davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
Z ODBOCKY
SDRUZENf.

20. RlJen r0ku 1918 jest mel
vyznacnejsf den v historic Ces-
koslovenske, protoze v ten den
prohlasena byla samostatnost
republiky Ceskoslovenske. Cd
te DOLBY bohuzel Sc mnoho zme-
milo, narod mas svoji tezce do
bytou svobodu opet ztratil. Ma
Sim sestram a bratr1m v jejich
vlastni zemi nen1 dovoleno toto
vyroc1 sebe skrovnejS1m zpGso-
benz oslavovati. Oslavujf jej
vSak Cechoslovaci v zahranici,
snad pc celem svete, ably pripo-
minali, ably zdGraznovali pred
svetovym forem re = tam "
srdci Evropy zije inteligentnf,
uvedomely narod v okovech ma
ktery nesm1 Ia zadnych okol-
nost1 byti zapomenuto.
Ceskoslovenske Baltimore O.
slavf toto vyznamne vyrocf v
aedeli, dne &c. Tijna v Sokolov-
ne. Sdruzenf Ceskoslovenskych
SpolkG a Odbocka Narodniho
Sdruzeni "Pravda Vftezf" u
sporadajf kratsf ale dGstojnou
oslavu, pri ktere pc vztycenf
vlajek a zahranl hymen pro-
mluvf vyslanec plukovnik V.
Hurban z Washington neb je-
no zastupce. Dram. Odbor
Sokolske Jednoty "Blesk" Sc
hraje potion nadhernou 3-ak-
tovou zpevni hru "Bojem ku
svobode" aneb "Svet O mas
mluv1". Hra tato docilila v
New Yorku velikeho 1spechu a
ocekava Sc, re 1spech v Balti-
more Dude jeste v6tsf. o hTe
samotne zm1n1m Sc prfsti tyden
dnes chci jen naznacit, re treti
dejstv1 teto zp6vohry spada
bezprostfedne do dolby nynej-
81. Rezii ma sestra O.. Martin
kova a bratr J. Kaspar.
VySe vstupneho neni urcena,
cisty- zisk venovan Dude Narod-
nfmu Sdruzen1 a proto doufa-
me re vsichni Cechoslovaci v
Baltimore a okolf ucin1 81 tento
den dostaven1ckem V Sokolov-
ne a re kazdy jiste prispeje ma
tuto narodni dan.
PTfstf podnik pc teto osla-
We Dude v 1tery, dine 4. listopa-
du V 8 bod. vecer v Sokolovne.
Card Party, Bingo a kouleni,
vynos We prospect Narodnlho
Sdruzenf. DobTf nasf krajane
Sc upozornuj1, ably jiz nynf pri-
pravovali vhodn6 darky, KITE
rych by bylo mono pouzft "a
vyhern1 ceny a ably je radeji
drive odevzdali v Sokolovne,
kde Dude vse Tadne zapsano a
" casopisu "Telegraf" uveTej-
memo. Rovnez apelujeme ma
nase dobre kuchafky, ably pa
matovaly ma kuchyn S dorty,
kolacky, moukou, kavou atd.
Usetr1 Sc vydanf, neco zde a
neco tam a vysledek Dude po-
tom takovy, re ma nej budem
moci byti hrdi.
"Jitrnicove Hody" budou ID.
prosince. 0 techto az pozdeji,
~poznamenavam jen, re statne-
no vepfe darujf nasi farmari.
Zabavn1 vybor Odbocky GINS.
v Baltimore.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
DF BGaS Quiz

Otazka: Stanovila vlada ko-
lik prodati obrannych bond1?
Odpoved: Ne, ami mnozstv1
ami cas- nestanoveno. Program
chce, ably prodej byl trvaly a
pravidelny.
Poznamka :-Koupiti obran-
ne znamky a kolky, jdete do
nejblizsi 1radovny, banky ane-
DO pGjcovny. Treba piste ma
pokladnika Spojenych Stat6 do
Washingtonu. Znamky jsou
ma prodej nyni v obchodech.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
NEDOSTATEK UCITELU IA,
VINIL ZAVRENf DVOU
SKOT

Dive skoly v aBltimore okre-
su = Timonium a Granite =
zavfeny byly nasledkem toho,
re nebylo ucitelG a pax pocet
d1tek zmenSen.
Nedostatek ucitelG hlavne "a
vinen aktem obrany.
STUDENT z Timonium pTelo-
zeni byli v poctu sedmdesati
do Towson a Cockeysville skol,
padesat pet z Granite do Hebb
vile skoly.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
% VYBUCHEM
v CUMBERLAND.

