davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
XII TITKOLGATJA Ell
Az IGAZSAGOT?

Egy nagyop kinos kerdes
merult fel, amelyet most mar
az amerikai es az angol sait6
us erosen kezd hanytorgatni.
Akarmennyire szomoru az.
hogy magyar ujsagoknak sziil6
hazajuk kormanyat kell BIZ
ralgatni es annak szavahihet6-
seget ketsegbevonni, most meg
kell ezt tennunk.
Az angol es ennek alapian
az amerikai sajto jelentette::
- Marshal Cert Won Kun
stedt nemet tabornok jelen-
tese szerint a deli nazi hadse-
reg f6vezeri mfn6segeben h6t-
szazotvenezer, tehat haromne-
eyed millio magyar katona fe-
lett parancsnokol es ez q had
sereg els6rendii, a legjobb ~
tonakbol all, akik teljesen hare
kepesek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06

hogy ezrek es ezrek 0rokre oft
maradnak, nekiink ma mar
idegen f0ld0n, jeltelen sirhan-
tok alatt.
Es meg jobban reszkettink,
ha ARA gondolunk, hogy eset-
leg az egesz magyar hadsere-
get oft tartja az orult diktator
akarata es utanuk kiildi a
magyar hazabol a tobbieket is.
Az a szemtelenseg, amt a ma
gyar fold0n elo svabok es sza-
szok mutatnak mostansag a
magyar hllammal szemben,
csak erositi EFT a gyanut.
Mem jon hir az Oroszorszag-
ban kuzd6 magyar .csapatok
fel6l, de annyit megis tudunk
hogy az 6s haza k0zeleben van
max es mennek allandoan el0re.
Meddig jutnak ebben a veg
zetes harcban, AIT tudni mem
lehet, csak felni attol, hogy
0r0kre oft maradnak. Vagy
sirban nyugvo hos0k vagy ell
nyon1ott, nazi hatarokat vedo
orseg gyanant, ami mem nagy
kil0nbseg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
VISSZAMEGY UJRA
LEBEDIASBA A MAGYAR
LEGENY

Oseink a Kaukazus hegyei
alatt elterulo siksagokrol, Le-
bediaSbol indultak utnak es
tudvalevoleg mem is telepedtek
lie sehol addig, amig a Duna es
Tisza v0lgyeibe el mem jutot-
tax es oft vi hazat, a mai Ma
gyarorszagot meg mem alapi-
tottak, amint gondoltak: mind
0r0kre.
Ennek az os-hazanak kiisz0-
ben all most a magyar hadse-
reg. AZ 6s magyar Keletr6l
Nyugatra ment. A mai ma
gyart - a nazi eroszak - Nyu
gatrol Keletre kildi es ha ARA
az osztrak gyil0letre Condo
lunk, amellyel Hitler viseltetik
minden magyar irant, meg Sc
lepne bennunket, ha vegleg oda
|parancsolna minden magyart.
Vissza Lebediasba, minel tavo-
labbra az osztrakoktol, nazi
birodalom orszaghatarokat We
dc granicsarjainak.
Mas nepekkel is megtette
mar ezt Hitler. Nala az ero-
szakos attelepites semmit Sc
szamit. Millio szamra verte
XII a lengyeleket sajat osi fold
jukr6l, tehat miert varnank
t6le kimeletet a magyarokkal
szemben.
Amerikaban el6 magyarok-
max megborzad a hatuk, elhi-
degiil a veriik, ha ARA gondol-
max, hogy testvereink, derek
magyar katonak hol jarnak
most. Es meg jobban nekike-
seredunk, ha ARA gondolunk,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
JOJJENEK HAT A
HIRES MAGYAROK

