davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

Erezte minden magyar Ameri.
kaban. hogy a valsagos he1yze-
ten csak gyors bekek0tes tud.
ma segiteni. A Szabadsag napl.
lap szerkeszt6segeben is ez a
hangulat uralkodott. err6l tana-
kodtunk reszket6 aggodalommal
es ezt az erzest fektette rimes
sorokba a lap kival6 bels6
munkatarsa, DR.. Hosk6 Istvan.
akit a sors azutan az ujsagir6i
asztal mell6l az egyetemi tanari
szekre witt.
Nalunk magasabb hatalmak
ugy akartak. hogy ezt a trag6.
dat ketszer eljiik v6gig. Ma,
1941-ben ism6t ugyanabban .
helyzetben van Magyarorszag.
mint 1916-ban volt. Veletlentil
keziinkbe akadt DIR. Hosk6 Ist-
van regi k0ltemenye. amely q
magyar szivnek annyi ev el6tti
fohaszat fejezi XII es amely ma
ITALIAN meg nagyobb er6vel sz6l
lelkiinkh0z.
Ez tette kivanatossa AIT.
hogy a gy0ny0rii k0ltem6nynek
uira nyilvanossagot adiunk, en-
uttal a sz0vetseges hetilapok
hasabiain. Olvassa magyar Anne
rika AIT olyan elvezettel. mint
mi. akik annak nyilvanossagot
adunk. IN
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

Bismarck vas akarata egyesi-
tette q csoportokat es bel6liik
egyetlen hatalmas birodalmat
alkOtOtt.
A francia t0rtenelem ketezer
esztend6 soran igen sok valsag-
r6l szamol be, de minden egyes
valsag vege az, hogy a nemzet
kivaltott egy vagy t0bb kival6
elmet, akik azutan ismet Macy
gya, crosse tettek. Legekesebb
peldaja ennek az a valsag,
amelyet francia forradalom ne
ven isneriink. Az 178O-ik esq
tend6 k0riil fokoz6dott annyira
a francia nep elnyomottsag
lehetetlen gazdasagi helyzete,
hogy vegiil az elkeseredes for
radalomban tort XII.
Forradalmak voltak mar mas
orszagokban is es az emberiseg
belenyugodott abba a Condo
latba, hogy forradalmat veron-
tas nelkiil 'elkepzelni mem le-
het. De minden mas forrada-
lom gyerekjatek volt ahhoz ke-
pest, amt a franciak csinaltak.
Fejet vesztette a kiraly es a XII
ralyne. Lenyakaztak negyven-
ezer f6nemest es nemest, papot,
tud6st, hivatalnokot, minden-
kit, akiben elnyom6t lattak.
Mikor mar kevesnek latszott az
aldozat, akkor a kiilonboz6 for
radalmi csoportok egymasnak
estek es egymast kiildtek a YER
padra. El6bb Danton nepvezer
keriil a bard ala, aztan Robes
pierre, Demoulins es a tobbiek.
A veres szaju es veres kezii
Marat csak azert menekiilt
meg a h6hert6l, inert egy ideg-
beteg no, Corday Sarolta SUR
ia agyon a fiird0kadban.
Ez volt a legnagyobb francia
valsag. Ugy latszott, hogy eb-
ben teljesen elverzik a nemzet,
amikor a benne relic 6ser6 XII
valtotta AIT az embert, akire
Franciaorszagnak ebben az ido-
ben sziiksege volt. Jott Bona
parte Napoleon es a szaz sebb6l
verz6 orszagot diadalrol diadal-
ra vitte, sebeit begyogyitotta,
minden franciat egy taborba
kovacsolt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

hogy Hitler Franciaorszag kor-
manyzasat egyenesen Laval ke-
zeire bizza, inert Franciaorszag-
ban ma az t0rtenik, amit Hit
ler parancsol es azzal szemben
mines helye az ellentmondas-
max.
Elfogulatlan tortenelem kuta
tok azonban ugy latjak, hogy
ez mem tarthat 0rokke ICY. A
multbol k0vetkeztetnek a j0-
v6re es AIT allitjak, hogy mint
mindig, most is hamarosan ell
jon az vi francia megvalto, aki
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
KIHUzzAK
A T0KEIKET

