davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21
UNITED STATES
OF THE INTERIOR
GENERAL LAND OFFICE
District Land Office

Anchorage, Alaska
Jan. 6, 1912
Notice is hereby given that John
Ben Peterson, entryman, together
with his witnesses, Glen Ralph Ben
jamin Parker and Jacob Edwin Hail.
all of Gustavus, Alaska, has submit
ted final proof on his homestead
entry, Anchorage Serial No. 0S758,
for Lot /, NWh NEh Sec. 7 and the
Wl3SEA Sec. 6, all in T. 40 S., r. SO
E., C. r. M, containing l61.17 acres,
and it is now in the files of the
United States Land Office, Anchor
age, Alaska, and if no protest is filed
in the district land office within the
period of publication or thirty days
thereafter, said final proof will be
accepted and final certificate issued.
FLORENCE l.. KOLB,
Acting Register.
First publication, Jan. 81, 1912.
Last publication, Feb. 10. 1912
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

meet at the residence of Mrs.
Walter Hellan for sewing on Fri
day at 100 o'clock. A dessert
luncheon will precere the after
moons work.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21
Third in a Series)
BY ROBBIN COONS

HOLLYWOOD, Jan. 21-Holly-
woods the place where they used
to say, Il don't care if it costs a
fortune, get It'll"
It's a place where a director once
imported thousands of real apple
blossoms and kept crew working
all night affixing them to branch
es-just for one movie scene.
But that was long ago. That was
in the opulent silent days. That
was long, long before the war
and long before the era of national
defense.
In this town that used to
spend fortunes on one fiashy
party to spread its name for
glamour, it's odd to see signs
around the lots urging work.
men to conserve on nails. But
that was no war Development
even before December Z Hol-
lywOod knew about priOrities
and was feeling the pinch.
Hollywood has been assured hy
the OPM that it has an industry
essential to civilian defense. The
government wants a flow of pic
lures for army and civilian mo-
rale besides a speed-up on train
ing films for army and civilian
purposes. All studios now are fill
ing out exhaustive QUESTIONABLE;
detailing their consumption Il
1941, their estimated needs in 1912
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

TURN your old gold into value,
cash or trade at Nugget Shop.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

FIVE CENTS each, paid for used
gunny sacks at Coal Bunkers.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

ONE CHEST of drawers, SIS; one
chestrobe, $12. Phone Black 454
or call 1926 West 9th.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21
FOR RENT

FOR SALE OR RENT-5-room fur
nished house, 18th st. Phone 1856
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

FOR SALE OR RENT - New s.
room house in Douglas, $3.50.
Inquire Kilburn Apis.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

HAGERUP'S saw filing service,
919 9Th st. Skates sharpened.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

KITCHEN range; ice skates, size
So. Phone Red 1928.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

COMPLETELY furnis he d year
round home at AUX Bay. See
r. B. Forrest.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

GUARANTEED Realistic Perma-
nent, $3.50. Paper Curls, 81 up
Lola Beauty shop. Phone 20l.
Bis Decker Way.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

GROOM furnished house, full con-
crete basement. 873 Basin Road,
Call after pm.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

1893 PLYMOUTH, good running
condition, good rubber, S75
Across from Eureka Apis
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

DINING room set, oil heater, bed,
table, etc. Phone Black 429.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21
FOR SALE

