RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-07-02

mesati direktno politickim uredbama celog
sveta.
Skoro Sc odrzala godisnja konferencija
svih governera Sjedinjenih Drzava burzoas-
ka stampa daje, prvenstvo govoru kojeg je
odrzao Harold E. Stassen, governor drzave Min
nesota-e. To Sc cini zbog toga sto je on ustao
trazi "svetsku asocijaciju," nJegova par
tia je dosad bia "a politiku izolaciJe On
trazi da ia "svetska asocijacija' bude uredJe-
ma prema planu saveza 48 ovdasnjih drzava.
Ovo nije nova ideja jer Sc ona pocela razFijati:
pre- no sto je oya zemlja direktno uvucena "
postojece krvoproliee Ali u koliko Sc ona raz,
via toliko Sc otvorenije vidi sta Sc sa mem
izmedju redova misli, sto je ma kraJu kraJeva
Misunderstanding. I Stassen rece tim drza-
wanna koje &c biti sve clanice te 'svetske aso-
cijacije," da &c Sc sve one "sloziti da svom ma
rodu dadu slobodu veroispovesti, da usposta-
We unutar svoje zemlje posten slstem pravde'
"a protekciju okrivljenih da dadu swim onl-
ma koji su pismeni prvlegiju da umesnom
razmaku vremena biraju vladino vodjstvo"
(Masna slova su nasa)
Da Ii je governor Stassen namerno izos-
tavio pravo govora, stampe slobodnog sas-
tajanja? Tamo udara najteze na~ slobodu
veroispovesti. A ovo je sve suglasju sa opstlm
burzoaskim drzanjem, jer Sc sve wise Jaw
no mnjenje' kljuka sa otrcanim pravom verols-
povesti, nj malo Sc ne dodiruje nekmoll da
Sc istice pravo govora stampe slobodnog sas-
tajanja. Ako je Stassen namerno, kao sto mis-
=, =. ;r;o nYo.
va politicke demokratije, onda to vrlo hrdjavo
zvuci ne samo "a evropske i drugih casti sveta
zemlja, nego "a ovu zemlju. Jer to znaci,
de &c nestati tih prava svestrano.
Jos u jednom Sc vidi kuda puca,, garor
Strassena, skada on rece da &c Sc dati i~privile-
gija" ne pravo. Ono sto Sc daje zaista Jeste
privilegija, ali ono sto Sc dale ma koje vreme
moze Sc oduzeti. Sa pravom je drugi slucaj
Ono Sc zvojuje nije ga tako lako cd potiste-
ne klase oduzeti. A kada Strassen rece da sc
ia "privilegija" biranja vladinog vodjstva da-
de pismenim Qiterate'O, onda on jos wise
baca svetlosti ma skucenu buducnost. Tia ideja
moze da Sc svede ma potrebu polaganja ispita
pre- no sto dane osobe upraznjavaju svoju pri-
vilegiju "odabiranja." l tako bi mnogi koji su
pismeni dobili nisku ocenu jer nisu dovolJno
"pismeni' prema burzoaskom standardu, a
mnogi koji su zaista ignoranti dobice vlsoku
odliku jer su burzoaski "pismen" Ovakvo
klasificranje ovakvo davanje privilegija, nj
je demokratija vec ono vod "demokratskom'
fasizmu iii nacizmu Industrijalnom Feu-
dalizmu! ako &c ono tako pogoditi sve clani-
ce "svetske asocjacje,' ono &c pogoditi tako
ovu zemlju jer &c i ona bit njena clanica,
premu planu Stassena.
Poznata je stvar da je vec sada sredin
no da ona, sledstveno, igra dominantnu u
logu. Molotov Churchill klanjaju Sc Washing
tonu. Drugim recima, ekonomska neizmerna
moe owe zemlje prrodno odredjuje politicku
preteznost Zakon gravitacije jeste korist
Amerike. Sledstveno ona ce ovako iii onako
imati mnogo sta da kaze u pitanju svetske u
redbe. Stassen rece da &c nametnuti "pr!
vremene Wade nacijama Osovine." ovo je
sasvim kontra svakom demokratskom princpu
Takvu nametnutu vladu drzi Velika Britannia
mad Indijom i pogledajte nesrteno unutrasnje
stanje koje tamo vlada! Drugim recima, ono
sto Stassen zeli to je, da uloga kapitalistieke
Amerike bude nakon rata zandarska!
Ali zasto on misi da &c to biti o + b.
o nakon rata? Nece Ii potisten a r ma
cistickih zemalja jedva cekati da Sc oslobodi
gadnog nacizma Ako Sc to ocekuje, zar je po-
trebno da Sc tom slobodoljubecem radnom ma
rodu namece vlada cd strane jace sile? Jamac-
no ne rad toga sto sc a s e n boji da
PRETPLACUJTE Sc, CITAJTE