RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-26
M 4 Fl If r s T
o "JugoslavenskOm Pitanju''.

Po naredjenju 81 konvencije Jugoslavenske Fedora
cije s. L. p, odrzane u Akron o. L., 5. i g. sep 1922
Sta znaGi jugoslavensko pitanjee komc o.
no i kakvoj svrsi sluzi i da Ii .jugoslavenski
radnci trebaJu da Sc "a mega Zalazu9
Q ovome pitanju Jugoslavenska Fedora
cja s. L. p, IL ovim turobnim i kritiGnm mo-
mentima po covecanstvo, civilizaciiu i Cpsti
progress drustva, smatra "a svoju duznost, da
pred jugosavenskim radnicima istakne svoj
pojam svoje poglede, te da sa Marksisticke
tacke gledista, sto &c reel sa radnicke tacke
gledista, dade svoje objasn jenje
JOS "a vreme Prvog Svetskog Rata, kad je
Ilugosavensko pltanje - pltanJe uJednjenJa
srpske, hlvatske slovenske burzoazije - do
bilo svoj vrhunac, kad su, malim izuzetkom,
sve frakcije jugoslavenske burzoazije bile jed
nodusne "a takvo ujedinjenje, mi smo kao do
sledni Marksst, pisal i govoril kao sto
cinimo i danas da jugoslavensko pitanje
nje radniGko, nego cisto burzoasko pitanje te
prema tome, da jugoslavenski radnici kako ov-
de, tako starom kraju, kroz to ujedinjenje
nece dobiti vecu slobodu, vecu ekonomsku ST.
gurnost uopste bolji zivot. Sledstveno, mi smo
upczorovali jugoslavenske radnike da Sc he
dadu obmanjivati obecanJ lima raznh burzoas-
kin agena.sa-~4z@@--
Nase opomene j nasi- apel ma iugosaven-
ske radnike, malim zuzetkom, ostase glas
vapijuceg pustinj. Oni mas nisu poslusali -
IA niihovu nasu nesrecu; jer da su mas onda
poslusal postupili kako smo i'm mi govorili
ida ie ratlnicka klasa Amerike poslusala glas
S. L. P.), danas b svet drukci izgledao nego.
sto izgleda; danas he bi bilo svetskog krvopro-
lica; danas bi vladali sveopsti mir blagosta-
ME pc celcm svetu Z onoj vrev sumu ;ugo-
slavenske propagandsticke masine, koia je
punom parom radila, mas glas, nasi apeli ma
Sc opomene su TEX ovdeonde mogli nac od-
viva No uprkos svega toga, mi smo vrSili ma
su revolucionarnu duznost
.Jugoslavenska burzoaziia je pored ovdas-
njih joj agenata, slala citav niz drugh agena-
ia sa raznim doktorskim, popovskim oficrs-
kim titulama Il ovu zemljn. Owl njen agenti
su krstarili 20 kolonij jana nasel jenim nasim
radnicima pricali i'm kako &c Il novoi jugo-
slavenskoj draw teci ''med mleko"; kako
&c svi biti jednaki politickom ekonomskom
smislu. Cak su obecavali kako nece bit izrab
ljivanja Il 'velikoj'' "sobodnoj'' i ''neza
visnoj' jugoslavenskoi drzavi, nego &c radni-
ci primati "potpm plod svoga rada''. tn
svrhu odrzavane su bezbrojne skupstine pre-
tricni clanci, samo da bi sc radnci naseg je-
zika pridobi Ia to pitan;e pruzali svoju ma
terijanu moralnu potpcru tom pokretu.
Zbog nasih opomena jugosavenskim rad
nicima ono vreme da budu oprczni na tn
burzoasku kampanju, da Sc he daju zavodit
mi smo cd strane tih agenata nazivan izdaJ-
nicima, Kajzerovim agentima, spijunima dru-
gim pogrelnim imenima, pa cak bivali fzicki
napadani; ali uprkos svega toga mi smo pro-
duzavali s nasim radon, jer sno bill ubedje
MIA da &c doci dan kada &c mnogi radnici uvi-
deti da mi besmo u pravn, apcstoli ''jugosla-
venskog pitanja' IL krivu. Tako je bio.
Svrsi Sc Prvi Svetski Rat dod;e do ''uj je-
dinjenja" Hrvata. Srba i Slovenaca jugo-
slavenske burzoaziie = kroz ostvaranje Eve
like" Jugoslavije. A Sta dobise najamni radni-
ci siromasni seljaci te "Velke" i "slobodne"
Jugoslavije kroz to ujedinjenje? Dobise Ii wise
politicke slobode ekonomske nezavisnosti, ka-
ko su i'm oni burzoaski agent obecavali, kada
su trazili njihovu potporu9 Daleko cd toga.
Mesto vece slobode, oni dobise ''glavnjace'',
i. .obznane" 'zakone O zastit drzave'', te ko-
nacno kraljevsku diktaturu, Gega posledica be-