RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-03

Sto se mi malO starlJl oSODno secdiiO I'd ~
cavanie syih ratova" it'd Kako Sc ona trudla
da odrzi mir, koja je ia cena koJu ona hlJe
- coranc;;u mira htela platiti kao sto tvrdi
Benes?
N;ooova nobedonosna strana, "demokrati-
10" zadrzase sve kolonije sfere uticaJa sto
piie godilo porazenoj Nemackoj "pobedonos-
moi" Italiji. Poslednje su sc bunile protiv te
"nepravde" pocese Sc naoruzavati DO zupa
pred samim ocma Beneseve pobedonosne ge-
neraciie Ocevidno je bilo da one sprema-
le "a pocetak postojeceg krvoprolica da bi po-
moeu MEGA mogle osvojiti osvojene neosvoJe-
ne tudje zemlje. Ali ia ocigledna preteca u
zasna opasnost koja sada postade groznom
stvarnosti nije mogla naterati "poseduJuce
"demokratije" da odbiju komad cd svoJlh ko-
loniia. nakon sto nacstickim kasapima preda-
dose Beneseyu nesretnu Cehoslovaeku, da bi
tako mogli umiriti nacstcku EVER. Mozda da
ma tn plutokratsku sebienost svojih "demokra-
tia misli Benes kada rece da njegova gene
racija nije bila spremna da plati potrebnu ce-
nu "a odrzavanje mira
Ali predpostavimo da su "posedujuce'
zemlie bile spremne da plate tn potrebnu ce-
nu garancije mira, tojest, da su one rekle Ne
maekoj, Italiji Japanu, evo tebi prvoJ deo
Istoka deo Afrike koje mi posedujemo; evo
tebi drugoj celia morska obala Dalmacije, Crne
Gore Atlantic, cije smo tt delove obecall datl
kao cenu "a tvoj ulaz II rat ma nasoj stranl, on
da evo ii Tunisije; da su trecoj rekli, evo II
Mancurije nasih ekstrateritorijalnih poseda u
ogromnoj Kini, pa da tako zaJednlckl nase
pliacke lopovluke delmo, bi Ii sc sa tom ce-
nom "posedujuch' zemalja zagarantovao mir!
Da Geo kapitalizam ne patti zbog manJka-
vosti uslova "a njegov normalni zivot kada bl
takva uredba bila moguca mozda bi Sc produ-
zio rok primirja iznad 21 godine ali kada Sc
uzme u obzir da nj posedstva "poseduJucih'
zemalja. Sjedinjenih Drzava i Velike Britani-
je ne behu dovoljna nj "a njihovo normalno
odrzavanje jer Sc prvo Britanij pojavi u
zasna besposlica zatm ovoj zemlji ona Sc
pope ma preko II milona besposenih radnika
tada mozemo videti zasto Beneseva kapitais-
ticka generacija nije mogla jer nije odake i
mala da plati tn potrebnu cenu "a garanciju
mira se
Marksisti, kao sto u pocetku ovog cianka
rekosmo, sa cinjenicama potkrepiJnJu sVo'u
kardinalnu tvrdnju da su Sc presuslilt zl'othi
usloyi kapitalizma Posto dana kapitalistleka
klasa izrabljuje radnicku klasu, dok ova proiz-
vod syo drustveno bogatstvo, cd preko pet
sestina proizvedenih vrednosti, prolzvodna
sposobnost radnicke klase svakim damon Sc
noveeava jer su kapitalisti, posednici indus
triia. terani luton domacom svetskom konku-
renciiom da sve moderniju masineriju uvlace u
proizvodnju posto ia okolnost suzava donna
Gu svetsku pijacu, jer Sc sve veci deo stanoV-
nistva pretvara proletarijat a sve manJi broJ
estate kao posednik svog vrednog "a posedo-
vanje drustvenog bogatstva, svaka kapltalls-
ticka zemlja patti zbog manjkanja pijaca Ia
ko dolazimo do zakljucka da jedina cena koJu
dana zemlja moze da plati "a stvarnu garan-
ciju mira jeste cena koja trazi obaranJe ka-
pitalizma i uspostavu Socijalzma kojem Sc
nece bogatstvo proizvoditi "a prodaju ko-
lem neee biti izrabl bljivanja coveka po soveku
Ali Beneseva kapitalisticka generacija nj
ie bila spremna da plati jedinstvenu cenu "a
garanciiu mira koju moze covecanstvo posticl
samo putem Socijalisticke Revolucije. Daleko
cd toga. ier Sc ona borila rukama nogama da