RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-09
Pise: w. S.

1raju krajeva poklapaju sa ME-
govom vednoseu to je odnelo mno-
ge burzoaske ekonomiste j refor.
misticke predstavnike u redovima
radnieke klase zakljucku da su
vrednost j cena jednog espapa
jedno te isto; da izmedju njih ne
ma nikakve osnovne razlike. Nema
Eista pogresnijeg cd toga. Vred.
most espapa odredjuje Sc jednim
a njegova cena drugim vrlo razli-
citim ekonomskim zakonom.
Vrednost espapa.
Kada su prvobitne zajednice izme-
njipale svoje suviske one nisu INA
lie vrednost onoga sto su izmenJi-
vale. Izmenjivale su otprilike, 20
voliko" "a "onoliko." Ali u kohl
ko je drustvo islo napred, a naro-
cito sa pojavom kapitalizma, lju-
di SUI poceli ispitivati Gene omega
sto su izmenjivali. / ispitivanjem
cena, zasto Sc jedan espap cent O.
yoliko i onoliko, doslo Sc do ispiti-
vanja vrednosti. Buduci da Sc ce-
ne svakog espapa ma kraju kraje-
v a poklapaju So vrednoscu oni nj
SUI mogli da ispitaju ia diva EXC
nomska termina posebno nego SUI
zakljucili da je vrednost espapa
ono sto je j njegova cena obrat-
no. Kao sto sc svaka stvar koJa
ina diva izraza iii termina stalno
podvrgava ponovnom ispitivanju
dok Sc ne pronadje u kakvom SUI
smislu dana diva termina jedna-
ka i da Ii ina kod Min ista osnov-
nog da in r%azlikuje, da bi Sc tako
doslo do pravog razumevanja tin
termina iii naziva, tako je bilo j
sa vrednoscu i cenom espapa. Ovo
pitanje, generalno uzevsi, ozbiljno>
Sc poGelo ispitivati cd strane Smi-
tina i Ricardo, a konacno sc ispi-
talo Cd strane Marxa, koji je ma
kon dvadeseto-godisnjeg trudnog
i napornog rada osnovno ispitao
ia diva termina j predao i'll je sve-
tn este cd svake zbrke.
A sada, Sta je vrednost jednog
espapa j kako Sc ona odredjuje?
Uzmimo "a primer diva espapa -
jedan sesir i par cipela. On sto je
kod njih zajednieko to nije kvali-
tativni ljudski rad, jer u kakvoci
rad sesirdjije nema nista zajed-
nickOg sa radon cipelara, a tako
je i ga upotrebnom vednoscu ia
diva espapa, jedan pokriva glavu
a drugi obuva noge, a buduci da
Sc ia diva espapa ma pijaci razme-
njuju jedan "a drugim to sleduje
da ono sto je kod Nth zajednicko
jeste abstraktni utroseni opsti
ljudski rad, koji Sc meri kvantita-
tivno, ma safe, dane, nedelje, me-
sece it'd. A kako cemo doznati da
pravilno merimo vrednost nash
espapa? Recimo da je ma jednom
utroseno drustveno potreb-
nog ljudskog rada cd eetiri sata,
koji sc mogu u novcu izraziti sa
S.. 90. Da bi doznali da je zbilja
vrednost espapa sesira mi
ga moramo usporediti sa nasim
drugim espapom, par cipela, kao
ga njegovim ogledalom u kojem
cemo videti njegovu vrednost. A.
ko je i ma paru cipela u%trosena is
ia kolicina abstraktnog ljudskog
rada onda &c prometna vrednost
tin dvaju espapa biti jednaka. Ma
oni &c Sc tada moci jedna-
ko razmenjivati; posednik espapa
moci &c ga prodati "a $500,
j otici kod posednika~espapa para
i sa tim novcem in kupiti i
obratno. Iii, mogu diva posednika
razlieitih upotrebnih vrdenosti,
ali jednakih prometnih vrednosti
neposredno iste razmenjivati.
Ali ako Sc ~pronadje nova mast
sa kojom su radnici iednog
espapa u stanju da ga proizvedu
u pola vremena, tada j ako je ME
gova upotrebna vrednost ostala
nepromenjena, njegova prometna
vrednost je sada u pola mania.
da je tako slucaj sa sesi-