RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-26

vala.
"Razume Sc, tada nije bilo 'op-
stinskog zbora', sazvanog da Q to-
me pitanju r~aspravlja kao o ma
roeitoi tacci dnevnog reda; niJe
niko cinio predlog, niti ga ko po-
dupirao, niti je o MENU vodjena
rasprava, niti je usvajan. cove
eanstvo Sc krece verno izvesnim
zakonima; u koliko je n nazad-
nije, u toliko manjeg ucesca uzl-
ma ono u primeni tin zakona. Pr
vobitni covek Sc kretao nesvesno,
pokoravajuci Sc nesvesno zakonl-
ma, sto podleze njegovom progre-
SUI, nalik ma reku, koja tece svoJoJ
sudbini. TEX kada je daleko Cd
makao napred, stekavsi izvesno is
kustvo il %proslosti, koje mu dale
predznanost, - TEX tada covek u
zima, takoreci, evoluciju "a ruku
i uzima u Moi aktivna ucesca.
"Sledstveno, prvobitno drustvo
Sc nesvesno naslo pred izborom.
eli jednakost sa njenom 1.-Two
tinjskom i neutrality-suspicious. be-
dom,
eli izlaz il tie bede pc cenu
nejednakosti.
"Nesvesno, pc nagonu, drustvo
je uzelo potonji pravac; pc nago-
nu, nesvesno p~osavsi dolinom
Klasne Borbe.
"Prost je racunski zadatak, da
ma onom drustvenom stupnju, gde
stotinu osoha, koje ga sacinjava-
ju, ma kako radile, mogu proiz-
vesti TEX toliko, da ma svakog do
die prosecno tex jedan dollar
vrednosti bogatstva, dokle je maj
mamie pet dolara vrednosti bo-
gatstva potrebno "a udoban zivot,
= prost je racunski zadatak, da
pod takvim materijalnim prillka-
ma, ako makar Nth petorica cla-
nova zajednice priustede sebi toll
kc bogatstva, koliko je potrebno
"a oslobodjenje cd rada j oslobo-
djenje cd nude i ,straha; cd ,ngz-.
de, koje il toga proizlazi, tie do
dju do slobodnog vremena, pot
rebnog "a umnu i duhovnu eks-
panziju, - prost je racunski "a
datak, da p~osledica toga mora bi-
ii: jos gore prilike "a veliku We
einu. Devedeset-petorica &c tada
imati da hrane petoricu. Posto nj
iedan cd devedeset-petorice nije
II stanju pod takvim stanjem da
proizvede wise cd jednog dolara
vrednosti bogatstva, to sleduJe,
da il tin devedeset-pet dolara,
koje oni mogu da p%roizvedu, ina
iu doci onih dvadetet-pet, sto in
potrebuju petorica. Posle toga de-
vedeset-petroica ne mogu uzivatl
nj onaj majusni plod svoga rada'
koji je predstavljen u jednom
dolaru ma svakog. Posle toga bi
njihov udeo bio ~sedamdeset dola-
"a vrednosti bogatstva = mamie
cd njihovog proizvoda. Ukratko
pojavljuje Sc r~opstvo."
- Kao sto ropstvo = bilo ono
u obliku "licnog %ropstva" iii u OBJ
liku "najamnog ropstva" - nije
izum djavela il pakla, take sadas-
mia paklena i vrazja razlika Hme-
dju ekonomskog postupanja, koJe
Sc ukazuje gimnazijskim profeso-
rima i ekonomskog postupanJa,
koie Sc naturuje zeljezniekim VIA
kovodjama, nije izum satane. Exc
nomska, materijalna nuznost drus-
iva naredjivala je u poeetku pos
lednje, kao sto je ona nared]lva-
la i prvo. Materijalne mogucnostl
einjahu nemogucim materijalno
blagostanje "a sve j obuzdavahu
uzviseni osecaj pravde.
Burzoasko umovanje, koje pro-
viruje IL poruge, sto izviruje IL
ritanja, koje gimnazijskog profe-
sora stavlja u. protivpoloznost
prema zeljeznickom vlakovod]l,
bliski je Kodiak komunisticko-
anarhistickom umovanju, koje pe-
lazi cd bozanske pravde, umo-
vanju, koje Sc isparava is komu-
nistiGko-anarhisticke parole
~Svakome prema njegovim potre-
bama."