davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

Tako vidimo da Sc otvaranje
"drugog fronta" takorekuc trail
svestrano, ali MEGA nema. Chur-
chillova vlada Sc jake naljutila
pretprosle nedelje kada je Wilkie
otvoreno javno vikao "a otvara-
ME "drugog fronta," kada je Sc
be Churchill cd toga obranio sa
izjavom da je "neumesno otvore-
no govoriti vremenu otvaranja
drugog fronta." Drugim recima,
ovo znaci da je neumesno jos "a
sada, prema Churchillovoj vladi,
ikakvo otvaranje "drugog fronta. >
Kada Sc ovo vrlo negativno drza-
ME Churchillove Wade usporedi
sa malo pozitivnijem drzanjem
Rooseveltove Wade ovom pitanju,
jer je Wilkie njen ,predstavnik, on
da nam izgleda da postoji mozda
mali a mozda veci nesporazum
izmedju owe zemlje i Britanije o
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

vremenu otvaranja "drugog from
ta." Mozda Britannia misli da je
zelja u. S. A. da ona otvara "dru-
gi front" "racunajuci wise ma svo-
ju moe nego ma njihovu pomoc
tojest da "a drugoga vadi keste-
ME IL vatre, kao sto SUI decenlJa-
ma drugi to "a nju chill, moz-
da da to bas trazi Rooseveltova
vlada, iii Sc mozda one pod swim
ovim izglednim razlikama slazu
da jos nije vreme, dogod je Crve-
ma Armija jedinstvena, "a DIVA
ranje "drugog fronta."
svi mogu grla poderati vlcu'
ci "a "drugim frontom"! Ali ME
ga nece biti sve dogod same de
mokratije" to ne vide "a shodno
One zee Sc oglusiti O pozivu Sta
lima koji je zaborav1o i kako da
pozove u pomoc svetsku radnicku
klasu, koju je on sa svojom poll
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

ma - prirodjsna " pokvarenost! :,
Ugodna teorija. da je tome uzrok
prircdjena3 pokvsfsnSsty jeste ,tes
orija koju- je izradila -kapitalistic-
ka klasa, zajedno sa svojom stam-
pom, svojim politicarimas svojim
profesorima j svojim predikasima.
Sociologija odbacuje tn teoriju..
Gde je. radnikoz doaodak, ma
kako mu bio preteran rad.i obi.
Ian proizvod, nistavan i nedovo-
liam cak j "a obnovu potrosenih
celija, tamo sc podstrek unistava
u pupoljku, beznadeznost j nemoc
sleduju, pijanstvo, lenjost du-
ga povorka sli6nih jos gorih ma
vika j poroka neizbezno izbijaju
ma povrsinu. Kao sot ova zala ne
izbezno proisticu il kapiai1stic-
kin uslova, tako je neizbezno nil
hovo iskorenjivanje u Koopera-
tivnoj Zajednici, gde podstrek,
buduci da je izobilje mogucno "a
sve buduci da svaki prima pot
pun proizvod svoga rada, neizbez-
no odlecu, da bi dale mesta pra-
vim suprotnostima svojim.
Pre- no sto zavrsim oval odgo-
vor, treba da ma ovom mestu Yak
ljucam izvesnu skretnicu.
;Nece Ii Kooperativna Zajedni-
ca graditi odrzavati redu uli-
ce ceste? Nece Ii Kooperativna
Zajednica praviti perivoje, usta-
novjavati citaonice druga jaw
ma zdanja? Nadalje, ako ostavimo
ma stranu bogatstvo, potrebno "a
te slicne stvari, nece Ii Koope-
rativna Zajednica pasti u bank
rotstvo, ako Sc unapred ne posta-
ra "a obnovu istrosenih j izdalih
poduzeca svojih? Ako Sc bude sta
rala ovome, nece Ii sredstva "a
tn obnovu dolaziti IL bogatstva,
proizvedenog cd radnika? Ne pro-
istice Ii, prema tome, IL toga, da
je obecanje, e &c svaki primati
potpun proizvod svoga rada",
SUPPLE
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08
Sada i'm je-i stara radna snaga dobra.

