davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1942-06-24

YSeitteit VIuuguget eHlYeYHtie
id, ben aopi idiittelno. gr bate ia
nit meiner Reugieroe eeipielt ipar-
nm iollte ib mir oaslelbe Sergniigen
lliNt iebt audi nit ibm mahcn2"
y@esbalb bebal1pten Sic oenn,
oaB Sic Die @rubIteue fennen9 Nie-
nano fanu sSbuen, bara,f modte id
ipette,,, er5dblt babel, 100 oie lleber<
reIte eines @eridlulnoenen su fin-
bcit iiuo."
,Nein'', lagte icb, ,,,lieluano! 9cs
Saus anollps Derrdt feline @ebeiln=
nilie nidt:''
tSalt fllnmerpoa biidte er slett
ouf tie 3minge lne bann atI oer
@riff oes Spo5ierltodes, tueleben er
in Der Sano belt.
,,gs tut mir iuirtlid leio, Srait-
lein 8utterluortb', meinte er, ,,aber
Sic lino IRE gefiibrt iuoroen. SD &C.
be serne slt oaB bies entidllobor,
losar iebr entidulobar lit, aber sic
linO baonrt eben SIT falIcben SdliiI=
len gebra6t iporben. 9as @ebeimniS
oes 9nollps'ld)en Salies ober
iporten Sic einel, Mugen6ld. sic
iuaren bernnab iudbreno ser 1ebten
Nadt nidt in Sbrern 3inmler eiugc-
I6lphen?'
uGaltnt", beriebte itb, slpiidben ben
.3lpeifeln, bie leine erlten 9enerfln=
gen in mir eripedter, nno beren
ltcberraidung iiber oie ltnerlportet'
ShhtBfrage iblpanfeno.
uNln, ih fotnt's mir eisentlid
oenfen, oaB Sic iitb niht in ser Sale
faneen laIlelt iuiiroen', bemerfte er.
,,Sie iparen alio auf uub in ben
@Gngen?"
uSSsa", Iaote idb. u9arf ib bel
lciht froger, no sic maren2"
@r ibien bie lebten 8orte rid)t
SIT boren. u8us n1aht. oie @eldihte
pcriuidelter' entaegnete er, ,,aber
piellcidt lit es aud 10 gang gut. Sd
perItebe Sic iebt, lnb in ein paar
yfinllten iperben Sic mid audi per=
lteben. Sic glauben ollo, baB es Ser
arme Gufits mar, ipelder in ser bo=
rieen gsodt begraben iunroe. Das
mub Sic nit tiefent @rouen erfiillt
baben, Srd1lein 8utteriportb - es
p,mbert mid ipirflih, oaB Sic be1te
10 tpobl o,tsleben. sic Iinb ipirflidb
beplnoernspert, in bobem @rabe be-
iplnoernsmert."
uSS1 oante fir Sbre Romplimen-
te', lagte ih unseoulotg. u8enn sic
iiber Die Sorgdnge in ienem iibelbe.
ruienen Sauie uabreno Der bergan
senen Naht 10 bel ipiiien, tpie Sbre
ssorte an5l,oel,ten ideinen, iollten
Sic elm ettpas tpeniger aleihgiiltiges
@elidt MAIDEN, benn tuenn es nibt
Ser arme Nuf,ts nar, Der in oenl
Seller inter bem 8lumen5inlmer BE-
araben ipi,rbe, iper ipar es oenn2
9o6 iiberlib 1lienanSI Der often
uno Dor aller 8elt beipeint ODER oeis
fen Sob offentlib onseseigt tuerben
fonnte."
,,Wan bereiebt feine 9rGnen 1,nb
erlaBt -altd feine 9ooesanaeise, menn
es lib rim elm borti9es Spfer Der
Wanie eines balbtollen Mannes fiir
uiifenlhaftlide Soribuneen banbelt.
ss ipar ein Suno, ipelhen sic baben
beeraben ieben, SrGulein elm 2ieb.
lingsbuno oes &errn Rnollps Iogar.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
LOndOnske Zanatske
.iuniie protiv Darlana.

