davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
Odlucujuci elemenat u istorijjii.

svaka tezi onome cemu je primo
rama da tezi svojim telesnim sas-
tavom spoljnim, ma kraju kraje-
va ekonomskim, okolnostima Obi
10 svojim osobnim okolnostima iii
okolnostima drustva opste) -
ne postizu sto hoce, nego Sc sill
vaju jednu kolektivnu volju, "a
jednicku rezultantu, ne SINE Sc
zakljuciti da je njihova vrednost
ravna null. Ma protiv, svaka do
prinosi rezultanti do toga stepe-
ma je ukljucena u Moi.
Zamolio bi vas da ovu teoriju
dale studirate il njenih izvora,
a ne il druge ruke; to je stvari
mnogo lakse. Ali narcotic je CO.
samnaesti Brumer Lula Bonapar-
ia" najodlicniji primer njene pri-
meme. Tu su isto mnoga poziva-
MIA u "Kapitalu'. Zatim vas mo-
gu uputiti ma mole spise: "Re-
volucija Herr E. Duehringa II
nauci" i Ludwig Feuerbach i
kraj klasicne nemaeke filozofije',
II koiima sam dao najdetaljniji o.
pis istorijskog materijalizma, ko-
il, u koliko ia znam, postoji.
Marx ia sami snosimo deli
mienu krivicu "a cinjenicu da
mladji pisci ponekad wise podvla-
&c ekonomsku stranu no sto joJ
Sc duguje. Mi smo morali da ma
glasavamo oval glavni princip u
opoziciji prema nasim suparnici-
ma, koji su ga poricali, a nismo
uvek imali vremena, prostora iii
prilike da dozvolimo i drugim e.
lementima umesanim u medjurad-
nju da dodju do svojih prava. Ali
kad bese slueaj prikazivanja de-
la istorije, tojest, prakticne pri-
meme, stvar bese drugacija i tn ne
bese moguea nikakva pogreska.
Ma nesrecu, i preeesto Sc desava
da ljudi misle su potpuno razu-
nell jednu teoriju i mogu da je
rrimenjuju bez dalje studije elm
su savladali njene glavne princl-
pc, pa i njih ne uvek taeno. l ne
mogu iskljuciti il ovog prigovora
jer. je il ovog kruga prolzaslo
najvelieanstvenije smece. g
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
Krsenje najve6eg
zemaljskog zaksna.

Tako temeljiti zakon m {
garantuje Socialist Workers par.
tiji, kao i demokratskoj partiji
iii republikanskoj partiji iii So.
cijalistickoj Radnickoj Partiji ds
brani iii da Sc protivi ulasku ovt
zemlje u rat. Ipak, bez sumnje, r
B. l. vrsi naredbe onih ~koji su
povrh NIGGA, krsi zakon sa svojin
napadom ma osnovu izrazene pro
tivnosti rata pomenute grupe -
protivnost koja Sc izrazila cak
pre- 1941. stanja opasnosti.
Jedan drugi znak vremena
uloge koju &c F. B. I. odigrati
jeste skorasnje odobravanje O.
delenja Pravde da F. B. l. pot
rosi 100000 "iskljueivo da istra-
zuJe uposlenlke svakOg odelenja
agencije i nezavisnog poduzeca
federalne Wade koji su clanovi
razornih organizacija iii ,koje "a
govaraju obaranje federalne Via
de-"
Koliko je labav termin "razor-
nost' kako moze on postati sve-
obuhvatajuci "a protivnike Roo
sevelta i njegovih gospodara u
rukama cd strane Palmera trent
ranog J. Edgar Hoovera, moze Sc
saznati il izjave njegoVog pre-
djasnjeg gazde, Robert Jacksona,
koji sada sedi u najvecem sudu
pravde. Ma l. aprila, 1940., Mr..
Jackson rece:
~ vremenu straha iii histeri-
je, politicke, rasne, eligiozne,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
Friedrich Engels.
(PismO J. Blochu cd Il. sept.
1890. - IL Marx-EngelsOve
kOrespOdencije.)