Ebben a vegzetesnek latsz6
helyzetben adta XII a nemet ve-
zerkar az utasitast Hitlernek,
hogy haboruba kell hivni a ma
gyar csapatokat. Mem szive-
sen hallotta ezt a magyart
annyira gyul0l6, osztrak lelxi
Hitler, de mem tiltakozhatott
ellene. Helyzte ugyanis olyan
furcsa lett, hogy diktatori ha-
talma dacara meg egy nemet
vezerkari ezredesnek Sc mond-
hat ellen. Azok parancsolnak
neki es meg Sc kerdezik, hogy
tetszik-e neki a parancs?
A vilagnak lehet teljhatalmu
diktatora Hitler Adolf. A mar
leigazott nemzetek vagy az al
litolag szabad nemzetek ,felett
zsarnok kosxodh dhatik, de a nemet
vezerkar, a katonatisztek sze-
meben csak kozonseges kapla1
akinek "kuss' a neve es a sa.
rokban a helye. E,s ezen mem
tud valtoztatni.
Mikor a nemet vezerkar ait
mondta Hitlernek, hogy $40
litsa harcba a magyarokat, a
diktator reszketve engedelmes-
kedett. sajnos, a magyar kor-
many Sc tehetett egyebet. Hi
vatkozott az egyetlen ment-
segre. ARA, hogy a magyar
hadsereg mines kell6en felfegy-
verezve. De ere a nemet We
zerkar a legelsobb rendu hadi
felszerelest kiildte at a ma
gyar csapatok reszere. EFT mem
lehet tagadni, hogy a valsag
kusz0ben legalabb EFT az egyet
megkapta Magyarorszag. Az
els0rendu felfegyverzest, de en-
mex elleneben elvettek minden
|elelmiszeret Is enyer~ anya.
gat, ami csak VOLT. S.
Keserii lelekkel, keseru szaj-
jail mondta annak idejen Hit
ler:
- J0jjenek hat a hires ma
gyarok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06

es hogy a kievi csata utan a
magyar hadsereget erosen del
keleti iranyba kiildtek.
+ A-nazi hadijelentes csupan
annyit mondott, hogy Marshal
Gerth Won Runstedt verte visz-
sza odessa kornyeker6l az
orosz. csapatokat, de melyen
hallgatott arrol, hogy ez az
ember a magyar fovezer es a
gy6zelmet magyar csapatok
vivtak XII.
AIT lehetne hinni, hogy ta-
Ian j6 is a magyar nemzet-
mex, ha Hitler gyiilolkodese
hallgat fel6le. Sajnos, mines
annak semmi haszna. Az lille
tekes angol es amerikai korok
pontosan tudjak, hogy mint vi
selkedett a magyar hadsereg a
mostani orosz haboru soran.
A csehek ismet arul6knak bi-
zonyultak. Eppen ilyen meg
bizhatatlanok voltak nazi szem
pontb0l a totok is. Az olasz
es a roman egyforman ertek-
telen volt reajuk nezve. De
a magyar ALTA most is ait,
amire - akarva vagy mem
akarva, ez esetben inkabb mem
akarva - kezet adta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
MAGYAR SEREGEK
A KAUKAZUSBAN

Egy apro nazi jelentes adta
hiriil, hogy az azovi tenger
partjan lev6 es minden tekin-
tetben fontosnak latszo Rostov
varos eleste kiiszob0n van. A
varos, amely egyben kikot6 is
es tele van kitiin6 gyarakkal,
minden oldalrol korul van we've,
mint a jelentes mondja, Mars
hal Gerth Won Runstedt csa-
pataival. Ell kell essex igen
r0vid lido alatt.
Abb6l, hogy Runstedt tabor
max van Oft, tudtuk meg,
hogy a magyarok hol vannak.
Messze bent Oroszorszagban, a
Kaukazus hegyseg eszaki laba-
nal. Es hogy ketseg ne legyen
a magyarok sorsa fel6l, a nazi
jelentes elarulja a kovetkezo,
szinte -" hihetetlentil hangzo
dolgokat::
= Anint Rostov varosa ell
esett, Marshall Runstedt azon-
nal megindul a Kaukazus ell
foglalasara, inert onnak tulso
felen, al,g hatvan mertfold
tavolra mar oft vannak a hi
res OLAF forrasok, amelyekre a
naziknak olyan vegtelenul
nagy sziksegik van. Ezeket
okvetlenil el kell foglalni, bar
mily nagy aldozatok aran is,
inert a koolaj a vernel is sok-
kal becsesebb most.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
A JAPANI KERDES
VAN "A HATTERBEN