Ma II. decembra, Londonski Sa-
vet Zanatskih Junija usvojio je
jednu rezoluciju koja izrazava ne
zadovoljstvo sa paxton kojeg je
americki general Eisenhower ude-
sio sa admiration Darlanom. Jaw
liza Sc da rezolucija izrazava opste
nezadovoljstvo masa u Engleskoj.
Istovremeno londonske novine The
New Statesman Nation pitaju: ::
"Ko je gospodar u Severnoj Afri-
ci - Darlan iii Saveznici?"
"Cija je politika Saveznika -
je Ii Rooseveltova iii bezimenog
Drzavnog Odelenja iii Eisenhow-
erova? A gde pripada Britannia !?
Da Ii Britanci ne> sacinjavaju Ia
interesovani dec j, ako je tako, da
Ii ne bi trebalo da Sc britansko
glediste j britanska politika javno
izraze sa podvucenim zahtevom
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

da mi Britannia i Sovjstska Ju-
Mia trebamo da ucestvuiene u
velikim odlukana Aoie Sc. uziaaju,
pre- nego sto situacija potsuse ne
ispadne il ruke.
"Ova pitanja zahtevajs odpovo-
re 80. Nasi vojnici i7aasi avi-
jatieari nisu poginuli Bitei Bri-
tanije, mi Sc nisme drzaf eenos-
no / sami "a vreme padanla. bonn
bi 1940-41. zato da bi nloYt slati
nase vojnike 1912. da uspesta1.ja-
ju fasizam u ime uilitarae .potre-
be. Roosevelt bi trebao, tta- to OBJ
iasni svojim eeneralina, '-aso to
do njih JOS nije dosle.'
Londonske juniie te ~4esacns-
ke novine donekle vide hstahe "a
uspostvau fasizma, alzo pegseda-
ju malo bolje videce da &c tahVi
koraci poduzimaju pod sasain Mi
hovim nosom. u ostalon~ nJfhov
protest je negativne prineae Us
postava faSizma ma ovom stupnju
kapitalistickog rasula -neizbezna
je ako Sc radnicka klasa me erga-
nizuje "a obaranje kapitalizma.
Sretna je radnieka klasa Enrles-
Ike sto Il toj zemlji posto.f sse,ja-
listieka Radnicka Partija sa pro-
gramom "a obaranje kapitalizna.
Kada Sc radnici Engleske ,etfnom
dadu ma posao pozitivne akeiJe
"a stvarno unistavanje fasnma,
mi verujemo da &c ia sitciia biti
predvodjena Cd strane Secilahstic-
ke RadniSke Partiie EHgfes'e.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
VAZNE VESTI.
(Nastvak sa |, strane. }

NA>oStNAh So L. Sli CiIS.|
sa skoro iskljucivo patti cd te unis-
tavajuce bolesti. U koliko radnici
rade sve teze i teze, u kpliko Sc
oni hrane sve slabije i slabije, u
toliko &c tuberkuloza naci sve
plodnije zemliiste - istrosena i
oslabljena pluca radnieke klase.
Kaze sc da postoji lex "a tuberku-
lozu. Kaze Sc da je tai lex potpu-
nj odmor. Razume Sc, dobro je i
pametno je traziti lex "a ma koju
bolest, ali mnogo je bolje i mnogo
je pametnije traziti nacin spreca-
vanja. Sprecavanje tuberkuloze
zahteva unistenje kapitalizma. Dok
Sc kapitalizam ne unisti, naroei-
tc ped danasnjim uslovima, bite
kasljanja! - smrtnog hrkanja! !!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
(Nastayak sa 2. strane.)

(Nastavak sa 2. strane.)
Nemaekoj spaniji, Japanu. Velikoj Brtanill'
/ u vecoj iii manjoj meri Il svakoj kapitallstlc-
koi naciji ma svetu. Instnktivno on trazi da
umiri rasteci gnjev izrabljenih sa obecanjem
sumnjive sigurnosti. Instinktivno on Sc obraca
drzavi "a "inicijativu" javnih poslova i dru-
9Th podhvata koj &c drzati proizvodnju kret-
Mi.