SACRIFICE SALE: Equity in new
partially furnished FILA home
with income apartment Extreme
w reasonable terms - fireplace,
mahogany woodwork, hardwood
floors, etc. Jesta Young, Black
267.
WOOD and coal heater, baby bug
gy, Baby bed, table lamp, radio,
fruit Jars, other household items:
cupboard motor, left. skiff, tools,
wheel barrow, new battery to fit
1896 Chev. Phone OPT, four rings.
PONTIAC coupe, Al condition;
G.E. washer, 2 radios, bench saw,
ice skates. All priced for quick
sale. 534 18th st.
1888 PLYMOUTH, good running
condition, good rubber, $75.
Across from Eureka Apis.
FOR SALE OR RENT - New s.
room house in Douglas, $3.50.
Inquire Kilburn Apis.
ONE CHEST of drawers, IS; one
chestrobe, $12. Phone Black Asa
or call 1926 West 9th.
81 FIT. TROLLING boat, fully
~
equipped, 80 Palmer. Write 750.,
SINGER Sewing Machines, Iron
rite Ironers, Maytag Washing
Machines. Terms S. monthly, lib
eral allowance for old machine.
Parts, service, repairs, any make
machine. Call Singer Maytag Dis
tributor. Phone TIL.
GROOM furnished house, full con-
crete basement. 873 Basin Road
Call after pm.
DINING room set, oil heater, bed,
table, etc. Phone Black 429.
COMPLETELY furnis he d year
round home at AUX Bay. See
r. B. Forrest.
KITCHEN range; ice skates, size
So. Phone Red 1928.
16-FT. CEDAR skiff and az hip.
outboard. Black 429.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

81 FIT. TROLLING boat, fully
equipped, 80 Palmer. Write j $50.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1942-01-21

PONTIAC coupe, Al condition;
Gle. washer, 2 radios, bench saw,
ice skates. All priced for quick
sale. 534 18th st.
Henderson daily dispatch., 1942-04-02

yesterday /, &u.ve,<
~ ConjuIctr-
40 UEdrSS
steer hIGa
Henderson daily dispatch., 1942-04-02
BARCLAY ON BRIDGE
BY Shepard Barclay
THE Authority on Authorities"
The Authority on Authorities

trump j was singly guarded AftH
that he could use the club S to The
9 as an entry to the dummy %
use the diamonds for two spade
discards, giving up a spade at the
end.
This declarer. however. saw
way to be fancy Instead Of ruff.
ing the second heart. he DISCARDED
the diamond a on it. Next he Wo.
the spade switch with the a. took
tWo high clubs. followed by ths
diamond X and @, then led The
club 8 to the 9 The diamonds
then furnished three spade d.
cards When this worked, his on,
ponents thought he was wonder.
full. But where would he have beer
if the club J had been held by tn.
defender who had three trumps?
However, even then the soundel
plan could have been thWarted if
that defender failed to ruff tins
third high diamond.
Henderson daily dispatch., 1942-04-02

dealer: South North Sou,9
vulnerable.)
How should South play for 10
Trumps on this deal after IVES
leads the diamond ]?
atures Syndicate. Inc.
Henderson daily dispatch., 1942-04-02

West led his heart K and fol-
lowed with the Q. y bit of study
showed South that his sound way
to make the contract was to ruff
that trick with the club 10, cash
two top clubs and then lead his
three top diamonds until one of
them was rutfed "a plan which
would work if the defenders
Distributed by King F
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
VAZNE MEDJUNARODNE VESTI.

palo Hitleru. Prema izvestaju jed
nog bivseg fasistickog zvanicni--
ka, koji je stigao ovoj zemlji,
Hitler je hteo da Hrvatska bude
deo Madzarske a ne vazal Italije.
Borba izmedju Hitlera Musso-~
lini-a Sc nastavila. Mussolini ie
terao Spoleta da Sc sto pre- krene
stigne Zagreb da zauzme svoje
| lraljevsko mesto. Spoleto Sc odu-
pirao jer je dobio izvestaje il Tag
reba da ga tamo nacisti nece obe-
rucke docekati. Kada ie Spoletu
dodijao Mussolini on MENU reee
da mu dade jednu diviziju odabra-
nih kraljevih vojnika i da &c ga
poslusati. Mussolini to ucini po-
slase telegram Pavelicu kako ka-
da dolazi Spoleto u Zagreb. Pave
lie Sc slozio "a uslovima ali ipak
Spoleto Sc niie jos krenuo il TIA
lie "a Zagreb. Zasto? Nacisticka
vlada u Berlinu je emfaticno "a
branila Spoletu da ne SINE nj jed
nog italijanskog vojnika povesti u
Hryatsku. / sada izgleda da sc
Spoleto "a navek resio da nece pri--
miti krunu Hrvatske.
Nile vazna stvar sama odluka
Spoletova, sto je interesantnije to
ie da odnosi izmedju nacisticklh
gangstera nisu najidealniji ako Sc
mogu imalo takvim smatrati ma
cisticke veze. To znaci da kada bl
sile "Osovine" pobedile time Sc ne
bi ucinio kraj ratovima, vec bi je-
dan gangster ma drugoga skocio +
ratu kraia ne bi bilo. A najtragie-
Mia strana cele owe lakrdije jeste
ia, da dok Sc Hitler Mussolinl
bore "a vazalstvo Hrvatske, dotle
neopisive nuke patti tai nesretni
radni narod Hryatske cele bivse
Jugoslavije. I NIGGA &c obasjati
sunce slobode kada Sc americks
radnicka klasa resi- da putem poll
ticke industrijalne akcije zame-
nj truli kapitalizam sa 1ndustri-
ialnom Demokratijom tako obas-
ia put slobode svetskom proletari-
, jatu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
Spoleto ''nece" krunu
Hrvstske.