ne zavisi cd buha, jer je kapita'
isticka klasa odavno postala sa'
swim, sto Sc tice proizvodnje bo.
gatsfVa; parazitska skfasaks So ssjjSSd
MIN mahom bi Sc radnici mogli
sasvim osloboditi kapitalizma bi
mogE ma njegovim rusevinama
takorekuc, preko noci uspostaviti
Socijalisticku Industrijalnu Repu.
bliku Rada, samo kada bi bill "a
poznati sa principom taktikom
Socijalisticke Radnicke Partije.
Oni bi to mogli postici lako mir
no, jer su oni, pored toga sto pro-
izvode svo drustveno bogatstvo,
mnogobrojni i bi mogli kada bi
bill politicki organizovani S. L.
P, uvek nadglasati kapitalisticke
partije tako ,bi bila osigurana
njihova politicka pobeda da os-
vote uniste politician drzavu "a
sva vremena, oni bi mogli, kada
bi bill organizovani Socijalis-
ticku Industrijalnu Juniju, pored
toga sto bi tako mocni mogli da
site politicko pravo, uzeti i drza-
ii, kretati i upravljati sa svom ze-
maljskom industrijom, sa swim no.
vim uspostavljenim besklasnim u
redjenjem. l samo tada bi Sc mo-
gil osloboditi cd rada svi stariji
radnici, ne kao nesposobni, nego
kao oni koji su svoj udeo, potre-
ban "a obilno izdrzavanje zivota
uzivanje svih dobara, dali drus-
tvu. Zaista Sc vredno "a takvo u
redjenje dozivotno boriti. A tako
rade revolucionari Socijalistic-
ke Radnicke Partije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

cijalisti6ka znanost~a prosirena IL
svimaspratcima, q anarhija U swim
njenim kapricioznim oblicin1a ni+
je wise opasnost, ma kalso testo
ona izbuktavala, - sada izraz: da
zee -radnik primati potpun proiz-
vod svoga rada, ne mole edvestf
nj u kakav blatnjak- Jednom poi
mljeni misija, funkcije j duznost
centralnog upravnog autoriteta u
Kooperativnoj Zajednici, nj je-
dan misleci covek nece sporiti,
da je proizvod radnika, koji Sc
zadrzi "a JAYNE ustanove, "a OBJ
novu njegovih sopstvenih poduze-
ca proizvodnje i tako dalje, -
proizvod, koji &c Sc oplodjavati u
korist samih radnika. U kapita-
listickom uredjenju, onaj deo rad
nikovog proizvoda, koji Sc zadrza-
va "a takNu upotrebu, koristi rad
nicima tex do jednog nistavnog
stepena; u Kooperativnoj Zajed-
nici tai deo ide potpuno u korist
radnika. l ako su putevi, kojima
proizvod radnika dospeva do rad
nika, bill razliciti - jedan vode-
ci neposredno pojedincu, da oval
svojim proizvodom po svojoj vo-
Iii raspolaze, a drugi vodeci ta-
mo posredno, da Sc svojim proiz-
vodom koristi zajednicki sa osta-
lima u Kooperativnoj Zajedni-
ci radnik dobija potpun proizvod
svoga rada.
Pitanje O lenjivcu i rasipniku.
ovde mozemo dodati j zlocince
opste, nece postojati Koope-
rativnoj Zajednici. U Kooperativ-
moi Zajednici - gde &c biti plod-
noga rada "a svakoga gde ce
svakom biti zajamcen potpun pro-
izvod njegovog rada o tome
pitanju &c Sc znati tex IL istorije
one morije, koju kapitalizam do
ba zrelosti predstavljase "a cove
ka. Ovo pitanje biee ravno pita-
nju, kako da Sc spreci utapanje,
gde nema vode, u koju da Sc CO.
vek utopi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08
Traze ga pa ga traze, a.
Ii MEGA nema pa
nema!
(Nastavak sa l. strane.)

