %opasnosti postoji samo jedan
slit: industrijalna, tojest klasno-
svesna ekonomska organizacija,
koja da tn g~lasovnicu odrzava u
cistoci. Nista mamie cd takve eko-
nomske organizacije ne moze spre-
citi to zlo, posto nista mamie cd
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Daniel De Leon.

Naeela Industrijalnih Radnika
Sveta valjano poziraju i politicki
j ekonomski radnicki pokret, te in
stavljaju u pravilan medjusobni
odnos. .,Gbs4
Necenjiva je vrednost, dosto-
janstveno drzanje politickog po-
kreta. On pruza radnickom po-
kretu priliku, da svojim svrhama,
svojim teznjama i svojim metodi-
ma dade slobodna oduska, javno,
a .poludnevnoj svetlosti sunca,
dokle bi mace njegova agitacija
bila izrucena ogranicenom pros
toru misije rupe. Politicki pokret
cini radnicku propaganda pristu-
pacnom masama; on uzdize rad
nicki pokret mad kategorijom "za-
%vere"; on stavlja pokret Il red sa
Duhom Vremena, koji, ma jednoj
strani, porice moe, "~zavere' II
stvarima, koje Sc samo ticu masa,
nego u kojima mase moraju biti i
svesni igraci, a ma drugoj zahte-
va najslobodnije izrazavanje.
Kratko j jasno, politicki pokret Sc
klania pred metodima civilizova-
ne rasprave: on daje priliku mir
nom resenju velikoga pitanja ma
dnevnom redu. Proglasujuci nuz-
most kako industrijalnog, tako i
politickog uiedinjenja, nacela jas
no i dovoljno proglasuju srodst-
vo ekonomskog sa politickim po-
kretom. Izrazito proglasujuci II is
to vreme, da je "uzimanje i drza-
ME" Gin, koji posve spada u po-
krajinu ekonomske organizacije,
nacela zabravljaju opasnu skret-
nicu, - skretnicu, Il koju je veil
ka opasnost terati, - o%pasnost,
da Sc ucini socijalisticki, sto INA
ci radnicki pokret iluzornim i po-
pristem "intelektualnog" izmeta
burzoaskog drustva.
Glasovnica je oruzje civilizaci-
je; glasovnica je oruzje, koje nj
jedan revolucionarni pokret ma
Sega vremena ne SINE odbaciti, O.
sim ma svoju sopstvenu nesrecu
socijalisticka glasovnica je emb-
lem prava. Zbog toga vrloga raz-
loga, socijalisticka glasovnica je
Slabija cd zenskih suza,
Krotkija cd sna, gluplja cd ne
znanja,
Strasljivija cd device u noel
l nevesta kao neiskusno nejace,
ako Sc liza njenih ledja ne nalazi
sila, koja da je podupre. (Odobra-
vanje.) Ia nuzna sila zbijena je
u industrijalnoj organizaciji rad
nicke klase. A sada upamtite ovo:
tn silu radnicki pokret potrebuje
isto toliko, rekao bi, protiv onog
politickog pokreta, kome njegov
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
Opet ~"ujedinienie" iu-
mia.
(Nastavak sa l. strane.)

(Nastavak sa /. strane.)
ko 10 miliona, nema O ovome MIS-
ia da kaze, niti Sc ono pita. Me
mu &c izvrsni odbor, skup glavnih
fekera, vec javiti sta Sc desilo i
cd MEGA Sc ocekuje da klimne
glavom u znak "odobravanja."
/ kada bi Sc post:glo "ujedinje-
ME" postojecih fekerima ogrezlih
to bi samo bilo "ujedinje-
ME" fekera da sto wise Dire rad
nike zavodljivije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