"Nezavisna" Hrvatska ceka pa
ceka ma svoga kralja Spoleta all -
uzalud NIGGA nema tn. l sada Sc
iavlia da on nece nikada tamo otl-
ci Zasto "kralj" Spoleto nece kru-
mn Hrvatske? Je Ii zbog toga sto
ie ona premalena "a mega? Nlpo-
sto. Vele da ga strah uzdrzava da
primi krunu. Cd koga strah? Ne
samo cd unutrasnjih i vanjsklh
"cetnika," nego cd nacistlcklh
gestapoa.
Izgleda da su Sc pitanju ne
zavisne" Hrvatske sukoblll Hitler
Mussolini. Una sc da je Mussoll-
nj zirio Pavelica II 1taliji "a svoga
satrapa da njegovo ime vlada sa
Hrvatskom. Mussolini je zatln
hteo da tamo postavi italijanskoe
kralia da bi svoju vlast tamo JOS
wise ucvrstio. Sve ovo Sc nile DO
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
ENGELS 0 POCETNOJ
PROIZVODNJI ES-
PAPA.

Produkcija V h predJasnJlh
drustvenih stepeni bila je u bit
nosti zaiednicka, kao sto Sc kon-
zumpcija dogadjala uz direktnu
razdeobu produkata unutar veclh
i marjih komunistickih zadruga.
Ova zajednica produkcije svrslla
Sc unutar najuzih granica; ali Je
ona nosila sa sobom vladavinu pro-
ducenata mad njihovim procesom
produkcije i njihovim produktom.
Oni znadu sta biva sa produktom
oni ga trose, oni ne ostavlja NIL
hovih ruku; i dok god Sc produk-
CHA vodi ma ovoj podlozi, ne moze
ona da producentima naraste pre-
ko glave, da proizvede nikakvlh
sablasnih stranih sila naprama
NINA, kao sto je to u civlllzaclJl
redovno neminovno slucaJ.
Ali u oval process produkclJe u
tiskuje Sc polagano podela rada
Ona potkopava zajednicu produk-
CHE i prisvajanja, ona podize pri'
svajanje pojedincima do preteznoe
pravila, i proizvodi s time razme'
nu izmedju pojedinaca - kako, te
smo gore istrazili. Malo po mait
postaje produkcija robe vladaJucln
oblikom.
Sa production robe, produkc1
jom ne wise "a vlastitu potrosnJu
nego "a razmenu, menjaju produk
tt neizbezno ruke. Producent daJs
svoj produkt razmeni cd sebe
on wise ne INA Sta biva IL NIGGA
Cim novac, novcem trgovac
stupa kao posrednik izmedju pro
ducenata, postaje process razmen'
jos zamrsenijim, konacna sudbin;
produkata jos neizvesnijom. Trgo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
KROZ KAPITALISTICKU AMERIKU

