RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-06

alat glavni cinbenk ljudskom razvtku i me-
rlo njegovog progresa.
Da bi covek mogao progresovati, on je mo-
rao stalno da usavrsava stara i pronalazi no.
va orudia, tako da bi mogao lakse sto wise
proizvoditi potrebnih mu stvari "a zivot q ovoj
njegovoj dugotrajnoj borbi kao sto je receno,
morao Sc udruzivati drugim ljudima, jer sa-
mo ma oval nacin mogao je da savladJuJe mno-
gobrojne poteskoce smetnje, te da progresuJe.
A samo sa progresom on je mogao da posta-
ie sve slobodniji i nezavisnji drustvu os
talim ljudima.
Oval process drustvenog progresa trajao je
hiljadama godina, dok drustvo nije dospelo do
danasnjeg stupnja razvitka. Ovo bese dugotraj-
ma naporna borba, koja je covecanstvo stale
ogromnih zrtava, ali drugoga izlaza nije bilo
Drustveni progress nije Sc mogao postici bez
ovih napora i zrtava.
Teznje "a boljim udobnjim zivotom, CO.
veka je postrekivalo ma razne pronalaske, izu-
me otkrica, jer samo ma oval naen on je mo-
gao da stvara sebi bolji izobiljniji zivot;
da postane sobodan i nezavisan covek. kada
je dostigao oval stupanj razvitka, kulture i CT
viizacije, koji mu omogucuje slobodan, neza-
visan izobiljan zivot on je lisen svega toga
postao robom coveka robom drustva!
Ovo je kontradikcja nepravda, koja je
nametnuta modernom coveku (radnickoj klasD
cd strane drustva drustvenog uredjenja.
Ovo je drustveni zlocin, koji Sc mora otkloniti,
otkloniti Sc moze samo ma jedan nacin: sa
otklanjanjem drustvenog uredjanja, koje ONO
gucuje ovakvi drustveni zlocin nepravdu.
Danasnje moderno drustvo je podeljeno ma
klase, imucne i neimucne - kapitalisticku
radnicku klasu. Prva poseduje sve zemaljske
industrije, pomocu kojih izrabljuje drzi IL
potcinjenosti (radnicku klasu). koja je prisi-
LENA siom okolnosti prodavati sebe II najam
posedujucoj klasi (kapitalstickoj klasi). Oval
Gin radnicku kasu cni ropskom potcinjenom
klasom, klasom koja nema slobode nezavis-
nost Ovde nema ekonomske jednakosti, gde
nema ekonomske jednakosti, tn ne moze bit
neke slobode.
Videl smo da prvobitni covek, usled os-
kudevanja u alatima "a proizvodnju, niJe
mogao bit slobodan nezavisan covek. On je
radio takorekuc "a sata, a gadovao je "a
sata, posto nije bio stanju sa ondasnJm
grubim i nerazvijenim alatima da proizvede
toliko, da bi mogao udovoljiti svojim potreba
ma stvoriti udoban zivot Prema tome, ta-
dasnja oskudica nesigurnost bile Sc neiz-
bezne, ali danas, kada je drustvo stvorilo ova-
kve moderne i usavrsene alate "a proizvodnju,
sa kojima je stanju proizvesti svega izobi-
lju sa malo truda, da ogromna vecina cla-
nova danasnjeg drustva (radnicka kasa)
oskudeva Ii najelementarnij Jim i'm potrebama; ;
danas kada ova vecina nema pravo odredJi-
vanju sa svojom sudbinom; nema pravo da ka-
ze Sta &c kako &c raditi, kada ce kada nece
raditi wise nije neizbezno nuzno. Zato mi o.
vakvo stanje stvari nazivamo drustvenim zlo-
cinom
Ovakvom stanju stvari kriv je danasnji
poredak = kapitalizam. On je tai koji onemo-
gucuje ostvariti vekovne teznje covecanstva,
da zivi miru, slobodi izobilju. Zato je in
teresu coveeanstva, progresa, kulture civili-
zacije, da sve ono sto cini smetnje ostvarenju
vekovnih teznja eovecanstva "a boljim sret-
nijim zivotom, da Sc ukloni.
covek ne moze bit slobodan nezavisan,
ako je lisen alata, sa kojma proizvodi "a
svoje zivotne potrebe. On &c biti slobodan sa-
mo onda, kada postane, zajedno s ostalim
elanovima drustva, vlasnikom alata "a pro-
izvodnju, kad bude ucestvovao kako proizvod-
Mi, tako i upravi sa proizvodnjom; kad Sc u
kinu ekonomske nejedankosti drustvu j cla-
novi drustva postanu jednakopravni u duz-
nostima i obavezama. ~Tada samo tada &c
Govek biti slobodan i nezavisan; tada i samo
tada, bice drustvo slobodno nezavisno, a ne
pre-!