Prema materijalistickom shva-
canju istorije, odlucujuci eleme-
nat u istoriji je ma kraju krajeva
produkcija reprodukcija stvar-
nom zivotu. Wise cd ovoga nj
Marx nj ia nismo nikad tvrdili.
Stoga, ako neko hoce da ovo is
krivi u tvrdjenje da je ekonomski
elemenat jedini odlucujuci eleme..
nat, on ga pretvara u besmislenu,
apstraktnu glupu frazu. Hko-
nomsko stanje je osnov, ali razlli
element nadgradnje politicki
oblici klasne borbe njene posle-
dice, uredjenja uspostavljena od
strane pobedonosne klase nakon
uspesne bitke it'd. oblici zako-
ma pa onda cak odrazi svih
ovih stvarnih borba mozgovi-
ma borecih stranaka: polsticke,
pravne, filozofske teorije, verske
ideje njihov dalji razvitak u sis
teme dogme takodjer upraz-
njavaju svoj upliv ma tok istorij-
skin boraba II mnogim slueaje-
v,ma pretezuju u odredjivanju
njihovog Oblika. Tu je medjurad-
MIA svih ovih elementa, u kojoj
Sc, posred svekolikog beskrajnog
mnostva slucajeva (tj. stvari i
dogadjaja CHA je unutrasnja We
"a tako udaljena iii je tako ne
moguce dokazati da je smatramo
kao otsutnom mozemo je zane
maritD ekonomsko kretanje ko-
nacno ispoljava kao nuzno. Inace
bi pr;mena teorije ma ma koji pc
riod sto bi ga covek izabrao bila
laksa cd resenja proste jednaeine
prvog stepena.
Mi stvaramo ,svoju sopstvenu
istoriju, ali ma prvom mestu pod
veoma odredjenim pretpostavka-
ma uslovima. Medju ovima su
ekonomski [uslovi i pretpostav-
ke] ma kraju krajeva odlucujuci.
Ali politicki it'd. [uslovi i pref
postavke], pa stvarno tradicije,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

socijalne i ekonomske grupe, ees-
to puta zbog najboljih motiva
vicu "a kozu pojedinaca, iii CRU.
pc zbog toga sto Sc NINA ne do
padaju gledista poslednjih. Naro-
eito mi moramo biti spokojni
prema onakvim parnicama koje Sc
bave "a takozvanim 'razornim ak
tivnostima. One su opasne pc
gradjanskim sIobostinAma jer
nastojatelj ne poseduje definitiv-
nj standard prema kojem da od-
redi Sta sacinjava 'razornu ak
tivnost,' kao sto mi imamo O u
bistvu i kradji. Aktivnosti koje iz-
gledaju probitaene i pomoene "a
najamne radnike, osobe ma relifu
iii ga one koji su nepogodni u bor-
bi "a odrzavanje mogu Sc sma-
trait 'razorne' Cd strane onih koji
poseduju svojinu CHE interese one
bi mogle naskoditi. Oni koji su
ma polozajima mogu smatrati da
su 'razorne' aktivnostih svih onih
koji zele da ucine izmenu u ad-
ministraciji. Nekoje nase maj
zdravije doktrine nekada su kaz-
njene kao 'razorne.'"
Nastavak te izjave zbog koje
&c sc mozda ma bro Jackson ka-
jati a koju &c Mr.. Hoover igno-
risati, glasi: ~ primenjivanju
zakona snazi koji brane mas ma
.cionalni integritet opstanak, mi
cemo napadati ma koje sve pos
tupke nasilonosti, ali samo prete-
ranost a ne izraze misljenja, iii
aktivnosti kao sto su odrzavanje
skupstina, trazbe Kongresu, iii
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