! Silnym vybuchem We ctvrtek
zniceny byly diva obchody We
stfedu casti mesta a zraneno
% osob. Dive jine velke budo-
Wy slime poskozeny byly. TAX
sllnym byl vybuch, re budovy
We vzdalf pGl mile otreseny by.
ly a hluk mohl slysan byti dc
znacne dalky. Jakoby zazra.
KEN nikdo neprisel O zivot.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
MlStnl ZprdYy.
z k~rajanskych kruhI.

Pratelske pozdravy "Te
legrafu" a vSem pTatelGm
Baltimore zasilajf travicf svt
prazdniny v horach Mr.. a Mrs
Charles F. Senger, {. 1923 E
Monument ulice.
V sobotu, dine 4. Tfjna
zemrela nahle v nemocnici sv
Josefa krajanka PAM Sophie
M. CeSka z cfsla 1926 E. Madi-
son ulice We start 62 rokG. Ma
rozena byla V Baltimore. "a
nechava zde manzela p. Karla
F.. Cesku starSfho a syna p. Ka1
la CeSku mladsfho. PohTeb ko-
nal sc z domu smutku do koste-
la sv. Vaclava a odtud Ma hrbi-
tov Nejsv. Vykupitele. Cfrkev-
nj obTady vykonal vlp. Taus.
Nosici rakve byli PIP: Vaclav
Klfma, VIM. Graft, AL. Brown,
Pat Moffett, Karel Fisher a
Karel Holub.
Pohreb vypravil p. Karel E,
Schimunek.
= Ma hTbitove Nejsv. Vyku-
pitele pohTben byl 8. Tijna An
thOny Slechta, manzel Josefiny
Slechta, rozene Black, {. 521
N. Chapel ulice, jenz zemrel We
start 81 rokG ma srdecnf nemoc
4. rfjna, pc nemoci 6 mes1cn1.
POvOlan1m byl zahradnik. Ma
lezel ku spolkGm: Katolicky
Sokol a sv. Jmena. Narozen
byl V Baltimore.
Pohreb konan re Cvachovy
pohrebnf kaple.
- Ma hTbitove Nejsv. Vyku-
ipte!e pohTben Dude IL. Tfjna
Louis j. KolaT1k, {. SAT N. Col
lington avenue, jenz zemrel We
veku 27 rokG pc tT1tydenni ne
mOci V nemocnici sv. JOsefa.
Zesnuly, narozeny v Baltimore,
byl klerkem V ctcove grocer
MIN obchodu a synem Anthony
a Elizabeth KolaTfk (rozene
Kyzour). Naleze1 ku spolku
sv. Jmena v kostele sv. Vacla-
va. Pohfben Dude re Cvacho-
Wy pohTebni kaple.
Radiov6 rozpravy senate
ra Tydingse ma stanici VIDAL
byly prelozeny z patku ma ne
deli. Nynf no mdzete vyslech-
nouti kazdou ned6li 1880 odp.
Stanice WBAL.
- Merchants Assn Severe
vychodn1ho Baltimore konala
prvnf schulz pc prazdninach
vcera, We ctvrtek V Madison
Restaurantu. Schuze spojena
byla S pTesn1davkou a pfedse-
dial il pan Ernest Johannesen,
president.
- D6lnicky Vzd6lavac1 Spo-
lex "Pokrok" Dude poradati
Tanecnf zabavu v sobotu, dine
18. Tljna v Delnickem Dome,
rob Madison a Rose ulic v $3.50
hodin vecer. Hudba p. Jana
Svitaka.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
"Augustin Herman"

