Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-04-25
JEDNOTA v
PRfTOMNE KRISI.

wv SOO4AS
nictv1 Narodnfm vyboru, KITE
ry Sc prave ustavuje v ramci or
ganisace Common Council for
American Unity a v nemz bu-
dou zastoupeni representanti
vSech narodnostn1ch skupin re
vsech castl zeme.
Toto ornament bylo ucineno
ma bankete, poradanem 3. dub
ma New Yorku organised
Common Council for American
Unity, jehoz Sc 1castnilo vice
neil tisfc osob rGznych narod-
nosti.
Ucelem banketu, jemuz pred
sedala PAM Rooseevltova, bylo
zdGraznenf jednotnosti zajm1
vsech Americana bez ohledu
ma jejich rodiste, nabozenstvf a
rasu, zajm1 ma zachovan1 a po-
vznesen1 americkych idealG v
prftomne krisi. Zakladn1 smer
proslovdm O americke sjedno-
cenosti dala pant Rooseveltova
lsvou chvalou loyalty America
nj cizfho p1vodu. Pc nj nasle-
dovali jake fecn1ci vrchnf fede
ralni navladnf Robert H. Jack
SON, senator Harold H. Burton
z Ohia, kongresni knihovn1k
Archibald MacLeish, vydava-
tel newyorskeho polskeho dem
nfku "Novy SWAT" M. F. We
grzynek, spisovatel a redaktor
icasopisu Common Ground"
Louis Adamic, cernossky redak
tor Opportunity" a Glen New
yorkse ape1acni rady pro veci
~pojistenf prot nezamestnanosti
Elmer A. Carter, byvaly priste-
hovalecky komisar ma Ellis Is
lande Edward Corsi a konecne
reditel organisace Common
Council for American Unity
Read Lewis.
"Kazdy clovek vdeci svou
pTitomnost ma teto svobodne
pevnine bud davno nebo media
VINO projevenemu sklonu lid
Istehovati Sc do ciziny," prohla-
ISL vrchn1 federalnf navladn1
Jackson. "Nekteri z mas, jake
ma pr. ia sam, jsme produkty
vystehovalectv1 tax vzdalenych
dnG, re jsme uz ztratili vedomi
evropskeho pIvodu. To vsak
nam nesmf byti omluvou i "a
ztratu naseho porozumeni. I'll,
kdoz pochazejf re vzdalenejsf-
no pfistehovalectv1, nemohou
nic1m prokazati vcasnejsi sluz-
bu nasi narodnl obrane nezli
tim, re Sc spoji s novejsfmi pri-
stehovalci a ucinf tax mas spo-
lecny 1del americke svobody u
pine a trvale bezpecnym."
Vrchnf federalnf navladnf
zam1ta narcenf cetnych cizincd
We Spojenych Statech z vazne
neloyalnosti. Nezodpovedne Ii
Wy billy stejnym zpGsobem ma
poplach i v minute valce; ac-
koli vsak tenkrate zde zilo mno
hem vice cizinc1 nezli dnes, by
10 z Mich tehdy nutno inferno
vati pouze 1900. Ones je o.
statne vlada mnohem lepe pri-
pravena portrait jakoukoli pod
vratnou cinnost, vychazejfci z
rad at uz cizincG nebo obcan1.
"Ukoncili jsme prave s jedi
necnou kooperac1 samych cizin
cd prvni skutecny soups nasf
neobcanske populace," pokra-
coval p. Jackson. "Registrace
Dude jiz brzy roztridena a u
spofadana a budeme pax vede-
tt, KIDD nasi cizinci jsou, kde Ii
j, odkud prichazejf, a budeme
z mich moci oddeliti ty, kteTi
mali zlocinnou minulost. Kro-
me toho budeme moci v nekoli-
ka hodinach rozpoznati cizince
kterekoli narodnosti, at uz v
narode jake v celku nebo v jed
ne oblasti, o~znaciti z Mich cizin-
ce S vOjenskou ZkuSenOst1 nebo
jisteho povolan1. Tyto podrob-
ne individualnf zaznamy umoz-
nujf Wade, ably Tesila vsechny
cizinecke problemy pc zasluze
jednotlivce, c1mz odpada jake
koli ospravedlnenf bezrodflne-
no pronasledovanf cizinc1 nebo
nejake masove akce proti him."
Starosti, ktere 81 delame pTi
mySlence ma moznou existence
pate kolony v nasem stredu,
pfenechme totalitarnim vGd-
cum, kterf k MIN mali Poole
nazoru pana Jacksona mno-
hem lepsf ddvod, nebot v je-
jich nadmfru z~vetsene domene
jsou miliony "cizinc1 a nedobro
volnych podannych-touzfcfch
pc pomste a pripravenych Ike
vzpoure. Tito Tide jsou zdrzo-
81