A gazdag olaszok azota,
hogy Mussolini keriilt az or
sag elere, celszeriinek talal-
tax AIT, hogy tokeiket kivi-
gyek Olaszorszagbol es kill
foldon rejtsek el abban a re-
menyben, hogy ICY ait biz
tonsagba teszik..
A legt0bb penz persze az
Egyesiilt Allamokba j0tt, inert
a gazdag olaszok ugy ereztek,
hogy ha 0sszeroppan is az
egesz vilag, Amerika akkor is
biztos menhely marad es a dol
lar mem fog elertektelenedni.
Szaz es szaz milliok gyiiltek
fel ICY a gazdag olaszok ja-
vara az Egyesiilt Allamokban
inert hiszen kezdetben ezek az
urak mem sejtettek, hogy a j6
viszony Amerikaval szemben
meg is romolhat.
Most azonban az olasz Macy
t6ke AIT erzi, hogy valami bal
van es hetek ota egyre roha-
mosabban huzzak XII az olasz
penzt az Egyesiilt Allamok
bankjaibol. Az ut Mexikon at
vezet, de persze mem marad
oft az olasz penz. Vandorol
tovabb, f0leg Braziliaba, ami
Dol AIT lehet sejteni, hogy az
olaszok nezete szerint barmi
t0rtenjek is, Brazilia semleges
fog naradni.
Lehet, hogy ez .csakugyan
ICY lesz. De lehet az is, hogy
az olaszok csalod odnak. Csak
egy bizonyos: q penz ma sehol
sincs teljes biztonsagban. Is
ennek t0bbek k0z0tt egyik Okla
maga Olaszorszag.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
1916 December 80.

Mikor mi. Amerikaban 9l6
magyarok. az 1916-ik esztend6
vege fele kozeledtiink. elszorult
Swivel. reszket6 erzessel tekin
tettink a tenger tuls6 felere,
Magyarorszag fele. Masodik esq
tendejet tullepte vilaghaboru.
csaknem egy millio elesett es
sebesiilt magyar katona we're
OntOzte mar az eur6pai harcte-
reket es ha j0ttek hazulrol le-
velek. pedig ekkor mar ritkan
i0ttek, azok vegtelen nyomoru
sagr6l tettek ielentest.
Woodrow Wilson mar meg
volt uira valasztva es erezni le-
hetett, hogy Amerika belepese a
haboruba kiiszobon all es koz.
ponti hatalmak elbukasat fogja
ielenteni. A magyar sziv erezte
AIT is. hogy a bukas utan ma
gyon nehez 6rak varnak Ma
gyarorszagra.
Akkor. 1916-ban, meg nagyon
kev6s volt az amerikai polgar
sorainkban. Legt0bbiink ugy
erezte. hogy mi az ui hazaban
csak latogat6k vagyunk. de OFT
fogunk a sirban pihenni. ahol
bolcs5nk ringott. Es reszketve
imadkoztunk azert. hogy ez az
0rokos nyugov6hely szabad ha-
"a foldjenek melysegeben le-
gyen a mi osztAlyresztnk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

megmenti a rabszolgasagb6l a
maga nepet. De hogy ez a meg
mentes sikeres legyen, ahhoz q
nemet iga lerazasan kiviil
egyeb is kell. A francia erk0l-
cs0k es gondolkozas teljes re-
formja, atalakulasa. Mert ha
franciak tovabbra is olyanok
maradnak, mint eddig voltak,
akkor sorsuk vegleg meg van
pecsetelve. Csak egeszsegesen
gondolkozo es tiszta erkolcSii
nemzet maradhat meg a fold
hatan.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
Is mikor els6 Napoleon, ak