Izgleda da je njihov neposredni zadatak
da ubede radnike da njihovi vladari zele da
resto urade "a njih, da su oni to u stan]u
ueiniti ovome apologicari apostoli klasne
vladavine nailaze ma jaki skepticizam kojeg
obnovljavaju ponavljani spadi kratkovidnlh
izrabljivaca Ali skepticizam nije dovoljan da
unst planomernike poredka industrlJalnos
feudalzma koji Sc pred mama prikazuje Rad
nci moraju ma bro poeeti shvacati upravo
kako &c Sc drustvo koje &c NINA koristiti mo-
rati sagraditi.
Ovoliko je sigurno Plodove moderne zna-
nosti, masovne proizvodnje i usavrsene tehno-
logije neee nikada brati i uzivati radnci POD
sistemom klasne vadavine, pa Sc ona zvala
"slobodno poduzece" iii nesakriveni totalitarl-
janizam Jedina promena koja &c NINA ONO
guciti pristupacnost njihove zetve koju oni Sc
ju obradjuju vlaze svojim znojem "a
nju, jeste promena koju &c oni poduzeti lzvr-
siti Oni moraju znati da neocekuju nikakvo
putovodstvo cd strane kapitalista iii njihovlh
politickih slugana, jer owl traze da malo daJu
mnogo da zadrze. To drustvo mira, srece
dobrog stanja, koje moderna tehnologija einl
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
Pise: w. S.

Sedma cd glavnih osnovnih
tacaka nacizma jeste "smrzava-
ME radnika" Nemacke ma njiho-
vom poslu. Nemacki radnik ne mo-
ze da napusti posao kod jednog
poslodavca pa da t trail posao
kod drugog. Ako nekoj tvornici
potrebuje specijalna radna sna-
ga, nacisticke drzavne agencije
prenesu potrebne radnike il jed
ne tvornice drugu, gde opet
postanu "smrznuti."
U ovoj zemlji jos, "a sada, nj
su "smrznuti" svi radnici ma nil
hovim poslovima kao sto su rad
nici "smrznuti" nacistickoj Ne
mackoj. Ali prvi korak tom prav-
Gu stvarno je poduzet. Dozvoli Ii
to americka radnieka klasa, nema
dvojbe da &c biti sve sireg "smr-
zavanja" dok, ako to interest po-
slodavaca budu zahtevali, ne bu-
du "smrznuti" svi radnici. | sve
to &c Sc zahtevati, reci &c nam,
ida branimo nase slobodne usta-
move cd hitlerizma"
Ina to "smrzavanje" svojih"
"objasnjenja" koja mas pokusava-
iu uveriti da to nije tako zlo kao
sto neko misli. M. A. Clark, okruz-
nj direktor War Manpower Com
mission, kaze da njegova komisi-
ia nema autoritet da "smrzne'
radnike ma njihovom poslu, on
priznaje da pod izvesnim prillka-
ma radnik ina pravo da menja
posao. Clark daje iedan primer
ako je radnik uposlen ratnoJ in
dustriji kao "janitor" tai rad
mix poseduje poznavanje i spremu
"a bolji rad on moze da menJa
rosao ako &c ia promena doprl-
nett vecoi ratnoj proizvodnJl. A
Ii nije glavna stvar tome da
radnik moze napustiti jedan po-
sac "a drugi, vazno je to da ma
pustanje jednog uzimanje dru-
cog posla mora da Sc izvrsi pre-
ko drzavne agencije. Tu lezi zee.
Ear nije bas tako Nemackoj?
Clark "objasnjava" da je "smr-
zavanje" potrebno zbog dve kraJ-
nosti: "praksa nekih poslodavaca
da kradu radnike IL drugih tvor-
MICA praksa nekih radnika koji
kad imaju slobodnog vremena, pa
zare "a drugim poslom koji plaza
par cent? ma sat wise, iii "a boljim
! radnim uslovima." To je prilicnc
! jasno. Clarkovo "objasnjenje" tex
potvrdjuie nase drzanje da rad
mix, pod takvim uslovima. posta'
je industrijski kmet. Radnik nec5
biti mamie kmet zbog toga, sto ce
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
Smrzvanje radnika U Detroitu.