koje muce ljudske umove, tako
djer igraju ulogu, ako ne odlu-
cujucu. Pruska Drzava je prof
zasla iz istorijskih, ma kraju kra-
jeva il ekonomskih uzroka. Ali O.
ma bi Sc tesko mogla odrzavat
bez cepidlacarstva: da medju ma.
lin drzavama Severne Nemacke
Brandenburg bese posebno odre
djen ekonomskom nuznoscu ds
postane velika sila, koja utelov'
lava ekonomske, jezicne j, nakor
Reformacije, takodjer verske raz.
like izmedju severa juga, ne
isto tako i drugim elementima
(povrh svega njegovim zapleton
sa Poljskom, koji Sc duguje po-
sedovanju Pruske, otuda sa in
ternacionalnim, politickim odno-
sirna - koji stvarno behu odlueu-
juci u odrazovanju austrijske di-
nasticke moci). Tesko bi bilo, da
covek ne napravi sebe smesnim
uspeti objasniti pomocu ekonom-
skin uslova postojanje svake dr.
zavice u Nemackoj, prosle sa-
dasnje, koje je geografski lid po-
dele, obrazovan planinama cd SUI
detienog lanca do Taunusa, pro
sirio Ii redovnu podelu po cello.
Nemackuj.
Ali, ma drugom mestu, istorija
Sc stvara ma takav nacin da kona-
Can rezultat uvek izlazi il sukoba
izedju mnogih pojedinacnih vo-
liza, Cd kojih je opet svaka ucinje-
ma onim sto jeste mnostvom po-
sebnih uslova zivota. Tako posto-
je nebrojene ukrstavajuce sile,
beskonacan nz paralelograma ST.
la, koje poradjaju jednu rezul-
tantu: istorijski dogadjaj. Ovo sc
opet mole posmatrati kao produ.
kat jedne sile, koja, uzeta kao ee-
lima radi nesvesno bez wolfe
Jer sto svaka pojedina icnost no.
&c, to svako drugi ometa, pa lila
ri nesto sto niko niie hteo. Take
prosla istorija tece ma nacin jed
nog prirodnog procesa i takodjel
ie bitnosti podlozena istim "a.
konima kretanja. Ali il cinjenice
da pojedinacne wolfe - cd kojih
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

sirenje vesti iii mislenja. Samo
50 krajnom paznjom mi mozemo
braniti duh kao i slovo nasih
gradjanskih slobostina. -"
Predveferje dogadjaja.
Predvecerje dogadjaja! Ali zna'
cajno. Ono pokazuje formu koju
degenerisani kapitalizam, tot a.
litarijanizma, ma sc uzimlje. Nj
smo je videli Nemaekoj, Italiji
drugamo. Ogromna militarna po'
licija koja siri svoju mrezu preko
cele zemlje, podvrgava syu slo-
b % d II svrsi stetnog nejedna.
kog sistema. Njena svrha je ro-
botazirano ljudstyo. Ako Sc ljud-
ska bica mogu batinama naterati
da muce u njihovoj opoziciji pro-
tiv zarobljivaca, moze Sc pretpos-
taviti da nema opozicije. Optuz-
ba zbog "razornosti" jeste veliki
korak ka tom pravcu - u "zem-
Iii slobodnih" i nadajmo Sc, ~
kuci hrabrih."
Odvaznost cd strane radnlcke
klase zahteva da sc usprotlvlmo
ovim vaznim prvim koracima ka
totalitarijanizmu. Inteligen u "A
radnieke klase zahteva organize.
vanje u Socijalisticku Radnicku
Partiju da trazimo unistenje ka-
pitalizma, korena ovih opakih ira
vurina koje unistavaju slobodu,
organizovanje Socijalistickih In
dustriialnih Junija radi uspostav-
ljanja dyustva kojem &c policiJ-
ska organizacija branjenja horde
mainline koja grabi rad vecine bl-
ii samo prica uzasa IL proslostl.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
kroz Partiju | Federaciju.

