RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

ikakva razlika izmedju prvog ovog krvopro-
lica ona Sc s~astoji u velicini obima lmperl-
j~alistieke ~sustine Drugog Svetskog Rata! Da-
nasnji ratni profit SUI kud kamo ogromnlJl
cd proslog rata.
Da Sc unisti gornja %slicnost Prvog Svets-
kog Rata i postojeceg, u Washingtonu vodl Sc
rasprava 0 ogranieenju pa cak ! oduzlmanJu
svih profita cd strane federalne drzaVe. ia !
kada bi Sc to desilo, "a radnike ne bl blla nj
takva razlika, jer te profile nosi federalna Via
da u blagajni a ne radnici Il svoJlm platama,
pored toga sto to ne bi nj malo mogio uklnutl
fizicku vezu koja vezuje ovo sa prethodnlm
krvoprolicem, jer bi to federalna vlada ucl-
Mia u vidu o~drzanja profitaskog kapltalstlc-
kog sistema koji dale plutokratiJi mlilJarde u
kradenog "viska vrednosti' cd sve wise izrab-
ljene radnicke klase.
Tako smo videli da je %postojeci rat u sve-
mu sustastveno jednak Prvom Svetskom Ratu.
Kapitalizam, koji je p%odignut ma lJudskom rop-
styu najamnom ropstvu niJe kadar da ma
ovom svom poslednjem stupnju vodl lkakvu O.
slobodilacku borbu. Mi vidimo IL samlm de
mokratijama" gde Sc podize, javno i taJno,
lJuld RuJd uOHdCeR udClLlud hA
nizma. Politicke slobostine, koJe je stekao We
likom borbom oydasnji radni narod, svaklm
damon postaju "demokratiji' nepodnoslJlvl-
je. Sauna plutokratska stampa veil ako &c VIA
da nastaviti sa oei omnim troskovlma nakon
rata, kao sto tc njeni zvanicnici zagovaraJu,
da &c to bit. domaca forma "~ekonomskog to-
talitarijar:zma nakon sto smo oborili naclstlc-
ku vrs.u." New York Tines Medjuvremeno,
planovi Sc stvaraju "a konskrlptovanJe rada'
koja stvar Sc kosi sa CONSTRUCTION, ali izgle-
da. da Sc to nece uzeti u obzir. Vode Sc razgo-
vori O unistenju stranojezicne stampe koJa
stvar bi sc kosila sa Zakonikom Prava, Jr Sc
tamo ne kaze da samo engleskog jeziAa stampa
ina slobodno pravo, nego opsta stampa AoJa
pise u okviru Konstitucije ina pravo ma neo-
graniceni opstanak. A ovo mas ucl ola cak l Il
formi sve mamie vode "demokratije's idejnu
bo1bu protiv nacistieke forme robovanJa. = ~
oval rat, vele, trajace 3-5 iii 10 godlna.
Bombasi lete IL sve vecem broju povrh raznlh
gradova jedne druge ~ratujuce strane. Bonnie
ne dele nevine cd krivih - one ruse l unlsta-
vaju sve. Pomamni kapitalizam, da bi odrzao
svoj razbojnicki zivot, preti da sasvims unistl
sve tekovine civilizacije. Ljudi ma njegovom
"demokratskom' celu su nesposobni j bespo-
mocni. On Sc slepo podaju njegovoj sill sto
Sc mnogih Nth licno tiee, IL najboljih pobuda
oni nesvesno vode svet u katastrofu. Oni to
tako cine jer su ~pupcano vezani sa vladavi-
nom privatne ~svojine. II put ka paklu Rosut
lie sa dobrim namerama." (Sheakspeare.)
Zbog svoieg ropskog stanja i zbog toga
so lie ona jedina korisna klasa u kapitalls-
tickom drustvu, radnicka klasa je jedina u
stanju, jedina s~posobna da vodi borbu protiy
postojeceg i crnjeg nacistickog ~ropstva. Zbog.
toga Sc decenijama trudi Socijalisticka Rad
nicka Partija da je prosveti u marksistiekom
duhu, da bi Sc tako prosvecena radnieka klasa
mogla organizovati prema Konstituciji polite
XII i industrijalno, da tako unisti poslednJi sis
tenn vladavine ~privatne %svojine i da ma ME-
GOWN rusevinama podigne novo besklasno u
redjenje Socijalisticku Industrijalnu Repu-
bliku Rada.