Augustin Herman, pokud
mono z rIznych pramen1 zji-
stiti, byl skutecn6 vynikajicim
muzem, a my Cechoslovaci MI
zeme Sc MIN honositi, a byti ma
jeho zasluhy plnym pravem mr.
di. Skoda re sirsf dejiny O je-
no zivot6 nebyly podrobneji
zachyceny a pro budoucnost
zachovany. Ackoli pima spra-
vedlnost nebyla vym6Tena jeho
jmenu, jest to prece pot6suj1-
elm 1kazem, re jist6 ceskoslo-
venske skupiny dnes uznavaji
jeho zasluhy, a tax u~ct1vaj1 je-
no pamatku.
Vseobecne ma Sc "a to, re
byl rozen mezi roxy 1921 a
1923 v Praze, a re jeho matka
zahy zemTela. Vine re byl W.
tecnym jazykoznalcem, a re
ovladal nekolik evropskych ja-
zykG, a Size: cestinu, holandsti-
nu, f%ranctinu, anglicinu, sved-
Stinu a nemcinu. Byl vytecnym
zememeTicem, a dneSnl odbor-
nici doznavaj1 re musil hyti We
SVEN odboru pravym geniem.
PovSechne mono o AUGUSTINE
Hermanovi Tfci, re byl pecli-
wynn pozorovatelem, pTesvedci-
wynn Tecnikem, dobrym politi-
KEN, schopnym statnikem a di-
plomatem, a pronikavym znal-
Gem lidskych povah a bystrym
obchodn1kem. Pro zabavu u
z1val zakladn1ch sportG sve do
by, jake: rybaTenf, honu, a jfz-
dectv1, - ale pouze potud, po-
kud to nevadilo jeho povinnos-
tenn.
Ponejprv doslychame Sc o
AUGUSTINE Hefmanovi v Ame-
rice, kdyz byl We sluzbach West
India Company. Jak sc dow
dame vytecne Sc zde uplatno-
val, ale pferusil toto spojen1
nasledkem nedorozumenf S Pc
trem Stuyvesantem. Kdyz Her
man projfzdel skrz ST. Mary's
"a d~iplomatickym poslanfm
byl velice interesovan mad pT1-
rodnimi zdroji teto krajiny, a
rozhodl Sc re tato krajina jest
prave ten 1tulek ktery byl do
savad hledal, a zde Sc tez usa-
dill. Pro Lorda Cecil Calverta
zacal vymerovat a kreslit ma
py teto krajiny, "a kterou pra-
ci udelil mu Lord Calvert pTi-
blizne 20 tis1c akrG pozemku v
teto Marylandske provincii, 2
nfz Herman jistou cast pojme-
noval ma pocest Cecil Calverta,
Cecil County. Jeho pricinenim
a diplomatickou prac1 v KRAFT
KEN case vyvlastneno bylo
takTka cele vychodnf pobTez1
eastern Shore) v Marylandu..
Vyjednavanf S Indiany prova-
del Augustin Herman pfatel-
sky, 20 zpGsobu William
Penn-a. Pc nedlouhem case wy
cistil Herman pozemek pro
zbudovani sveho domova. PTi-
pravil plany pro zbudovani to-
| (Pokracovanf ma STRANGE 81
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
VYCHYLENfM Sc
ARMADNfHO TRUCKU.

Frosty vojak, Donald Hay
den, 25lety re 80. kompanie,
usmrcen byl We ctvrtek, kdyz
narazil hlavou do telegrafniho
sloupu vychylenfm Sc z armad-
nfho trucku ma Cation avenue L
Wilkens avenue. Byla mu roz.
razena lebka.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-10
STATNf DAN