organizatora, druga scepovica.
Piknik je bio uspesan kaho ma
terijalno, tako i moralno, pise
nam drug scepovie. Poseta je BIZ
la preko 25O osoba, cist prihod
je preko $3.50. Pored toga, Ogra-
max Detroit, ako je sada previ-
Sc zauzet oko konvencije, odredio
je jos jedan piknik odrzati.
Tako uspesan piknik Ogranka
Detroit, mozda &c malo zada ii
brige nekim nasim Ograncima,
osobito Ograncima Akron i Mil
waukee, posto su njihovi konven-
cijski prilozi u proslosti bill raw
nj prilozima Ogranka Detroit, a
po nekada veci. Jamacno da oni
ne bi zeleli da in owe godine O.
granak Detroit znatno nadmasi sa
svojim prilogom. Oval izvestaj O.
granka Detroit dobro dolazi rece-
MIN Ograncima.
Ogranak Akron vec Sc sprema
da odrzi jos jedan (ako ne vise)
veliki piknik nedelju 10. angus
ia. Oval je piknik bio oglasen me-
dju nasim Ograncima da &c Sc
odrzati 3. augusta, ali zbog nekih
neprilika nesporazuma, vlasni-
ka zemljista, odgodjen je "a 10.
augusta i ma drugom mestu. Is
toga datuma Ogranak Milwaukee
priredjuje svoj drugi veliki pix
mix, sa kojeg je cist prihod name
njen "a konvencijski fond, a Og-
ranci Chicago Youngstown pri-
redjuje svoje piknike u nedelju 8.
augusta. Takodjer prfhod sa ovih
piknika namenjen je Ia konvencij-
ski fond. Otuda je pozeljno da svi
nasi kako clanayi, tako simpati-
carl posete gornje piknike, he sa-
mo il mesta gde &c Sc drzat
gore pomenuti piknici, nego
il okolnih mesta nasi clanovi SIM
paticari trebaju da posete recene
piknike.
Ucinjen je iscrpan raspored kon-
vencije konvencijskih afera. Kon-
vencija &c Sc otvoriti u subotu 80.
augusta u 5 sata po podne. Javna
skupstina &c Sc odrzati nedelja
81. avg. Pocetak sata po podne.
Tema ma skupstini bice: Svetska
situacija radnicka klasa. Govor-
mix: L. Stefanovic. koncerat &c Sc
/ odrzati istog dana uvece, banket,
Il pocast delegatima gostinia,
ponedeljak l. septembra.
Konvencija sve konvencijske
afere odrzace Sc Rumunskom
Domu, 1923 Farnsworth St, Dte-
roit, Michigan.
Spremajmo Sc svakom pogle-
du da 80. konvencija Federacije
bude naiuspeSnija moralno i
materijalno Cd svih nasih do
sadasniih konvencija. Tako inte-
resi- nase Federacije zahtevaju i
interest naseg pokreta uopste, te
interest oslobodjenja radnicke kla-
Sc A da bi Sc radnicka klasa oslo
bodila
KAPITALIZAM Sc MORA
RAZORITI!
p, S.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
Pise: F. w. Wills.

