RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-27


drzavu "a vrhovnog arbitera gavnog vtlaea
batine.
Ovo glediste sc ocevidno odrazava svA-
koj odluci Mr.. Rooseveltovog biranog Vrhov
nog Suda. Mslenje sa kojim Sc podrzava ia
kon plate i vremena" suzbija neke kraJne pre-
komernosti kapitala koje kada Sc he bi SUI
bijae imale hi smrtonosan ucinak na ponudu
rada i bi povecale nezadovoljstvo medJu rad
ncima. Msljenje sa kojim Sc zabranJuJe upo
treba "anti trustovnih zakona' da progone
junije koje narusavaju medjunarodnu tfgoVi'
nu kada Sc blu protiv drugih junija poJacava
glavno sredstvo "discipinovanje' radnlka
Treca "odluka' sa kojom Sc automatlcno
podrzavaju tube N.LR.B. protiv florida - taho-
der pojacavaju ovo sredstvo kontrole radnlka
sa cine Sc u isto vreme kaznjava Ford zboe
svojih prekomernosti. Cetvrto misljenje sa ko
jim Sc obara antipiketaska zapovest izdata ma
osnovu toga sto ne postoj srodnost lzmedJu
piketasa poslodavaca, takodjer pomaze juniJe
da grabe clanove ne putem ubedjenja pros
pektivnh clanoya zasluznosti ''junionizma
nego putem pritiska na poslodavce.
Peto misjenje sa kojim Sc ostro suzblJa
pravo piketovanja kada su akciJe plketoVanJa
same po sebi mirne, a kada "su zaplecene
sd istodobnim nasilnim postupkom koJl Je 40
krajnosti nezakonit,' zadaje udarac prekomer,
nost:ma junija udarac kojeg mogu kon-
trolisati, ovo ce mozda pronaci Vrhovni Sud
ostala masnerija Novog Da Ovde Sc Sud
nasao neprilici. On nije mogao odlucltl u
korst junije da je ne okurazava Ma preko
mernosti koje on zeli -suzbti on nJe mogao
odluciti korist poslodavca bez da pozva ka
pitalisticko nadahnuto nasilje, pod cjim zgo
vorom nizi sudoy (koji nisu "prosveceni' sa
drzanjem Novog Dla) bi mogl izdati anti
piketaske zapovest. Ova dilema ie prouzroko-
vala prvu veliku podelu cd strane Rooseleta
izabranih sudaca. MiSljene vecne je blo na-
pisano Cd strane Sudca Frankfurtera bilo je
poduprto cd strane drugih cetri canova suda.
cd kojh su diva Rooseveltovi izbornici. Razila-
zno mis- jenje ie napisao Sudac Black kojeg su
podrzavali Sudci Douglas Reed. Misljenje
mainline je priznalo da su "tlanov junje
bill krv zbog nasilja." ali oni drze da su
"oni podlozni kazni suglasju principom
odredjenog sudskog procesa.' Ono negira da
davanje s!obodne rasprave - "prava Gije odu-
Eimanje cd nekolcine vodi II pravcu eventu
alnog oduzimanja Cd svih.'
Frankfurterova oduka bese takodjer po-
budjena potrebom odrzavanja nekollke dos
lednosti, iii mozda mi to trebamo nazvati me
utralnost' Novog Dila. Sud ie podrzao praEo
n L. r. B. da spreci poslodavca cd upotrebe
liopi 10
proglasuje: 'Sigurno je da drzava nije sku
cena Cd strane konstitucije do uske granice II
izradjivanju lekova upotrebu industrjskih
nesporazuma nego Sto je obim izbora koJl Je
ma raspoozenju National Labor Relation
Board"-a
Ali podela izmedju sudaca Novog Dla
este, preko svega. manfestacija nemogucnosti
zadatka kojeg je Novi Dill preduzeo, zadatak
da Sc pomre nepomirljv rad kaptal. S.;
syojim zakonima sa sredstvima pro kapltahs
tickh junja, Novi Dill moze privremeno US
peti da umanji broj manfestacija klasne Dor
be ali ne "a dugo. On ne moze uspet "a dugo
jer ne moze pomirit nterese rada kapitala,
koji ostaju kao pre-, dijametrcno suprotni
jedan prema drugom Manifestacije klasne
borbe, rajkov it'd, mogu Sc suzbti mamie
iii wise usresno, to il tacnc ali ne sve dot!e
dogod radnic odrzavaju ma koje njihove kon
slobosine; toiest ne dogod Sc
ne odbace licemernos. humbug, dok mas
ka 'demokratije' ne skine sa lica diktator
skog kapitalizma Ds.le, formula Novog Dila
"a industriski mir ic osudjena ma propast.
Postoj resenje u klasnu borbu. ali ono
Sc ne moze naci Il okviru sistema kojeg Now