Ne samo da Stain trazi "drugi
'front.'" nego ga trazi Wilkie; ne
samo da ga trail Wilkie, .nego ga
traze neke ovdasnje novine, kao
sto je klevelandski Plain Dealer; !;
ne samo da MEGA traze svi pome-
mutt d ovoj zemlji u SSSR, ne
go NIGGA trazi britanska~ reak-
cionarna novina, londonski Times.
Ona rece da samo, bombardovanje
cd strane "demokratija" nece po-
moci Crvenoj Armiji da pobedi
naciste. l ia novina direktno pre-
porucuje da Sc odmahr zapocne ma
vala ma evropskom kontinentu pod
nacistieko-fasistickom kontrolom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

- Nije to obeoanje SUPPLE - Svr-
ssto je.
: U danima Marxa Engelsa, ka-
da je socijalisticki, pokret jos bio
sapet "komunizmom", IT,. "anarho-
skomunizmom", ! kada je, kao da-
liza posledica toga, bio mrezi ba-
kunizma, - u onim danima je IL
gledala neophodno potrebna kraj-
MIA preciznost jezika u vezi ( s o.
vim pitanjem.
Socijalizam enact kooperaciju
ma velikim terazijama, - jedinim
terazijama, ma kojima je moguta
obilna proizvodnja bogatstva, ko-
ia nevoljnu .bedu cini nepotreb-
nom.- Kooperacija ma velikim te-
razijama ukljucuje odgovarajutu
organizaciju, a takva organizaci-
ia ukljucuje centralni upravni au-
toritet. Anarhokomunizam, ma pro-
tiv, sa svojim malim komunama,
kojima Sc "neposredno upravlja",
koje su "samoupravne", jeste po-
ricanje kolektivizma iii socijaliz-
ma. To je teznja, koja nema eko-
nomskog temelja, - dakle, kapri-
ozna teznja. Kao takva anarho-
komunizam lako pade bezgra-
nicnost ekonomskih i socijoloskih
zahteva. Owl behu stetni "a sves-
nu i delotvornu organizaciju. Bu-
duel takvi, to bese pokazana, ma
prvom mestu cd Marxa, krajnost
izraza: da &c radnik dobijati pot
pun proizvod svoga rada.
Bese istaknuta funkcija cent
ralnog upravnog autoriteta, -
auotriteta, koga anarhija odbacu-
je: da zadrzi cd opste sumo pro-
izvoda nuzan deo "a odrzanje jaw
nih ustanova, a takodjer j "a OBJ
novu istrosenih izdalih postoje-
eih poduzeca proizvodnje.
Procedure, u skladu sa kojom
je upotrebljen tako precizan IL
raz, mudra Il ono vreme, sada je
postala nepotrebna, a ako bi Sc
nastojalo da Sc ona primene, bila
bi i zavodljiva. Sada, kada je So
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08
(Nastavak sa l. strane.)

(Nastavak sa l. strane.)
Ratna pijaca je otvorila velike
celiugti ikapitalisti i mogu U .njaj
dogod rat traje bacati neizmerno
bogatstvo da Sc sada ovde traze
i skolska deca da rade preko svo-
jih skolskih casova. Pod izgovo-
rom ratne potrebe, kapitahsa11 &c
pregaziti sve zakonske reforme i
izrabljivace bez obzirno mladu ne
jaku prestaru skoro sasyim IL
nemoglu radnu snagu. Samo ako
je kapitalistieka klasa u, .stanju
da j jednu kap krvi "viska vred-
nosti" IL ME iscedi sada joj je
dobra svaka radna snaga, pa sa-
kata!
Kada su pseudokomunisti po-
krenuli "a vreme velike besposli-
ce ludu kampanju da toboz nate
raju kapitaliste da uposle bespos-
lene radnike, kada trazise work
or wages" mi smo tada rekli da
kapitalisti bi bill svi sretni samo
kada bi mogli uposliti sve radni-
ke, jer svaki besposleni radnik je-
ste gubitak "a kapitaliste. Ako
prosecno svaki uposleni radnik
donosi izrabljivacima dnevno "vi-
SAX vrednosti" cd $4,000, svaki
besposleni radnik znaci toliki ma
Mi ukradeni "visak vrednosti' "a
nase izrabljivace. l zbog toga nj
je 'potrebna nikakva kampanja da
Sc oni nateraju da uposle bespos-
lene radnike. A posto kapitalizam
proizvodi samo "a prodaju pro-
fit, ako nema pijaca nikakva kam-
panja nece naterati kapitaliste da
uposle radnike, kao sto danas nj
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