ME cena zivotnih namirnlca od
20 DO sto. Onda on uzimlje svoJu
tvrdnju da su radnici dobili II po
sto povisicu najamnice odbija Cd
ME ocekivani porast zivotnih ma
mirnica i zakljutuje da radnici JOS
primaju vecu realnu najamnicu od
as DO sto. Zbog toga sto Sc Gene
zivotnih namirnica penju prosec-
no "a 1.5 po sto mesecno, on da-
lie veil da &c Sc tai "visak do
februara meseca zbrisati. Ali ka-
da Sc svemu ovome pridodadne po-
rast zivotnih namirnica cd angus
ia 1899, do novembra 1941., koJl
bese cd 20 po sto, onda, radnlcl,
ma mesto da dobivaju As po sto
yecu realnu najamnicu, dobivaju
1916 20 sto MANU-. A kada ce do
februara 1912, zivotne namirnl-
&c otici Jos "a AS po sto, onda &c
radnici dobiti 20 po sto MANU-,
realnu najamnicu, tojest, ako su
medjuvremeno dobili II 20 sto We
Gu nominalnu povisicu kako to
tvrdi tai casopis c. l. 0.
A sto sc tice ernie buducnosti
radnika, to "a nasu klasu pod ka-
pitalizmom nije nista novo. Pod
kapitalizmom stanje radnicke kla-
Sc mora lei sa goreg ma gore.
ono Sc ne moze popraviti sve do
god traje izrabljivanje radnleke
klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
Bic mad glav0m radnika.

: Zbop rata americka industri]a
krece Sc skoro punom parom i, sled
stveno, danas je VEGA potraznJa
"a espapom radnom snagom no
sto bese pre- rata. Obicno Sc zna
da potraznja podize cenu danog
espapa. Tako je sa espapom rad
nom snagom. Radnici u krupnlm
industrijama sada imaju prll'ku
da traze dobiju vecu najamnicu
da bi nadoknadili manjak vred-
nosti radne snage koji III je pratlo
"a yreme velike besposlice, kada
potraznja "a espap radnu snagu
bese mania i kada je sama vlada
nasla "a potrebno da sa svoJlm "a
konima radu spreci ekstremnl
pad Gene radne snage.
Da Sc radnicima oduzme prlll-
ka "a ''prekomernu" potraznju po-
visice najamnice pobriinuli su sc
fekeri, politicari i plutokratl'
Zbog narcotic situacije, jer Sc do
brovoljni" duh mora povrsno po-
kazivati Il ovom ratu nacizma pro-
tiy "demokratija," onaj deo reak-
CHE koji trazi da Sc odmah silom
zakona oduzme radnicima pravo
straikovania potisnut je poza-
dini, te je tako pobedio reakcionar-
nj deo "dobrovoljne" arbitraze.
Tako su dosli "predstavnici' rada,
Lewis, Green i Murray, u spora-
zumu sa plutokratima, da radnlcl
nece strajkovati Ia vreme traJa-
MIA ovog rata.
Ali ma polici Kongresa nalaze Sc
projekti protiv strajka koJl mo-
gu lako postati zakonom cim bl
Administracija MENU dala "a to
"zelenu lampu." Vele da Kongres
nece dobiti takav znak cd Admlnl-
stracije dogod Sc radnici pokora-
vaju "dobrovoljnoj' arbitrazi. Ali
Sc dale drzi, da &c Administered
ia dati znaka da Kongres usvo]l
protu strajkaske zakone elm &c
radnici pokusati da putem straJka
prisile svoje traznje.
Tako &c i deo reakcije, koji Sc
trudi da pridrzi povrsno "dobro-
voljni" duh kao oznaku demo
kratije" protiv diktature, upotre-
biti direktnu akciju protiv radnl-
ka ako Sc owl putem strajka po-
bune protiv "dobrovoljnog' du
ha, ii. protiv a g | o g pada
standarda radnikovog zivota. Dru-
GIN recima, burzoazija drzi biz
fizicke pretnje mad radnlckon
klasom, da &c je potpuno obespra'
viii ako Sc ona tome "dobrovolJ'
no" ne predadne! H"'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

