RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-09-10
Uyod izvestau Centralnog Odbora 81. Konvencij

veznicima koliko su oni lojalni ieedani klasnoj
saradnji.
Marx, Engels. Lenin, De Leon svi drugi
proleterski velikan gledali su klasnoj bor-
bi jedino orudje proletarijata,g kroz koje &c mo-
c postici svoje oslobodjenje, jer 1bez klasne
borbe, razume Sc, bez klasne svesti, ne
ze Sc nj zamisliti oslobodjenje radnitke klase.
Zato su oni bill vatreni zagovaraei nepomirlji
We klasne borbe.
Klasna saradnja znaci vecito ropstvo
radnicku klasu, zato kapitalisticka kasa, pre-
ko svojih agenata, nastojava da ugusi kod RAD
nika svaki pojam klasne borbe Jer takva te
orija ide u korst kapitalizma, stetu rad
nicke klase. U tn svrhu kapitalisticka klasa
trosi ogromne sumo novca, samo da bi odrza!a
radnicku klasu u tome stanju. Ovoj njenoj
kampanji pridruzil su Sc americki "komu
nisti".
Kakvi su americki englesko-govoreci "ko-
munisti' takvi su jugoslavensko-govoreci i'm
drugovi - hrvatsh srpsk -, koj Sc kupe oko
Narodnog Glasnika Slobodne Reti. Jedni
drugi, njihovom zajednckom i'm srpsko-hr
vatskom sovnizmu, radeci ma kasnoj saradnji,
otisli tako daleko da zameraju hrvatskim
j srpskim patriotima, sto nisu jednodusni
du vaskrsavanje burzoaske Jugoslavije. O.
nj danas graju neku vrstu izmirivaca poza-
vadjene hrvatske srpske burzoazije i njiho-
viii agenata. Jer medju jugoslavenskom bur-
zoazljom njenim agentima danas nema onog
"jedinstva" i harmonic" kakve su bile "a
vreme Prvog Svetskog Rata. Pocepali su Sc ma
razne struje frakcije. Jedni su jos "a toboz-
nju Jugoslaviju, lukljucujuci srpsko-hrvatske
"komuniste', dok su drugi "a "veliku' Srbiju,
treci "nezavisnu' Hrvatsku it'd
OWN strujama frakcijama medju ovdas-
njom jugoslavenskom burzoazijom i njihovim
agentima, prikljucila Sc grupa msionera mi
nistara doktora banova IL bvse Jugoslavije
pa jedni vuku ma jednu, drugi ma drugu
stranu, obmanjivajuei jugoslavenske iseljene
radnike ovde.
Prema obavestenju Amerikanskog Srbo-
brana, jedna grupa ovh ugladjenih ministara,
poznata pod imenom "Jugocentar", koju pred
vodi Bosko Jeftic, smestila sc jednoj velikoj
zgradi ma cuvenoj petoj ulici Fifth Avenue)
New "Yorku. Ova grupa, saglasno A. S., pr
vi put prmla je $160.0OO cd zbegle jugosla-
venske Wade u Londonu, a drugi put 100000
svoje "skromne' troskove. Dale nam ka-
ze A. S. da svaki cd owe grupe narodnih "usre-
eitelja' prima po $1,000 mesecne plate pored
toga sve druge troSkove.
kolike su plate iselienih jugoslavenskih
najamnih radnika ovde da ne govorimo 0
platama radnika pregazenoj Jugoslaviji, cd
koiih owl ministri misoneri traze materjalnu
pomoc "a restoraciu njihove i njihovih gos-
podara Jugoslavije?
Ia vreme stvaranja prve Jugoslavije, bilo
JIG medju NINA wise 'sloge' "zagrej janosti'
"a iugoslavensko pitanje, nego danas A bilo
ie onda wise 'sloge' "jedinstva" sto su svi
ocekvaH da ce podjednako iskoriscavati drzav-
nu vlast Il novo-stvorenoj ''velikoj' Jugoslav-
j, ali bilo ie obratno. Jedan deo jugoslavenske
burzoaziie dobio je wise, nego drugi deo, te
zhog toga opipljivog razloga doslo je do sva-
die razdora medu "bratom" Zbog tog opp-
liivog razloga danas Sc oni glozu oko jugosla-
venskog pitania ovoi zemlii
Ali ma koliko Sc agenti jugoslavenske
burzoazije glozili i svadjaH ali jednom su
slozn svi: da materijalno morano iskoriste
jugoslavensko iselienistvo ovde i da ga sto
dalje drze cd uticaja revolucionarnog programa,
koga zagovara nasa Federacija.
Ova niihova mediusobna svadja nije no.
votarija. Oni su Sc i pre- svadiali. nekad ma
ME. nekad wise, koje su male imaju svoga
ucinka radnike naseg ieziha, jer su Sc oni
svadjali danas Sc svadiaiu preko ledja i gla-
va iugoslavenskih radnika, isto tako kao sto
Sc danasnji rat svetske kapitalisticke klase
vodi preko edia radncke klase i ostalog rad
nog naroda sveta
Ia 35 godina mi smo stalno isticali owe
cinjenice svetlosti socijaisticke znanosti i
radnike naseg jezika da Sc cuva-