Preko polja mona detroitskh radnika pokmetov jeno


POD oanlm usloV1ma pltl stanJu
oa promenl posao I'd 'rSe'a'eia
posla mora da Sc Vfsl @kfoz drzaV-
nu agenclJu. oVe TO znae'' da Sc
fadnlk llsaVa pfaVa Ga "'ssefistl
zaKon ponuoe trazhje'poa pf'h-
Kama Kada Je 1fazhJa "a faehn
snagu VEGA od ponnoe. tlafHoVo
H. lonr;,, 20 rrzr a,i...vo xss;
;, ;ou;,,o ;s a+oo; H. "a
,,on,;,,o uaruo WI, .,xorriva
oc+o;o Lonr;vo
,uu,odo 10 .o nal; ist.Lo,+;;;
.uo;; Lon;+o,;. n1..o ,ooo
Ill os,od;oo "e,rvou.niau Raw
ond c,onnor ,iso ;c +.iooyi
LoraL ",on,rien sirsro;te,o No
uozo so rcnrzavaria1 ruaovoa;ti
a ;,rnos.,, n. ca rol;t,cba dr.
zava enrana 20 rocrfu ehsytozjiu
"dirsmita, to no+vrdiu,e iziava
ie ednoo nd vefib voiniFkih ofjcjra.
Lo;; nrora Detroit News, laze.
cvoisLa nc zeIi de Dnotreb,,ava svu
uos koia ;oi stoii ma rasro,oze-
:. ',
II; bo.o oLo n h,da no.,sh,o"
opotleplJa' a'aHJe 'oJSA' p'''''
faohlAa ne oi oi'o "is' /" ''''os"'
10 Je Jeoha oo iohA1iJ" " 'l"'''
slle poii'icHe o'zaVe' -~e'6a '''J
De Ga &c sc oiiclfsha p'e'"'A pre-
vestl delo ako oVoe-ohoe f"'hi-
CT pokusaJu Ga Sc oo1pE' sh'fz@-
VahJu III ma Aojem orue"'h si's
nom deKrelu- All 70 he ~H'i'-c' I'd
radnlci moraJu Ga mrne ""se p''-
me name'hu'o s'ahle h'aasSi'Js-
kog kmeta.
La uspeshu oorpu HFo'' aspo-
staVlJanJa ihdusIslJsAog N"'e 's''"'
radnlcka kiasa mora Ga 'AA"h'e
size sVog kiashos hepIt"e'}"'
radnicka Kasa mora 90 ':'~ "i'e
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

ne borbe izmedju hrvatske burzo-
azije, olicene u Radicu i srpske
burzoazije olicene u Nikoli Pasi-
Gu, dodje "sporazumu" "a kojim
Radiceva politika radila u mo
narhisticnom i drzavotvornom
pravcu" u isto vreme u kojem su
americki pseudokomunisti osta-
Ii Grskovici i Kezmani radili "a
Radicevu politiku. Secamo Sc mi
Don Nike Grskovica; secamo sc
mi kako Sc tai nekadasnji sluga
"nebeskog vladara" i austrijskog
cesara, pretvori u "velikog jugo-
slavena" zatim boljsevika a
mericke pseudokomunisticke ba-
gre. Grskovic je objasnjavao svo-
je promene sa obljubljenom mu
poslovicom: "Vreme Sc menja i
ljudi MENU, samo magare uvek
iednako rove" Istina, Grskovic,
kao i ostali, menjao je ruho ali
niie nikada bio Il stanju da izme-
i to jednoj, po nasem uverenju,
mama nametnutoj, ocajnoj, u TAX
Vol borbi covek nikada ne polka
zuje svoga pravog lica. Nije nor
malno lice coveka kad sc ocajno
bori, vec je ono normalno kad je
miru kad u miru ide "a svojim
poslom. Mi uostalom nismo pos
tall monarhisti preko noci, vec
smo Sc odavno pre- izbora rs. fe-
bruara] spremali da posle izbora
normaliziramo svoju liniju mo-
narhisticnom drzavotvornom
pravcu. ..."