pOclnJeni prOtlv federalne vlade
Vrlo dobro. Ali uloga F.B.I. 81
podvrgava vrlo pokornoj pozicij
koja je ropskija ali "paytriotie"'
Mia pocetna gestapo uloga "a
an1ericke fasiste, narcotic "a
one CHE tvornice gomilaju zapa-
njt,juGe bogatstvo u "odbranbe
MIN" industrijama.
Sa svojom novom ulogom (ili
obnovljenom glorifikovanom u
logon kao sto je odigrao smrdlji'
vi A. Mitchell Palmer "a vremc
I. Svetskog Rata) F.B.I. >postupa
kao dvoostri mac protiv radnika
cesto puta zbog kriminalne ne
hajnosti "paytriot" "a, "a koje su
radnicki zivoti nistice u sravnje-
nju sa zlatnom prilikom da pove-
caju svoje profile, grozni nes-
retni slucajevi Sc desavaju. Ma
primer, poduzece eksplodira.
Ljudi padaju mrtvi sakati. "Sa-
botaza!" oni vicu. Tada dolazi F.
B.I. da vrsi istragu. Prisutnost F.
B:I. jeste mig da novinari naro-
cito radio brodkesteri sugeriraju
da SUI uzasne urote pocinjene cd
strane "razornih" elemenata
Kada Sc jednom uzasni dogadjaj
upotrebi da proizvede histeriju
namazana sa "razornoseu" me
koliko SUI radnika vidjeni da o.
kolici [scene dogadjaja] bespos-
luju," stvar sc zabasuri istina o
kriminalnoj nehajnosti "paytrio-
ia" ostaje nespomenuta.
F. B. l. - otiskivac prstiju
zs privatnu industriju.
Jedan drugi posao kojeg je F.
B. l. uzeo preko sebe jeste, /tvrdi
"New Republic,' ida markira
rekorde otiskanih prstiju mnogih
pOslOdavaca," "BeZuyetno porica-
ME su izdali," jamacno "visoki
zvanienici Wade Sjedinjenih Dr.
zava," cija imena i taene izjave
New Republic ne SINE obelodani-
ii, sa kojim Sc proklinje New Re-
public zbog toga sto je kritikova-
la F. B. l. Da bi, svakako, oprav-
dala svoje drzanje, New Repub-
lie je donela citat direktno IL sve-
docanstva J. Edgar Hoovera kojeg
je izjavio pred ispitivanjem Pred
stavnicke Kuce projektu apro-
prijacije Odelenja Pravde "a 1941.
gidinu: "Sada takodjer dobijamo
- ovo &c biti problem koji &C
nam povecati opsti obim rada -
rekorde otiskanih pristiju mnogih
industrijskih poduzeea u ovoj
zemlji koja Sc bave sa proizvod-
njom potrebstina sprava prema
porudzbinama vojske mornari-
CO."
Prica !; Sednog Roy Haines-a
potvrdjuje ovu policijsku sluzbu
F. B. l. "a privatnu industriju
wise nego poricanje "visokih zva-
nicnika,' koji je nazad 22 godine
rokrao jednu kockarnicu i koji je
il zatvora drzave Missoury po-
begao 1919, cd kojeg vremena do
ssda je radio kao strukovni rad
mix bez ijedne mrlje protiv njego-
vog rekorda. Ali, skoro Sc on u
posli kao mehanik kod Drydock
Co., CHE je srediste Kearny,
N. J. Otisak njegovih prstiju, ko-
jeg su cd NIGGA uzeli "a vreme do
bivanja novog posla, otkrio je
njegov kriminalni rekord.
Poprima ul0gu Gestapo-a.
Ali sye ovo zasenjava F. B.
I-eva mnogo korisnija uloga vre-
banja imena kriminala iii razor
nika iii ma kojeg koji Sc protivi
Predsednikovim ratnim planovi-
ma. Glava +. B. l., J. Edgar Hoo
yer, treniran je cd strane skole
Mitchell Palmera. Receno je da je
Hoover "a vreme |. Svetskog Ra-
ia imao rekord cd preko 100000,
imena. Danss Sc MENU prepisuje
da on ina vetu listu - imena
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