Is mikor els6 Napoleon, akit1
a franciak "a Macy" neven en-
legetnek, megbukott es az uta-l
ma kovetkez6 Fiil0p Lajos XII
rally, aki a multbol semmit Sc
tanult, megbukott, az ismet
bahia, nyomorusagba keriilt
franciakat megint egy Bona
parte mentette meg, tette
naggya.
Ketezer ewes t0rtenelmenek
soran kiviilr6l j0v6 valsagban
csak ket izben volt nagy ara
nyu resze a francia nemzetnek.
El6szor, arnikor a r6mai csa-
szarok szalltak meg es igaztak
lie. Masodszor pedig most, ami
kor regi ellensegiik, a nemet
tilt a nyakukra olyan id6kben,
amikor ezeket a nemeteket egy
Hitler Adolf vezeti, akinek
egesz szellemi vilaga a durva
er6szakon epiilt fel.
A vilag ma csak kiszivarg6
hirekb6l latja, hogy milyen ir-
tozatos elnyomatast szenved
Hitler jarma alatt a francia
nemzet. Mines sunyabb hazug-
sag ANIMAL, hogy ennek a mai
francia nemzetnek volna 0nall6
kormanya is Petain marshall
vezetese alatt. Dr6ton ranga-
tott bab csupan ez a kormany,
ami Pierre Laval peldajabol
lathat6. EFT a Lavalt elcsapta
a nemzet vezere, Petain mar
shall, Italian azert, inert arulo-
max talalta. Elcsapta es fogsag-
ra vetette, amig targyalasra vi
SILK az ugyet.
EbbOl azonban mem leSz So
ha semmi. Laval elfogatasanak
masodik napjan megjelent
Vichy varosaban Hitler megbi-
zottja, a parisi polgari kor-
manyz6, egy sokfele hajjal meg
kent, rossz hiru nemet ur, be-
ment Petain marshallhoz es
myers, durva szavakkal mondta
meg neki:
- Hozassa ide a szinem ele
azonnal Lavalt, akarhol van.
Nit tehetett ere a francia
kormany? El6hozatta es saba
don bocsatotta Lavalt, inert hi
szen ennel rosszabbat is var
hatott. Megeshetett volna, sot
meg ezutan is megeshetik,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
MINDIe AkADT MECVALT6JUk

Ketezer esztend6 d6snel id6sebb
a mai Franciaorszag. Keletke-
zeset pontosan tudjuk az egy-
kori nagy r6mai csaszarnak,
julius Caesarnak konyveib6l,
anelyek a gallok, tehat a fran
ciak 6sei ellen viselt romai
haborut szinte csodalatos t0ke-
letesseggel irjak le, talan azert,
inert e k0nyvek nyelve a leg
egyszeriibb. Annyira egyszerii,
hogy k0nyvekb6l tanitjak la
tin nyelvre ma is az iskolas
gyermekeket vil&gszerte.
A regi gallokat heves VERT,
fe1loban6 indulatu, k0nnyelmii
es j6kedvii nepnek jellemzi a
Macy r6mai csaszar, akiket XII
tiin6en kepzett katonai szinte
jatszva vertek lie, de mint q
nagy csaszar mondja:
Mem 0r0kke!
Megallapitja a r6mai csaszar,
hogy a gallokat, azaz a fran
ciakat nagyon bajos lesz 0r0k-
ke gyarmati allapotban tartani,
inert a faj mindig kivalaszt
maid a maga sorab6l egy-ket
kiveteles tehetsegii embert. aki-
mex vezetkse alatt a franciak
kiverekszik fiiggetlensegiiket es
szabadsagukat.
A nagy r6mai uralkod6 el6re-
lat6 b0lcsesseget semmisem jel-
lemzi jobban, mint az, amit a
franciakkal kapcsolatosan a fo-
ly6, a viz tulso partjan lako
germanok, azaz a nemetek fe-
l6l allapit meg. AIT irja, hogy
ez a nepfaj uralkodasra, vezeto
szerepre hivatott, inert nagy
erenyei vannak es minden meg
halad6 akarata ARA, hogy boil
doguljon. AIT mondja julius
Caesar "a latin caesar" $40
csaszart es Julius" Gyulat je-
lent), hogy a franciaknak csu-
pan egyetlen nemzettol kell fel-
ni0k es ez a nemzet a nemet.
Ha valaki, akkor a nenaet nyeli
el vegleg a franciakat.
Sokaig, csaknem ketezer esq
tendeig kellett varakozni ARA,
hogy ez a joslas latszolag valo-
sagra valjek. Az evezredek So
ran a nemet faj 0nmagaban
oszlott meg, apro orszagokat
alkotott, amelyeket meg a ko-
z0s sziikseg Sc tudott egy ia
borba 0sszehozni. Kiilon cso-
portosultak a poroszok, a sza-
szok, a bajorok, a wiirtenger-
giek Is a tobbi tajszolas szerin-
ii nemetek es ennelfogva gyen-
gek volta, a tortenelemben
alantas szerepet jatszottak.
Naggya, felelmetesse csak ak
kor lettek, amikor 187O-ben
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