kakva kampanja ne bi mogla obu-
stavitf kapitaliste cd uposlivanja
makakye radne snage!
Ali nije nuzno da sc radnik cd
preko 40 godina starosti muti u
proizvodnji, narcotic ako je Ia
vreme svojih mladjih godina dao
cd sebe drustvu sve sto je mogao.
Danas su alati "a proizvodnju
razvijeni do toga stepena kada bi
ziveli pod umesnim sistemom pro-
izvodnje radnici iznad 40 godina
starosti bi mogli uzivati odmor i
NINA mila zanimanja. Pod izrab-
ljivackim kapitalizmom je stvar
obratna. Zbog toga sto radnik da-
je silom okolnosti kapitalistu pet
sestina svoje proizvedene vredno-
sti on je osudjen da stalno radi
dogod je u stanju, jer cd jedne
sestine svoga proizvoda on ne mo-
ze odbiti "a uzivanje kada navrsi
40 godinu starosti. Zbog toga su
kapitalisti stanju da danas u
posluju stare radnike iznad 60
godina starosti. Pa da je radnik
u stanju da zivi 100 godina - pa
i 500 godina, pod kapitalizmom
on nikada ne bi mogao sebe oslo
boditi cd najamnog rada, jer dok
on radi kapitalista Sc sladi! I ta-
ko. &c biti dogod sa zemljom VIA
da kapitalizam.
Umesniii sistem proizvodnje je-
ste ma dostizu radnicke klase.
Njena sposobnost da proizvodi ne
izmerno bogatstvo joj istog pru-
Ia. Ona ne mora zavisiti Cd ne
korisnih kapitalista kao sto pseto
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

FStfane sourzoaSklh@p @poiltlcara da o.
nenogude uasem pokretu pristup
Eu politEkim aizborima. Skoro sve
drzave u aposlednjih nekoliko, 60
dina usvojile .ssu izborne zakone,
sa kojima aje nekim drzavama
otezano,s u nekim potpuno one
moguceno nasoj Partiji da istak-
ne svoj program'i svoje kandida-
te ma izbornim iistama.
U nekim drzavama, usvojenim
zakonima, trait Sc cd nase Parti-
je da sakupi desetine hiljada pot
pisa ma peticionim listama, pa da
moze .uci u izbore. U nekim sluca-
jevima, nakon velikog rada ma
pora, nasa Partija uspe da saku-
pi, zakonom predvidjenu, kolici-
nu potpisa udje u izbore, dok u
nekim slu6ajevima u prkos do
voljnog broja sakupljenih potpisa,
burzoaski Guvari nadju "izgovora"
i proglase sakupljene potpise "ne-
zakonitim", j ma tai nacin lise mo-
gucnost da nasa Partija udje iz-
bore.
Ina slu6ajeva, kao sto je u dr.
zavi Ohio, kada drzavni sekretar
svojim "ukazom", lisi nasu Par
tiju prava da ucestvuje u draw
MIN izborima. Tako je owe godi-
ne ucinio drzavni sekretar Ohio,
Mr.. John F. Skeeney, jednim po-
tezom svoga pera "obezakoni" S.
L. P. u drzavi Ohio. Ia "razlog'
je naveo kako nasa Partija zago-
vara "nasilno" obaranje postoje-
cih ustanova owe zemlje. Ali nj
pokusao nije da svoj nezakoniti
Gin potkrepi cinjenicama, premda
Sc cd MEGA trazilo.
Mr.. Sweeney nije pokusao da
potkrepi svoju optuzbu protiv S.
L. P, kako ona zagovara nasilno
obaranje kapitalizma, jer on vrlo
dobro zna, da nije III stanju doka-
zati.
Ali, kao sto smo rekli pocet-
ku, svrha je kapitalistieke klase,
da preko svojih politicara, koji
upravljaju politickim aparatom,
onemoguee nasem pokretu, da ma
oustavaann 11,ascin, sistakna xxoj pro-
gram izborima pred radnicku
klasu zemlje, ako to neuspu, on
da da joj otezavaju.
Ona uspeva u mnogim slueaje-
vima; ona nam otezava u mnogim
slucajevima da ma ustavan zako-
nit nacin iznosimo mas program
pred americku radnicku klasu, a.
Ii ona nece biti u stanju da nam
potpuno onemoguci da radimo ma
upoznavanju radnika owe zemlje
S nasim revolucionarnim progra-
nom.
Razume Sc, svako otezavanje S
njene strane; svaki njen nezako-
niti korak protiv naseg pokreta,
cd mas Sc trazi wise rada, wise
odlucnosti wise pozrtvovanja. A
Ii blagodareci zdravoj svesti kod
nasih clanova i simpaticara, oni
nece popustiti tome, nego ma
protiv, oni &c wise raditi - sa vi
Sc wolfe odlucnosti, nego sto su
radili do sada.
Davno je rekao veliki De Leon,
moze sc burzoazija majmunisati
toplomerom koliko god hoce, a.
Ii je ona nemocna da Sc majmuni-
Sc temperaturom. Mogu oni do
nositi razne zakone, sa kojima o.
tezavaju u nekim slueajevima
potpuno onemogucuju nasem po-
kretu da ulazi u drzavne zemalj-
ske izbore; mogu oni mas pokret
"proglasivati nezakonitim kao
sto je to ucinio Mr.. Sweeney, dr.
zavni sekretar Ohio, ali time o.
nj neee biti u stanju spreciti mas
prosvetno-agitacioni rad. To ie
van njihove kontrole moguenos-
ii - ne bar danas, dok nam ze-
malski ustav dava to pravo!
No kad kapitalisticki politiea-
ri donose razne zakone, koiima
nam otezavaju, IL nekim sluca-
jevima potpuno onemogucuju, da
tikoy, S,1roy,apio c., hurxoo,;.on.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