cd radnika ukradenog "vlska vfeo-
nosti." Njih nema nj izdaleka u
dovoljnoj meri kao gladnl kur]a-
ci kapitalisti &c ce klati "a skuce-
ne svetske place, kolonije i sfere
uticaja.
Svetskom krvoprolicu moze ucl-
niti kraj samo jedna stvar - pot
puma IL osnove druStvena promena,
koju mogu izvrsiti samo polltlckl
ekonomski organizovani radnlc'.
Proizvodnja "a profit sc mora "a
meniti sa proizvodnjom "a upotre-
bu. Privatno posedstvo sredstava
proizvodnje Sc mora zamenlti sa
drustvenim posedstvom. NaJamnc
Iopstvo skoro celog stanovlstVa
svake razviiene kapitalisticke zen1-
lie Sc mora zameniti sa slobodnlm
besklasnim covecanstvom. lzrab-
liivanie radnicke klase mora sc
zameniti sa takvim uredjenJem
pod kojim nece biti mogucnosti nj
ii potrebe da covek izrabljuje CO.
yeka. Takvo uredienje Sc zove In
dustrijalna Demokratija.
Kada &c Sc industrije naci u po-
sedstvu celog oslobodjenog cove
5anstva, tada ce nestati uslova z;
krvoprolite, tada &c sva vlast pri
padati Socijalistickim 1ndustrl
/ ialnim Junijama tada ce zalst1
! svaI- Nova Godina bltl Sretna NO
va Godina!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
Predvidjaju gore sta
ME rada.

IL Washingtona javljaju %. de-
cembra da C. /. o: casopis Geo
nomic Outlook" predvidja da ce
Sc naskoro sa poslova otpustit'
oko 100000 radnika. Ii radnicl
&c izgubiti svoje poslove zbog to-
ga sto poduzeca u kojima oni ra-
de nece moci dobiti materijala "a
proizvodnju.
Pored toga sto &c Sc pomenutl
veliki broj radnika otpustitl, lstl
casopis, nakon sto tvrdi da su ce-
ne zivotnim namirnicama posko'
cile cd ovgusta, 1882, do Novem-
bra, l941. "a 20 po sto, veil da mo-
zemo ocekivati jos naknadno po'
vecanie cena zivotnih namirnlc;
izmedju IL i Is po sto. Tako &c bl'
ii Gene zivotnim namirnicama
skuplje cd augusta 1889. do sada
"a preko 80 po sto, iii "a jednu
trecinu. Ovo znaci da &c oni radnl'
ci koii nisu dobili cd tada najma'
ME 80 20 sto povisicu patti zboe
padanja realne najamnice.
Sada dolazi interesantno objas
njenje tog casopisa c. I. 0. D.
bi "dokazao" da su radnici ipal
dobili "povisicu" najamnice, or
"zaboravlia" ma prethodno skaka
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
Sve VEGA glad II Fran
cuskOj.

Kraj owe krvave godine nalazl
Francusku pod gadnom cizmom ma
cizma teze nego sto joj je ikads
bilo. Besposlica glad dostigli su
novo dno. Vele da nj jedan stanov-
nix te nesretne zemlje, tojest, nj
iedan stanovnik francuskog rad
nog naroda nikada ne moze dobIt!
dosta da Sc bar jednom najede-
Izvestaji vele da je i "demokrat-~
ska blokada mnogo odgovorna "a
ovo nepodnosljivo stanje.
Samo u roku Cd dve godlne ce-
ne zivotnih namirnica su posko-~
cile "a 800 DO sto, Ia radnike po-
stoji zakon prema kojem onl mo-
raiu da cekaju ma porciranje hra-
ne, koja je i onako preskupa "a
niih. Oval zakon treba da pokrlle
i kapitaliste. Ali kapitalisti kao
svugde nadju izlaza. Tanno posto-
ie tajne place "a sve one koJl l.
maju novaca, koje Sc zovu crne
place" Gene espapa ma "crnom
pazaru su "a 400 po sto skuplJe od
legalnog pazara. Ali sta je pluto
kratu stale koliko su poskocile ce-
no zivotnim namirnicama kada on
moze "a njih da plati i da su H.
liadu DO sto skuplje Cd normaine
Gene. On &c platiti dobiti, dok
siromasni radnici moraju biti ''za-
dovoljni'' sa gladju.
Sa malom razlikom tako Je u
swim drugim kapitalistickim zem~'
llama. u Velikoj Britaniji tako-
dier vlada zakon porciranja hra-
ne. Ali svako koji ina novaca mo-
za otici u skupocene gostionlce 1
iesti mesa ribe onda kada sc ma
place ne mogu dobiti. U SJedl-'
n nienim Drzavama pax jos ne VIA
da zakon porciranja hrane, all tu
postoji jedan opsti kapitalistiekl
zakon koji neumitnom silom odre-
djuje porciranje hrane, odela
stanarine - zakon najamnog rop-
stva, dok plutokratija ne INA gde
&c postrositi cd radnika ukrade-
nj profit.
Mizerija radnicke klase je opsta
pod kapitalizmom. Ona Sc razilku-
ie samo u stepenu. Zbog toga po-
gresno je reel da su radnici de
mokratija" u boljem stanju cd rad
nika nacistiekih zemalja; pravil-
no je reel da smo mi mamie mizer-
niji cd njih!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
Stanje kOrporaci:ja Sc
zaists: pObOliSava.

