RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-11

koje slobodna trgovina stvara H.
medju razlicitih klasa jedne te iste
nacije. Brtstvo, koje bi slobodna
trgovina uspostavila izmedju raz-
liGitih nacija ma zemlji, ne bi bilo
nista wise bratsko. Iskoriscavanje,
u njegovom kosmopolitskom obli-
ku, oznaciti imenom opsteg brat
stva, jeste ideja koja je mogla de
Sc rodi samo u krilu burzoazije.
Sve destruktivne pojave, koje slo-
bodna konkurencija radja u unu-
trasnjosti jedne zemlje, panavljaju
Sc, JOS u vecem obimu, ma svetskom
trzistu. Mi nemamo wise potrebe da
Sc duze zadrzimo ma sofizmima
koje povodom toga iznose pristall-
ce slobodne trgovine, koji vrede
bar~koliko argument nase troji-
ce nagradjene gospode Hope-a,
Morse-a Gregga.
Kaze nam Sc, ma primer, da 81
slobodna trgovina stvorila interna-
cionalnu podelu rada, koja bi od-
redila svakoj zemlji proizvodnju
u skladu sa njenim prirodnim
prednostima.
Vi mislite mozda, gospodo, da
je proizvodnja KATE secera pri-
rodni udes Zapadne Indie.
Pre- diva veka, priroda koja Sc nj
malo ne mesa u trgovinu nije ta-
mo bila posadila stabilize nj KATE
nj secerne trske. Nece mozda pro-
ci nj pola veka a vi necete tamo
naci nj KATE nj secera, jer je 1stoc-
ma India, jeftinijom proizvodnjom,
udes Zapadne Indie. l ia ZEpad-
ma India, sa svojim prirodnim bo-
gatstvima, vec je isto toliko teret
"a Engleze, kao i tkalci IL Dakka
koji su sami, JOS cd pocetka sve-
ia, bill odredjeni da tkaju rukom
JOS jedna stvar, koju ne treba
nikada ispustiti IL vida, jeste ia
da kao sto je sve postalo monopol
ina i danas isto tako nekoliko gra-
ma industrije koje vladaju mad svi-
ma ostalima, i koje osiguravaju ju
narodima, koji in najvise gale
vladavinu ma svetskom trzistu. Ta.
ko, sam pamuk ina vece trgovacko
znacenje cd svih trgovackih sirovi-
ma ukupno upotrebljenih "a proiz-
vodnju odela. Zaista, smeSno je
videti kako pristalice slobodne tr-
govine isticu ono nekoliko speci-
alista, syakoj grant industrije,
da in usporede sa proizvodima sva-
| kodnevne upotrebe, koji Sc proiz-
vode DO nizoj ceni zemljama gde
je industrija najrazvijenija.
Ako pristalice slobodne trgovi-
ne ne mogu da shvate kako moze
jedna zemlja da Sc obogati ma ra-
cum druge, mas to ne treba da cudi
posto ia ista gospoda nece da ra-
zumeju nj kako Sc u jednoj zemlji
moze da obogati jedna klasa ma ra-
Gun druge klase.
Ne verujte, gospodo, da, kada
kritiku jemo slobodu trgovine, ina
mo nameru da branimo carinsku
zastitu.
Moze covek da sc izjasni "a nep-
riiatelja ustavnog rezima, da sc
pritom, ne izjasni "a prijatelja ap-
solutizma.
| Uostalom, zastitni carinski sis
tenn ie samo sredstvo da sc uspos-
tavi u jednom narodu krupna IN
dustrija, t. j. da Sc tai narod ucl'
nj zavisnim cd svetskog trzista; a
cd trenutka, kada zavisimo cd svet'
skog trzista, zavisimo vec, mamie
! iii wise, cd slobodne trgovine. o
sim toga, zastitni carinski sisten
pomaze razvoju slobodne konku
rencije u unutrasnjosti jedne zem
lie. Zato vidimo da Sc, zemlJams
gde burzoszija pocinje da Sc ma
niece kao klasa, kao ma primer
. Nemackoi, ona mnogo trudi da 40
bile zastitne carine. Ovo su "a MI
: oruzje protiv feudalizma protl'
apsolutne vladavine, owe su "a MI
sredstvo "a koncetraciju nJenil
,lohndnn fr