ma dohodak. Te statistitke broke
poiaxuju, sda xaki tatia, ako bi Sc
granica dohetka, Ito sse ne opore-
ziva,s spustAa ma $4,000, jedva a
.ko bi 100000 ljudi "snosili teret".
Kada Sc ,svakom cd ,njih dodeli pc
.tetiri zaNisnja jaka, bilo bi zahvaee-
no samo diva milijona cd nasih
preko devedeset' milijona stanov-
nika.
Ovo .pokazuje, da danas posto-
il takvo "delenje", koje kljuca
"osvetom", "osvetom', koja pri-
morava vrednog, trezvenog j sted-
ljivog da izdrzava lenjivca ra-
.sipnika.
Cinjenicu, da Sc bogatstvo, sto
sc proizvodi, kapitalistickom u
redjenju, deli ma diva nejednaka
della, cd koiih Sc onaj, koji je o.
.gromno veci, nalazi u posedu ne
radnika, - tn cinjenicu neradni-
ci odavno pokusavaju. opravdati
nizom wise iii mamie ostroumnih,
wise iii mamie sasavih izmisljoti-
na.
Oni su svome delu dali ime
"najamnice uzdrzavanja", uprkos
jarkoj, cesto puta zapanjujucoj
cinjenici, da je uzdrzavanje vrli-
ma, koja "a njih ne postoji; da We
Gina njih teraju zivot razuzdanos-
ii, dokle ostali zamenjuju ovu ra-
zuzdanost najmizernijim tvrdiclu-
kom.
Oni su svome delu dali ime "na-
jamnice nadzornistva", uprkos-
zloglasnoj cinjenici, da industri-
je, cd vrha do dna, vode najam-
nj radnici.
Oni su dali svome delu ime ina
grade "a rizik", uprkos iskustvu,
sjajno opisanom cd Ruskina, da
najamni radnici bolno snose saw
rizik, - rizik, koji zahvata svo
njihovo vreme, njihovo zdravlje,
pa same zivote njihove.
Oni ssu dali svome delu ime "na-
jamnice poslovodjstva", uprkos
da oni, u koliko Sc pro-
izvodnje .tice, ne vode skoro nika-
kav- posao;. .da sc njihovo poslo-
,sastoiis:u giarnpin H&te-,
me, da .snuju jedni protiv drugih
ekonomske politicke zavere, e da
bi jedni druge pretekli.
To je vredna, trezvena sted-
ljiva radnicka klasa, koja proiz-
vodi svo bogatstvo zemlje. Pod
kapitalistickim uredjenjem je rad
nicka klasa primorana da deli
svoje bogatstvo sa ka:pitalistickom
klasom, - klasom, neradnost CT
jih elanova sc ocituje svakoga pu-
ia, kada koji cd njih ode naru-
cja Avramova, da cato nj jedan
iedini tocak ne prestane da Sc o.
krece. ,Neradna klasa je lenja kla-
sa, a rasipnik i pijanac su neret-
ko njeni uzori.
Ali socijalizam ne bi bio izba-
viteljski pokret, sto on u stvari
jeste, ako socialist, kad god Sc
protiv socijalizma podigne kakva
optuzba iii izvali kakva podvala,
ne bi mogao uciniti nista drugo,
osim da poput skolskog deteta od-
vraca: 'T ii 81 to-" Kada socija-
list, ma primer, zastaje u ovom
slucaju da pokaze, da je ono, sto
Sc podmece socijalizmu, stvarl
odlika kapitalizma, on legitimno
niece svoj prst ma stanje stvarl,
koje je neizbezno pod kapltai1z-
nom i, sledstveno, nemoguce pod
socijalizmom. Vrli drustveni stroJ
kapitalizma - drustveni stroj,
koji pociva ma privtanoj svoJlnl
sredstava proizvodnje - cini pri-
rodnim opstanak jedne neradne
iedne vredne klase, cd kojih pr
va deli bogatstvo, proizvedeno od
potonje, ma takav nacin, da bogat-
c+vo oko osta 10 nrOiZvod rada,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

