Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-09-12
Vzpominky k Jedenactemu
Sjezdu Svobodomyslnych
II. a 20. zari " Chicago.

Pulaksi Road v Chicago, zaha-
jen XI. Sized Svobodomysl-
nych. Hnut1 toto je stejne sta
re jake ceskoamericke dejiny
vubec. Mezi prvn1mi pristeho-
valci nejvyse Sc tycf postava
VoJty Naprstka, ktery pc Ri
move revoluci videnske, stihan
rakouskou policif, koncem O
ku 1848 octl Sc v New Yorku.
Jeho ctitel, katolicky basnik
julius Zeyer, pri pTednasce. k
~. Jeho narozeninam, slave
nym diva roxy pc Naprstkove
smrti V Praze v Naprstkove
Prumyslovem museu, zhodno-
til Vojtu Naprstka slovy: ~
prvn1 fade posvecenych srdci
ceskych, lid1 apostolujicfch,
kter1 krasnym pr1kladem svym
a zivym slovem udrzovali v
massach naroda skryty proud,
ktef1 byli pravymi tepnami Ii
du, zenoucfmi mu ozivujfci
krev do srdce, stojf Volta Ma
prstek, typ cesky v nejidealnej-
sim slova smyslu, muz SAVIOUR
Gene povinosti, kterou konal s
duslednostf zeleznou, S porozu-
menlm nejjasnejsfm, S laskou
silnou, S Will nejlepsl.
Naprstek je historickou oso-
bOu v dejinach ceske kultury,
v dobe znovuzrozen1, nebot
vliv jeho ma pretvorenf ceske
spolecnosti prazske - a Praha
znamena v jistem smyslu cele
Cechy = byl jediny, mocny a
nejvys 1rodny. A stejny byl
jeho vliv ma ceskoamericke pri-
stehovalectv1 v prvn1m desiti-
lett ceske immigrace, v letech
padesatych. Zeyer pravil We
sve pfednasce: "Naprstek. jenz
ztratil zahy vsechnu vfru vii
VEN racionalismu, v dobe jeho
vyvinu znacne panuj1c1ho We
sv6te ide1, byl jasny rozum
hned z prvn1ch dob, v nichz
premysleti zacal, zdrojem vse-
no dobra a nejvyss1m tribuna-
lem. Ocekaval cd vedy vsech-
nu spasu, k nemu mluvil jen
rozum, kazda jina mluva mt
byla temer nesrozumitelna."
S temito nazory Naprstek pTi-
sci do Ameriky a zde, spolu Sc
shodnymi nazory Karla Ha-
vlfcka, je siril mezi svymi kra-
jany. .Zadal hned v prvnlm
ceskem spolku ceskoameric-
KEN, jejz zalozil v lednu 1880
v New Yorku. V duchu zasad
jim siTenych v lednu 1860 rodf
Sc ceske novinarstv1, vznikaj1
dalsi prvnf ceske spolky, svo-
bodomyslne "Slovanske L1py",
Il nichz Chicago "Lipa" ko-
nala ustavuj1ci schulz 20. listo-
padu 1861.
PAX vystupuje Karel Jonas,
ktery 25. zar1 1867 zalozil ry-
re svobodomyslny tydennlk
"Pokrok", jehoz redaktorem
sc zahy stall FrantiSek Boleslav
ZdrIbek, cd rs. r1jna 1875 pr
vn1 redaktor prvniho svobodo-
myslneho denniku v ceske A
merice, chicagske "Svornosti".
ZdrGbek S prof. Ladim1rem
Klacalem pokusil Sc O prvn1 &C.
skoamerickou organisaci svo-
bodaTG, "Jednotu Svobodomy-
slnych', jej1z mlstn1 slozky,
Svobodne Oboe. byly zaklada-
ny dine 8. listopadu 1870, v den
$50. vyroci neblahe bitvy belo-
horske, s 1celem pomahati k
svobode dusevni v move vlasti
a k vymanen1 stare vlasti z po-
roby politicke i dusevnf. iona
s1v svakr Vaclav Snajdr byl
pax pc 40 let svetlonosem ces-
Ike Ameriky, jeho clevelandsky
tydenn1k "Dennice Novoveku'
mel havlfckovsky vyznam pro
ceskoamericke pristehovalce.
Pamatna byla oslava Huso-
va v Clevelandu Is. cervence
1872, pr ktere u pr1tomnosti
mayora Peltona a cele fady Gle
MI mestske rady pravn1k Josef
V. Sykora nadsene mluvil pro
svobodu stare vlasti cd V1dne a
R1ma. V tom smyslu psali spo-
lupracovnlci Snajdrovi re
vsech koutG Soustati, z Colo
rada L. A. Slesinger, jenz byl v
Praze r. 1848 clenem deputace
k cfsari, z Wisconsin, a pax z
Nebrasky .dGverny pr1tel Ha-
vl1ckuv Jan Herman a j.
Tech vSech vzpom1najlce,
nesmime dopustiti, ably dlouho-
lete 1silf jejich pfislo ma zmar
a mus1me, my svobodafi dnes-
ka, 8 nejvetsim nadsen1m pra-