pedlg a tOrVeny KelI meghaJol-
jon a uniok akarata el6tt?
Georgia allamban egy sz0-
vetsegi villamos mi epitese k0-
rul eppen most vannak sulyos
nehezsegek. Epit6 munkasok-
ra van sziikseg a gatak k0riil
es a unio megegyezett a vallal-
kozoval, hogy a munkan csak-
is szervezett munkasokat al
kalmaz. Az nj unio lokal ere
kimondta a maga r6szer6l,
hogy keszseggel nyitja XII ka-
putt a Georgia albanian ho-
nos emberek el6tt, ha dol
gozni akarnak, felvesz mum
kara, illetve tagjai soraba min
denkit, de a k0zonseges, szak-
kepzetlen munkas tartozik 20
dollar es a szakkepzett k6mii-
yes vagy acs hatvan dollar be-
lepti dijat fizetni.
Ilyen nagy 0sszegeket Geor-
gia dolgoz6 emberei mem tud-
tax es mem is akartak megfi-
zetni, amire a unio mas ALA
mokbol valo munkasokat rem
delt az epitkezesekhez. Geor-
gia azonban talpraAllott es
AIT mondta, hogy az allamba
addig mas Allamb6l hozott
ember be mem teheti a labat Is
mem dolgozhatik, amig minden
helyi polgar munkahoz mem
jutott.
Az epitkezes tehat meg kez-
detet Sc vehette e vita Matt.
Georgia polgarai keziikben
fegyverrel orzik a munkahelyet
hogy oda mas allambeli mum
kas egyel6re be ne mehessen.
A hataskori osszetiizes tehat
egyre t0bb helyen elesedik XII
es gyors tisztazasra var, inert
kilomben sulyos nehezsegek
merilnek fel.
Mikor a Wagner t0rvenyt
csinaltak, akkor ilyen lehet6-
segekre senki nem gondolt. AIT
hitte mindenki, hogy tagra
fognak nyilni a uniok kapui
minden ember elott es a csat-
lakozas mem lesz fiigg6ve teve
oriasi belepesi dijak fizetsse-
t6l. Mem gondolt senki ARA
hogy peldaul Pittsburghban
az ujsagkihordok uniojaba va
10 belepes ara 500 dollar lesz
amint az most a pittsburgh
megyei t0rvenyszek el6tti per-
ben kiderIlt.
Mem gondolt senki ARA
hOgy q uniok lOkaljainak
olyan vezetoi is lehetnek, akik
csak a maguk el6nyet, Use
buknek hasznat nezik es XII.
zsakmanyoljak a munka utar
vagyo szerencsetlen embereket
akik vagy fizetnek vagy Ike.
nyer nelkiil maradnak.
Minden t0rvenynek vannal
gyengei, tehat a munka-t0r.
veny Sc lehet tokeletes. Az
ilyen visszaeleseket azonbar
elintezheti sajat hataskoreber
akar a CIO, akar az American
Federation of Labor - tisztes.
seges vezetes alatt.
A CIO ezt most meg is kap-
ia, inert hiszen a kivaloan jel-
lemes Philip Murray lett az
eln0ke, aki a tulkapasoknak
hamarosan veget fog vetni. Az
AFOL lassabb lesz ezen a te-
rem, de rea lesz kenyszeritve
az is, hogy valtoztasson a hi
bas renden, amt eddig folly
tattak. Es ha ez megtorte.
mix, akkor semmi sziikseg mem
lesz ARA, hogy hasonlo zava-
ros aprosagok Matt a t0rveny
modositasat er6szakoljak XII
Mert az csak karos lenne
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
HETEzER0TSzAzAN ECY Ellen