tikom surovanja sa burzoazijom
privremeno onesposobio "a pomoc.
Zbog .toga je Stalinu sad ostalo
samo da kao pustinjak vice "a ''de-
mokratsku" pomoc!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

Burzoazija ne moze da zivi a da
besprekidno ne revolucionise oru-
dja "a proizvodnju, dakle uslove
"a proizvodnju, dakle, celokupne
drustvene odnose. - K. Marx.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-10-08

kapitaliZma - druStvenl strOJ,
koji pociva ma privtanoj svojini
sredstava proizvodnje - cini prl-
rodnim opstanak jedne neradne
jedne vredne klase, cd kojih pr
va deli bogatstvo, proizvedeno od
potonje, ma takav nacin, da bogat-
stvo, ako estate proizvod rada,
postaje nagrada lenjosti.
l nije to sve.
Ne moze Sc poreci, Sta wise mo-
ra Sc naglasiti psiholoska cinjenl-
ca: da ako Sc ostave ma stranu
lenjivci, pijanci i rasipnici, koys,
usled preteranoga i'm bogatstva,
kapitalizam poradja u samoj ka-
pitalistickoj klasi, lenjost pijan-
stvo izbijaju i to do ogromno-
ga stepena - i medju proletarl-
jatom. Posmatranje ovoga pitana
sa prve taeke gledista, skoju je O.
no pruzilo, pokazalo je: daFu da-
nasnjem uredjenju te nesretnlke
izdrzavaju - koliko su oni u
opSte izdrzavanit - vredni, trez-
veni stedljivi. A da Ii .jel uzrok
lenjosti i pijanstvu medju masa-
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05

can be permitted TO 60" and said
that the ceiling on wholesale prices
would prevent the advances on the
wholesale markets from spreading
to the retail market.
The ceiling on mercury or quick
silver. sets maximum prices lower
than the prevailing prices.
Price ceilings for flashlights,
flaShlight batteries and flashlight
bulbs, which set maximum prices
at levels of Dec. 10, l94l, were re-
voked by Henderson. He said the
panicky buying which came with
the threat of air raids on the West
Coast and sent flashlight prices
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
CUBA ESTIMATES

