RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-12-04
Ko zeli oval rat?

lista.
Ko zeli oval rat?
g. 80 po sto japanskog naroda zeli mir
sa Sjedinjenim Drzavama," vele da ovo rece
neimenovani "visoki japansk predstavnik"
Washingtonu %. oktobra.
Isto tacno je da 80 po sto americkog naro-
da zeli mir sa Japanom. Ali "99 po sto" ne VIA
daju. Jedna sitna manjina ODE nacije koje Wit
laju sa neizmernom silom posredom njihovog
ogromnog posedstva bogatstva, poseduju "inte-
rese" koji Sc sukobljavaju, i, preko svega, ODE
imaju silnu potrebu "a ekonomsko prosirenje
svetu kojem prostor "a prosirenje kaptalis-
ticke ekonomije postaje sve skucenij
Japansko Ministarstvo Rata je 1884. izdalo
brosuru kojoj Sc sa karakteristickom "deli-
katnoscu" podvlaci SRI problema sa kojim Sc
suocavaju ODE vladajuce klase. "Ako samo ne
kolicina uzivaju ekonomsko bogatstvo," tamo
Sc veil, "a narcotic nezaradjeni dohodak, dok
vecina naroda patti cd siromastva nemastine,
kontrast koji vodi do antagonizma,
tada stvara problem koji ne moze ignori-
sat tacke gledista nacionalne politike
opste, iii nacionalne odbrane posebice." Sa tao
ke gledista imucne vladajuce klase, tom pro-
blemu Sc moze susret izaci samo ako Sc zemlja
stav ma putu militarne avanturc, da Sc tako,
putem razaranja bogatstva, osvajanja pijaca
sierra ekonomsko prosirenje desetkovanje
naroda koji "pati cd sromastva nemastine,"
produz start sistem.
"Nema povlacenja" - TOTO.
Literarno je istinito, kao sto je novi premi-
jer, general Hideki TOTO, izjavio g. oktobra, da
mi [Japan] moramo nastaviti sa razvitkom
uvek sireg progresiranja. Nema povlacenja.'
Jer kada bi Sc japanska vladajuca klasa povla-
ella ona ne bi imala druge alternative sem da
Sc suoci sa domacim neprijateljem, japanskom
radnickom klasom. Ekonomska propast cd koje
Sc stvari boji svaka vadajuca klasa, bi sledo-
vala "povlacenje" odn1ah, sto bi podrmalo ja
pansku vladajucu klasu silnije nego sto je i
koji potres ikada podrmao njegove gradove.
Zaista, da bi Sc sprecila ekonomska propast
zbog toga Japan izaziva bogatu mocnu Ame-
riku boj
Vladari obeju nacija dokazuju da bi voleli
obici rat. U jednom smislu oni svi govore
istinu. Americki vladari bi zeleli mir ma Paci-
fifa de- bi moeli koncetrisati svoje eruzje
ladje protiv nacisticke Nemacke Japanski Via
dari bi zeleli mir sa Amerikom jer opasnosti
rata sa takvim kapitalstickim orijasen,, iako
je tai orijas okupiran ma Atlantiku, jesu uzas-
ne. Ali manjina stvaralaca rata Hirohitove inn
rerije jeste desperantna. Pod pritiskom eko-
nomske blockade njihova rata-stvaralacka moe
Sc umanjuje dok Sc miltarna snaga njihovih
neprijatelja dnevno povecava. Desperacija a ne
zelja da Sc uhvate kostac sa Amerikom, od
govorna je "a ratobornih duh koji je posled
njih nekolika dana vladao sa japanskim Die
tom [parlamentom].
Akt "Moralne uvrede" nece uspeti.
Ako Sc ratni pokusaj ostvar krvni rat ko-
il &c sedovati koji &c cd naziva Pacifik uci-
nit sprdnju nece biti "a abstraktno obozava-
ME, niti uzvisene motive. To &c biti rat
zbog pljackanja Istoka, osvajanja pijaca, i pri-
vilegije "a izrabljivanje preobilatih miiona
Istocne Azije. Amerika je otisla predaeko
pomaganju podjarivanju japanske pljaeke da
bi danas uspela sa axiom "morane uvrede."
Meseci mozda i godina ratovanja &c proci
pre- no sto &c oruzje ''made in U. S. A." pres
tati da ubija sakati zrtve Hiroitove armije.
Kaptalizam je zlocinac. Ekonomske i'm
perative koje on podize cd civilizovanih ljudi
pravi varvare njihove grudi probudjuje zlo-
cesnu pozudu koja trijumfise mad razumom. Spe-
cijalni japanski poslanik, Kurusu, Sekretar
Hull konferisu. Obadva su jamacno zeljni da
sprece ratovanje. Ali oni predstavljaju vlada-