RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-04-23

dovodi savremeni gospodarecl
stalez, kapitalistiGki stalez. Ka-
pitalizam pociva ma p%ojedinac-
nom, individualnom upravljanju
i vlasnistvu ~masinerije "a proiz-
vodnju. l opet, krilu novog pot
cinjenog staleza - proletarijata,
iii radnickog staleza - die Sc, u
skladu sa niegovim staleskim in
teresima, novi %privredni poredak
- Socijalizam, koji pociva ma
zajedni6kom, kOlektivnOm uprav-
ljaniu i ~vlasnistvu masinerije "a
proizvodnju. Socijalisticki priv
redni poredak postupno podriva
kapitalisticki %privredni poredak:
pojedinacno vlasnistvo, individu-
alizam, Il proizyodnji ~iscezava.
Kada Sc prezive privredna mace
la nekog gospodareceg staleza.
tai stalez primice Sc svome kon-
Gu. Kapitalisticki stalez danas je
ma svojim poslednjim nogama.
Kada su u feudalno doba tie stva-
ri dotle dosle, pobeda kapitaliz-
ma dosla je neizbezno, kao sto
danu sledi noe. Da Ii je, prema
tome, tako isto neizbezna i pobe-
da socijalizma, oslobodjenje rad
niekog staleza?
Postoji prirodna, pa zbog toga
i ozbiljna, opasnost da Sc dodje
do automaticnih - iii, kako to
Nemci zovu, sablonskih - Yak
ljucaka. Cesto Sc cuje IL mnogog
iskrenog socijalistickog izvora:
"Feudalni sistem oborio je teo-
kratski sistem; kapitalisticki sis
tenn cborio je feudalni sistem;
socijalisticki sistem prema tome,
mora neizbezno oboriti kapitalis-
tieki sistem." Neki to opet IRA
zavaju ma oval nacin: "Teokrat-
sku vladavinu oborio je Feudalni
stalez: feudalni stalez oboren je
kapitalistickim stalezom; prema
tome proletarijat 0bofice kapita-
listitki stalez." / oni Dire da je
time receno sve sto Sc ina reel
20 TOT stvari. U najboljem sluca-
in owl automatski zakljucci mogu
sluziti kao opravdanje odobrava-
ME naroda u opce, proletarijata
~posebice, pricama o lepotama So
cijalistickog novog Jerusalima;
to ie sve. Kapitalisticki stalez
stojaee pc strani, sa kapom u ru-
ci, i dozvoliti proletarijatu ne
XII to zovu "narodom" - da dodje
= i eto yam Socijalisticke Repu-
bike.
Socijalisticka nauka nije auto
matska rabota. Ona INA ! uci da
nista ne dolazi kao p~osledica jed
! nog, vec mnogih uzroka, koji de-
laju skupno. Radi toga socijalis-
tieka nauka ma mikroskop ispitu-
je svecanu povorku staleskih us
tanaka. Naknadna posmatranla
sabrata ma tai nacin otkrivaju o.
WI znacajnu %cinjenicu: Radnicki
stalez, potcinjeni sta1ez cd koga
zavisi obaranje kapitalizma j US
postavljanje socijalizma, razliku-
ie Sc cd svih ranijih p%otcinjenih
staleza koje je istorija pozivala
da obore start i podignu novi
drustveni poredak.
Ako ne podjemo dale natrag
do ii do do dana feudalizma, nal
81 cemo da Sc odlueno obelezJe
burzoazije, iii revolucionarnog
staleza IL tog doba, %sastoJalo u
tome sto je ona posedovala mate
riialna sredstva neophodno nuz-
ma "a MEN ~privredni poredak; ma
protiv, odlicno obelezje proletari-
jata danas s~astoji Sc u tome sto
je on potpuno lisen takvog mate
rijalnog poseda. Dokle je, oeigled-
no, bogatstvo bilo obelezje revo-
lucionarne burzoazije, dotle je,
takodje osigledno, siromastvo O.
belezje proletarijata. Oznaka, be-
lega, dokaz burzoaske zrelostl
kao i zrelosti "a oslobodjenje svih
ranijih poteinjenih staleza, bio
je njihov posed fizicnih stvar'
neophodnih "a njihov privrednl
poredak; S druge strane, oznaka
III