IL gornjeg postaje jasno da je
odmah dolazi radikalsko-radice-
vacka vlada Beogradu.
Prvi korak "sporazumu" bese
izjava Pavla Radita, ucinjena ma
kon februarskih izbora. Tia izja-
va je prenerazila zbunila Radio
Davidoviceve agente America,
ukliucujuci americke pseudoko-
muniste. Ali nisu to bill ljudi ko-
j su odmah izgubili nadu; oni su
Sc tesili sa "mogucnoscu' da je
to izjava Pavla Radica bez odo-
brenja Stjepana Radica koji bese
zatvoru nije mogao da slobod-
no govori. Nisu Sc tesili "a dugo.
Aleksandar, putem kraljevskog IL
kaza, lisava Stjepana Radica sva-
Ike krivice pusta ga ma slobodu.
Evo kako je "Stipe" produzio "bor-
bu protiv belog terora". evo ME-
COVE prve slobodne reci:
"NJEGOVOM VELICANSTVU
KRALJU AIEKSANDRU.
Beograd
"Slavenskom vidovitoscu, dr.
zavnickom ocjenom prilika Ju-
di, mirom Uzvisenog Roditelja.
odlucnoscu plemenitog znaeaja
Svoga a savrsenom skladu sa
sjajnim slobodarskim i ustavnim
tradiciiama Donna Karadjordjeva
pospjesili ste osigurali ste Ma
rodni Sporazum kao veliko djelo
narodnog izmirenja ma seljackom
osnovu rada postenja, ma ustav-
nom temelju zakonitosti, ravno-
pravnosti slobode u teznji ka
vjecnim idealima covjecnosti, Pra
vice Mira. Da Bog blagoslovl
Vase Velicanstvo cijeli mas Via.
dalacki Dom.
! Stjepan Radio"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
NOVOCODISNu DARAK RADNICKOJ
BORBI.
BORBI.

Swim Pretplatnicima "RadniGke Borbe'.
S Sc pozvate da prute novanu pomoc ]eono
Radnko Novn ugosavenskom Jezlku kD
NIcKOJ omogucte da dae sr radncku posVet
koa cd sadasnjm ozblnm prlKaa
Kapazam smoglavce ko pre da odvede drustvo pro-
past On e poao mnja zaprka svakom danem drustVeno
provodne raspodele on e uzrok
Drugom Ratu kome covecanstvo gihe !
prova svoju b unapedi interest opovske kapa
raov besposce druge nesece Oh
kojh ada covecansvo SOCJALlSTlckA sIAMPA
pravno adncku kasu kako moze posc
voje osobodnje Otuda Interest," radnka da materano po
maz RADNcKU sTAMPU moze redovno nesmeano da
funcu Street mrkistcku prosvetu bez koe radnck
Hasa postici svoe oslobodjenje.
Samo RADNcKA BORBA, ugosavenkom jeziku ri takvu
prosveu poate materjano pomognete jer nlko
drug jo nece pomoci.
Ispunte don posale zajedno vasm prilogom "a
Novogodisnji RADNIcKOJ BORB.
P. SLEPcEVIc,
sekretar Federacje.
Mr. P. Slepcevic,
3413 St. Clair Ave-,
Cleveland, Ohio.
DRAGI DRUzE:
U priozenom Salem ii $- moi prilog "a NovogodlsnJ
Darak RADNcKOJ BORBI tako da moe daje srt marks
fixku prosvetu mediu radncma 1aseg jezika.
Drugarski pozdrav
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
(Nastavak.)