Pittsburgh k0zeleben, New
Kensington varoskaban az
Aluminium Company of Anne
rica $500 munkasa sztrajkja
ment vagy sztrajkba lett rem
delve azert, hogy egy ember
veszitse el a kenyeret. A sztraj-
kot az Aluminium Workers of
America newt egeszen fatal
unio rendezte, amely a CIO
k0telekebe tartozfk.
Az unio magyarazata sze-
rint az. aluminium gyarnak
volt ket munkasa, akik ugyan
tagjai voltak a unionak, de
mem fizettek meg a tagdijakat,
SGT mikor annak megfizetesere
fel lettek szo1itva, akkor 60
romba kifejezeseket hasznal-
tax a szakszervezettel szem-
ben - altalanossagban.
Az egyik mem fizet6 munkas
kes6bb meggondolta a dolgot,
a lokal gyilesen bocsanatot
kert es hatralekat kifizette. A
mask azonban ragaszkodott
:ahhoz, hogy mem fizet es mem
vonja vissza sert6 szavait,
inert neki, mint szabad anne
rikai polgarnak az alkotmany
jogot ad ARA, hogy szabadon
gondolkozhassek es szabadon
mondhassa meg AIT, ami a be-
gyet nyomja.
A lokal ere felszolitotta a
gyar vezet6seget, hogy a So
kat okoskodo embert bocsassa
el a munkabol, inert munka-
tarsai gyiilolik, mem akarnak
vele egyutt dolgozni es ICY ell
tavolitasa vagy mas uzembe-
valo elhelyezese nagyon kiva-
natos, SGT parancsolo szukseg
A gyar ennek a felszolitas-
max mem tett eleget. Mem ia
gadtak AIT, hogy par eszten-
d6vel ezelott minden tovabbi
nelkiil lefizettek volna ezt az
embert, de hivatkoztak ARA,
hogy EFT most mem tehetik.
Az eIbocsatasra itelt embernek
ugyanis szenioritasa van a
munkajara es a Labor Board
dontesei szerint jogaitol mem
foszthato meg.
EFT a kijelenest kovette a
sztrajk, amely az egesz telep-
re kiterjedt par ora alatt New
Kensingtonban ugy, hogy $500
ember sztrajkolt a nagy tele-
pen, |amely tele van nemzet-
vedelmi megrendelesekkel. A
katonak reszere f6leg amerikai
f6z6edenyeket es etkezo sal
kakat gyartanak eppen most
es azoknak gyors eloallitasa
meglehetosen fontos munka.
A unio megerezte, hogy a
mai id6kben egy ilyen sztrajk
nagyon veszedelmes es exert
titkara utjan nyilatkozatot
adott XII, amely ait allitja,
hogy a unionak nincsenek
kommunista, ma z is t a vagy
fascista tagjai, tehat ez a
sztrajk mem akar szabotazs
lenni a nemzeti vedelem er-
dekeivel szemben, hanem a
szervezett munkassag undorat
fejezi XII csupan egy olyan
munkassal szemben, aki az egy
seget meg akarja bontani.
Lenyeges vonatkozasa nincs
ennek a kerdesnek a nemzeti
vedelem iigyeben. Mem is sza
bad AIT ilyen szempontbol BIZ
ralgatni.
Az eros lenyeg masutt van.
Abban a kerdesben, hogy val
jon a szervezett unioknak jogai
meddig mennek az egyes mum
kassol szemben? Meghaladja-e
a unio joga a munka-t0rveny
ndelkezeseit, anelyek a sze-
nioritas elve alapjan eros jo-
got adnak az egyedeknek vagy
| AZ Fl EMl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
AZ ELEMI IGAZsAG0K

sorab6l val6 az, hogy leveg6b6l mem
lehet megelni. Minden vallalkozasnak az
iizletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia es ICY az ujsag is olvas6 taboranak kesz-
segere van utalva.
Ennek lathat6 jele az, hogy az olvas6 meg
adja kell6 ellenerteket az ujsagjanak az
el6fizetes formajaban.
A lap els6 oldalan lathat6 cinzes ponto-
san megmondja az el6fizetAs lejaratanak
napjat. Kerjtk, nezze AIT meg es ktldje be
el6fizeteset, ugy hogy a lap leiArati napjat
mindig idejskor&n megujithassuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
Az VI Ev BEKEGALAkABJA

Pusztit vihar szele, eg vilagon,
D0gszagra siet saskeselyii,
Meg dus aratasa van lit halaInak,
Meg yer folyik Is tengernyi k0nyu
vi ev sziiletesen vesz zivatarja,
De oft kezen beke gaIambja 80.
OFT mar kezen beke gaIambja,
Es h6szinii szarnyat bontani kesz
H6szinii szarnyat hogyha kbontja,
Megsziinik romlas, sziinik vesz
Ujev sziiletese VERDE fogamzott,
Am hozza magaval bekegalamb0t.
HOSK0 ISTVAN.
Evening star., 1941-04-03
Board of Managers
OF PIT. A. Gives Tea
For Membership

