RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
MhteTijaIao za|edje Marksiznla.

jalistiekom drustvu.
Danasnja revolucionarna klasa,
proletarijat, kojoj je istorija do
DELLA ulogu da srusi kapitalistic-
ko drstvo, zbiljski namerava da
ma razvalinama njegovim podig-
ne drustvo "slobode, bratstva i
jednakosti''. Ali mi vidimo, da
sloboda, bratstvo jednakosti ne
moze biti sve dotle, dok postoji
privatna svojina. Svesni owe isto-
rijsko- -ekonomske cinjenice, soci-
jalisti, apostoli Socijalne Revolu-
cije, uzvikuju: "Dole privatna
svojina! Gore zajednicka svojina,
zajednicki rad podjednako uzi-
vanje plodova rada!" Pl etvara-
MEM privatne svojine drustve-
nu nestaju osnovni uzroci koji
poradaju klase, klasne suprot-
nosti i klasne borbe; zajednica
svojine, rada uzivanja ukljucu-
je zajednicu interesa svih clano-
va drustva. Drugi mrecima, vas
krsava preistorijski prvobitni ko-
munizam, ali ma ogromno razvije-
nijem stupnju, koji odgovara sill
no razvijenim proizvodnim sna-
CANA.
Ovim sc opstim crtama do
kazuje naucni karakter prve Mark
sove tvrdnje.
DRUGO: Socijalisticka lozin-
ka: dole privatna svojina!" nj
je izraz njihove zelje, da klasnom
drustvu ucine kraj. Ma protiv,
svest tome, da je privatna svo-
jina odigrala svoju istorijsku u
logu i danas postala najveca
smetnja daljem napretku drustva,
porodila je tn zelju, a samo ia
svest jeste rezultat dubokoga is
pitivanja nacina proizvodnje po-
dele produkata, koji danas vlada.
Da bi izlozili naucni karakter owe
druge tvrdnje Marksove, imeno:
da Sc "u utrobi kapitalistickog
drustva poradjaju razvijaju oni
element, koji &c mu uciniti kraj
], koji cer dostaviti nuzan materi-
jal "a jedno novo, wise drustvo,"
mi cemo je podeliti ma diva della.
AZ Priroda alata "a proizvodnju
odredjuje oblik svojine, oblik
svojine odredjuje oblik prisvaja-
MIA proizvoda rada. O ovome nam
Fridrih Engles, drugi Marks,
pruza sledecu definiciju:
"Pre kapitalisticke proizvodnje,
to jest u srednjem veku, posto-
jao je svuda sistem sitne proiz-
vodnje, koji pocivase ma privat-
MOI svojini sredstava "a proizvod-
min u rukama samih proiZvodia
ca. Zemljorad SUI obavljali sitni,
slobodni iii potcinjeni seljaci; u
varosima su vladali zanati. Sred-
stva "a rad - zemlja, poljopri-
vredna orudja, radionice, zanat-
lijski alati - behu svojina po-
jedinaca, odredjena samo "a upo-
trebu pojedinaca, te otuda sitna,
huda i ogranicena. Bas zbog toga
razloga, ona su, po pravilu, pri-
padala samim proizvodjaeima."
Ovde nam Engels veil, da pri-
roda sredstava "a proizvodnju od-
redjuje oblik svojine. Sitni sred-
njevekovni alati odredjivahu sit
nu, licnu svojinu. Svojina i pro-
, izvadjac ISL su zajedno.
Engels dalje veil:
~ proizvodnji espapa, kakva
Sc razvila srednjem veku, nj
kada Sc nije moglo pojaviti pita-
ME: kome pripadaju plodovi ra-
da? Njih je stvorio pojedinacni
proizvodjac svojim radon iii ra-
! dom svoje porodice, svojim ala
TINA, te, po pravilu, IL sirovina,
koje pripadahu MENU, a koje je
cesto sam on proizvadjao. Ne be-
Sc potrebe da i'll prisvaja, jer su
oni sami po sebi MENU pripadali.
Pravo svojine ma proizvod osni-
valo sc, dakle, ma sopstvenom ra-
du.'
Ovde nam Engels veil, da OBJ
lik svojine alata odredjuje oblik
[ svojine proizvoda. Zapamtimo o.