RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-10

ju tin radnickih "usrecitelja" Da agenti bur-
zoazlJe, bill oni jugoslayenski, americki iii ma
koJe druge nacije, nisu njihovi prijateIji jer
buduci da su sluzbi burzoazije, onj ne mogu
bltl prijatelji radnika. Owl agenti jugoslaven-
ske burzoazije ono vreme obecavali su nasim
radnicima da ce u novo-stvorenoj "velikoj"
Jugoslavij vladati "sveopsta sloboda iedna-
kopravnost". Mnog su radnici poveroval tim
obmanama jugoslavenske burzoazije, ali su Sc
prevarli.
Ne samo da jugoslavenski radnici i siro-
masnl seljaci nisu dobili novoj Jugoslaviji
ono sto i'm je preko svojih agenata obetavala
Jugosiavenska burzoazija nego su potpuno BIZ
Ii obespravljen svih politickih slobostina.
Svi sc mi jos dobro secamo, a osobito oni
u Starom Kraju, kad je tadasnja "slobodoliu-
beca' vlada Jugoslavije ponistila mandate ma
rodnh predstavnka Narodnoj Skupstini,
Svi Sc mi secamo zloglasne "Obznane" 0 "zas-
It'll drzave', pa onda zloglasne "Glavnjace",
pa onda uvadjanje kraljevske diktature, Cega
bese posledca raspustanje radnickh organiza-
clJa, zabrana radntkih novina, javnih sasta-
naka; ukratko, oduzimanje radnicima i siro-
masnim sejacima svako politiGko pravo.
Takvu "slobodu' takvu "iednakost" do
bill su radnci i siromasni seljaci II "velikoi'
Jugoslaviji Dobili 81 bas ono sto smo i'm mi u
to vreme govorili. Ko Il ovo s1mnja neka pro-
cita nasu knjigu, pod naslovom: "Debata IL
medju Cvetkova-Leontica, pred sudom Mark
szma lstorije', pa &c Sc uveriti nasu tacnost.
Mi smo "a 50 godina naseg opstanka stall
no neprekidno isticali Ginjenicu, da sudbina
iugoslavenskih radnika kako ovde, tako Il
Starom kraju, tesno je vezana sa sudbinom
radnika ostalih zemalja, osobito nasih radni-
ka ovde sa americkim i'm drugovima radnci-
ma. Interest jugoslavenskih radnika jesu isto-
vetni sa interesima ostaih radnka, kac sto
su interest jugosavenske burzoazije istovetni
sa interesima burzoazije drugih zemalja
U interesu je jugoslavenskih radnika da
Sc oslobode najamnog ropstva, taho je in
teresu radnika drugh narodnosti, jer jedni
drugi su najamn robovi; jedni drugi su iz-
rabljeni potisteni cd strane kapitalisticke
klase. Zato jugoslavens ski radnik treba da gle
da radnika druge narodnost kao svog
druga prijatelja, kapitalstu, bio on jul
gosavenske narodnosti, iii ma koje druge kao
svoga neprijatelja. Ako jugoslavenski rad
mix drukce postupa, onda on nije shvatio svo-
ju duznost niti svoj polozaj drustvu. Onda
je on zrtva agenata burzoazije njihovo sle-
po orudje.
Danasnje drustvo je podeljeno na dve ne
prijateljske nepomirljve klase sa klasnim
suprotnostlma kapitalisticku radncku
klasu. Izmedju owe dive klase bukti klasna bor-
ba i ona,lce traiati dotle dok postoje kla-
Sc drustvu. Mira ne moze biti n1edju NINA.
jer ekonomska neiednakost nepravda koje po-
stole u danasnjem drustvu, neizbezni su rezul-
tati klasne borbe.
ovoj svetlosti nasa Federacija kroz osvoj
organ, RADNICKU BORBU, kroz partijsku IL
teraturu, putem skupstina, predavanja, skola
i licne agitacije tumacila ie owe nepobitne ci-
njenice nasim radnicima ucila III kako da,
s ostalim americkim radnicima, izvrse svoje
oslobodjenje. Ona i'm je tumacila dokazivala
da je kapitalizam kriv "a sva drustvena zaIa,
te prema tome, NIGGA treba uAloniti ma ME
govo mesto uspostaviti novi drustveni pore
dak, koji ce udovoijiti potrebama kofsnih ella
nova drustva Novi drustveni poredak mora
bti SOCIJALISTICKI POREDAK!
Samo Socijalizam moze uspesno resiti da-
nasnie probleme, prenaSaju6i zemaliske indus
triie il privatnog IL drustveno vlasnistvo. Sa-
mo ma oval nacin drustvo ce mo6i da Sc oslo
bodi muka i patnja koje mu kapitalzam ma
niece
Ia 35 godina nasa je Federaciia, kroz
svoj organ, RADNICKU BORBU, isticale owe
tinjenice, te raskrinkavala lame radnGke po-
krete, koji su ucili da su rad kapital "braGa";
da Sc zivot radnika pod kapitalizmom moze
poboljsati, te da Sc kapitalzam moze reformi-
sati. Svi dosadasnji pokusaji ma njihovoj stra-
nj pokazaSe Sc uzaludnm laznim te jedno-
vremeno potkrepise nase ucenje ucenje So
clJallsticke Radnieke Partije, da Sc kapita-
liam ne moze reformisati, niti pod MIN rad
nlcki zivot poboljsati. Ma protiv kaptalizam
tone sve dublin reakciju, radnicki zivot
z1