The board of managers OF the
District of Columbia Congress of
Parents and Teachers is entertaining
the membership this afternoon at
tea in the Grafton Hotel Studio,
from 2 to o'clock. Mrs. Edward
R. Seal, general chairman, has as
assistants Mrs. Evelyn Bright Buck
ley, Mrs. Harry N. Stull, Mrs. Andrew
A. Stewart, Mrs. Richard Alexander,
Mrs. B. M Eldred, Mrs. Clinton Ward
and Mrs. Charles Sinclair.
A program of vocal music will be
presented at 4:30 o'clock by Miss
Sonia Berman, coloratura soprano,
who will sing two arias from La
Boheme" and two duets with Joseph
Zeis, tenor. They will be accom-
panied by Clara Moran Bernheimer.
Incidental piano music will be played
by Mrs. Gail Richter, member of
the faculty of Stuart Junior High
School.
Special hostesses for the afternoon
include, in addition to Mrs. Buckley,
Mrs. Joseph Abel, Mrs. L. Raywid,
Mrs. T. A. Martin, Mrs. B. w.
Costenbader, Mrs. Van Lippard, Mrs.
Sargent Ellior. Mrs. Lyndon Baylies,
Mrs. S. C. Tupman, Mrs. Willard
Jefferis, Mrs. M. Joseph Hanley, Mrs.
Thelma Richardson, Mrs. Henry
Duerst and Mrs. Lewis Raebach.
Alternating at the tea tables will
be Mrs. L. B. Castell, Mrs. Walter
B. Fry, Mrs. G. D. Lowe, Mrs. B. c.
Elicit, Mrs. Alma Hudson, Mrs. P. A.
Taylor. Mrs. George Lingebach, Mrs.
Mabel Hubbel, Mrs. Andrews Stew
art, Mrs. T. H. Young and Mrs. NAL
colin Scates.
Evening star., 1941-04-03
Francis w. Hills
Returning From
Trip to Cuba

The president of the District
Bar Association and Mrs. Frances
w. Hill, jr., are en- route back to
Washington from Cuba, where
they spent last week. They
stopped over the week end at
Miami Beach and will return to
their home in Kenwood later this
week.
Mr.. and Mrs. Hill went to Ha-
vana for the Inter-American Bar
Association meeting last week
and were among the guests at
the many brilliant entertain
ments planned during their stay.
They attended the reception
which the President of Cuba and
Sonora de Batista gave at the
Presidential Palace for the dele
gates to the conference and the
reception which the United
States Ambassador and Mrs.
Messersmith gave wednesday aft
ernoon at the Embassy. The Am
bassador and Mrs. Messersmith
also gave a dinner party Thurs
Gay evening, and Sunday evening
the Minister of Justice of Cuba
was host at a supper party, en-
tertaining at the Havana Yacht
Club.
Evening star., 1941-04-03
Mrs. w. E. P. French
Luncheon Hostess

Mrs. w. E. P. French, widow of
Maj. French, U. S. A., retired, was
hostess at luncheon today when her
guests included Mrs. Charles l..
McNary, Mrs. Frederick Mitchell
Gould, Mrs. Frank Slingluff, Mrs.
Henry H. Sheen, Mrs. Graham Hal
pine of Annapolis, Mrs. Homer Case,
Mrs. Clifford Meyer, Mrs. Harry G.
Meem, Mrs. William C. Gwynn, Mrs.
Truman Nicholson, Mrs. H. r.
Stamm and Miss Madeleine Austin.
Evening star., 1941-04-03
1,4OOGreet
Mrs. Willkie
At Reception
Nominees Wife
Little Tired
By Handshaking
By FRANCES LIDE.

