RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-24

je ekonomsko stanje osnov desavaju Sc sluca-
jevi da 49,. politicke, pravne filozofske teo-
rife, verske ideje njihov dalji razvitak sis
tenn dogme Z takodjer upraznjuju svoj upliv
ma tok istorijskih boraba / u mnogim slucaje-
vima pretezuju odredjivanju njihovog OBJ.
lika"
Koje su to "politicke'' "filozofske teori-
je" Stalinove Wade koje su Sc uzdigle mad
potrebama diktirane cd strane osnovnog eko-
nomskog stanja? Ekonomski uslovi diktiraju,
kao sto rekosmo, izumiranje polticke drzave
Sovjetske Junije obaranje kapitanzma swim
ostalim svetskim zemljama. Stalinova vada Je
suprotno tim potrebama postupala. Ona je raz-
villa teorju da je njena politicka drzava jedln'
gavni usov "a branjenje Sovjetske Junije cd
zaokruzene opasnosti j takvo politicko mislJe-
ME je teralo da pyavi paktove cas- sa jednom
cas- sa drugom kaptalistickom imper jalistic.
kom stranom.
TaRvo politicko misljenje Stalinove Wade
doslo je delom zbog toga st ole ona izgubila ve'
ru u svetsku rsdnicku klasu. Velimo deom,
jer sa Stalinom i njegovim birokratima VIA
daju sebicne teznje odrzavanja postojeceg
stanja koje di slavozednim osobama kao
sto oni. l, kao sto je poznato, prvim
godinama svog paktovanja sa burzoasklm
zeml jana Stalinova vlada je surovaa sa de
mokrati jana" Mama revolucionarima je bilo
to jake neugodno jer m o Sovjetsku Rusi~
ju drzali kao zemlju proletarijata koja he bi
smela da Sc iskim drugim bratm sem svet-
skom radnckom klasom, to. samo radi oba-
ranja svetskog kapitalizma. l kada maju
1889, Sovjetska vlada prekinu pregovore sa
"demokratijama" i opozva Litvinova sa pooza
ia komesara inostrane politike mi smo tada
nadezno rekli:
"cim Sovjetska Rusija ostavi saveza
burzoaskih zemalja i okrene direktno savezu
svetskog proletarijata, tim ce bit bolje "a nju
"a svetski proletsrizat a tim gore po svet-
ski kapitaizam." orb, broj 49,, maja H., il
clanka. "Inostrana politika Sovjetske Rusije :.
kuda?')
To mi rekosmo nadezno jer Sc moglo oce~
kvati da &c Sc Sovjetska Rusja drzati van
surovanja sa burzoaskm vadama kada Sc
zocarala sa "demokratijama' Preporucivajuci
Sovjetskoj vladi da Sc jos dok ina vremena os
tav saveza sa burzos skim zeml jana da ona
okrene jedinom njenom iskrenom savezniku.
svetskom proletarijatu, povodom Molotovog
govora 8, juna, 1899, mi rekosmo:
"Ali njen saveznik, svetski proletarijat nj
je licemeran, on je iskren. On je ne bi nj pod ko
Jim uslovima izdao. Ali MEGA treba gajiti, ne
sa 'ujedinje jenim frontom' 'demokratija protiv
nacizma', ier to znac klasnu saradnju, nego sa
reyoluc iona arnom prOsVetom nepomirliv klas-
ne borbe, radnicke klase protiv kapitalsttke
do potpunog obarania kapitalizrna'
Jureci sve dalje cd MarksistiGke lnije,
jer elm Sc neko pomakne imalo cd prave lnije
Moi Sc ne povrati odmah on ce juriti da-
lie Cd ME, Stalinova vlada. ma mesto da Sc
krene syetskom proletarijatu, ona ode zagrljaj
sa gadnm nacistima i tada smo culi odurne
stvar da su krvo4eka Ribbentropa Moskv
docekali sa husarskim zastavama gangster
skog naczma i videli sno odurniju sliku kako
Sc sa osmehom ma lieu Stain rukuje sa gang
sterom, ubicom radncke klase ministrom mo
strane politike zlikovskog Hitlera. Ovo bese
signal sa kojim je zapoceo drugi Svetski Rat,
koji je uvukao Sovjetsku Juniju niemu ta-
mo Sc milioni radnika Rusije Nemacke kolju.
Kao anti-markssteka vladavna sada pot
djasnji crni saveznik, Stalinova vlada il mrtvih
vaskrsnu Litvinova zajedno 'ujedinjenim
frontom,', i sa paktc van em, bratimljenjem sa
"demokratijama'' kojo su joj cd vajkada gla-
vi radile
Zbog toga sto Sc Stain sa svojim birokra-