RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-08

zavisne jedna cd druge, tojest, domaci kapi-
tai, krupnije sitnije kapitalisticke klase do
minira sa domacom zemjom. Pod takvm US
lovima i sitna kapitalisticka zemlja ina jos
par sati vremena da opstoji i sledstveno do
tada ina smisla odrzavanja branjenja ne
zavisnosti jedne zemlje
Odmah zatm Sc nasem oaiomku veil:
"MedJunarodna trgovina ulaganje kapitala u
strane zemlje, zavojevs cka politika, - te sile
unistise naccnala karater kar:talisticke dr.
zave i zamenise ga bar u ekonomskom
smislu - internacionalnim." Ali nisu Sc sve
kapitalisticke zemlje, mamie i vece, jednako
razvija.e (zbog raznih razloga CHE ispitiva-
ME bi daleko odvelo zbog toga Sc ovde
to necemo upustatD ona zemlja koja je
mogla da brze razvija svoju domacu proizvod-
nju ona je najuspesnije mogla konkurisati
drugim zem jama ma jbrze je mogla izaci il
nacionalnog okvira i pustiti svoie kandze IL
drugim zemljama ma characterization kan
taru Tada stupa period izvazanja kapitala Il
drugim zeml llama Nje to samo iedna razv-
jena zemlja nego pet sest njih grade Sc da
1!oze sto wise mogu svog suvsnog kaptala u
tudJim zemlJama. l kao sto Ii domacoj zemli
domaca kapitalisticka klasa. ma ovom stupniu
kapltalistEkog razvitka, domnira sa ekonomi-
JON domace zemlje, tako medjunarodni kapi-
t2llst dominiraju sa ekonomijom nerazviiene
zemlJe. kao sto zbog svoje ekonomske moci
kapitalistNka klasa razvjene kaptalisticke
zemlJe domlnlra sa njenom poitikom tako is
TO medJunarodni kapitalisti dominiraiu sa po-
l1tlkom nerazvijene zemlje ona prostate biti
nezavisna gubi svoj nacionalni individualtet
Od tada ona postaje satrap cas- jedne cas- dru-
&c krupne kaptalisticke zemlje. Tada sva bor-
ba Ia branjenj je, ocuvanje i negovanie takve
propadajuce kapitaisticke nacie ide Il korist
stranih kaptalista, jer Sc brani, cuva paii
nJlnoV satrap, ne nezavisnost zemljin Stra-
nj kapital je smrtni neprijatelj zameliine ne
zavlsnosti u kojoj on odlazi
NADIA mi kazemo strani kapitaI. mi ne
mlsllmo ssmo ma industrijske, nego ma ham
koVne uloske koje krupne zemlje poseduiu II
satrapskoj zemlj Bugarskoj strani indus
trlJskl kapItal sacinjavao je 1889 godine. %
po sto ukupnog industrijskog kaptala cele
zemiJe All to je tex samo jedna grana okto-
ouJe oanke koJa svaka ina kaptala cd 90 mi
Iona levi, dok domace banke, naivise nose-
duJe svaka II miliona levi Onda to "don,a-
ce btnke nisu bas tako domace ier taliia
poseduJe veiki deo kapitala Ii NINA. pored
toga, kada Sc tome doda drzavni dino 70
zemlJe, onda nema nj spomena o nacionslno;
hezaVlsnostl Bugarske. A kako s.oiimo sa nro-
p"'oih hezaVlshom Jugoslavijom Tamo su
stfanl kapltalisti Britanije Francuske nose-
ooVail Vecl dec ukupnog industrjskog stranoc
kapltala cd 81 po sto. A kada Sc ovom veIi,,o,,
stranom kapitalu dodadne strani bankovni ta-
pltai, pa onda drzavni dug stranim krnnrin
kapltalstlckim zemlj llama kojeg IA drzsv. d
goVase, onda je tn zemliu strani k.,:+o1 +a,-o
stegnuo da Sc niie mogla nj maknut bez g, io-
eo'e VolJe. Drugim recima Jugoslaviia niti
oese stVorena kao 'nezavisna' zemlia. NIT 10
AVela kao takva niti ie propala kao "oezaviS-
ma Jugoslsvija, vec kao satrap krupnib "da-
mokratija'
JugosavlJa je stvari pocela sa durom.
toJest' on Sc mime rodi Niu stvorise prema
ugovcru tri velike sile Sjediniene Drzavp.
Vellka Britanje Francuska. neka niko no
misll, ako nece da bude vrlo puka naivcioa.
da &c lJedna kapitalisticka zemlja uloziti tru-
da da Sc stvori, odrzi brani iiedna mania
naclJa zbog altruistickih motiva, jer kapitalis
tlcko zlatom smrznuto nema mesta "a al
trulzam. Burzoazlla "a svaki dollar ma gde bio =.
ulozen trail pet sest koliko god wise moza
doara natrag. To je ona nau:ila dereci kozu
naJamnih radnika Samo budala ce verovati
(Nastavak ma 8 stranil