Marylandska zdanovaci saz-
ba ma majetky snfzena Dude 0
0sm cent?.
Sazby ma 500 odhadnuti
majitelG budou: r. 1912 = IA
cent? a ma rok 1913 = 1875
cent?. Statnf saba je nyni
1885 cent?.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08
FEHER HOLL0

kas mem keres legalabb ket-
ezer dollart evente." /"
"Akinek a fizetese eleri, vagy
meghaladja az evi tizenot-
ezer dollart, az ne kaphasson
mindaddig nyugdijat, an1ig a
tarsasag minedn egyes mum
kasa nem kaphat legalabb
egyezer dollar nyugdijat even
te, mikor ARA raszolgalt."
Mindezek a kivansagok mem
fognak semmifele forradalmat
magukban, ha megjelennek
ebben az ujsagban.
De ha meggondoljuk, hogy
a Bethlehem Steel Grace-je
egy million feluli bonuszt is
kapott, mikor mem keresett
legkisebb keresettel rendelkez6
munkas sem ketezer dollart,
sem ezer dollart, akkor meg
erthetjuk, hogy milyen kon-
sternaciot keltett a reszvenye-
SEX gyulesen az Greg holgy.
AIT sem lehet epen valami
Macy forradalomnak tekinteni,
hogy aki tizenotezer dollaron
felul keres, az ne kapjon nyug-
dijat, inert hiszen arrol mem
esett $40, hogy a napszamos
jogosan remelhet ezer dollart,
ha kidiil a munkabol.
Erdekes volt maga az a
teny, hogy elhangzott a gytile-
sen egy ilyen inditvany, meg
erdekesebb, hogy az kit6l ke-
rult >az asztalra, de a legerde-
kesebb az volt, hogy a jelen-
lev6 reszvenyesek kozt volt
meg ketto, akik AIT partol-
tax.
Nagyon termeszetes, hogy
oriasi tobbseggel lie lett Miss
dupont szavazva, S mem is volt
ra sziikseg, hogy a szavazato-
kat megolvassak, szemmel lat
hato volt, hogy az erdekes in
ditvanyt megvertek.
De annyi haszon megis volt
belole, hogy alkalmunk volt
talakozni egy kivetelesen fe-
her holloval.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08
A FRANcIA ARvkk

A francia kormany elren-
delte, hgy szamoljak meg a
francia arvakat, akiknek java
resze mem is arva, csak elve-
szett gyerek.
A villamszeri nemet hadja-
rat sok ezer gyereket szakitott
ell sziileikt6l es a kicsinyek
sok esetben olyan APPROX vol
tax, hogy meg neviiket Sc tud-
tax. Az arva gyerekek nep-
szamlalasa utjan most ait re-
melik, hogy az elszakitott csa-
ladokat egyesiteni tudjak.
Az els6 ketszaz gyerek k0-
zott, akiket megszamoltak, 80
olyan volt, akik mem tudtak a
neviiket es sziileiket teljesen
elfeledtek.
A francia kormany meg
mem tudja, hogy lesz-e sikere
a kiserletnek, de annyit sci
tenek, hogy a megszamlalas
utan is szamos gyerek marad
maid teljesen elhagyatva.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08

Neha talalkozik az ember
feher holloval.
Csak az a baj, hogy mikor
egy feher hollo felvillan a lat
hataron, abbol mem csinalnak
reklamot, ait az emberek
nagy tobbsege mem latja.
Erdekes feher hollo jelent
meg olyan helyen, ahol ait
egyaltalan mem vartak, a -
Bethlehem Steel Company resi-
venyeseinek a gyulesen.
Az egyik reszvenyes, egy 70
eyes Greg holgy, Miss DUPONT,
hozza akart szolni a kozgyule-
sen bizonyos dolgokhoz es AIT
olyan alaposan megtette, hogy
a tobbiek majdnem sobalvany-
nya valtoztak.
.Ez a Miss DUPONT unokatest-
we're Lammot duPointnak, a
sokszaz millios duPoint-ceg fe-
jenek, tehat mem proletar, S
nem proletarnak neveltek.
Mem is egy-ket szavazattal
! jelent meg a reszvenyesek gyi.
lesen, de sajnos mem is volt az
Owe a reszvenyek t0bbsege.
Miss DUPONT inditvanya ICY
hangzott: "Minden torvenyt
de kIl0nosen a Labor Relation
torvenyt tartsa be a tarsasag
A tarsasag tehat ezennel beje.
lenti, hogy hajland6 a rendes
igazi munkas-szervezettel tar.
gyalni es szerzodni, hogy g
munkasok minden jogos pa
nasza ICY ell lesz megfeleloer
intezve."
"Azonnal feloszlatjak g
kompania junit."
A jelenlev6 kis szamu, de
nagy penzt kepviselo reszve,
nyesek meg fel sem ocsudtak
a felajultsagbol, amt koz0ttiiE
Miss duPoint felidezett ezzel q
bombaval, mikor az oreg
holgy az inditvany masodik re.
sect kezdte olvasni.
"Senh ne kaphasson a tar
sasagnal sem fizetes, Sc bo
nusz cimen tobbet, mint osz
szesen otvenezer dollart evente
amig a legkiSebb keresetii nun
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08

