RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-12-10

oslobodienia. Gde su sada ii Sandrgreni, Gio-
yannitti, Hoffman, drugi koji Sc borise pro-
tiv De Leona i koj unistise prvu organizaci-
ju socijalisticke Industrijalne Junije! Oni tru-
nu kao da in nikad nije bilo. buduca poko-
lenja slobodnog radnog naroda njih &c svrstiti
medju swim drugim reakcionarnim olosem koji
je sprecavao progres Socijalisticke Revolucije.
Nj njegovi preko-okeanski savremenici,
Jean Jaures, August Bebel, Julie Guesde,
Viktor Adler, Djordje Plehanoff, Emil Wander
velde, Enrico Ferri drugi delegati Amster-
danskog Kongresa ne mogose dati pravu oce-
nu besmrtnom De Leonu. Njihovo uobrazenje
da je Marksisticka nauka evropski monopol,
sprecilo je NINA vdeti De Leonovu velieinu
pa kada je NINA podneo marksisticku rezo-
luciju protiv anti-marksstcke rezolucije rene
gaia Kauckog. Jer medju pomenutima Sc ma
laze nekoliko njih koj do smrti ostase iskre-
nj svom principu, kao sto ma primer bese Au-
gust Bebel Njihov skucen uslovi sprecse
i'm videti sjaj najusavrsenije Marksisticke ma
IKE koji stupanj ona postize America mai
jasnijoj kapitalistiekoj zemlji IL kojoj ne be-
Sc nj traga evropskog feudalizma sa koiim su
Sc morali hrvati evropski socialist, narcotic
Nemacke.
Niti je bio u stan ju videti velicnu besmr-
tnog De Leona nj Karlo Liebknecht, koji je
imao priliku da Sc Newarku osobno razgo-
vara sa De Leonom. Jednom nasem tadasniem
clanu rece Liebknecht: "Vi ste dobri ali tre-
bate da stupite vecu partiju Sada je S. P.
VEGA partija. ia sam sc razgovarao sa De L.
onom tri sata Newarku Oh, vi ste dobri. ali
vi trebate da stupite veeu partiju" Preka
smrti, koju mu zadade republika "vece parti-
Je" Nemacke spreci ovom iskrenom borcu rad
nlckog oslobodjenja da, nakon sto slegnu "prah
magla oblaci," vidi velicinu De Leona.
Pa nj sam ruski genie, Nikolaj Lenin, nj
Je. vldeo, kada je osobno ma jednom kongresu
cuo De Leona, njegovu velicinu. Lenin je ovo
priznao kada rece Arthur Ransome: "Ja Sc Sc
cam da sam video De Leona ma Internacional-
moi Konferencij De Leon nije ma me nimalo
utlcao. star, sed covek, gotoyo nesposoban da
govori takvoj poseti; ali jamaeno mnogo veci
no sto lzgledase, zbog toga sto su njegove bro
Sure pisane pre- iskustva ruske revoluciie cd
1905"
Tako je Lenin imao priliku da zivi da,
oblaci," vidi De Leona kao sto gleda "okrug
punog meseca jasne letne noci." Ali preura-
njena srnrt spreci Leninu da u praksi sprove-
de 1ndustrjalni Junionzam, 'kojeg," rece Le-
min, "mi Rusiji gradimo," jer njegovo mesto
zauze Stalinova birokratija, koja ne samo da
ne priznaje velicinu De Leona, nego rus i o.
noliku njegovu velicinu koju je Lenin sa svo-
iOnn hin 7 Staniu ouraniSeno snrovost; ~ CCCp
Ali bese takvih savremenika koji su mo-
gil jos vreme De Leonovog zivota videti
njegovu pravu veicinu Takav bese njegov sa-
vremenik Henry Kuhn, koji mu je pruzio svu
svoju pomoc da De Leon razvje svu svoju sjaj-
nu velicinu. Takvi behu svi revoucionari u
S. L. p, koji preminuse kao pokojn Kuhn bo-
reel "a radnicko oslobodjenje - takvi su
njegovi savremenici koji jos live, kao sto je
Arnold Petersen ostali stariji drugovi, koji
Sc bore sa swim sto imaju da sto wise unapre-
de velicinu besmrtnog De Leona. A takvi su
sv njegovi sledbenici koji Sc rodise prekasno
da De Leona osobno upoznaju.
Danas po drugi put nakon fizicke smrti
besmrtnog De Leona kapitalizam kupa.ceo svet
sa vrelom ljudskom krvlju. IL svake pore zu-
lumcarskog kapitalizma curl neprekidno krv
svetskog radnog naroda svih ratujueih zema-
liza. Mnogi gradovi mnoga polja su opusto-
sena kraj rata jos nije ma dogledu. Medju-
vremeno, burzoazija drhti cd pomisli sta joj
Sc moze desiti u buduce dok rat traje, sada,
podnasa planove posleratnog sveta. Svi "de-
mokratski' planovi udaraju zicu "slobode".
Ali mi znamo kakva &c ia sloboda bti pod
vladavinom privatne svojne Industrijalni Feu-
dalizam il svih redova burzoazije kezi svoje