RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-05

u Interest," kapitala. Mem istere-
81 nalazu da Sc uspostave "debri"
odnosi izmedju ME i radniha, 5er
bi to znaGilo otklan jamie klasne
borbe, a otklanjanje klasne Dor
be znacilo bi siguran o~pstanak ka-
pitalizmu. Klasna borba i~zrnenja
owe dive klase znaCi klasni rat, a
u ovakvom ratu mogli bi lake ka-
pitalisti da izgube, a -radnlcl da
dobiju. Otuda njihovo ~nastoJava-
ME da Sc ugasi klasna bosba; O.
tuda kapitalistickih p~ofatnaka u
radnickim redovima, zagogafanJe
"bratstva" izmedju rada j kapita-
la - "bratstvo" izmedju +adaicke
i kapitalisticke klase.
Ali ako Sc nije tuditi agentima
kapitala, "cuditi' Sc je takozganlm
komunistima, koji Sc hrste ko-
munistickim Manifestom, a koji
rade ma u~gusiyanju klasne bofbe;
koii SUI u savezu sa "deB1o4satija-
ma, izrabljivacima naSe'. k1asei
Oval olos elemenat, koji je ne
kad trazio "ujedinjeni front" sa
"demokratijama' protiv taAi2ma-
nacizma, docnije podjedhako o.
krivljavao faSiste i "demohgate"
"a rat, da jedni j draci vode i'm
rerijalisticki rat, dok daIas, stu
paiuci u savez S "demokratIJama",
imperijalistiGki rat pretvorbcs sc u
~"narodni" rat, u mas" rat itA:y; it'd.
Kada smo mi pisali i goyoriii 0
ovome olos-elementu, koji pHolaze
nod "komunistickim' in=encm, fas-
krinkavali njihov lazni iomuni-
zam, i prikazivali in Ii pasve3' i'm
boil, mnogi radnici - is~k1ere-ze-
leci radnici, ali neobavestefi- 81
mas k%ritikovali. Nazivali su MAJ sa
raznim pogrdnim imenira, pa cak
Observation-Disclosures; = obj
rom ma sve te kritike j gTdsJe, mi
smo nastavili S nasim radon, zna-
juci da smo u pravu j da &c Otac
Vreme" potvrditi nase ifsan5e
prema NINA. | danas, zaista 60
! tao Vreme" je potkrepilo ns%e dr.
zanje prema vajnim amefEsizr ko-
munistima.
Neka oni radnici - nasj JUICE
rasnji kriticari - neka uzmu "kO-
munisticke' novine, caselise j
.. drugu njihovu literature; seha O.
du ma njihove skupstine, pa ee~ sc
osvedociti da mi besmo prtai, q
oni (radnici 0 kojima je ret) p0-
gresni.
S. L. P. ina sano .jedan cilj, je-
dan program - cilj oslobediepje
radnicke klase ispod naJaIanog
lopstva! Nista mamie, nista wise!
Sve sto je protiv tog ella - bill
: rojedinci iii pokreti -, oni 81 se-
prijatelji radnicke kiase, i s. /. p.
protiv Min vodu borbu 90 aefica
: cd noza.
! Izmedju radnicke i peslsaasac-
Ike klase, S. L. P. kaze, neraa ,nista
zajednickog. Izmedju owe dveshla-
A Sc borba Sc mora vcditi sVs detle,
dok Sc radnici neudruze ha*o ma
industriialnom, tako j ma se4stie-
kom polju, tie pomocu ovia- efga-
J nizacija, ma miriam i cjvlasesan
nacin ne zamenu kapitalisti.Ai pc
= redak. sa Socijalistitkin rorsthem
:, - Industrijalnom Republican Ra-
2 da.
Same onda &c prestati b'asna
! borba drustvu, posto nese btti
wise klasa u drustvu; Same snaa
l bice kraj ratovima, gladi, bsspos-
lici, mizeriji i swim drugim esfe-
!. CANA, cd kojih covecanstvo aaaas
4 patti. Same tada bite prUzeaa~pIi-
= lika svakom clanu drustva: r2jva-
!, iuci u izobilju i slobodi, a hsz bri-
}, ga, da posvete svoie prirodne da-
c rove ma i%zucavanju oruStvenln
znanosti i umetnosti. Tada nece
c biti potrebno da covek III zena ra-
de DO osam, deset i wise sati dnev-
no. e da bi mogli sebe Il zsvotu
lodrzati. jer tada &c sve zera'yske
i industrije i izvori sirovih naaterl-
iala pripadati drustvu, esnsotu
0 kojih &c moci sa malo truda yre-
mena %proizvesti svega u izessl,u,
: a ostalo slobodno rene i~saessssea-