Mrs. Wendell Willkie effectively
demonstrated yesterday that she
shares her husbands ability to at
tract popular interest.
Honor guest of the League of Re
publican Women at a reception at
the Mayf1ower Hotel, the wife Of
the 1910 G. o. P. candidate found
over 1,4O0 persons present to give
her a greeting.
friends and admirers, other than
members, could obtain cards of adj
mission, and they responded in
numbers.
The pretty guest of honor slipped
in quietly and was unrecognized by
the crowd as she checked her wrap
and gave her hair a final pat.
Long Line Soon Forms
To Meet Honor Guest.
When she had taken her place
with Mrs. Edward Everett Gam,
the league president, however, a
line soon formed which extended the
full length of the large ballroom
to the adjoining Chinese room,
where the group received.
An hour later the line was still as
long, though guest remarked,
You can see through it now.
Chairman Martin of the Repub-
lican National Committee received
with Mrs. Willkie and Mrs. Gam.
One of a scattering of men present,
he had put in an early appearance
and remained in the group through
out the afternoon.
Mrs. Willkie had a firm hand
shake and pleasant greeting for
each Of the guests, and frequently
took time for brief conversations.
At the end of two hours, still
fresh and animated, she denied she
had found the afternoon firing. II
had lots of experience in the cam
paign, you know" she recalled, snil-
ing.
The small white felt hat she wore,
similar to a favorite last summer,
also was reminiscent of the recent
campaign.
White and navy blue was her color
ensemble, her costume being blue
redingote over a printed blue and
white crepe dress, with blue and
white accessories.
Mrs. Gam wore gown of the new
purple shade and a matching hat
trimmed with veil and flowers
Both Mrs. Willkie and Mrs. Gam
had orchid corsages.
Mrs. Stone and Mrs. Roberts
Among Those Pouring.
A distinguished group of women
assisted league officials and pre-
sided over tea and coffee at the
long refreshment table.
Mrs. Harlan Fiske Stone and Mrs
Owen j. Roberts we're among those
pouring. The group also included
Representative Edith Nourse Rogers,
Representative Margaret Chase
Smith and Representative Jeannette
Rankin Mrs. Charles L. McNary,
wife of MIR WILKES running mate
in the campaign, was among wives
of Republican members of Congress
who also assisted.
The group at the tea table in
Evening star., 1941-04-03

Mrs. Essary, in violet; Mrs. Dees, in
black with white trim, and Mrs.
Niche, in a dark costume with ac-
cessories in contrasting color.
Mrs william B. Kerkam and
Mrs. Oliver Walker were joint host
esSes at tea yesterday at the Junior
League headquarters on MasSachu-
sets avenue. Members of the Thrift
the party.
Evening star., 1941-04-03
Round of Parties Follow.
Final Festival Concert at
Constitution Hall
Representative and Mrs. Patton
Are Hosts at Club Luncheon;
Mrs. Robert Patchin Gives Fete

Yesterday gala entertainment for mingled
parties which always aftermath
calendar parties following the final Beethoven
festival Constitution
Today particularly gay beginning
luncheon which Patton IS the Congressional
the farewell
holidays
and guest, Jennie
entertaining parties
planned for this
Is Guest
Corde Hull the ranking guest at the luncheon given yes
New York Mchs wife Chilean
Robbins
L. Roosevelt
fashion
Anchorage
and In
Mr. and Mrs. George III. Myers
Hosts at Supper Gathering
Mr.
Circle The artist with the National Mile
Dormann attended both parties before taking the
Evening star., 1941-04-03
Eleanor Boylan
To Wed April II

Miss Eleanor Frances Boylan,
daughter of Mr.. and Mrs. Thomas
J. Boylan Of Cumberland, Nd,
and Mr.. John M. Connen, jr.,
son Of Mr.. and Mrs. ConneI of
Washington. whose engagement
recently was announced. will be
married Monday morning, April
IA
The ceremony will be per-
formed in st. Paul's Church at
Fifteenth and v streets at 9
O'Clock, the Rev. Cornelius Dacy
officiating. Only members Of the
families and a few intimate
friends will attend.
Evening star., 1941-04-03
T. w. Cooks Have
House Guests

Mr.. and Mrs. Theodore Williams
Cook are entertaining as their house
guests Mr.. Cooks two sisters, Miss
Lillian Cook of Bismarck, N Oak,
and Mrs. Harvey Kruse, with Mr..
Kruse and her two children, Miss
Doris Delaney and Edward De-
lancey of Minneapolis. Miss Cook
is State librarian of North Dakota.
Saturday afternoon Mr.. and Mrs.
Cook will entertain at tea in honor
of their guests. Mrs. Kruse and
Miss Cook were guests of Mrs. Cook
at the Womens National Press Club
stunt party last Tuesday evening.