Dok radnikova realna najamnl-
ca. a da O relativnoj najamnici
ne govorimo, pada dole sa svaklm
neprekidnim skakanjem cena IL
votnih namirnica, dotle kapltalls-
ticke korporacije neprekidno jed
ma "a drugom pokazuju vece pro-
fite owe cd prosle svih godina dc
1929.
Owe nedelje Sc sa porastom pro-
fita odlikuje Bendix Aviation Cor
poration. Ona je owe godine do
bila profit cd s13,267.OOo u srav-
njenju sa profitom cd prosle 60
dine koji bese S7,861.371. Kao sto
Sc vidi, ia korporacija je skoro
duplirala svoj profit. Ona je to
postigla usuprot tome sto je Via
di platila porez cd s27,67o.1o4 iii
"a 36S.7 DO sto wise Cd prosle go
dine. A sve je to postigla sto Je
niena ovogodisnja prodaja bila "a
1889 DO sto VEGA Cd prosle godine,
sto znaci da je owe godine mnogo
vose cd prosle cedila "visak vred-
nosti" cd svoiih radnika.
Takav je inventar cele kaplta-
listicke klase owe 1941. godine.
Sa svih strana dolaze izvestaJl dd
plutokratija stvara sve vece pro-
fite. Dok ma drugoj strani. rad
nicka klasa ina da pokaze svoj in
ventar 1941. godine, koji znacl
opste padanje standarda svoga
zivota. I takav &c racun polagatl
radnicka klasa pri kraju svake
stare godine, jer u klasnoj borbl
ne mogu ODE klase da dobiJu. jed
ma mora da izgubi po svoJoJ prl'
rodi, zbog toga sto je oval kapita-
listicki sistem mila majka kaplta'
listicke klase ljuta maciha rad
nicke klase poslednja mora uvek
da pod kapitalizmom gubi. Ona u
MENU ne moze dobiti pa ma kakc
da Sc bori jer su sve "karte' (po-
sedstvo Industrial rukama ka'
pitalisticke klase, dok ona ina sa'
mo svoju radnu snagu sa koJom da
Sc nejednako bori protiv uJedl
njene reakcije celog kapitalizma
Kada &c radnicka klasa pomocu
politickog i industrijalnog orga
nizovanja moci civilizovano odu
yeti posedstvo Industrial il rukr
plutokratske klase onda &c svt
'karte" biti ma njenoj strani ia
da &c ona moci pri kraju svakf
godine pokazati sjajan inventa1
napredka celog covecanstva.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01

Radia Sc Nova Godina u sredini
krvoprolica. Mlado "rodjence" ne
vidi ma horizontu zrake radjaju-
cep sunca mira. Ono vidi samo
svud oko sveta guste crne oblake
promesane sa toplom prolivenom
nevinom krvlju. l ono vidi ne
iscrpni rezervoar kapitalistickog
pakla odakle kuljaju ii uzasni rat
nj oblaci. Svugde pomracina; svu-
gde jecanje svet Sc obvlo u
crnilu i kuka "a palm milionima
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
Cd kOga je d0brO ie.