Browder, oni SUI MENU morali izgledati
da su toliko jaki da pretezuju sve os-
tale obzire, ukljucujuci one koje spo-
minjemo u ovom kratkom "pregledu''
iii "merenju' Y savremene inter
n~acionalne s'drame.'a A. p.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18

kfetara lie LeOnOvlh Sledbenika
il Uruguay, Montevideo, Juzna A.
merika, u kome nam dostavlja iz-
vestaj o njihovom prosvetno-agi-
tacionom rodu. Pored o~stalog nam
pise kako bi oni znatno mogli vi
Sc uciniti ma prosirenju nase ide-
je medju ~onamosnjim radnicima,
samo kad bi imali nase literature
prevedene ma %spanskom jeziku, tie
pita da Ii hi ma neki nacin mogli
udovoljiti njihovoj zelji i potrebi
u ovom pogledu.
Gin smo primili njegovo pismo,
pisali smo Nacionalnom Uredu S..
L. P. j pitali ga, da Ii ina preve-
dene nase literature ma pomenu-
tom jeziku. Dobili smo odgovor,
da ina same jedna mala brosuri-
Co prevedena ma spanskom jeziku,
te smo cd iste porucili izvesnI
kolicinu j poslali nasim drugovi-
ma u Mentevideo.
/ ranije smo mi pisali 0 vredno-
ci i odanosti nash drugova u Juz-
MOI America "a nasu stvar, te da
oni neogranicavaju svoj rad me-
dju radnicima naseg jezika, nego
nastoje da upoznaiu sto veei broj
spansko govorecih radnika, sto su
chill i cine. Ali da bi bill u sta
nju jos bolje i wise NTH upozna-
ii s nasim ucenjem, oni traze ma
su literaturu ma spanskom jeziku.
Ma koliko vredila LENA agitaci-
Ja kod radnika, i ma koliko jasno
i ubedljivo nasi drugovi %govorili
NINA, ali nikad jedan radnik ne
mole detaljno biti obavesten o ma
sem ucenju kroz licnu agitaciju,
kao sto mole il citanja nase SIAM
pc j literature. Usmena %agitacija
ie cd neizmerne vaznosti "a nasu
stvar, jer kroz usmenu ~agitaciJu
nasi elanovi dobijaju mnoga pita-
MIA cd radnika, sa kojima razgo-
varaju, te i'm odgovarajuei ma pos
tavljena p i t a n a objasnJavaJu
mnoge stvari, koje nisu u stanJu
da dovoljno razumeju kada citaJu
nasu stampu i l%iteraturu. Ovo o.
sobito vazi "a move citaoce i priv
zenike nase ideje. Zbog ovog raz-
loga. mi smo cesto puta urglrali l
urgiramo nase clanove da, kollko
ie god moguce idu u lienu agita-
ciju, te s vremena ma vreme po-
secuju i nase dugogodisnje pref
platnike. Ma da su oni dugogo-
disnji pretplatnici, ponekad i'm do
bro dolaze nasi clanovi da Sc $
NINA porazgovore o raznlm te-
ku6im dogadjajima, ciii razgovo-
ri mogu da pomognu nasim pref
platnicima.
Takodjer mas drug Centner IL
vescuje da ie "demokratska' VIA
da bila zabranila ulaz swim stra-
noiezicnim novinama, ukljucujuci
nasoj novini, izuzimajuci engles-
kim, francuskim i portugalskim.
Tako nasi pretplatnici Uru-
guay-u nisu primili RADNICKU
BORBU "a jedno vreme. Napoko1
dolazi Predsednik zemlje, general
Baldomir, raspusta parlamenat /
proglasuje sebe vrhovnim autori-
teton zemlje, (diktatorom), i po-
die zabranu bivse "demokratske'
Wade, kojom ie zabranila ulaz po-
menutim novinama.
"Cudna" stvar! Ponekad su i
diktatori veci "demokrati" i cd sa-
Nth "demokrata"! Svasta Sc desa-
va u kapitalistickoj ludnici (ka-
pitalistickom sistemu), pa zasto
da ne mogu diktatori biti veci
"demokrati' cd "demokrata"? Ear
danas takozvane demokratije ne
upotrebljuiu iste metode opresije
j druge pristine mere protiv rad
nika, koie upotrebljuju diktatori
i obratno?
~
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
kroz Partiju i Federaciju.

