Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
VIVA ~CESKOSLOVENSKE
VLADY K CELEMU CIVIL
SVETU.

~ NAO~AO
sla vyzvat vsechny Cechoslova-
ky a vsechny ceskoslovenske
organisace donna i "a hranice-
mi, ably projevili sv6j smutek
zdrzovanfm Sc vsech zabav a
vyhybanlm Sc vSem verejnym
shromazdenim, pokud nesouvi-
81 primo S jejich praci.
Statn1 podtajemnik DR.. HUI
bert Ripka pfecetl v britskem
rozhlase v casnych hodinach
rannfch po~selstv1 ceskosloven-
ske vlady pod pTedsednictvlm
Msgr. Jana Sramka ceskoslo-
venskemu lidu:
Ministerska rada je presved-
cena, re spravne representuje
hrdinny lid republiky, kdyz
slavnostne prohlasuje vGci ce-
lemu svetu, re vsichni vern1
Cechoslovaci mad hroby svych
nelidsky popravenych vojaku,
delnikG, a intelektual1 pr1sa-
haji, re pomstf jejich smrt a
vytrvajf v boji proti nemecke-
mu utlaciteli do konecneho vi
t6zstv1. Vlada obraci poor
most celeho civilisovaneho sve-
ia ma fakt, re Hitlerovi kati u
bfjejf lidi, kterf pred mnoha
m6sfci byli uvrzeni do nemec-
kych vezenf a koncentracn1ch
taborG a proto nemohli Sc I'll
castnit nedavnych akc1. Ne
mectf PAM pTekonavali sve zlo-
ciny cynickymi vrazdami nevln
nych rukojmf. Je svatou povin-
nostf vsech lidf dobre vile ma
celem svete, ably nezapomneh
ma tento milky a hanebny Gin
spachany Nemeckem. Cesko-
slovenska vlada ~povazuje ne
jen "a svou povinnost, nybrz !
"a sve pravo, potvrzene muced
nictv1m a odporem svehO marc
da, ably pTipomnela celemu sve
tn, re nebude svobodne Evropy
bez svobodneho Ceskosloven-
ska a re novy rad mlru musl
byt vybudovan ma zaklade "a
kona a pT1sne spravedlnosti WI
ci Nemecku.
A obracejfc sc k ceskosloven-
sk6mu lidu, prohlasenf pravi:
Lide ceskoslovensky, V tech
to dnech silen6ho nacistickeho
vrazd6nf. Tvoje vlada obnoyu-
je S Tebou mad hroby nasicn
mucednikd slova naseho vudce
presidenta Edvarda Benese pro
neSena mad rakvf presidenta
Osvoboditele T. c.. Masaryka:
Presidente Osvoboditeli Vase
mu odkazu verni zGstaneme."
Berlin hlasf dalSfch ctrnact
hrdin1, umucenych bestiemi
Gestapa V Praze a V Brine. Me-
ri mimi je primator prazsky DIR.
Otakar Klapka, n6kolik clen6
prazskeho m6stskeho zastupi-
telstva a p~oslanec Mar. shro-
mazdenf "a komunistickou stra
nu Ota Synek. Ota Synek byl
do parlamentu zvolen r. 1885
"a prazsky volebn1 kraj a cd
7. zarf 1889, tedy cd vypuknu-
tt valky, byl nemeckem we've
nj. Primator Klapka byl Mem
ci sesazen uz v cervenci lonske-
no roku. Oba tedy nemohli Sc
z1Gastnit domneleho "spiknu-
IT,. Byli zavrazd6ni jedine
proto, re oba byli dobrymi &C.
chy.
Berlin hlasi, re celkem bylo
vojenskymi soudy zatceno 602
Cech1 a z Mich 8 bylo osvobo-
zeno. 594 bylo pTedano Costa
pu - Gill ocekava je patrne
rovn6z poprava. Celkem tedy
cd patku, 3. rfjna, popravili
N6mci 158 dobrych Cechu.
Diva nicemni zradcove, redak-
tor Polednfho Listu Karel Wer-
ner a jakysi Prokop napsali v
Polednfm Liste, re byli pr1tom-
nj vyslechu generala Eliase a
jeho konfrontaci S primatorem
Klapkou. Elias Sc pry primal,
re v6del vsechno o Klapkove
protinemeck6 cinnosti, ale ne
zabranil il. Oba pry pfipravo-
vail spolecne S pOpravenymi &c
skoslovenskym iddstojn1ky po-
vstani, ~provad6li spionaz a RI
dill sabotaz. Elias pry prohla-
sill, re rad zemTe, ably svou smr-
tt vykoupil svou vinu a re dou-
ia, re jeho smrt Dude posled-
MIN varovanfm narodu, ably
spolupracoval S majesty. Oba
prodejnf bandite, Werner a
Prokop, zadajf vsak, ably Ala
SOW nebyla poskytnuta milost,
nebot on pry zavinil, re tolik
prostych lid must snaset nepf1-
jemnosti stann6ho prava.