konyenciji Federacije, u tolik'
postaje sve vece interesovanje
sve cesci razgovori medju nasin
clanovima simpaticarima. Mnog
Sc clanovi simpaticari spremajl
da posete ovogodisnji mas maj
glavniji sastanak, - nasu kon
venciju. Toliko Sc clanstvo sim
paticarstvo interesuje O nared
moi nasoj konvenciji, da cim 81
diva clana iii simpaticara sasta.
nu, odmah Sc povede razgovor {
konvenciji, njenim aferama it'd.
Ovo je odusevljavajuci znak ns
strani nash clanova simpatica
ra da Sc oni tako interesuju c
nasoj konyenciji, koji dokazujt
da onr odano misle vode brigu {
nasoj Federaciji pokretu u up.
ste te o svom i svoje klase oslobo.
djenju.
Ma nasoj konvenciji Sc Gini op.
sti pregled naseg godisnjeg rada
stvaraju sc novi planovi i metod
"a sto uspesniji rad "a narednu
godinu, bira Sc nova uprava Fe
deracije it'd.
Skoro svakom pismu, koje
Centralni Ured prima cd clanov;
j simpaticara, jednom iii dru
gom obliku, nesto Sc kaze O kon
vepciji. Znaci interesovanje j
sveopste kroz nasu Federaciju {
honvenciji. l kako izgleda, ne sa.
mo da &c ovogodisnja nasa kon-
vencija odneti rekord materi-
jalnom stranom, nego moralnom
takodjer da &c biti sa gostims
najposecenija Cd svih proslih ma
sih konvencija.
Ovako nesto naslucuje Ogra-
max Detroit, posto njegov organi
zator, drug scepovic, izrazio Sc u
svome jednom pismu, da Sc on
boje, da nece biti stanju onakc
docekati goste konvencije, kakc
bi zeleli. Ali on dodaje veil
da &c oni nastojati swim svojin
silama da sve goste docekaju pre-
ma najboljim njihovim mogucnos
TINA. A ako Sc desi obratno - pro
tiv njihove zelje, - oni Sc nada
ju da &c i'm gosti izvinuti.
Ako zaista konvencijki donna
tini i domacice ne budu stanjl
Gu sto mi sumnjamo) docekat
konvencijske goste kako bi zeleli
mi smo uverenja, poznavajuci ma
Sc clanove i simpatieare, da in
oni nece zameriti.
Izvestili smo u proslom brojl
uspeh nekoliko piknika, koje 81
nasi Ogranci priredili, ciji 81
prihodi namenjeni "a konvencij
ski fond. Nekoliko nasih Ograna
ka odrzali su piknike Il proslt
dive nedelje, te smo Cd nekih pir
mill izvestaje ishodu piknika
dok cd nekih nismo do danas jo:
primili izvestaje. Drug P. Bogdan
organizator Ogranka Lackawa
ma, izvescuje mas ishodu njiho.
va zajednickog piknika, koga 81
odrzali ma Is. julia. PoSto &c Wis,
interesovati nase citaoce, ak
propustimo ovde doslovno lives
tai druga Bogdana, nego da ga m
ma mas nacin donosimo, otuda ee
mo ga doslovno citirati. Isti glasi
~ proslu nedelju 13. julia odr
zali smo drugi owe sezone piknil
sa dobrim uspehom. Cist prihot
iznosi sa istog $943O. Sada ST
vec pripremamo "a treci piknik
kojeg cemo odrzati u nedelju 27
julia. Ali nj oval piknik cd II. ju
la neee biti poslednji do konven
cije.
"Po swim znacima mas &c Ogra
max iznenaditi neke nase Ogran
ke sa svojim prilogom ma nared
moi nasoj konvenciji".
Ne samo da mas interesuje
zadovoljava ishod lakavanskot
piknika, nego mas interesuje il
Java druga Bogdana, da &c njiho'
Ogranak 4sa svojim prilogom z;
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
F.B.I. Sc sprema "a uIogu
gestapo-a.

vrednosti." Nova lista je narocit'
povecana sa imenima koje su do
bill placenici Dies Committee-a,
medju tim imenima Sc nalaze
mena najraznovrsnijih ''liberala'
medju kojim su Sc nekada nala
zili imena Robert Jacksona
Eleanor Roosevelt. Ona Sc kopi
raju sa peticijskih lista. Prem'
izvestaju New York Sun-a cd 20
marta, F. B. /. je "a svoj indek'
pokupio sve izborne peticije par
tija mainline koje su in podnelt
njujorskom Izbornom Odboru. q
vezi sa ovim, glava F. B. l. ode
lenje grada Newarka rekla je tr.
govackoj komori Jersey City d.
clanovi partija manjina "ne zas
| luzuju prava koja snabdeva Kon.
stitucija"D Jamacno je proslt
godine F. B. I. imao svoje prste
umesane u skandaloznom obelo'
| davanju imena peticijskih lists
Komunisticke partije u Hearsto.
| vim Scripps-Howardovim novi.
mama drzave Ohio.
Skoro Sc jos direktniji metod
demonstratirao u Minnea polls
St. Paulu kako da Sc napadnu
"razornici," kada su oteli rekor-
de, ukljucujuci listu imena cla-
nova Socialist Warkers partije
(trockisticke grupe ciji su vodji
takodjer zvanicnici Lokala 544
General Drivers, Helpers and
Inside Workers." nekada je pri-
padao A. F. L., a sada pripada
C. I. o., kada su prodrli u par
tijski glavni stan.
Nezakonito zemljiste n istragu
napad ma trockiste.
U vezi sa ovim vazno je, svaka-
ko, F. B. I-evo tumacenje "razor-
nosti' ma osnovu kojeg je to telc
izvrsilo prepaid i prisvojenje.
Iskaz, kojeg je partija usvo-
jila ma svojoj ustanovljavajuco.
konvenciji u januaru, 1938., deli
micno glasi: "Ako, u suprot po-
kusaja revolucionara militant
nih radnika, vlada Sjedinjenih
Drzava stupi novi rat, S. w. P
&c "a vreme rata propagirati mas
tavak klasne borbe bez pitanja
posledica ishoda americke mill.
tarne borbe; i trudi &c sc da
spremi mase da iskoriste ratnu
krizu "a obsranje kapitalizma
pobedu Socijalizma."
Obratite paznju ma datum
proglasa - 1888. (Medjuvreme-
no trockisti su urgirali mlade5
da Sc slobodno podadnu regimen
taeiji militarnih sila da bi Sc oni
tako naucili upotrebe oruzja. Axe
ishod bude da Sc vrla mladez ma
terra boriti "a odbranu "demokra-
tile" (americkog kapitaaizma)
formula njihovog treniranja "a o.
ruzanu revoluciju radnicke klase
mozda &c Sc brzo promeniti da
pristane stvarnosti vodjenja ka-
pitalistickog rataD
SHakako, jezuitizam programa
Socialist Workers partije nema
nicega zajednickog sa F. B
I.-ovim krsenjem temeljitih Ia
kona zemlje koji dozvoljavaju
takvi proglas kakav Sc ucinic
1898. ratu. Bee sumnje agentl
F. B. l., ukljucujuci i njegovu
glavu,, zavetovali su Sc da &C
podrzati Konstituciju Sjedinjenih
Drzava, Zakonik Prava (Bill OF
Rights. koji ovim poelnJe
"Kongres nece stvarati zakone.
koji &c uskracivati slobodu go
vora, iii stampe; iii pravo naroda
ma mirne sastanke da Sale Via
di molbenice "a popravku optu'
zba." Drugi jedan postovani DO
kumenat, kojeg toboze pestuju svi
oni koji sebe nazivaju americkin
gradjanima, glasi:
g.. .kad god bilo koja forma u
,prave postane razorna po owe
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24
KAPITALIZAM Sc MORA
RAZORITI!
Nova japanska vlada.

