RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

nego / raZoren savez. razoruzan uarod sroIan
apsolutno ekonomsko rabCniStVo potic-,o
ropstvo, bez ikalvih izgleda Il opStc pod taxi
vim rezimcm, da nasave pozitivan direktan
process stvane Soc jalisticke Izgradnjc gc'e-
MOI lnskoj zemlli.
Used razloga (mcdiu lrugm) kojj IL
gore ukratko skicirani, poSve je ume>no DO
navli iamo, da pozdravljaju radnici Rnsije
njhovm naporima da izbace IL Svoic zen1Iis,
stvarne nacisticko obanditske najeznike pliaj-
kaSe ratlnika, slolS i'm Sc II i>to vremc ZoIi
uSpeh u onom dali jem napolu, kcji mora biti
uGinjen ako Sc hore da Sociiaizam bn,c p10d
niihovh napora boIbe napou Ia odstrs-
niivan;e Salinizma Sto ie mcguce brzc. Zele-
ii. ruskim radnicma uspeh ovom pravcu i~to
tako ie logiGno kao Sto ie logicno zcleti potpu-
40 unistenle HitlerZma da tim ne usVaIa
lcizhezno zgled pobeCnickog SaVcznlGiog Ea-
pitalizma kao pozelna alternative. Jcr poZeil-
IA alternative "a internacionani nacIStr"ki
gangsieIizam niie vaskrsla intclnaclonana IA
pltalis1icka pllatkadiJa, nego pohedonosna IN
tcrnaconalna radnicka klasa.
III.
Tzima Iuc1 Il 075zfr osnovnf nzrok | Stvs1r-
ne cinoce koji prozvode modelne ratove b,fo
III ocigletlno nerazumno da Sc "a rat kriVi oval
iii onaj pojednac iii glupa pojedinaca. Istina-
noiedinci igrai iu svoju ulogu: oni mogu da uhr-
zavaju iii usporavaju tok dogadiaia koii vode
>ukobu oni moeu ia nepotrehno produzaNaiu
iii pre- Siruiu sukob. SadaSnjem >lucaju, o@c-
vidno ie da vlada Sjeolinjenih Drzava nastoia-
vase liz bilo kakvih motiva zarad bilo kaRvih
razloga). svima sredstvima koia Su priznata
kao civilzovana da spreGi iii odgodi do nc"''-
redjene buducnosti bolbu sto sad besni na Pa
II,
.japanskih imperialistickh handta ne moze
pcmratiti tn cinienicu; nikakvo priznanie
o>novnh uzroka rata motiva prozva'iia-
ME ratova he bi oprav,lalo previdianie te No-
sebne cinjenice
I ako cinjenice istina iasno ukazuju na
iapanske kapitalisticke vladare kao na nepo-
sredne agresore - to agresore naiodvratni-
lem smslu = cincci prema tome SjednjeNe
Drzave neposrednom zrtvom aere>iie verovat-
no ie ta &c to da Sc gleda istoriiski kao razli-
ka bez razlike No belezeti tn { II j II i II
i stavl a III & krivicu ma iapanske i'm
perijaliste "a uz zeg van G fitilia rata M
Pacifiku, te d a V a ] II ameritkoj vIa''i
k1'edit "a nasto javani e do poSle'lnieg
casa da spreci otvoreni sullob, neka zaho'e-
Ii upamti to da vrle te cinjenice sadrze teS-
ku optuzbu kapitalizma kao tvorca ratova:
ter cak priznavaiuci najbolje motive manner"
Ma stran Predsetnika njegovih savetnik3 te
ma da Sc NINA mogu kreditovati najplemenl-
tile namere i napori, konacni rezultat th na-
pora ipak bese rat. Drugim recima, pod sadaS-
MIN ek0nomskim sstemom $ najboJm lU-
1ima ma Gelu. KAPITALIZAM IPAK ZNACI
RAT.
Sociialisticka Radnicka Partija. na Nrl-
mer, nikad he podizase optuzbu: 1a Je Pred>ed-
nix Roosevelt iii vlada Siedinjenih DrzaVa Ma
merno trazla da uplcte ovu zemlju Il rat. Nal"
bi liudi ivan gen"sterskog tipa zlotinaca) bill
toliko necovccni antidruStveni da zele '|a
>urvaju narod medjusoban pokoll. Optnzha
Sociialisticke Radnicke Partije protiv pred>e't-
nika jegovih savctnika, te kapitalisticke hi;t-
Sc Il opste, bese ieste: da Sc oni, i ako sc 5ez
sumn:ie iskreno upinjuc da izbegnu grozote ra-
ia. nece nicega ustrucavati da b zastiti, osna-
z,li i sacuvah uzrok koj neiZbezlvo kona.n"
(Nastavak ma 8. strani)