Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-08-14

nakupu vsech zivotnich potreb,
zahrnujic i odeviny, kdyby to-
no potreba vyzadovala.
'Takova knfzka Sc jiz pTipra
vuje pokusn6 We vladnf tiskar-
n6", pravil Paul M. O'Leary,
pIlrucf administrators OPA,
ktery ma ma starosti pr1dely.
"Jestlize Sc navrh osvedc1, me-
Ii bychom n6co k zahajeni prf-
deloveho systemu temef pres
noe, mfsto abychom teprve pax
ma veci pracovali 6 az 10 IT,
dnG, jake v minulosti."
- UTadovna administrace
cen u%pozornila zeny We Spoje-
nych Statech, re must setfiti
svymi kosmetickymi prostred-
ky, ably byla zajistena postaci-
telna zasoba.
= Mnoho desitek valecnych
tovaren nasledkem nedostatku
materialu je nuceno zanechati
prace 1plne neb aspon omeziti
vyrobu, avsak armada a valec-
ne lodstvo pokracuj1 We SVEN
marnotratnickem rozhazovan1
drahocenneho materialu, jak
zde vysoci 1fedn1ci z ufadu
WPB sdelili Sc zastupcem "Ro-
cky Mountain News v Den
yer. kterVm ie John G.. Cramer.
Tito 1Tednici dale pravili, re
.jak valecne lodstvo, tax i po-
zemnf armada proste odmitly
vyzkousene nahrazky "a drf-
v6jsf material. Oboji sluzba
Size, jak dale bylo Teceno, zvla-
ste pax armada, v nekterych
pT1padech pouzila s vybornym
dspechem nahrazek, avsak je-
Ste je treba %zlepsen1.
TAX valecne lodstvo az do
sud stale jeSte pro toiletn1 mist
nosti ma lodich pouzfva kovu
"monelmetal', coz je draha sill
tina asi 1919 niklu a 800 me-
di i jinych kovG. Armada v
n6kterych pffpadech pax 81 je~
Ste stale pTedpisuje kaucuko-
We podlozky pro kuracke po-
peln1cky. A oboj1 sluzba trva
ma tom, ably talife pro menaz
byly z oceli.
V rade pf1padG armada i
namOTnictVO ignOrOValV nebO
zam1tly prime doporucen1
WPB, ably Sc pouzilo nahraz-
koveho materialu. Zodpoved-
nj Ia to jsou diva muzove: U
armady 1t. Gen. Brehon B.
~Sommervell, sef Service of Sup
ply, u namornictva vice-admi-
raj Samuel r. Robinson, SET v
Office of Procurement & Ma
terial. Oba mali autoritu "a
vrhnout co neuznavajl.
= Pres 100 zavod1 ma w.
robu syra ,roztrousenych pc &C.
EN- Soustatl, bud uz zavTelo
anebo zacalo vyrabeti maslo
nebo suche mleko v poslednich
dvou mes1c1ch.
Zanechanf vyroby syria, KITE
ryzto produkt byl 'zlatodolem'
mlekarskeho oboru ma pocat-
ku letosn1ho roku, je nasledek
n1zkych cen, preplneneho trhu
a menslch objednavek Sc stra-
ny vlady, jak Sc hlasi z obcho-
dn1ch kruhG.
Celkem uz 131 zavod1 "a
stavilo vyrobu syria. Ma Wis
consin pfipada nejvetsi cfslice,
to jest So zavodG. Ma druhem
mlste jest Illinois s 22, ma ire
tim Minnesota sc 16 a ma ctvr-
tenn Iowa Sc IA zavody.
Federaln1 department zeme-
delstvf udava, re asi TIA zavo-
dd zahajilo vyrobu syria roku
1941 pc prve. Mezi 131 zavo-
dy, ktere nyni vyroby syria "a
nechaly, je Sc zavod1 z onech
TIA novych Z roku 1911.
K hofejs1m c1slic1m nutno
dodati, re nenf presne zjiste-
no, kolik z uvedenych 131 spo-
lecnost1 zavfelo sve zavody L.
pine a kolik jich presto k W.
robe masla a suseneho mleka,
ktere Sc nynf vyrabi v prasku
a nahrazuje dr1vejsf evaporo-
vane mleko, protoze pri dopra-
We do Britanie zabere ma lodich
mnOhem meme mista.
: Senator M. E. Tydings, de-
mokrat z Maryland, odsoudil
nositele povestf, re valka niue
skonciti brzy a upozornil, re vi
tezstv1 Spojenych Stat1 nelze
ocekavati pred rokem 1914.
Mluvil rozhlasem a pravil,z re
elm drive lid Spojenych StatnG
Dude pohlfzeti realisticky ma to,
co je pred nami, tim lepe Dude.