Valida niko nije tako nisko ce-
Mo herojsku Crvenu Armiju Cd
nacista. Nasi sc citaoci secaju ka-
ko je Moi govorio nisko Lind
bergh nakon sto ga je hipnotizi-
rao Hitler sa gvozdenom nacistic-
kom medallion. Sve je to tako 60
voreno Crvenim vojnicima pre-
nego sto su Sc s NINA suocili ma
cisti. Sada nakon sestomesecno9
neprekidnog sukoba sa nepopust-
ljivim Crvenim silama sami ma
nacisti su poceli da svoja mislje-
MIA menjaju, da Crvena Armija nj
je najnespretnija najglupavija.
Nacisticki pod pukovnik George
Soldan, koji Sc smatra da je mi
litarni ekspert, pise o Crvenoj Ar
miji Ii nacistickom zvanicnom lis
tu Volkischer Beobachter da "sa-
mo one osobe koje su videle ma
sovni atak ruske armije proslog
rata mogu imati najmanjeg pojma
0 operacijama ma istocnOm frontu
, II postojecoj kampanji.' On je priz-
mao moe Crvene Armije istu je
prepisao dvem stvarima. Prva Je
opromna ratna obskrba Sovjeta
on rece da nj jedna zemlja ne bl
mogla pretrpeti udarce koje je de-
bila Rusija "a poslednjih sest me,
seci. Druga stvar je borbena spo'
sobnost Crvenog vojnika. Onda le
nacistitki militant ekspert, Sol
dan. izrazio neobicno pIiznanje
kada race O Crvenom vojniku, df
ia con tesko nizi cd nemackog voJ
nika" dodao je dalje: "Cvrstoci
i uzdrzljiva moe Sovjetskog vol
nika ie skoro van verovanJa.
Soviet su Sc "a zvaki col zemlJ'
! bcrili i kada je njihova situaclJ:
bila oGigledno beznadezna."
Postoie diva razloga zasto sad;
zvanicno nacisti priznaiu heroji
zam Crvenih vojnika. Prvi je zbol
toga sto su Crveni vojnici poce.
da potiskuju naciste usvuduz du
gackog "severnog fronta' cd LIE
ningrada do Crnog Mora. Da s
Crveni vojnici nisu borill kao la
vovi protiv nacistickih gangsters
poslednii ne bi nikada NINA daI
, nevolino priznanje kao sto to NC.
nj nacista Soldan. Drugl razlo
ie nacisticki poraz na "severnol
frontu." Nacisti su Sc hvalili j zs
ista su Sc nadali da &c Bozic
. rucati pobedno sred Moskve. So
; da, ma mesto da Sc oni pribllzuJ
Moskvi oni Sc Cd ME sve wise svt
-, strano udaliuju. 1stina Je da Je
, Rusiii velika studen. Ali ona n
moze potpuno objasniti majestic
. ke poraze, jer ma kraju krajeva n
su nj Crveni vojnici napravlJe1
cd leda, vec u njihovim zllam
cirkulise topla krv. Drugim rec
ma. herojstvo Crvene Armije Je n;
teralo naciste da begaju onl oV
. moraju priznati jer drugog obJa:
njerja nemaju.
Sledstveno, gornje nacistlcS
priznanje jeste pozitivan dokaz q
- ie Crvena Armija, armiJa prolet;
riiata, najodvaznija ma svetu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1942-01-01
NOVA GODINA; KAKVE MADE?

sinova rada. I zivi &c tex radi pu-
ke hawke jedan drugom prosapta-
ii: "Sretna Nova Godina!'
Ako bese stara 1941. godina pu-
ma uzasa krvi, da Ii &c 1912. bitl
mamie uzasnija mamie krvavija
cd svoje prethodnice? Vec Sc vodi
rat preko dive godine i "demokra-
tile" nam vele da je on tex poceo
Churchill drzi govor pred americ-
kim Kongresom veil da &c "demo-
kratije" preduzeti ofenzivu tex