RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-25
"PREDAJMO SVOJU SUD-
BINU KONGRESU."

Izgleda da Sc uveliko uklasna svadja bur-
zoaziJe svodi Ma pitanje ko ina da odluci ola il
ce zemja uci rat iii ne, rade nego da
je strana opozicje protiv rata principu, dok
Sc "a intervenconiste zna da SUI sa nogama
rukama "a rat. Predsednk Roosevelt Sc napada
glavnome ne zbog toga sto je "a svu pomot
"borbenim demokrati jama," nego zboga toga
sto sam poduzimlje ratne korake koje jos
javno formalno nije odobro kongres. | zgle-
da da Sc sada sama opozcija cepa trazi neku
"zlatnu sredinu."
Herbert Hoover je u svom govoru kojeg
smo dotaki ma drugom mestu owe stranice ma
pao" intervencioniste izolacioniste rete
da je nasao tn "zlatnu sredinu." On je odo-
brio odbranu "demokratija," ukljucujuc odbra-
nu Sovjetske Rusje cd nacstickih hordi. On
je opravdao svu pomoc Velikoj Britaniji, ali
Sc izrazio da Sc protivi da Sc americki momci
salju preko okeana On Sc takodjer protiv da
Sc poduzimlju tskvi koraci bez odobrenja Kon-
gresa, koji bi bill opasni po mir owe zemlje da
lie reCe: "Ako Kongres odluci "a rat onda Gemo
ga mi usvojiti."
Sta jes time hteo Hoover? Je Ii on hteo da mas
uveri ako Sc predamo sudbni Kongresa da> ce
mas on predstavljati DO nasoj voji, toiest, da &c
Kongres resavati stvari prema lima We
cine stanovnistva koja je tamo poslala te ME
COVE clanove?
| najneobaveStenijem Goveku iii zeni da-
mas je jasno da kongres nema wise obzra pre-
ma svojim gasacima vetini stanovnistva
IpiSl SlniL ci S@n
zltvama cd kojih dobiva krv. kongIes je us
vojio konskripciju protiv ocigledn!e opozicije
ogromne vecine stanovnistva, da nije hteo nj
cuti nekakvom referendum. Kongres je US
vojo pritskivanje prstiju koju fasisticku
meru ne bi nj jedan iole obrazovan clan vecine
stanovnistva glasao. Kongres je TEX skoro US
vojio projekat ceka Sc ma Predsednikov pot
pis da postane zakonom sa kojim sc skida o.
grada pacanja poreza ma dohodak, Eoji ce po-
goditi dzepove tri miliona najamnih radnika
| sve Owe mere ne b mogle biti usvojene cd
strane Kongresa da on ina u vdu interese We
cine stanovnistva. jer bi svaku ogromna veci
ma odbacila. ona polticka partija koia bi ma
koju cd usvojenih mera ukljucila Il svojoj plat
formi pretrpia bi takav poraz cd kojeg Sc ne
bi nlkada moga oporaviti. vec bi Sc morala po-
lavltl pod nekim novim inenom, ako nebi ia
kav poraz munjevito ubrzao tempo klasne borbe
koJa he b stala do obaranja - kapitalizma
Pitanje rata je jos vete ptanie cd gorniih
pltanJa. | prema dosadasniem postupanju Kon-
gresa on ce objaviti rat elm dobije "a to ze-
lenu lampu cd strane svoga sefa On ie prodl,-
zio rok pristine vojne sluzbe "a svaki slucaj
JOS Jednom Sc niie vecin izrazo protiv
zelJe egzekutive. | mi smo sigurn da Sc pitanie
rata nece staviti ma referendum jer vlada
unapred zna da bi bila porazena strahovto. A
to JoJ vele i pipaci 'javnog mnjenja" koji su
"a neko vreme prestali pipati proturatni pulls
amerIckog stanovnstva Ali ia ocigledna opo-
ziclla rata nece spreciti Kongresu da objavi rat.
MI smo cd ubedjena da ne moze biti iasniih
dokaza cd onih koje smo gore izneli da potvr-
dlmo nase drzanje prema danasnjem Kongresu.
Davoo su Marx i Englels rekl da ie bur-