RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
ONASOJ REVOLUCIJI.

situaciju, kakva Sc stvorila "a
vreme prvog imperijalistickog RAJ
ia, Ear Sc nije mogao on, pod uti-
cajem bezizlaznog syog p~olozaja,
baciti u boIbu, koja bi mu DIVA
rala bar neke izglede da izvojsti
"a sebe ne sasvim obicne uslove
"a d~aljnji porast c~ivilizacije.
Russia nije dosla do takve vi
sine razvitka produktivnih sila,
KIDD koje je moguc socijalizam'.
Sa tom Sc tezom svi heroji II. In
ternacionale, a medju NINA daka-
ko j Suhanov, sire doista, kao sa
sarenom torbom. Oni tn neospor-
nu tezu p~rezvakuju ma hiljadu ma
Gina i NINA Sc cini da je ona cd
lucujuca pri ocenjivanju nase re-
volucije.
Da, ali sto, ako je osebujnost
situacije dovela Rosiju, prvo, II
svetski imperijalistieki rat, u ko-
ii Sill umesane sve koliko-toliko u
ticanje zapadno-evropske zemlje,
dovela MEN razvitak, ma ivici re-
volucija Istoka, koje pocinju, a
delimicno su vec i poce,e, u takve
uslove, kada smo mi mogli ostva-
RITZ bas onaj savez "~seljackog ra-
ta' sa radnickim pokretom, 0 kom
je, kao O jednoj Cd mogucih per-
spektiva, pisao takav "malksist'.
kao sto je Marks, 1856. god, u po-
gledu Pruske?
sto, ako nam je potpuna beziz-
laznost r~olozaja, podesetorostru-
cujuci time snage radnika i Sc
ljaka, otvarala mogucnost drugog
prelaza ma stvaranje osnovnih
rretpostavki c%ivilizacije, nego u
swim ostal;m zapadno-evropskim
drzavama? Da Ii Sc cd toga pro-
menila opsta linija razvitka svet-
ske ~istorije? Da Ii su Sc Cd toga
izmenili osnovni odnosi osnovnia
klasa IL svakoj drzavi koja Sc u
vlaci i koja je uvueena opsti
tok svetske istorije?
Ako je "a ~ostvarenje socijaliz-
ma potreban odredjeni "kulturnl
nivo" (i ako nike ne moze reel,
kakav je tai odredjeni "kulturni
nivo'), zasto mi onda ne bi mogii
najpre sa revolucionarnim
izvojevanjem preduslova "a tai
odredjeni nivo, a TEX zatim, ma ba-
ri radnicko-seljacke vlasti So
vjetskog poretka, krenuti da stl-
zemo druge narode.
II.
Ia ostvarenje socijalizma, kaze-
tie vi, potrebna je ci~vilizacija. Vr-
10 dobro. Da, ali zasto mi ne bi
najrre stvoriti kod sebe
takve preduslove c~ivilizacije, kao
sto je proterivanje vlastele pro-
terivanje ruskih kapitalista, a tex
zatim krenuti u pravcu soci]allz-
ma? u kakvim ste vi knjigama
.rocitali, da SUI takve izmene o.
.icnog istorijskog toka nedozvo-
ljene iii nemoguce?
Secam sc, Napoleon je pisao:
'On s'engage ct puis... on volt
U slobodnom ruskom prevodu to
"Najpre Sc treba upustiti
4 ozbiljan BOZ, a dale &c Sc vec
7ideti". Evo, i mi smo Sc naJpre
!, novembru (oktobru 1919 upus-
iii u ozbiljan BOZ, a tex posle smo
videli takve detalje razvitka (sa
,tanovista svetske istorije to su
nesumnjivo detalji) kao sto je
.restlitovski mir, iii NEP i t.. d.
danas wise nema sumnje, da smo
nj u glavnom odrzali pobedu.
Nasi Suhanovi, ne govoreci vec
, socijaldemokratima koji stole
cd Nth, nj ne sanjaju da
,e mace uopste ne mogu pravltl
.evolucije. Nasi evropski filistri
ii ne sanjaju, da &c i'm buduce
cevolucije u zemljama Istoka, ko-
e imadu neizmerno veci broj sta
i ciji su socijalni uslo-
Jos neizmerno sareniji, pokaza-
i nesumnjivo wise o%sebujnosti ne
70 ruska revolucija.
Nema govora, udzbenik napisan
20 Kautskom bio je u svoje vre-