RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-31

Da Ii danaS mOze nekO uSpeSnO dVOJltl Ga
su kola kapitalistickog drustva zapela? Mi ne
mislmo da je potrebna heka diploma cd nekog
kalidza da bi Sc dokazalo da su kola kapitalis-
tickog drustva ne samo zapela vec da ovo ne
sretno drustveno uredjenje vuce coveeanstvo
natrag potpunu propast.
Problem proizvodnje je resen. Mi zivimo
u vremenu potencionalnog izobija. Da Ii neko
dvoii to potencionano izoblje? Ne treba mno-
go racunanja da bi Sc dokazala proizvodna moe
radnicke klase sveta. Amerika ina preko 13O,-
100000 stanovnika; cd toga broja blizu co.
100000 rade: ali cd tih 60,OO0.000 mamie cd
10000. 900 rade ma proizvodnji robe lzvan rat
re potrebe. Zamislimo samo Sta bi drustvo mo-
go imati kada bi tih 60,000.O00 radnika (po-
red ostalih miliona koji Sc nalaze vojnickim
uniformama drugih miliona koji zive kao prI-
repc kapitalstcke klase) radili ma proizvod-
Mi robe "a ljudske potrebe i "a ljudsko uzlva-
ME- Zamislimo Ii srecu koja bi vladala kada
b to bilo- tako. Ali tako nije. Ne samo da ta-
ko nije, tako ne moze biti sve dotle dok pos
toji kapitalistick sistem proizvodnje i raspo-
dele. Ali tako bi trebalo da bude. ziveti Il izo-
bilju, zivet u blagostanju, to zahtevaJu zlvot-
nj interest ogromne vecine ljudskog roda. Pro-
duziti po starom produziti sa drustvom koji u
vremenu potencionalnog izobilja osudiuje o.
gromnu velcinu ma gladovanje, besroslicu
periodicne sve krvavije ratove, to zahtevaju
interest nistavne mainline koja Sc Zove kapta-
listicka klasa. Goruce ptanje naseg doba jes-
te: Da Ii cemo produziti po starom i skapavati
cd gad iii padati ma bojnim pojama perio-
du kada Geo ljudski rod moze zveti sreci
opstem mru? drugim recima: Da Ii temo
dozvolti da ma dalje ostane kapitalisticko pri-
vatno vlasnistvo mad drustyeno potrebnm sred-
stvima "a proizvodnju, iii cemo Sc organizova-
tt da ustanovimo takve druStvene odnose pod
kojima &c zemlja i alati pripadati drustvu u
svrhu proizvodnje izobilja "a sve korisne cla-
move drustva?
To pitanje stoji ma dnevnom redu vet pri
lcan broj godina.
Kapitalstieka klasa sveta je vec davno da-
la svoj odgovor = ona hoce i radi ma tome,
da Sc njen sistem privatnog vlasnistva i izrab-
ljivanja radniGke klase odrzi zvotu, bez raz-
like kolko &c radncka kasa patiti u suzama,
znoju krvi. al,
Drugi odgovor ma to goruce ptanje dolazi
cd predstavnika interesa radn6ke klase. Ne
umrli Marks Engels podigli su barjak znan-
stvenog Socijalizma; otkrili su tajnu kapita-
listickog izrabljivanj ia radncke klase; otkrili
su princip klasne borbe; objasnli su ulogu po-
liticke drzave kao odbora "a otpravljanje pos
Iowa kapitalisticke klase; preporueili su II svo-
je vreme i formu radnicke organizacije "a pos
tignuee radnickog ella. Pariskom Komunom
radnici su dokazali da su stanju uzeti upra-
WI u svoje ruke. .Premda je Pariska Komuna
ugusena krvi, IL tog iskustva radnicka kla-
sa dobiva vaznu pouku potrebi unistenja
burzoaske forme vladavine nuznosti da pro-
letarijat podigne aparat svoje vadavine. Po-
eetkom dvadesetog 'stoleca Veliki Genie Da-
riel De Leon izradi formu proleterske organi-
zacije kojom da Sc ne samo unisti kapitalis-
ticka privatna svojina mad drustveno potreb-
MIN sredstvma proizvodnJu, vec pomocu
koje da sc podigne drustvena forma vladavine
ma osnovi proizvodnje Sa Deleonovom idejom
Socijalistickog Industrjalnog Junionizma, in
teresi radnicke klase imali su svoj potpuni od-
govor ma to goruce pitanje. Sve je bilo gotovo
"a resenje drustvenog problema, sve, samo
jedno je manjkalo - nuzan minimum radnicke
klase organizoyan ma nacelima Marksa i De
Leona.
Buduci da je kapitalisticki sistem preziveo
svoju koristnost drustvu, on radncku klasu
terra IL jedne krize u drugu, IL jednog manjeg
rata u drug tako 1914 godine dolazi Prvi
Svetski Rat Blagodarec jednom malom broju
Marksista u.Rusiji, radnici seljaci Rusije od-
govorii su ma to goruce pitanje sa Proleters-
kom Revolucijom 7. novembra. l Il nekoliko