RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-30

U ovoj svetlosti tai savenizam jeste jed
no parce "demokratizma" sa kojim stalinizam
ina savezni ugovor. I ironija mad ironijama je'
da te "demokratije," ma kojima stalinizam po-
laze svu nadu svetske pomoci protiv nacistic
Ike azdaje, nece nj da prodru moguee delove
okupiranih nemackih zemaja da tako otvore
novi front iako sami kapitalistcki eksperti
koji su prisustvovali konferenciji "a "pomoc
Rusiji" u Moskvi priznaju kao sto Harri-
rece, da Soviet mogu samo da vode od-
branbeni rat, nego SSSR salju mizernu ko-
licinu ratne masinerije samo toliko da sasvim
ne propadne pre- no sto do tacke bezotpornosti
ne znemogne nacisticka EVER. Drugim recima,
liza sve te "demokratske" pomoci stoji otvore-
no licemerstvo burzoazije da ona Sale tn
mizernu pomoc samo zbog toga sto je jos
sada nacizam opasniji neprijatelj "demokratiz-
ma" cd Proleterske Revoucije. Sledstveno,
tai sveslavenizam jeste jedno parce ukupna
"demokratske" gnusne licemernosti. A kada
dodje vreme, tojest, ako kapitalizam do tada
potraje, da Sc sve pobedonosne "demokratije'
gurnu protiv ostataka Sovjetske Junije, bez
pitanja ishoda te borbe, pseudokomunisti sa
ovim "demokratskm" panslavizmom IMAGE de-
onicu toj razbojnickoj korporacji svetskih
"demokratija."
JOS jedno zlo, sem toga sto sveslavenizam
terra zavedene radnike da idu jos evrsce uz
struju veike prevare, on u rukama pseudo
komunizma iii stalinizma dobija karakter "ra-
dikalizma" sve misl neupucenih ali dobro
mislecih radnka odvraca sa glavne tacke o.
baranja domaceg zla - kapitalizma, ma borbu
Sovjetske Junije nacisticke Nemacke. Recmo,
samo radi predpostavke, da propadne Soviet
ska Russia, kao sto pade Pariska Komuna i
Proleterska Revolucija cd 1905. Sta bi Sc desi-
10 cd tih dobromisecih radnika koji su svu
svoju nadu poozili ma ishod pobede iii po-
raza Sovjetske Junije? Neimajuci poznavanja
da je najglavnja tacka svake radnicke klase
obaranje domaceg kapitalizma i videvsi da
sveslavenizam jeste samo jos jedna, medju
drugim, velika prevara, oni bi u tom sucaju
pail u neizeeivo razocaranje i maodusnost
b sa NINA svestrano zavladala ovo jeste
cilj svake prevare.
Samo revolucionarno uGenje koje Sc ba-
zira ma osnovi klasne borbe Rada protiv Ka-
pitala do obaranja poslednjeg moze ulivati
vecu nadu i podzati duh borbenih radnika.
Ono uci da Sc radnici imaju organizovat kao
klasa nezavisno cd kapitalisticke klase. Ono
odbacuje savez sa reakcijom Vrlinica, Trbu-
i hov6ai Dionisije, jer vodi borbu protiv te re-
akcije. Ono veil swim radnicima: srpskin,
hrvatskim, nemackim svedskim, it'd, da zme-
dju njih kapitalista, pa poslednji tri puta
kristi sa "demokratizmom, nema nicega "a
jednickog vec Sc radnici trebaju organzovati
politicki ekonomski da tako kao kasa ujedinje-
nj obore zulumcarski kapitalizam dok Sc rad
nici owe zemlje i drugih "demokratskih zema-
liza ovako ne organzuju tako ne postupe do
tie nece biti mira nj sreee nego &c Sc radnici
terati cd sovinistickih organizacija da jos wise
idu uz struju velike prevara.
Zbog pomenutih bezbroi drugih nespo-
menutih razloga mi odbijama poziv da kako
ucestvujemo u tom sovinistickom sveslaven-
skom kongresu. I pozivamo sve jugoslavenske
radnike da slede nase korake ovom pitaniu
do samog obaranja kaptalizma.