Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1942-10-16

vsecky utoky, take Poole So
vetske Zpravy ma severozapa-
de i uvnitr mesta je situace
pomerne smithsonian. Meme
cke aviso, re cd dalsfch bles-
kovych utokd Dude upusteno a
re Nemci Sc omezi ma delostTe-
lecky BOZ, Poole techto SOVIET
skych zprav jeste sc nestalo
skutkem.
Pdlnocnf zprava sovetska
prav1, re sovetska skupina,
ktera byla nekolik dnf obkli-
cena v severozapadnfm pred
mestf, v%ybojovala 81 prnlom
a obsadila delnickou ctvrt.
V oblasti mozdocke byly Cd
razeny 3 nepratelske 1toky.
Zpravy z jinych pramend rus
kych opakujf, re Nemci Sc sna-
Ii proklestiti 81 cestu ma Jill
cd mesta podel Volhy, jak
jsme O tom jiz podali drive
zpravu; ale blizsfch 1daj1 O
nemeckem postupu v tonic
smeru nenl.
V casopise "Pravda" pise
sovetsky historik professor Tar
lie, re "nynejsf spojenectvf de-
mokratickych narodG, ktere je
pevne rozhodnuto uciti konec
nepr1teli lidske svobody, pra-
cuje Ia zcela zvlastn1ch okol-
nosti, v nichz je mono uziti
historickych obdob. Svobodu
milujfci narodove sveta must
splniti sve vzajemne zavazky
k nejzazsf mezi. Neni jine
cesty. Proto must byti stale
opakovano, re BOZ musf po-
kracovati, az neprftel Dude mi
cen "a kazdou cenu. Nem1ze
byti zadneho oslabenf energie,
zadne p~restavky, zadneho O.
chabnutf." z tohoto projevu v
oficielnfm liste je zfejmo, re
politicke nazfran1 ma situaci Sc
v Rusku nezmenilo.
Zprava Reuterovy kancela-
re cituje moskevsky rozhlas,
ktery oznamil, re Stain vydal
vynos, We kterem vytvari jed
notne vojenske komando a ru-
Isl dosavadn1 system polite
kych komisafd pfidelenych k
jedontlivym armadnim jed
notkam. Ma moznost takoveho
opatfen1 jsme jiz upozornili
pr nepotvrzenych povestech o
jmenovanf marsala Saposniko-
va.
Nasvedcovalo by tomu, re
smyslen1 armady jest napro-
sto pevne a jednotne a re DIAL
sfho politickeho o~vlivnovani
nen1 zapotreb1.
Spojenecka bombardovaci
letadla podnikla nynf nejvet-
Isl a dosud nejnicivejsf, 1tok v
oblasti salomounskych ostrovd
ma velkou japonskou basi Ra-
baul ma ostrove New Britain,
ktery lei severozapadne cd
skupiny salomounske a W.
chodne cd Move Guineje.
Zprava nejvyss1ho australasia
no velitelstvf pravf, re letci
shodili ma 60 tun ~vybusnych
a zapalnych pun ma nepTatel-
ska skladiste, baraky a lodeni-
ce, pri cemz byly zpGsobeny
pozary viditelne az ma 90 mil.
Soucasne Sc oznamuje, re
postup australskych poem
mich sill ma vrcholu pohoTi O.
wen Stanley v Move Guineji O
neco pokrocil a predn1 hlfdky
dostaly Sc do kontraktu S ne
pratelskymi patrolami ma ces-
te Myola-Templeton, ktera
Jest stranou cd hlavn1 LIME
smefujfc1 ma Bunu. Je to be
hem IA dnG prvn1 zmlnka O
spojenecko-japonskem stretnu-
tt v teto oblasti.
Re souostrovi Aleutskeho
pTichaz1 zprava, re 1toky ma
japonskou basi Kiksa Sc syste-
maticky opakujf. Skupina a.
merickych bombardovacich le-
tadel shodila v 1tery Is tun
pun, z nichz Z zasahlo hydro
planovy hangar a jeho okolf a
8 tun japonskych vojensky ia
Dor, v nemz byly zalozeny oh
ne. Take rozhlasova STANCE
byla zasazena, hydroplan ma
vode znicen, jine poskozeny a 2
dopravn1 lode zasazeny. Vsec-
ky tyto utoky sc patrne prova-
def re skupiny andreanovske
kdez = jak jsme jiz oznamili
i Americana Sc pevne esta-
blovali. Spojenecky letecky
1tok ma japonskou basi ostro-
va Guadalcanal mel "a nasle-
dek, re byl znicen japonsky