nall. "A 1erJe megnezJe, hOgy
a radiojo lie van-e zarva, S mi
vel lie volt zarva, ait hitte,
hogy a felesege egy kicsit meg
van orilve.
Mikor az asszony eroskodott
es megmondta, hogy mifele ze-
ne, amt 8 hall, kinyitottak
a radiot, es Mr.. Stutz csodal-
kozva latta, hogy a felesege
igazat mondott, hogy a radio,
bol tGnyleg ait a szamot hal
lottak.
T0bbsz0r megismeteltek a
dolgot, es raj0ttek, hogy Mrs.
Stutz tenyleg valami kulonos
erzekenyseggel meghallja a ze-
net akkor is, ha a radio lie van
zarva. ARA gondoltak, hogy
ITALIAN egy kis "leak" van a
radon.
De otthon ugyanez tortent
Mrs. Stutz olyan szobaban is
hallott zenet, amelyben mem
volt radio, S nehany napi pro-
balkozas utan ijedten orvos-
hoz fordultak.
Ket napi vizsgalodas utan
vegre rajottek, hogy ha Mrs
Stutz kiveszi a szajabol a ben.
ne lev6 "bridge"-et, akkor q
zenet t0bbe mem hallja.
Vagyis a bridge, amihez a
mtifogai er6sitve voltak, fel.
vette a muzsikat a szamara
Pedig abban "lampak" mem
voltak, abbol mem volt drot q
levegobe vezetve.
S mikor a fGrje megprobalta
hoey a teleSege fogsorat Q vette
a szajaba, 8 semnit mem hal.
lott, az 8 szamara a bridge
mem volt receiver. Ugyan-
ICY jartak az orvos, a fogorvos
S nem tudtak semmi magyara.
zatat ADM a dolognak. Sem
hogy miert hallott zenet a
bridgen keresztul Mrs. Stutz
sem hogy miert mem tudtak
azon keresztil zenet masok
felfogni.
Sok-sok millio ember hasz.
MALTA es elvezi a radiot (ki.
we've mikor a szomszedban BON
bolnek vele,) S ma sincs rols
valami tiszta fogalmunk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08
AZ EMbERI ELME HATARA

SOkat tudunk, S ha eZ a civil
lizacio 0ssze mem roskad, ne
hany evtized mulva merhetet-
leniil t0bbet fogunk tudni,
majdnem annyit, mint ameny-
nyit az ezer ev elotti emberek
tulajdonitottak az Isteneknek.
Megszabadultunk a foldt6l,
felemelkedtiink a levegobe, 5
maholnap orak alatt fogunk a
fold egyik veget6l a masikig
elerni.
Teljesen megszjintetttik a ta-
volsagot, ha erintkezni kiva-
nunk egymassal, Tokiobol
Budapestre, vagy Moszkvabol
Buenos Ayresba szempillantas
alatt tudunk beszelni.
Egy kis masinaval, amir6l a
legt0bben nem tudjuk, hogy
micsoda, muzsikat, eneket, dor
gedelmes beszedet szediink XII a
leveg6b6l, amt a szell0k szar-
nya k0zvetit 0tezer inert
f0ldr6l.
De akarmit tudunk, meg
mindig sokkal tobb az, amit
az emberi cline mem tud fel.
fogni, S valoszinu, hogy ezel
ev mulva mirank is olyan sza
nalommal fognak gondolni
ahogy mi gondolunk a stream.
lain vonaton vagy a ropiil6ge.
pen az okros szekerek hajdant
utasaira, vagy azokra, akiknel
a hajoit mem Diesel motorok
hanem galyarabok hajtottak.
Hogy mi mindent mem er.
think es mem tudunk, ami ko.
rulottiink tortenik, annal
ezer jelet latjuk naponta, S &
legnagyobb tudosok mond
jak meg elsonek, hogy csat
tapogatodznak azokban a tudo
manyokban, amelyeket folly
tatnak.
Akik villanyossaggal kiserle
teznek, azok peldaul megmond
jak 6szinten, hogy mem ertenel
a dologhoz es inkabb tapoga
todzas mindaz, amt eddie
produkaltak, mint biztonsag.
Mrs. Fred Stutz new york
asszony automobilon utazot
az uraval, egyszer csak meg
szolalt, hogy 8 muzsikaszo
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08
AZ ELEMI IGAzsAG0K

