RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-02

&c tai narod traziti povratak gnusnog Musso-
lima i gadnog Hitlera zlikovskog Tojo-a,
nego zbog bojazi da &c 50 padom tin gangster-
skin vlada radni narod tin zemalja uspostaviti
takvu vladu koja &c bit kIasni neprijatelj ne
imperijalisticki neprijatelj Stassena - ko-
ia &c biti sledstveno, smrtniji e p r j a.
t e j cd sadasnjih gangstera. ia v
&c biti rezultat Proleterske Revolucije Da Sc
ona spreci Stassen preporucuje da ova zem-
liza kao i druge "demokratije" nametnu "privre-
irene vade," burzoaska stampa ovakvoj ulo-
.zi kapitalisticke Amerike kliee: "AMIN"!!
b.. Ono sto Stassen trazi, kao sto Sc da jasno
videti, to Sc kosi sa duhom slovom tradicije
owe zemlje. Nikada nisu americki revoluciona-
ri nameravali da stvaraju takvu republiku da
ona igra ulogu koja je nedosledna politiekoj
demokratiji, tojest, da nameee, pa "privreme-
no." Wade mad drugim zemljama, jer to je ma
silje iii ugn jetavanje. Jer Sc oni svojim zivo-
TINA borise protiv svakog nasilja u dadose o.
vol zemlji Konstituciju koja daje pravo veci-
nj naroda da mrno resi- svako drustveno pita-
ME, da uspostavi vadu po svojoj wolff koja od
govara najboljim interesima vecine Nikada
nije Lincoln mislio, da je i svoj zivot toj
borbi poozio, da &c ova zemlja ikada igrati
logu nasilnika, jer on rece, da ustanove owe
zemlje pripadaju stanovnstvu koje obitava is
tn da vecina tog stanovnistva, kao sto reko-
Sc americki revolucionari pre- NIGGA, ina pra-
yo da uspostavi IL osnove, novu vladu. Ne sa
mo da Sc Stassenov plan sukobljava sa minu-
linn tradicijama owe zemlje, nego Sc ono sukob
lava sa slovom sadasnjeg stanja. Jer je ame-
ricka Konstitucija jos u snazi zvanicno sta
novnistvo owe zemlje danas, uziva osnovno po-
liticko pravo, da moze kad god hoce "a vreme
izbora da izabere takvu vladu po njegovoj vo-
I ill., Zbog toga svaka osoba koja gail zelju da
ova zemlja gra nasilnika ona nije skladu,
nego protiv najboljih tradicija owe zemlje. Ona
nije skladu cak nj sa postojecim drzanjem
americke Wade, americkih zvanienika Jer oni
zvanicno ne stole "a nikakvo nasilje, vec po-
drzavaju gavnome osnovne politicke slobos-
tine. A sve ovo Sc kosi sa Stassenovom poll
tikom preporukom.
Osim Stassena koji, kao sto vidimo zeli
videti Ameriku da igra ulogu nasilnika, tu je
MENU slican i senator Ebert D. Thomas IL
drzave Utah, koji pred konferencijom american
Institute of Architects" u Detroitu rece %
juna da on moze videti unapred dugi period
rata i revolucije.' On ovim jamacno, msli
da &c proletarijat porazenih nacistickih zema-
lja pokusati da uspostavi syoju vladu, koja &c
biti revolucionarna, protiv cega Thomas zeli
videti da ova zemlja ustane sa ration istu
razori sto znaei da opet, po Stasenu, ova zem-
liza nametne "privremeno vladu" ma porazenim
zemljama kojima danas besni fasisticko-na-
| cisticki zlikovluk. Ono sto "vidi'' senator Tho
mas to je da ova zemja, koja Sc rodia II re-
voluciji, igra ulogu kontrarevolucije protiv o.
nih zemalja koje Sc zele revolucionarno obno-
viii.
Tako Sc ovde onde pojavljuju 'vdne' o.
sobe koje traze da Amerika igra uzasnu ulogu.
Mozda &c sile propadajueeg kapitalizma preu-
yeti maha gurnuti zemlju tom pravcu. Ako
Sc to desi onda &c budu6nost owe zemlje pod
vladavinom kapitalzma biti jako mracna. Jer
kapitalizam moze da i osobe sa najbol Jim ma
merama prisili da uzmu put ka paklu. Mi vi
desmo Sta pre- desetak godina ucini kapitail-
zam Italiji Nemackoj. Onaj kapitalista ko-
il je najvse radio da Sc gadni Hitler popne ma
vlast drzi Sc da je cd istog Frankenstiena po-
gubljen.
Pitanje kakvu &c ulogu Amerika igrati
posle rata zavisice cd pitanja da Ii &c ona biti
rakon MEGA kapitalistieka? Ako ostane TAX
yom, onda buducnost covecanstva bice crna.
Jer ona nece kao takva moci primerom po-
kazati ostalom nesretnom covecanstvu put ka
sreci vecoj slobodi, jer joj to sprecava kapi-
talzam. Da "a sigurno ova zemlja igra veil
canstvenu uogu prvo treba odstraniti osnovnu
smetnju - kapitalizam.