Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-09-26
HESLA v AMERICKYCH


IIu SJOUIlOCGI1 VSSCn u dTI10
nych evropskych narodG pro
BOZ proti totalitarnim nasilni
kun, upOmfna mas mimovoln6
ma cetna jina hesla, ktera hrals
dejinach lidstva tax casio dG.
lezitou 1lohu. Ami dejiny Spo,
jenych StatG nejsou v tonic o.
hledu vyjimkou.
D6jGplne dny, ktere pred.
chazely americke revoluci 70.
ku 1776, zanechaly pc sobe
mnoho frazf, vyslovenych tax
d~ynamickymi Tecn1ky, jake by
Ii Samuel Adams, James Otis,
Patrick Henry a JIM, kter1 Sc
JIM snazili vybicovati rozhor-
cenf naroda do nejvyss1ho stu
pne. Mnohe z techto frazf pu-
tovaly Cd list k 1stGm, mnohe Sc
Objevovaly znovu a znovu v It's
ku tehdejs1 dolby, ably Sc zacho-
valy i pro mas.
Nespravedlive dane, uvalene
anglickou korunou ma americ-
Ike kolonisty, byly podnetem
slavne fraze: Taxation with
out representation is tyranny"
(Zdanenf bez zastoupen1 je ty-
ranie). V dobe revolucn1 bylo
zhusta uz1vano odznaku stoce-
n6ho hada Sc slovni vystrahou:
Don't tread ON me-. (Neslap-
nj ma me), kterou koloniste ma
znacovali pohotovost braniti
sva prava. Dive fraze' Patricia
Henryho, ktery svymi plamen-
nymi recmi We virginske zako-
nodarne nabadal k odporu pro-
ii britsk6 nadvlad6, jsou i dnes
znamy kazdemu skolakovi:
eff this be treason, make the
most of it," (Je-li toto zrada,
vyt6zte z nj CO nejvfce) a
"Give me liberty, or give me
DEATH, (Dejte mi svobodu, ne
DO mi dejte smrt). Americtf
koloniste psali tato hesla pc
zdfch a uzfvali jich ma verej-
nych schdzich prave tax, jak
dnes cinf lid V Europe s p1sme-
mem "V", symbolisujfc1m vi
t6zstvi Svobody mad brutaln1m
1tiskem.
Nejslavn6jsf historical hesla
objevuji Sc vzdy v dob6 valky
nebo aspon V politely rozbou-
rene dobe. Valka roku 1912
nebyla vyjimkou. z nj Sc zro-
dilo heslo, kter6 je jeSt6 dnes
cast1 americk6 bezne reel:
Don't give up the skip, (Ne-
vzd&vejte Sc lodi). Byla to pry
posledn1 slova americkeho ka-
pitana Lawrence. Pozdeji Sc S
mimi setkavame ma prapOru ka-
pitana Perryho, jehoz muzstvu
slouzila "a inspiraci v rozhod-
mem a vfteznem boji proti brit
sk6mu lodstvu. o nekolik let
pOzd6ji zrodila Sc nova slavna
fraze: "Our Country! In her
intercourse with foreign ma
tions may she always be in the
right; but our country, right or
wrong!" (Nase zeme! Kez by
byla We SVEN jednanf S cizfmi
cement vzdy V pravu; ale at v
pravu ci V nepravu, nase re-
m6) Jej1m tvGrcem byl veil
tel lOdstva Stephen Decatur,
hrdina bitvy u Algiers.
Ma rOzdll cd Decaturova he
sla byla vetSina frazi, ktere u
chvatily obrazotvornost americ
keno naroda, velmi kratka. Jed
MIN takovymto heslem, kter6
bylo povzbuzenim Sam Housto
novy armada V mexicke valce
roku 1910, bylo: "Remeber the
Alamo, (Pomnete Alama)
Alamo byla misionarska stani-
&c, V nfz byl proslaveny Davy
Crockett S hrstkou TexasanG
zavrazden Mexicany, vedeny-
mi generalem Santa Ana. Hou-
stonovi muzi pr1sahali pomstu
a kdyz doslo k bitv6, vrhali Sc
do nj Sc slovy: Remember A
lamo" ma rtech. Bitva skonci-
la porazkou MexicanG a zaje-
tim Santa Any.
Podobn6 heslo, jake v Texa-
Sc vzniklo i "a spanelske valky
roku 1898. Bitevni LODI Maine,
poSlana do havanskeho pr1sta-
WI, ably tam hajila prava Anne
ricanG pTi povstanf Kubancu
prot span6lsk6 nadvlad6, Wy
let6la do povetr1. Ackoli neby-
10 nikdy mono dokazati, re cd
povednost Ia tuto katastrofu
neslo spanelsko, verejn6 mine
nj We Spojenych Statech bylo
slime poboureno. zivly, ktere
Sc dozadovaly vojensk6ho "a
kroku prot spanelsku, podne-
cOvaly rozhoTCenost America