RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-05-07
INDUSTRI.
ia | ~AGRIKULTURNI
RADNICI.

Valjda Sc nigde nije sitni proizvodjac o.
drzao tako dugo ne propada sporije cd pro-
i~zvodjaca agriculture industrije. To su farme-
ri. 0 NINA sc brinu politician zbog farmer
skin glasova. Oni imaju svoj "block" u Kon-
gresu. Ia Nth Sc mnogo brine i Predsednik
Roosevelt. Covek bi il svega ovoga mogao VI
10 p%ogresno zakljuciti da Sc ottawa agrikultur-
ma lndustrija s~astoji cd tin sitnih proizvodja-
ca, farmera. Ali takva industrial koia ie skroz
reophodna "a odrzavanje stanovnistva, jer,
pored vazduha i vode hrana je coveku najpo-
trebnija, kao i svaka druga p%otrebna industri-
ia privlaci krupni kapital. Krupni kapital pred
svalja modernu proizvodnju; moderna proiz-
vodnja, masinerija it'd, predstavlja moderni
proletarijat, koji je u stanju da sa modernom
proizvodnjom rukuje. Imajuei owl cinjenicu u
vidu onda mozemo predstaviti da Sc u toj in
dustriji nalazi ~prilican broj radnika. l mi ce-
mo dale videti da u glavnome sa tom indus
TRITON kao sa ostalim zemaljskim industrija-
ma upravlja cd dole do gore radnicka klasa,
agrikulturni najamni radnici.
Ratna ekonomija zahteva sve vecu agri-
kulturnu proizvodnju, jer Sc kapitalisticka Via
da mnogo wise brine kako &c hraniti radnike u
u%niformama, nego kada su oni mace b%esposle-
nj! Pored toga, veliki broj radnika je napus-
ito tn industriju ciji posednici su cd uvek pla-
cali ~najnize najamnice, a drugi su pax drafto-
vani u 5 k u, da Sc o { e k u e
da &c ia industrija 1913. potrebovatti 3,500.0 900
novih radnika, so je dalo povoda pitanju re-
.gistracije Jena "a agriculture poslove. Il o.
vega vec vidimo da ia industrial uposluje pri-
lican broj zemaljskih radnika kada Sc pred
vida da &c patti 1943. cd tolike manjkavosti
radne snage. Da saznamo koliko miliona radni-
ka, najamnih radnika, uposluje svezemaljska
agricultural industrial, obraticemo Sc "Office
of Agricultural Defense Relation" vladino a.
grikulturno odelenje, koje mas i~zvestava da
"Agrikulturno uposlivanje radnika krece Sc
izmedju ~najnizeg uposlivanja Cd s,500.O00 do
n~ajveceg broja Cd 100000 agrikulturnih
radnika, ukljucujuci zenske radnice."
Gornja ~informacija je ~znacajna zbog toga
sto ona zaista potvrdjuje nasu tvrdnju da sa
| sgrikulturnom industrijom upravljaju radnici
i otuda ona nasa, da Sc dread basket nalazi
u rukama americke radnicke klase, adult sa ko-
Jim retolucionarna radnicka klasa moze ones
posobiti svaki ACKNOWLEDGEMENTS nasilni ko-
rak razbojnicke burzoazije. Kao sto vidimo, ne
samo da ia industrial uposluje prilican broj
najamnih radnika, nego ona ga uposluje sko-
70 toliko koliko sva ostala manufakturna po-
duzeea, koja u~posluju oko IL, 900 radnika.
Tako vidimo da je to radnicka klasa koja
upravlja sa celom zemaljskom proizvodnjom,
cd pocetka do kraja. A sto Sc tice farmera,
sto znaci sitnih sopstvenika, oni mogu sutra
svi kao ekonomska grupa nestati da nj malo
nece skoditi agrikulturnoj industriji. U stvari
oni su zbog svoje ekonomske nazadnosti ras-
pikucni, %tojest, njihov rad je drustveno nepo-
treban. Cinjenica da agricultural industrial po-
trebuje prosetno 100000 najamnih radnika
jeste nefaljeni dokaz da drustveno potrebni