Annak, hogy az Egyesiilt
Allamok elnoke mem akar ha-
dat iizenni a naziknak es mem
megy ilyen ajanlattal a kon-
gresszus ele, mem a bels6 po-
litika az Okla. Roosevelt eln0k
nagyon jol tudja, hogy ha
megszolalna es hadizenetet la
vasolna, az amerikai nemzet
oriasi tobbsege volna nyomban
mogotte.
Mas, melyrehatobb okok rel
lenek a varakozas m0g0tt es
eek k0zott a legels6 Japan. A
sarga faj iigyet kell lehet6leg
bekesen elintezni.
vi es tisztara magas rangu
es nazi barat katonakb6l aIl6
kormanyt kapott Japan, akik
nagy kardcsortetessel kezdtek
meg uralmukat.
Eek a japan katonak azon-
ban vegtelenil ovatosak. AIT
lehetett volna hinni, hogy a ja-
pan-amerikai beke Szekere
huszonegy era alatt felborul,
de ez mem k0vetkezett be.
Larmazott a japan kormany,
de meg Sc mozdult.
Az Egyesilt Allamok mem
akar egyszerre ket tengeren,
ket oldalon harcolni. Elegend6
az is, ha az europai diktato-
rokkal veszi fel a kuzdelmet.
Az amerikai kormany teljesen
tisztaban van azzal, hogy a
Csendes Tengeren angol Sc
gitsegre mem szamithat. An
gol segitseg alatt az igazi Ang-
liza ertendo.
Keszseggel j0nnek segitse-
gunkre Australia, New Zee
land, bizonyos mertekben India
is, talan Sziam is, de maga az
europai Anglia, szigetorszag
a kOzpont csak aldasat adna az
amerikai katonaknak es ten
gereszeknek, de meg Sc moz-
dulna. Talan meg is mondta
nyiltan, hogy a Csendes Ten
geren most tehetetlen.
Okosabb lenne tehat ha ia
pant leszerelnek. Van is en-
mex modja, inert hiszen min
den nagyhangu larma dacara
Japan maga is szeretne beke-
ben maradni es ha tisztesseggel
tudna felreallani, meg kapna
is valamit a tetejebe, nehany
gyarmatot, akkor hajlando len
ne vegleges leszerelesre.
A targyalasok alland6an
folynak is ebben az iranyban.
Vegtelen tirelmet tanusit q
japanokkal szemben az anne
rikai kormanyzat, erezhet6 a is
akarata is, de eredmeny meg
mines es nagyon kivanatos,
hogy legyen miel6bb.
XII TITKOLGATJA Ell
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06

Amerika a nyilt ellensegek
soraba tartozzek. Exert va
runk hiaba ARA, hogy Hitler
hadat uzenjen. EFT a lepest
most mar az amerikai tor
venyhozasnak kell megtenni,
ha az eln0k esetleg huz6dozik
is t0le.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06

A nazi tamadasok oldalaban
eros landzsa volt deli iranybol
Galicia es Bukovina, meg
Besszarabia, amit Ell kellett ia
volitani. Es EFT a roman had
sereg egyaltalan mem tudta ell
vegezni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
BENNE VAN AMERIKA
A HABORUBAN

