RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-03-12
PriSi|nost Sc ne pok|apa sa
mirOm.

sto u Evropi uradi Nemacka, take
&c sc j Japan ponovo podici i ra'
zoriti "trajan mir" ma Pacifiku
pa ma koliko Sc ujedinila Kina
On &c moci to uraditi jer tame
stoji ma zgodnom geografskom pc
lozaju i on &c moci pred noson
"demokratija" vijati opasnost Pro
leterske Revolucije, kao sto to u
cini Hitler, %tojest, ako prethodnc
kapitalizam ne Dude razoren.
l ia nova liga pobedonosnih ma
CHA nece biti sustastveno razlici.
ia cd stare Lige Naroda, kojo.
savise vrat sami pobedonosni ode
mokrati," Chamberlain, Daladier
drugi. Ona nece biti razlicitija jel
e Sc sastojati cd 18TH zemalja.
Neka padnu gangsteri Nemacke:
Japana i Italije, ma njihovom me-
stu neka dodju politicke demokra-
tile, zbog toga sto unutrasnje zlo,
privatna svojina mad sredstvima
proizvodn.je, nece nestati, sva ia
promena imala bi samo formal
nog ucinka. | start strah "demo-
kratija" cd pretece Prolaterske
Revolucije sprecava &c iii da upo-
trebe prestroge sankcije da bi
kaznile p~orazene zemlje ako owe
prkose njihovim naredbama. De-
race porazene zemlje "Versaljske
Ugovore" mnogo pre- no sto iii je
Nemacka poderala nakon prvog
poraza. A ako pobedonosne ode
mokratije" sa prisilnim mirom,
jer ovo nije privatno glediste DR..
Shiha, misle da II postojecim zem-
llama nacistickog imperijalizma
postave svoje okupacionarne VOL
ske i da te zemlje tako stalno dr.
re pod militarnom silom, to &c BIZ
ii takav mir" koji &c pretiti sva-
kod dana i casa da &c Sc pretvori-
ii u rat. Napokon ako "demokrati-
je" misle da je potrebno da Sc O.
ne jos wise naoruzavaju ida pod
upre svoje zakone i da tako efek-
tivno prisile mir" one S time priz-
naju grozhu cinjenicu da &c sa
sv'etom Madati. ,opasnost sve veeeg
i cesceg svetskog krvoprolica do
god sa svetom vlada kapitalizam!
/ zaista, dogod vlada sistem pro-
izvodnje u kojem Sc izrabljuje O.
gromno stanovnistvo moderna
radnicka klasa, ne moze biti mi
"a - ne moze biti niti unutras-
Meg niti spoljasnjeg mira. U klas-
nom drustvu neprekidno vlada
cas- lisa, cas- zesea, klasna borba,
a nikada klasni mir. Zbog toga
sto Sc kapitalisticka klasa uvek
trudi da sto wise izrabi radnieku
klasu, da bi sto jeftinije mogla
prodati ma svetskoj pijaci ukrade-
nj "visak vrednosti," ma Moi Sc
uvek vodi imperijalisticka borba
koja Sc sve cesce rezultuje u svet-
sko krvoprolice.
Druk6e &c stvar stajati kada
nestane kapitalizma. Tada nece
biti potrebno stvarati planove
prisilnog mira, niti &c ikojoj zem-
Iii tada i ma kraj pameti pasti da
posalje okupacionu vojsku da bi
drzala drugu zemlju u potcinje-
nosti radi odrzavanja reda j mira.
Jer sa nestatkom kapitalizma ne
stale unutrasnji rat - klasna
borba, zbog toga sto &c nestatl
klasa. Zbog toga sto &c nestati
klasa, nestace izrabljivanja cove
ka 90 coveku; nestace ukradenog
"viska vrednosti"; nestace svet-
skin pijaca i imperijalistickih
konkurentnih sukoba - nestace
krvavi, svetskih krvavih sukoba.
Sve &c toga nestati, jer &c sa swim
oslobodjenim, Socijalistickim zem-
llama vladati u%nutrasnji mir. Svo
b~ogatstvo &c Sc proizvoditi isklju-
civo "a drustvenu %upotrebu. Svi
&c korisni elanovi tin zemalja pri-
matt punu drustvenu vrednost
svoga proizvoda j sledstveno svi
&c uzivati srecu i izobilje.
Tako je covecanstvo doslo cd
svog postanka, penjuci Sc gore sa