Pored gornjih s " Arr, drug
Centner izvestava, kako SUI uru-
gvajski "komunisti" izdalismani-
fest, u kome urgiraju radnike u
ruguaya da vatreno podupiru din
Predsednika Baldomira, a "a We
like nacionalno jedinstvo, u .svrhu
odbrane "otadzbine".
Bas kao njihova braea Aomu-
nistI' u "demokratskim" 5zenrlja-
ma, koji pomazu vodjenje "demo-
kratskog" rata, j traze jedinstvo
nacije Gedinstvo radnika j kapi-
talista) "a odbranu "otadzbine"!
CHE otadzbine? Pa kapitalisticke,
da CHE!
Marx nam je jos davno kazao i
dokazao, da radnici nemaju otadz-
bine. Ovu tvrdnju niko nije u sta
nju bio pobiti. Dakle, nasi "ko-
munisti" traze cd radnika, to u
ime "komunizma", da brane kapi-
talistieku otadzbinu.
Ovo je izdajstvo i prevarant-
stvo prvog reda, "a koje &c njiho-
We vodje skupo p~laeati, -kada mas
tupi dan obracunavanja, a tai dan
nije daleko, kada &c progovoriti
proleterski gnjev, sjedinjen g hlas-
nom svescu. Tada tesko NINA j
njihovim saveznicima - hapita-
listima!
Mas je zadatak, pored naseg
prosvetno-agitacionog rada, da
raskrinkavamo njihova izdajnieka
della, prikazivajuci in radnicima
njihovim prljavim j iz%dajniGhim
ulogama.
Vreme "a dosadanie nase pikni-
Ike nije bilo najpovolnije = hisa
in je p~okvarila. Ogranci Detroit i
Chicago bill su priredili piknike
ma Z. juna, ali usled kise njsu in
mogli odrzati, nego 81 odrzafi sa-
stanke u svojim lokalima.
Drug scepovic mas izvestuje "a
Ogranak Detroit, da u pr&os kise,
koja i'm je onemogucila odrzati
nameravani pink, odfzali su
drugarski sastanak u o sleka-
lu, ma kome su napravili oko $40
90 cistog prihoda. Tako isto lives
6uje drug Posavac "a Ogranak
Chicago, da SD oni moral odrzati
svoj odredjeni pink u loha'u, cd
kojeg je bio cist prihod $4,000.
steta je, ali pomoei Sc enije mo-
Clio drukGe, nego sto su uradili
diva gornja Ogranka, a pod ohol-
nostima uradili So dobro, jer ma
prAviti u lokalima onoliho, koliko
su napravili, mozemo da xe zado-
voljimo.
Ogranak Youngstown edrzao je
svoj prvi pink u vocnjahu dru-
gova Sestok, ma 81. naja. Prema
izvestaju, koga nam je poslao
drug Milo, piknik je bio uspesan.
Posetili su III njihovi simpatNari,
te su Sc veselo proveli tai dan, a
pored toga, cist prihod i'm je bio
preko $4,000.
U nedelju 81. juna Northern
Ohio State Picnic" odrzaee Sc Il
Akronu, ma istom mestu gde je O.
granak Akron odrzao ma 81. ma ia.
Uciniena ie svestrana agitaeija
"a oval piknik. Poslato je 1900 pi-
sauna (p~oziva) clanovima j simpa-
ticarima u DRAW Ohio, tie Sc Gee
kuje velika poseta.
sa. ovog piknika, govor edruga
J. Pirin6ina, Nacionalnog Orga-
nizatora S. L. P, bice bredAesto-
van preko radijske stanice WADE
(dial 1850, takodjer =gcvorite
mas kandidat "a Governera," drug
L. P. Wettstein. Otuda je pezelj-
no da svi nasi clanovi i simpati-
carl il Ohio i obliznjih mesta po-
sete oval piknik.
JOS jedan mas simpati6a1, pos
lao nam je jednu novu sotisnJu
pretplatu ma RADN1CKU BOR-
Blu, drug E. Miro, il Troy, N. Y.
Pored pretplate poslao je $100 "a
potporu RADNICKOJ BORBI.
Hvala nasem orugu MirGu, ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-06-18
BEDA FILOZOFIJE.

BEDA FILOZOFIJE.
Bu Fnozdjen apho e K Marks 1871 iodine u doba kda lie Marks Eeo ma ciinu
pojnOe noog itrhkog emmomskog sMatnj, tie ko odwvor ma Poudonovo deo: "Fno
zda Bede". No krNAo db ma pu poHNke eonomie cd osnNaca namnog socjaizma,n nj
heie pepouGujemo chamima socdske znanoti
SUE" Ca i o~j ki SO0
KNUzARA RADNIcKE BORBE
3M3 St. Cr Ave. Cleveland Ohio