cinjeuica da je Raditeva HRSS
snasvala Komuniste u Jugoslaviji
Agentima provokatorima" nije
xaustavila rad americkih pseudo
ksmunista u prilog Radiea: oni su
Freduzili sa svojom protesnom
kAmpanjem - tom orijaskom pre-
sarom cinnamon jugoslavenskih
radnika America starome
haju; oni su saradjivali sa "ce-
lokupnom opozicijom Srba, Hrva-
tn Slovenaca" sa opozicijom ko-
il tex pre- par godina odobrava-
lie terror protiv revolucionarnih
radnika seljaka Jugoslavije.
Bilo je i takvih (pored pseudoko-
nunista) koji su mislili .da bi Ra-
dic-Davidoviceva pobeda u izbo-
rima 8. februara donela neke+ vr-
ste polaksicu. Mi to nismo vero-
vail; zbog toga smo raskrinkava-
Ii to barzoasko poduzece; zbog to-
"a smo izjavili jugoslavenskom
radnistvu da smo mi "Ni "a Pa
sic-Pribicevica, nj "a Radie-Davi-
doviea, vec "a Socijalnu Revolu-
ciju." = 7"
Krurna protiv slime burzoazijc.
Nakon izbora 8. februara, beo-
gradsko "Radnicko Jedinstvo" do
nelo je jednu ocenu tih izbora u
kojoj je kazano:
"Parlamentarni izbori cd 8. fe-
bruara su pokazali jasno da je
nasa krupna burzoazija tukla ma
su sitnu burzoaziju, jer je bila
organizovanija odluenija u od-
brani svojih klasnih interesa jer
je najpunijoj meri iskoristila
aparat uticaj vlasti u borbi pro-
tivu svojih protivnika. Sitna bur-
zeazija sa svojim partijama bila
ie pccepana i razjedinjena, ona,
sem ideoloskoga etickoga oru-
Tia koje je u ostalom bilo vrlo
sumnjive vrednosti, nije mogla
nista drugo istaci protivu kombi-
novane ofenzive krupne burzoa-
zije njenih partija.
'Kao prilikom proslih parla-
mentarnih izbora cd 1929, tako Sc
ma ovima borba izmedju dvaju
burzoaskih tabora vodila u znaku
nscionalnih verskih parola.
Povrsni posmatrae bi mogao il
toga zakljutiti da je to bila glav-
ma sadrzina owe borbe. Ali cd to-
"a ne bi bilo nista pogresnije'
Nacionalne verske parole bile su
maska pod kojom Sc prikrivao su-
kob klasnih interesa sredinl ju-
goslavenske burzoazije. To je bi-
Ia samo jedna sarena laz kojon
10 trebalo da Sc obmanu preva'
re Stroke narodne mase prido'
blu "a jedan iii drugi burzoaskl
tabor. .....
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

Pravi najgori .neprijatelj ma
roda jeste danasnja buSaeaska
stampa. Zato. Sc drzite strogo .sSeo
dusom device sto VAN jes dobacu~
iem: Prezir mrznja, smst~ f<pfo-
past danasnjoj burzoaskoj stan,-
pi! - Lassalle.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24
JugosIaviija: 1918 1912.


[Jugoslavije] dala Sc prevariti i
obmanuti cd burzoaskih partija !
podleci njihovom uticaju.
e.. .Krivica zbog toga pada u
prvom redu ma postojece prole-
terske partije [u Jugoslaviji] ko-
je Sc nisu trudile da klasnim vas
pitanjem spasavaju radnicke j Sc
ljatke mase cd uticaja burzoasko-
ga nacionalizma i burzoaske ide-
ologije uopste iii sa svojom sit
Observation-Disclosures politi-
kom taktikom cak pomagale i
pothranjivale oval uticaj.
"Jugoslavenska radnicka klasa,
pax sa svoje strane, ina IL ovih
izbora cd 8. februara da izvuce
tn pouku: da ona, pored sveko-
like svoje brojnosti pored sve-
kolikoga svojega privrednoga zna-
GAIA, ne moze nikada postati onaj
mocni SLIM faktor politickom
zivotu owe zemlje doklegod su ME
ne snage njene energije poce-
pane razbacane. Radnicka klasa
nase zemlje [Jugoslavije] bice Ia
losni plen burzoaske reakcije i ne
mocni objekt politickoga iskoris-
cavanja cd strane burzoazije sve
dotle, dokle Sc, ma celoj liniji i bez
obzira ma sve danasnje vestacke
podvojenosti, ne grupise ne kon-
centrise jednu snaznu i mocnu
organizacionu duhovnu celinu.