(Nastavak sa l. strane.)
da japanska radnicka klasa uspos-
tavi radnicku vladu tada ce Moi
sunce srece i slobode sjati. Ali to
predpostavlja obaranje Wade i
japanskog imperatora "Boga-
sunca" mraka i uzasa "a japa11ski
radni narod.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

Nauka je nekom uzvissna bo-
ginja,
sto nu dusu uzdize oda zla
brani,
A nekome opet samo dobra
krava.
Koju drzi "a to, da ga mlekom
hrani.
Shiller.
Najamnina cd komada samo je
preinacen oblik najamnine cd vre-
mena, kao sto je najamnina cd
vremena oblik vrednosti iii Gene
radne snage. - Marx.
Read the WEEKLY PEOPLE, Of
ficial organ of the Socialist La
Dor Party. - Subscription Two
dollars for one year.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

sirenje vesti iii mislenja. Samo
50 krajnom paznjom mi mozemo
braniti duh kao i slovo nasih
gradianskih slobostina.
Evening star., 1941-01-31

Jfle drdDeSQu6S OF SOuIlu are TQdQe
with perfect rhythm and balance.
While the bass section is outStand-
ing for the depth and resonance of
the voices, the other units are suf-
f1ciently full and of choice selection
as to make the ensemble extraordi-
narily uniform. The wealth of So
nority of the singers is felt even in
the softest passages, yet the velvet
smoothness of tone is never sacri-
feed. Such beauty of sound as this
group attains is unique in the his
tory of cappella singing.
The name of the director, DR..
Christensen, is sufficient guarantee
of the type of training of the choir,
for he has long been regarded by
musicians of all kinds as supreme in
his field He achieves many original
effects, such as the finish of phrase
and the manner in which he allows
the tone to die away at the con-
clusion of number The voices are
held in restrain with a Sparing use of
fortissimo, yet the character of
sound is made to approximate that
of an organ with its underlying rich
ness and its many distinctive tonal
effects.
The program made up was en-
tirely of sacred selections presented
with great reverence. Two solo
voices, a tenor and soprano, were
heard in some of the numbers, the
former in MendelSSohn's Savior
of Sinners" and the latter in Chris
tiansen's Lullaby on Christmas
Eve" both singers making a de-
cided impression with the artistry of
their Interpretation. Two other
works by the director were sung,
'When Curtained Darkness Falls"
and Beauty in Humility" which
had to be repeated. In this number