sorab6l val6 az, hogy leveg6b6l mem
lehet megelni. Minden vallalkozasnak az
tizletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia es ICY az ujsag is olvas6 tabor&nak kesz-
segere van utalva.
Ennek lathat6 jele az, hogy az olvas6 meg
ada kell6 ellenerteket az ujsagjanak az
el6fizetks formajAban.
A lap els6 oldalan lathat6 cimz4s ponto-
san megmondja az el6fizetks lejaratanak
napjat. Kerjtik, nkzze AIT meg Is ktildje be
el6fizeteset, ugy hogy lap lej4rati napj&t
naindig idejekor&n megutithassuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08
AZ EzREDES URAT LELOTTEK


tiszt szornyethalt. EFT mem
lehetet titkolni es ICY ARA eb-
redtiink, hogy gyaraink a sem
legesssgi torvenyt megsertet-
tex.
Most ennel is rossZabb eset
tortent. Ketsegtelen, hogy lesz
vizsgalat, ezt a kongresszusi ell
lenzek XII fogja er6szakolni, de
az is ketsegtelen, hogy a lelott
ezredest allitjak maid oda bin
bakul. ARA sitik maid rea,
hogy jogtalanul szallt az angol
hadi repil6gepre, jogtalanul es
felhatalmazas nelkul vett reszt
az angol- -olasz harcban.
A hiba azonban nemcsak a
szerencsetlenul jart ezredesben
van. A hiba a fellebbvalok-
nal keresendo, akik peldaul
ket hettel hamarabb meg ait is
megtiltottak az olasz es nemet
megfigyelo tiszteknek, hogy
Washingtonbol kimozdulhassa-
max, de ugyanekkor mem tiltot-
tax meg vagy mem tettek a
tilalmat eleg crosse sajat tiszt-
jeinkkel szemben.
Browder ezredes halala mem
lesz haborus ok. AIT minden
aron el fogjak hallgatni, inert
hiszen reank nezve vegteleniil
kellemetlen az, hogy ilyesmi a
vilag tudomasara eshetett. A
mi katonatisztiinknek mem
szabad cselekvo reszt venni
semmifele, tamadasban addig,
amig mi nem vagyunk benne
a haboruban, hanem szigo-
ruan kell orizniOk a semleges-
seget.
Es eppen ez az: amt mem
teszunk. Ez ad tapot annak a
feltevesnek, hogy ha mem is
nyiltan, de burkolva tenyle-
gesen benne vagyunk a hare
ban es mem szabad felszolal-
nunk, ha annak karat valljuk.
Az amerikai nemzet nagy
t0bbsGge ketsegtelenul sokkal
tobb segitseget fog adm Ang-
lianak, mint eddig adott, de
ugyanez a nagy es jelente-
keny t0bbseg ellene van an
max, hogy tenyleg resztve-
gyink sajat verunkkel a habo-
ruban. Es Browen ezredes ha-
lala ezzel helyez szembe ben
nunket.
Vegtelenul sajnaljuk az ere
des pusztulasat. Minden je-
lentes szerint egyike volt a
legkivalobb amerikai reptile
tiszteknek, akinek korai elmu-
lasa kart okozott. Eppen ez-
ert valtoztatni kell a jelenlegi
allapoton vagy igazi szinvallas-
sal, hogy az anyagi segitseg
mem elegendo, hanem a We
riinket is harcba kell vinnunk
vagy meg kell gatolni minden
tulkapast, ami sajat verunk
pusztulasara vezetne.
Mem 1esz abban semni SEE
gyen, ha vegre STINT vallunk.
Amt eddig tettiink, az mem
elegend6 ARA, hogy a diktato
rokat let0rjuk es a demokra-
ciakat megmentsiik. Ell kell
menniink a vegletekig es minel
hamarabb kezdjiik meg a har-
cot, ANIMAL nagyobb a gy6zelmi
eselyiink.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08
A kASzARNYAK
EP|TESE

