RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

menu "a dreftovanje "a $4,000. Tai papir Je
stavljen ma strani, nikada Sc nje publikovao
"a vreme Lincolnovog zivota, jer je on oclgled-
no uvideo neodrzljivost njegove stvarl) Toll
ko ie bio dirnut jedan britanski liberalni zur-
nalsta London Stara, sa Lincolnovim inter
gritetom koji Sc vidi cuvenom pismu koJeg
je posao jednoj masovnoj skupstini Spring
field, ILL.,, 1868. (u kojem je bez ijednog tona
pakosti poderao jedan sofizam "a drugim)
povrhu kojeg je on pisao sledece:
krije vladaoca koji nije krivac tlacenJa -
genija koji Sc sacinjava cd ociglednog pos
tenja nepopustljive odluke."
o kojem govoru, kojoj besedi, Frankina
Delano-a Roosevelta, bi Sc ovo moglo reel? NlJe
nasa namera da Sc ovde bavimo sa bezvrednim
obecanjima koje je Predsednik narodu podneo
"a vreme pre- kampanje 1910. godine koje
je on pregazio sa delma, nj sa lukavstinom sa
kojom Sc ova nacija manevrisala u neobjavlje-
nom ratu, niti sa insinuacijama kojima Sc bavi
Predsednik da b diskreditovao neprijatelje
njegove politike, niti sa takvim izvrtanjem
cinjenica, kao, ma primer, sto je on pokusao
da pobuni zemlju sa prikazivanjem da je ra-
zarac Greer bio ma "legitmnom posu" nose
ci postu Islandu kada bese napadnut. (Ova
'>legitimna misija" bese, kako je naknadno
priznao Admiral Stark, potera "a uvrebanom
submarinom sa namerom da je potopi) Sa swim
ovim su obavesteni Amerkanci upoznati mno-
gi podupiraci Administracije SUI Sc gadili sa ne
stidljivim hipokritizmom koji je zabelezio ME-
no puzanje rat.
Lincoln, produkat davno minulog doba.
Nejednakost Lincolna Roosevelta Sc ne
moze objasniti sa osobnm vrlinama iii karak-
terima jednog iii drugog. Da je Lincoln danas
Beloj Kuci, izvrsivajuci kapitalisticke poslove,
to bi bila nemogucnost zabuna, koja je istori-
il nepoznata. Abraham Lincoln bese produkat
istorijskih uslova koji su Sc potpuno transfor-
misal "a vreme sedamdeset pet godina cd
niegove tragcne smrti istorijskih uslova
koji su izgedali puni sa nadom "a radnike.
Zapad je tex imao biti savladan, zemlje bese
u izobiju ekonomska nezavisnost bese jos
ziva mogucnost Period posle Gradjanskog Rata
bese pocetak nepamtive kapitalsticke ekspan-
zije Mi sada zivimo pri kra ju te ere. place
"a manufakturne stvari, koje su izgedale neis-
crpne u pocetku, sada su zatrpane kapital Sc
moze stvarno prosiriti samo kada rat otvori
svoje gadne eeljust da proguta rogrornan su-
visak neprodatih stvari koje rad proizvodi.
Sa osvajanjem Zapada sa koncentracijom
posedstva u sredstvima proizvodnje, drustvene
ekonomske prilike nisu wise dostizu "a We
liku masu beskucnih radnika. Begstvo il mai jam
nog ropstva je nemoguce sve dotle dogod kapi-
talizam ostaje vladajuem principom drustva.
Borba oko prodaje viska vrednosti kojeg rad
stvara, ali cd kojeg je lisen (delimicno sakri
vena "a vreme Lncolna sa vecim imperativ-
MIN t n j m licnog ropstva) e e
domnantna strana a p a i m na
stupnju v o e trulosti Ova borba je ne
pomirljiva kao sto bese borba protiv licnog
ropstva. Ona prevladjuje sa nasim mislima.
Ona dominira sa akcijama nase Wade. O n
farba reci postupke naseg Predsednika. Kao
privrzenik priznati podrzavaoc sistema privat-
ne svojine, on ne bi mogao kada bi hteo,
ne bi hteo kada b mogao, upotrebiti iskrenost
jakost koja je odlikovala Lincolna Jer kapi-
talizma je sagradjen ma lazi da posednici ka-
pitala imaju pravo da prisvoje drustvene vred-
nost koje rad stvara, i ova laz Sc podrzava cd
strane mnogih manjih lazi Ako Predsednik
nije spreman da odbije otkrije ovu laz, on
ne moze nista drugo uraditi nego dozvoliti da
ona sa mime dominira Njegovi Sc govori ma
Moi okrecu. Bavili Sc on sa vladimir finasi-
jana, reformama, iii ration, oni je odrazavaju
bas kao sto mirjade ogedala u jednoj sobi
odrazavaju centralnu stvar u sobi.