RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-25

svago rada proraeunanje gospodina Hoovera
pomoci &c nam da saznamo ogroman stepen IL
rabljivanja radnicke klase. Sada, svako INA
da radnici kao klasa ne poseduju nj move nj
stare kuce. Manji broj koji in "poseduju'
plaeaju interes Ma dug, tojest, nisu nJlhove
A zna Sc da rlije svaka radnicka familija svake
nedelje primala sedan funti mesa, niti je svaki
radnik "a sebe canove svoje familije svake
godine svo potrebno novo odelo kupovao. ta-
kodjer Sc zna da je radnicka klasa pune % 60
dine proizvodila svo drustveno t t v o.
A mozemo reel sa pr + m sigur-
noscu da je prosecna vrednost godiSnjeg prolz-
vedenog bogatstva "a pomenute % godine bila
cd oko 60 mlijardi doara. Kada Sc pomnozi
60 puta q onda pronalazimo da je to vreme
radnicka klasa proizvela jednu hiljadu tristo
osamdeset milijardi dolara. A ako radniGka ka-
sa "a to vreme, ma osnovu proracuna gospodlna
Hoovera nije primila nj pukh 24O miljardi
realnoj najamnic onda je kapitalsticka klasa
zrabila radnicku klasu cd preko 80 mlijard
dolara vrednosti. Sto potvrdjuje drzanje Soc-
jalisticke Radnicke Partije da cd svakih Sc
dam milijardi dolara koje radnicka klasa pro-
izvede njih sest Cd ME otimlj je svoje sveukup-
ne opovske potrebe pljackaska kapitalisticka
klasa.
Onda mozemo zamisliti kolko bi radnicka
klasa bila ekonomski obskrbljena da je primila
svu hiljadu tristo osamdeset miljardi dolara
koje je samo ona proizvela kada b joj puke
24O m!ijarde dale onoliko ekonomske obskrbe
koja spomenu Hoover. Tada bi zivotni standard
cele radnicke klase odmah poskocio 600 po sto.
Ali ekonomisti su davno izracunali kada b Sc
sva masinerija americke proizvodnje stavila Il
kretanju kada bi Sc svi radnici uposlii da
rade zemlja bi mogla proizvoditi stotinu
trideset sest milijardi dolara godisnje. A ovo
je preko sto po sto wise nego sto je nasa pred
postavljena prosecna svota godisnjeg proizvo-
da "a minule 23 godne. III ekonomsti su IRA
cunali da Sc tolka ogromna vrednost moze pro-
izvesti pod kapitalizmom, kada bi on posedovao
dovoljno pijaca Da radnicka klasa IL tom slu-
caju primi potpun plod svog rada njen zivot-
nj standard bi poskocio "a nekih 1400 po sto.
A kada Sc ina umu cinjenica da su pod kapi-
talizmom milioni radnika prmorani da vrse
iskljucivo kapitalistcke poslove eiji ogromni
rad ne dodaje nj jednu jotu proizvedenoj vred-
nosti, kada bi Sc sv ii milioni uposlil da
stvaraju drustveno bogatstvo onda mogucnost
godisnje proizvodnje owe zemlje bi sko6ila u
nebes. A to bi Sc desilo ma srecu cele radnicke
klase sa njenim standardom zivota.
Sa Hooverovim izrazima saznajeno da z-
rabljivacka kspitalisticka klasa plaza "a ratne
troskove kojima ginu milioni sinova radnic-
ke klase sa ukradenim "viskom vrednosti"
Hooverova tvrdnja da su ratovi osnovni uzro-
ci nemastne bednog radnog naroda jeste vrlo
neosnovana, jer radnicka klasa ne bi primiIa
onih osamdeset milijardi dolara kolko je anne
ricka plutokrstja Cd ukradenog "viska vrednos-
ti' potrosila ratne potrebe. TIE miijarde bi
ostale u dzepu nash deraca radncke koze i
"jedna trecina" bi bia i da nije bio l. Svet-
skog Rata, da su druge stvari ostae neiz-
menjene, "slabo nahranjena, slabo odevena i
slabo udom jena"
Sledstveno, racunanje samog Hoovera je
cd njegove strane, pored ostaloga,
dokazalo da je kapitaisticko izrabljvanje rad
nicke klase osnovn uzrok nemastine patnje
radnitke klase, sada zbog krvoprolica celog
ljudskog roda
Tako smo ma ortuzeniGkoj stolici metnuli
jednog cd najvidnijih predstavnika plutokra-
tile sa njegovim recima smo ga naterali da
prizna da je radnicka kasa do kostiju izrablie-
ma da bi ona bila svasretna kada bi Sc resila
kapitalizma i njegov zagovaraca. jer bi ona
samo tada uzivala c:.rstvo srece izobilja pod
novim drustvenim uredjenjem, Industrijalnoj
Repubhci Rada, Il kojoj &c svaki covek biti eko-