Az egyik szovetsegi kepviselo
Engel kutatasai alapjan a tor
venyhozas mar tisztan latja
Washingtonban, hogy a kaszar
nyak es taborok epitese k0rul
vegtelenul nagy tulkiadasok
meriiltek fel Az eloiranyzott
csamem negyszaz millio dol
larral lepik tul, mire az vi ta-
borok elkesziilnek es pedig
tobbnyire azert, inert a tabo-
rok reszere rosszul valasztottak
XII a helyet, ami sok el6re mem
lathatot okozott.
S0tet latasu torvenyhozok
egeszen nyilt celzasokat tet-
tex mar is visszaelesek fel0l, de
Engel kepvisel6, akinek szava-
ban mindenki megnyugszik,
kifejezte ait a nezetet, hogy
inkabb tudatlan ostobasagrol
van $40, amelynek gazdajat
egyelore hiaba kutatta.
Jellemz6 a helyzetre peldaul
a kovetkezo eset.
Ket tabor ellen emelt kifo-
CAST a sok tulkiadas miatt a
congressman, amire a had
iigyrniniszter rendeletere egy
tabornok es ket ezredes kiszall-
tax a helyszinere es megncztek
a ke. tabort. Elgondoii'::to
hogy :nilyen alapos volt ez a
vizsgalat, a'nikor a harom en-
Der katonal automobilon regyel
het orakor ment ell Washing
tonbol 245 mertf0ld tavolsagra,
bejartak a ket tabort, kozhen
meg is ebedeltc& es cstefele,
helyesebben mar delutan ct ora
kor ismet WaSc-llgtonban vol
tax.
Ext mem lehct l:ello ellcnor-
zesnek mondanl es ez inditotta
Enge-t ARA, hoyy a tehetet.el
katonatisztek aionnaii elcsapa-
tasat kovetelje. E2t meg is
mondta nyiltan a t0rvenyho-
zasban azzal. hogy mem hlSzi,
mintha egyetlrn graft is tor
tent volna, de akik ilyen hloa-
kat kovetnek cl, azoknak mines
hclyik a had, ;regben, inert
nlunkara kepteIenek.
Magasrangu katcratiSztckrol
van azonban $50. akiknek ha-
talmas partfog6ik vannak es
akiknek elcsapase vagy nyug-
dijazasa mem megy Irorsan.
Hat kulonbozo icanybol folytat
mar vizsgalatot a torvenyho-
zas azonban i!yen iranyban IS
ketsegtelen, hogy a helyzctcn
valtoztatni fognak. Ez azonban
mem fogja visszahozl.i az clpo-
csekolt milliokat, amelyckb6l a
hadsereg vezetoi egyre tobbet
es tobbet kovetelnek.
A nemzetben meg is van a
hajlandosag ARA, hogy az ed
diginel is sokkal tobbet adjon,
de joggal igenyli, hcsy a penz-
eel necSak becsiiletese1l. de oko-
san is banjanak. Gyenge nient-
seq az, hogy a nagy kiadasck-
boil egyetlen cent Sc r'ent fel-
re. A hiba oft rejlik, hogy az
epitkezesek k0ril mem volt
elegendo tudas, szakerLeiem es
el6relatas. Katonak, akik ilyen
hibakat k0vetnek ell a kezdct-
ben, kes6bb sc alkalmasak ar
ra, hogy vezet6 tisztseget tolt-
senek be a hadseregben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08

