RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-11-26

"a Sc razblJaJu stare, naJvece ma
cionalne drzave - mole poticati
cd samo dive grupe ljudi: cd isto-
rijskih budala iii cd svesnih age
nata kapitalizma. u oba slucaja
on je reakcionaran."
Tri dana posle debate izmedju
Cvetkova Leontica u Chicago,
pocinje Proleterska Revolucija u
Rusiji. Kroz narednu godinu izbi-
jaju bune drugim evropskim dr.
zavama. Kapitalisticka klasa, ma
lih velikih nacija, drhti svo-
Jim ukradenim cizmama. Ma H..
novembra "dokoncava" sc Prvi
Svetski Rat. Dve nedelje ranije
sastaje Sc "Narodno Vece" Ia
| grebu; proglasuje ocepljenje cd
Austro- -Ugarske. To bese dan da-
nova "a razne Pasice, Trumbice,
| Leontice, Hinkovice druge. Ia
vedeni sledbenici tih predstavnika
jugoslavenskih izrabljivaca vese-
ILL su Sc. Ali sc nismo veselili mi
revolucionarci socialist. Nismo
Sc veselii zbog toga sto smo zna-
Ii da:
"Ako otpor revolucionarnih glu-
maca ne uspe izazvati revolucije
i u ostalim velikim zemljama; a.
k0 on bude ugusen unutrasnjom i
spoljasnom reakcijom; akO Ova
reakcija, neposredno nakOn ugu-
senja revolucije, turf mac u kori-
ce pristupi jednom sporazum-
nom udesavanju svetske Mape -
0z,da &c jamacno ma pozornicu is
torije iskotiti move takozvane ma
cionalne drzave', koje &c sc nala-
ziti pod stvarrim tutorstvom We
likih kapitalistitkih sila; onda &c,
"a iedno duze iii krace vreme,.
nastupiti najcrnja reakcija ma
svetu, koja &c biti kapitalisticko
izdanje feudalne restoracije cd
1915. .....
"Desili Sc ovako, onda &c jugo-
slavenske radnistvo jamacno doci
do neke vrste 'nacionalnoga oslo
bodjenja', CHA &c mu 'slast' vrlo
bro curiti j kroz nos kroz usi
kroz oci." ("Debata")
Desilo sc bas tako kako smo mi
predvidjali slucaju ako Sc sile
Socijalisticke Revolucije zaustave.
l tako ma l. decembra 1918. godi-
ne uspostavlja Sc drzava "Srba,
Hrvata Slovenaca." l time ju-
goslavensko radnistvo dolazi "do
neke vrste 'nacionalnoga ujedi-
njenja'." Do takvog "ujedinjenja"
dolaze nekoliko drugih naroda.
Nema dvojbe da mnogi radnici
i seljaci Jugoslaviji misljahu
da &c cd dana "ujedinjenja" pa
unapred biti bolje "a njih i Ia
njihove. To bese prazna NADIA.
Prazna zbog toga sto "ujedinje-
ME" ne bese zasnovano ma inte-
resima radnika seljaka Jugosla-
vie, vec to bese "ujedinjenje"
Hrvatskih, Srpskih Slovenaekih
izrabljivaca jednu klasnu drza-
WI koja je neizbezno imala da sti-
ii njihove izrabljivacke klasne in
terese. I tako ne prodje dugo dok
takozvano oslobodjenje ne poee
"curiti kroz nos kroz usi kroz
oci'' radnika j seljaka Jugoslavi-
je.
Medju najprvim delima te "slo-
bodne", "ujedinjene" Jugoslavije
nalazi Sc nasilno gazenje svake
cpozicije. Nikola Pasic trazi do
biva cd Aleksandra moe da gazi
bolsevizam svaku drugu, pa BIZ
10 kako blagu, opoziciju. Krfska
Deklaracija, poprimljena u julu
mesecu 1917, postade mrtvo sla-
vo ma papiru, premda je u Kon-
ferenciji ma Krfu ucestvovao i de-
klaraciju pomagao sastaviti i Nj
kola Paste. Menu su u tome po-
mogli sledeci: Vasiljevic, Vosnjak,
Hinkovic, Trinajstic, Trumbic, Po-
toenjak, Nincic, Nikolie, Marin
kovie, Prolic, Gjuricic, Drasko-
vic Davidovic. Izgovor "a "pote-
ru ma cryene" bazirao Sc ma pri-