"Jedini put koji jugoslavensku
radnicku klasu vodi sigurno vas
postavljanju njene prave stvar-
ne snage, kao njenog istinskoga
uticaja jeste, dakle, memo ujedi-
njenje."
U koliko sc tice americkih pseu-
dokomunista, glas beogradskog
"Radnickog Jedinstva" ostao je
glas vapijuceg pustinji. Oni SD
produzili sa sirenjem "sarene la
zi." Ma mesto da su Sc dali ma po-
sac spasavanja radnicke klase is
pod kobnog uticaja burzoaskog
nacionalizma burzoaske ideolo-
gije, oni su sc pretvorili agita-
tore j oratorciee korist jedne
grupe predstavnika sitne burzoa-
zije, protiv druge grupe predstav-
nika krupne burzoazije. Oni mo-
. raju, to neoprostivo, da snose
iedan dobar deo krivice "a smu-
cenost medju jugoslavenskim rad
nicima Amerike, kao j u starome
kraiu: oni su velikim delom od-
Igovorni da su jugoslavenski rad
nici do sada, kao pravilo, "zalosni
ulen burzoaske reakcije i nemoc-
nj objekt politiekog iskoriscava
MIA cd strane burzoazije." Onl
(pseudokomunistD su sve to, po'
sto nisu imali nemaju dovoljne
proleterske doslednosti da usvo'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

Tako je oslobodjeni Stjepan Ra-
die cestitao onome kojeg je pre-
kratkog vremena nazivao "vlaskim
kraljem." Ali nije to bilo sve. BIZ
10 je jos tih cestitaka. Nakon ces-
titke "vlaskom kralju' dosla je
ma red cestitka "Pasieu diktato-
ru." Evo je;
"NIKOLI PAsICU
Predsjedniku Wade.
Beograd.
"Kroz svu gustu maglu medju-
sobnoga nepoznavanja nepovje-
renja i kroz guscu maglu lazi i
spletaka, vi ste bogodanom proni-
cavoscu svoga una prozreli svu
velicinu, ali svu tezinu narodno-
ga sporazuma, te ste gotovo, ne
cujno i nevidljivo ovo veliko die
10 utvrdili usavrsili, da mi Hr-
vati i Srbi kao srcika sveukupno-
ga naroda nasega kao stozer no.
We zajednicke drzave nase ustraj-
MIN zajednickim radon postepeno
izgradimo uzor slavenske seljacke
drzave sredjenoj slobodi, u sve-
opcoi prosvjeti blagostanju u
prakticnoj potpunoj provedbl
covjecnosti, pravice mira. Dao
vam Svevisnji dozivjeti sto zdra-
vile obilnije plodove ovoga va
Sega velikoga djela.
Stjepan Radio"
Tako svrsi ia proglasena "par-
lamentarna opozicija.' Ona svrsi
sa "sporazumom" "ujedinjenjem
- ujedinjenjem razbojnika protiv
jugoslavenskih radnika seljaka
koje razbojnicima omoguci sve
dusmanskije izrabljivanje ugnje-
tavanje celog proletarijata j osta-
log radnog naroda Jugoslavije.
Mama je razumliiva i "borba'
!, i "sporazum" jugoslavenske bur-
zoazije; mama je jasan njihov cilj
- odrzavanje njihovog lopovskog
sistema koji pociva ma ledjima
proletarijata i radnog naroda Ju-
goslavije. Ali zasto su Sc 'bOrili' =,
zasto su "protestovali" americki
pseudokomunisti, Grskovici, os-
tall?