meglepoen szomoru hirt tavira-
tozott Afrikabol, Egyiptom fo-
varosabol, Kairobol, Alexander
Kirk, amerikai k0vet, Wash
ingtonba, az Egyesult Allamok
kiiliigyminiszterenek. A tav-
ICY szolt:
= Melyseges sajnalattal er-
tesitem a kulugyminiszteriu-
mot, hogy Crelad Brewer ere
des, az Egyesult Allamok leg
igyi megfigyelo tisztje az an
gol reptile hadsereghez be-
,osztva, aprilis 20-an az Ell
tObeid k0ruli teriileten meg lett
olive.
A tavirat mem mondja meg
pontosan, hogy veletlenul zu-
hant-e lie az az angol hadi re-
pul6gep, amelyen az ezredes
tilt vagy az olaszok lottek le
szandekosan, de a kerdesnek ez
mem is lenyege.
A lenyeg az, hogy az ango-
lok altal folytatott legi habo-
,ruban egy amerikai szolgalat-
ban lev6 tiszt szemelyesen vett
,reszt, ami szigoruan tilos ad-
dig, amig mi mem vagyunk ben
ne a haboruban.
Katonai es tengereszeti tisz
tex megfigyel6k gyanant be
,vannak osztva ninden hadvi-
sel6 nemzet vezerkarahoz, de
csupan megfigyeles szempont-
iab6l es mem azert, hogy ma
guk is resztvegyenek az utko-
zetekben, a hadviselesben. Ia
vol kell maradjanak a hare
tert0l es nem szabad eletblz-
-tonsagukat a hadjarat vesze-
delmeinek oktalanul kitenni.
Mivel a nemetekkel es ola
.szokkal Amerika meg mem sza-
-kitotta meg a diplomaciai
0sszekottetest, katonai es ten
gereszeti megfigyeloink oft van
max a ket orszagban es vegzik
el6irt munkajukat. Termeszete-
sen $40 sc lehet arrol, hogy j
.semleges kulso orszagok meg
figyelo tisztjei egyutt inches
.senek a harcban levo vagy
'harcba indulo csapatokkal, ha-
mem a kulon diplomaciai szal-
lason vannak a vezerkarok
,szomszedsagaban, egy fel lepes-
sci el0bbre, mint az ujsagirok,
de lehet6leg teljes biztonsag-
ban.
Mines a vilagnak olyan kill
foldi tisztje, akit peldaul a ne
metek egy harcban levo nemet
repul0gepre felengednenek. EFT
meg sz0vetseges tarsaiknak, a
japanoknak Sc engedik meg es
eppen exert kelt megdobbe-
nest az, hogy NIT keresett az
amerikai ezredes a csatater fe-
lett kovalygo angol repil6ge-
pen es XII engedte ezt meg a
reSzere?
Altalanossagban lehet be-
szelni arrol, hogy ambar meg
mem kuldtiink haduzenetet a
tengely hatalmaknak, de teny-
leg benne vagyunk a haboru-
ban, de jogilag ez meg mem
Allja meg a helyet. Es bark
a hibas benne, mem bocsathato
meg az, hogy ilyen koriilme-
nyek k0z0tt egy tenyleges SOL
galatban allo amerikai ezredes
resztvegyen a harcokban.
Ha Brewer ezerdes mem lesz
a haboru aldozata, akkor a tul
kapast az amerikai nemzet So
ha meg mem tudta volna. An
max idejen AIT, hogy mi kato-
mai repil6gepeket szallitunk a
franciak reszere, szinten egy
ilyen esetb6l kifolyolag tudtuk
meg. A gep leesett Califor-
niaban es ket francia, katona-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-08

A reptile posta hatranya az
hogy a kellemetlen hireket sok
kal gyorsabban tudjuk meg
mint a regi id6kben. :.
A falusi ember legf6bb jel
lemz6je az, hogy a haztartas
ban minden bait maga tue
megjavitani.