RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-02-19
kroz Partiu i FederaCiju.

februara, swim partijskim subdi-
vizijama (koje smo neki dan pos
lali O~grancima), medju ostalim
stvarima u vezi naseg rada, zavr-
sava Sc pismo sa sledecim ape
lom:
"U ovoj sudbonosnoj krizi Par
tia ocekuje cd svakog clana da
ucini svoju punu duznost "a una
predjenje velike stvari radnickog
oslobodjenja i preporodjenje CO.
~vecanstva, pretstavljeno Il Mark
sisticko-De Leonistickim nacelima.
| neka Dude nasa lozinka:
"No Retreat! No Surender!
No Compromise with the PAST"
To je znacajan APPEL, to su INA
cajne reel! U MENU je izrazen
sentiment naseg pokreta, kakva je
duznost clanova revolucionarnog
pokreta pod postojecim p%rilikama
i Sta Sc cd Nth oCekuje. Jer "a
ista danasnja sudbonosna situaci-
ia nalaze svakom klasnosvesnom
radniku j radnici, da Cd sebe sve
dade "a spas covecanstva, sto mo-
re DAFT. Jer ako danas necemo sve
dati svome pokretu, a dajuci ma
sem pokretu, mi doprinasamo mas
dec ma oltar radnickog oslobodje-
MIA, onda kada &c doci vreme, ko-
je da Dude naloznije i nuznije?
"Nema p~ovlacenja! Nema pre-
daje!", dale Sc kaze. Povlaciti Sc
il aktivnosti danas, zar moze Bit
vece nedoslednosti "a jednog klas'
nosvesnog radnika? Svako povla-
Genie IL aktivnosti pod danasnjin
prilikama, a danasnje prilike je,
su odlucujuce prilike "a covecan-
stvo, bio bi najveci proleterskj
greh ma svesti jednog clana S. L.
P. Rat i ratno ~stanje ne SINE Bit
izgovor "a neaktivnost. Naprotiv
danasnje prilike namecu svakon
clanu revolucionarnog pokreta da
wise radi "a prosirenje nase ide-
ie, nego ikad %ranije. Danas kada
su radnici nezadovoljni So sta
MEM stvari, i kada su zbunjeni o.
vakvim prilikama, pa nisu u sta
nju da Sc snadju," NINA je po'
trebna zdrava misao, naucno i 10
gicno objasnjenje zasto je ovako
i zasto nije moguce drukce Bit
pod kapitalizmom. Zdrave misll
naucno i logicno objasnjenje onl
mogu naci samo u revoluclonar'
nom pokretu, u njegovoj stamp
literaturi, licnim razgovorom
clanovima revolucionarnog pokre.
ia; slusajuci njihove govore No
skupstinama it'd.
Kapitalizam citavog sveta nala-
ri Sc ma stupnju r~aspadanja. 10
, like &c Sc on moci dugo ovako DIR.
zati, niko nije u stanju proreci
ali da nece dugo, to svi znaci po'
kazuju. A kada nastupi MCCOY
krah, tie ako radnicka klasa ne bu.
de spotgotovljena, da uzme sud
binu drustva u svoje ruke, tada
lie katastrofa neizbezna.
Drustvo je proslo takvu jednr
katastrofu, koju je %preskupo pla'
tito - katastrofu rimskog carst'
va. Kada Sc rimska vladajuca kla'
sa, sa svojim prezivelim sistemom
stropostala pod svojim teretom
jer nije wise odgovarala drustve'
nom progresu, niti je wise mogls
vladati sa svojim poretkom, mas
tupila je k~atastrofa i citavo drus
two odvukla "a sobom. Tada j
nastupilo ono, pc zlu cuveno, Crnt
Doba, koje je trajalo stolecima.
Oni naSi citaoci koji Sc zele vi
Sc zapoznati S pomenutim doga
djajem, neka procitaju nasu bro
suru, pod naslovom: krize u ev
ropskoj istoriji, cd Gustav Banga
Ova dragocena brosura sadrzav:
u sebi istorijske podatke O raz
vitku i padu rimskog carstva, jel
je Bang tai period razvitka objas
Mo sa materijalisticke tacke gle
dista, sto znaci sa naucne tack
gledista.
Ako neki cd nash citaoca ne
ma owl dragocenu knjizicu, mex:
je poruci il Knjizare Radnick'
Borbe. Cena joj je samo 10 cent?