According TO department Of ag-
riculture officials, Cuba can pro-
duce 100000 tons annually The
United States, II is reported has
contracted for the entire crop.
About ], 100000 tons Will 90 into
molaSSeS for industrial alcohol
and similar purposes. About 800
600 ions has been carmarked for
Britain and Canada, 100000 tons
for Russia. and 100000 tons for
local consumption in Cuba, That
still leaves a visible supply of
100000 tons. according TO de-
partmeht- of agriculture officials,
while Henderson figures on get
ting only 100000 tons,
Officials at neither department
would comment on the possible
disposal of the extra 100000
Cuban tons, but il was believed
that they miGhtbe kept for a re-
serve StOCkpilC
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
-Buy "A Bomber
Polish Group Makes
Appeal for Books

The Young Peoples Club Of the
Polish National Alliance Group
No. 2547 Is sponsoring a City-wide
dr."e Tor books 60 be scnt 10
Polish refugees in Spain
Books on law. economics,
philosophy or history. also books
OF fiction, printed either in Pol
ish or English, are acceptable"
said Leonard WllczynSkl. prcSl-
dent These books will he col
lccted this week. Donors are
requested 10 telephone Dixon
$3.50"
buy a Bomber
For the "InSide News" Of
Washington, Follow Paul Nal
Ions Column I'm the Times.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
Tea Price Frozen
BY Henderson

WASHINGTON. Eel. ; up
Price Administrator Leon Hen
derSon today set maximum whole
sale prices for tea sharply below
the present levels in the first
price control measure taken for
that commodity The prices are
fixed a. tho October LIS level
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
Delay RGfiOHing

WASHINGTON, Feb. ; GNS).
- Because of the difficulty OF
printing and distributing the mil
hons of rationing books and stamps
necessary, the office OF price ad-
said today the sugar
plan would not be put
INTO effect for at least a month.
Methods for distributing the
books have not been decided upon.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
Weight Taxes Fixed
By Road Commission

The Wayne County Road Com
mission today allocatcd $3.64l17S
in l94l weight taxes. or 81 per
cent Of the county'S 1910 $50
total, TO the city of Detroit, ac-
cording to Commission Chairman
Charles l.. Wilson.
Wilson pointed out that car and
tire rationing would force weight
tax revenue to drop despite con-
tinued use Of Wayne County roads
and streets by heavy vehicles and
doubled-up' passenger traffic.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
CURTAILED IN L. 8.

1t was apparent from Hendcr-
sons figures that he was not
planning TO allow use Of il on tho
American dinner table.
Henderson's office points out
that there is no way 10 stop sugar
boarding without rationlnC. His
aides also declare there arc three
factors
Spread OF the war that
might cut off other areas IN adj
dltion 10 The Philippines.
2-PoSSlble shipping short
ages.
3 The need for sugar for
alcohol for explosives and NUM-
tons manufacture.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
STEP UP u. S. CROP

Agriculture department officials
say that domestic cane sugar pro-
duction might, with effort. be
stepped up to 525 900 tons. That
wotiid make an additional $4,000
tons Hawaii. despite the war,
might produce 100000 tons if
enough labor is available, accord
ing TO the department That
would add 100000 more tons to
the visible supply.
Bolivar Pagan, resident commits
Sioncr for Puerto Rico in Wash
ington. said Puerto Rico could
produce much more sugar than
the island is raising at present.
Pagan said there is plenty OF
sugar, there is no need for ration
ing and there would be over
flowing bowls Of sugar on every
\ American table if the Puerto
Rico sugar industry was encour.
aged to produce more.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1942-02-05
SUGAR To Allies:
100000 Tons
100000 for England, Canada;
10000 Reserve Also Planned
By JACK VINCENT
mi Nrws service staff Correspondent

dent of w. r. Grace & Co, mer-
chants and brokers, SAID more
sugar could be imported into the
United States from Peru. He added
that IA reciprocal trade agree
ment with Peru IS long overdue
and doubly overdue since Deccm-
be" Z He asserted that with the
right tariff, Peru could send from
$4,000 TO 100000 tons OF sugar
to the United States annually.
HcnderSon'S Office is looking 10
South America for new sources
but the top estimate for Peru has
been 10000 tons Thus, accord
ing 10 Patchin, there is another
$4,000 tons, at least available
there.
biggest controversy revolvcS
around Cuban sugar. Henderson