Oprostili bi mi tim ljudima da
su oni IL tog iskustva konaGnog
razocaranja povukli pouku klasne
! borbe: da nikada ne smes poma-
gait svoga klasnog neprijatelja
da je klasna borba neprekidna,
neumitna nepomirljiva; da Sc ia
klasna borba mora voditi sve do.
tie dok sc lopovski sistem kapita-
! lizma ne sravni sa zeljom; da Sc
klasna borba mora vOditi ne samo
protiv otvorenog klasnog nam ne
prijatelja vec protiv svih njego-
viii. otvorenih i prikrivenih, age
nata; da napustanje tvrdjave Alas.
ne borbe i klasnog organizovanja
znaci napustanje jedine tvrdjave
pomocu koje radnicka kIasa Jugo'
slavic. iii ma koje druge zemlje
moze doci do svog oslobodjenja. -
Ne samo da ii ljudi nisu nau-
cili, nakon gorkog iskustva sa Ra-
dieem: oni ne rade bolje nj da-
mas!
(Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-24

je Marksisticki princip klasne bor-
be da ga sc drze kao ljudi.
Radio j radikali.
Radiceva karijera nije nista
mamie sarena nego Ii karijera a
merickih pseudokomunista-Stali-
nista. Cd 1918. pa do 1924. godine,
Radio sc promicao cd sela do Sc
la gradeci seljacku stranku. 1924.
godine Radio pobegne IL Jugosla-
vie i poseti Englesku, Austriju i
Rusiju. Povrati sc kada je Ljuba
Davidovic dosao ma vladu kon-
Gem 1924, ali nakon nekoliko me-
seci nasli su ga sakrivena u rupi
iskopanoj pod zidom njegove ku-
kce j strpali ga zatvor. Ia KRAFT
ko vreme Radio stupa, skoro di-
rektno il zatvora, II Uzunovicev
kabinet kao ministar prosvete. Ma
4. juna, prema beogradskoj "Po-
litici', Radio je dao jedan inter-
vju dopisniku te novine koji je
trebao da zacrveni lice svakog O.
nog koji je pod radnickim ime-
nom pomagao Radicevu stranku.
Evo kako je Radio objasnio "spo-
razum" izmedju radicevaca i pa
sicevaca:
"Nas optimizam osniva Sc ma
takvoj podlozi koja naprosto is
kljucuje nesporazum, jer spora-
zum izmedju seljacke strapkej i
radikala nije tex neka (bilo) nasa
bilo radikalska stranacko-taktic-
ka potreba, j ona Sc tako ocenjuje
ma svima merodavnima mestima u
drzavi strankama koje imaju
da stvore aranzman sporazuml /.
Ia Nj. V. Kralja Kralja Alex
sandral Sc zna kako on kae US
tavni vladar gleda ma tn akcilu
koja drzavi ne donosi samo stalnu
i snaznu parliamentary radnu We
cinu, vec sredjenje, ier stvara
osnovu "a mirnu likvidaciju hr-
vatsko-srpskoga pitanja bez koje
nema nj unutrasnjeg sredjenja nj
snage prema vani..
''Pa kad je tako, kako da Sc OF
mu stvaranju aranzmana spora-.
yuma izmedju naSe i radlkalne
stranke drzavni j stvaralacki me-
rodavni faktori. Ta svi mi hocemo
| sredjenu drzavu, menu snagu
pravilno funkcionisanje parla-
mentarizma.
mi sprOvodlmo svoJu poiltlKu
smisljeno mirno, zelimo sarad-
nju sa radikalima, jer su oni pred
stavnici vecine Srba, jer time maj
brze najlakse resavamo hrvatsko-
srpsko pitanje korist sredjenja
nase drzavne celine, dakle ko-
rist jednako Srba Hrvata. MI
izjavljujemo da prihvacamo u ce-
losti danasnje stanje u draw
hocemo tn saradnju ma osnovu
danasnjega Ustava. -.
". .hrvatska seljacka stranks
svakom slucaju estate ma svoJo.
sadasnjoj monarhistickoj j drza
votvornoj liniji. U svakom sluca
ju to je prava normalna linija ma
Sc stranke, to je nasa politika, &
ono sto je bilo pre-, to je bila sa
mo taktika. Pre- smo bill u borbi
nj svoje rovanje.
tako nakon sedan godina zuc