Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-06-13
ZPRAVY CESKOSLOVNSKE
TISKOVE KANCELARE.

49,, Vy1lkdJlc1 amer1cky ma
llf Kerr Eby v6noval v New
Yorku We prospect ~ceskosloven
.ske akce diva krasne sve leptv
Gene $4,000. Sve rozhodnutf
oznamil malff Eby znam6 fir
me Harlow, Keppel & Co., iez
je jedn1m z nejvetSich obchod1
obrazy V Americe. Firma sd6-
lila mal1fovo rozhodnutf cesko-
slovenskym zastupitelskym d
radum a soucasne tlumocila OBJ
sab dopisu, jejz darce pTi teto
prllezitosti napsal. P1Se V mem.
re c1tf potrebu pTispeti neja-
kym zpGsobem nestastnemu &C.
skoslovenskemu narodu V jeho
dneSn1 tfsni. Malfr Kerr Eby
Sc proslavil zvlaste svymi obra-
zy re svetove valky.
= Ceskoslovenska bombar-
dovac1 perut pTi Royal Air
Force, byla zformovana 20. Ger
vence 1910, V dobe, kdy Sc pra-
We rozpoutavala "bitva O An
glii". Bylo tehdy tTeba kazde-
no letounu, kazdeho letce a
proto byla perut nasazena do
boje jiz pc AZ. denn1m vycvi-
ku. Mad nepratelskym dzemim
byla poprve dine 10. zaff 1910.
Kdyz nemecky 1tok ma Anglii
byl definitivne odrazen, byla
perut vzata jest6 jednou z ope-
rac1 - mezi %. rfjnem a 8.
prosincem 1910, ma dalsich 48
dnu = ably dokoncila ponekud
pflliS letmy vycvik re srpna
1910. Byla nasazena znovu 9,
prosince 1910 a Cd tie dolby, ie
" operac1ch bez pTerusenf. Ne
kolik suchych cfsel mluvf jasne
0 tom, co ceskoslovenska bonn
bardovacf perut vykonala do
konce bfeZna 1911.
V jednotlivych mesicich W.
!; slala perut mad nepratelsk6 d
zemf:
! zaF1 1910 II letounu
rljnu 1910 = 20 letoun1
!, pr~osinci 1910 16 letounnG
V lednu 1041 = 13 letoun1
V 1noru 1941 = 81 letounG
V breZnu 1941 = 62 letounG.
! Celkem 1877 letounG.
. Je videti staly vzestup V in
i tensile 1tocne cinnosti perute.
Zdanlivy sestup V prosinci a le-
dnu byl zavinen pocasim, iez
bylo tax spatne, re jsme V led
i nu mohli operovati jen We trech
noclch a v druhe polovin6 led
: ma vGbec ne.
a Ma svych naletech uletela
perut celkem 161.500 KIN, t. j.
priblizne ctyrikrat kolem re-
e mekoule.
Ma ~vytcen6 Gle bylo shozeno
celkem 361.0OO liber pun a FL
500 zapalnych pun.
V operac1ch jsme ztratili do
sud sedm letounG a 80 clen1 pc
!; sadek.
" Anglii je nynf V chodu
tovarna, jez vyrab1 zbran, KITE
ra je patrne nejlepsfm kulome-
tenn sveta Poole vysledk1, jez
: byly zjisteny dosavadnimi
zkouSkami. Tento kulomet ie
t vyrobkem muze, ktery vynasel
kulomet Bren. Je to ceskoslo-
vensky zbrojnf mechanic Va
l CLAW Holek, jenz pracoval do
Mnichova V brnenske Zbrojov-
zee a pc okupaci Ceskosloven-
, ska uprchl do Angle. Spolecne
s MIN uprchlo nekolik dalSfch
zbrojnfch odbornfk1.
V Anglii byla Holekovi dana
, k disposici tovarna, vybavena
!, nejmodernejsim zarfzenfm. Ho-
| lex Sc nejdr1ve v6noval zdoko-
nalen1 kulometu Bren a dosahl
toho, re mohl stupnovat ieho
! vykonnost o plnych tTicet pro-
| cent. Tento kulomet Sc nynf V
Holekove tovarne v Anglii wy
rab1 We velkem. Anglican6 az
hOSCllVe SCreZl VyrODnl taJem-
stvi tohoto kulometu, ale potvr-
zuJl, re je to jedna z nej1cin-
neJs1ch zbranl, jez vGbec mali.
/ Vaclav Holek, jenz pracoval
Nv brnenske Zbrojovce spolecne
Sc svym bratrem, je mechanic
bez vysokoskolskeho vzdelanf
a vypracoval Sc vlastnf silou ia
ko vynalezce. Prvnim vynale-
zem bratfi Holekovych byla 20
loautomaticka puska, jiz pred
vadeh pred Lefty take We Spoje-
nych Statech a jez ziskala OBJ
div zdejs1ch vojenskych odbor-
niku. Hlavn1m jejich vynale-
zem je vsak prav6 kulomet