| DENNE AIN AMEh1hA
A HABORUBAN
AIT a ketseget, ait a felre-
ertest, hogy az Egyesilt Ala
mok mem lenne a most folyo
haboruban, vegleg eloszlatta a
nemzet nagy elnoke, Franklin
Delano Roosevelt. Oktober no
27-en este nagy besz5det tar
tott, amelynek sok erdekes resi-
lete volt, de amelynek legne-
vezetesebb mondasa a kovet-
kez6:
- Amig lit beszelek, hadi-
hajoink ezalatt is harcolnak
az ellenseggel a nagy Atlanti
tengeren.
Osszeutkozesek nazi szubma-
rinok es amerikai hadihajok
kOzOtt voltak mar. Knox ten
gereszeti MINISTER megmondta
nyiltan, hogy nem fognak je-
lentest tenni arrol, vajjon hany
nazi szubmarint sikeriilt az
amerikai hadihajoknak elsii-
lyeszteni, inert ez mem lenne
helyes haborus politika. Ezzel
szemben azonban egeszen nyil-
tan adjak nemzet tudoma-
sara, hogy Kearnay hadi-
hajot egy nemet szubmarin SUI
lyosan megtorpedozta es bar a
halo mem sulyedt Ell, csaknem
tizen0t amerikai hadi tenge-
resz vesztette ell az utk0zetben
eletet.
Mem tortent nyilt hadizenet.
A haborut a nazi diktator ugy
kezdte meg, hogy minden beje-
lentes nelkul lovoldozott anne
rikai kereskedelmi, maid anne
rikai hadihajokra es ha ezt
valaki nem tartja haborunak,
akkor nincs jozan esze. Min
denesetre az eln0k egeszen vi
lagosan kozolte a nemzettel,
hogy a haboru folyamatban
van, ha mem is tortent had
iizenet.
Talan mem egeszen helyes az,
hogy a kongresszus mem sza-
vazza meg a hadizenetet. A
szukseges tobbseg .megvolna
ere es gyenge politika az,
amely keriilgeti macska mod
jara a forro kasat.
Vi lenduletet adna az egesz
amerikai eletnek es f6leg a ha-
borus termelesnek az, ha a
nyilt hadliznet hamarosan be-
kOvetkeznek. Mem lehet a fe-
here allandoan AIT mondani,
hogy fekete.
Eddig tizenket amerikai ke-
reskedelmi halo lett az aldo
zata a haborunak. Emberelet-
ben meg mem volt Macy a kar,
de minden esetre vannak mar
amerikai haborus halottak es
ha mem is jelentettek, erezni
lehet, hogy vannak nazi elesett-
jei is a cSendben megindult
haborunak.
Helytelen lenne ARA varni,
hogy Hitler uzenjen nekiink
haborut. EFT soha mem fogja
megtenni. Ez Hitlernek mem
szokasa. Hitler hadiizenet nell
kill szokta a haborukat meg
inditani, hogy a meglepetesek
reven el6nyokh0z tudjon jutni.
De fel a nemet nemzett6l is,
| amely mem latina szivesen, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06

A legnagyobb h6snek IS van
max id6nkent hasg0rcsei, ami
kor beteg kutya nn6dj6ra q
rankozik. II
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
iE oIytatas


kiert a ket lovaval a MYTHS
g6, larmazo, karomkod6, da-
nol6 ember-t0meg vegere, egy
terebelyes ia ala k0t0tte a To-
lis elhatarozta, hogy az
lesz egyel6re a tanyaja.
Szetnezett, hogy nemi alb
rakot vehessen, e elsz0rnyuko-
d0tt, mikor egyetlen bushel
zabert negy dollart kertek t6le,
AIT is olyan hanyi-vetyi mo-
don adtak neki, mint amit
ajandekba, kegyelembol adnak
az embernek.
Ahogy a lovait ellatta, mi
kozben a sziintelen sorokban
erkez6 ujabb jovevenyeket ba-
multa, 6 maga is enni kezdett,
de az elelmet a batyujabol
szedte XII, ahol utk0zben ej-
tet 6z husanak egy darabjat
hozta meg magaval.
Ewes utan pihennie kellett
volna, de mem volt nyugta,
nnivel estefele mar szomszedai
is vOltak a ia alatt, azOkat
kerte meg, hogy vigyazzanak a
ket lovara, S. maga bement a
tolongas k0zepebe, a nyiizsg6
'varos" szivebe.
A "varos" egyel6re csak
vagy tizenket felig felepitett
log-hazbol ALT, amelyek mind
egyike hangos salon, gambling
haz es tancterem volt, vagy 0t
satorban elelmet arultak, S
volt meg vagy hat visko, anne
lyekben vegyes kereskedesek
voltak, vagy "regi telepesek'
laktak. Olyan "regiek", akik
mar legalabb negy hete voltak
a "varos" lakoi.
Neve mem volt meg a hely-
segnek.
Mathew Pigeon st. Louis
ban ugy hallotta, hogy "Last
Chance Gulch"-on gazdag
arany leletet talaltak, akik-
kel utk0zben talalkozott, akik-
kel oft helyben s2oba ALT, meg
mindig csak Last Chance
Gulchrol beszeltek.
A Mint" newt nagy salonba
teri be, a legnagyobbikba,
amelynek mar kesz volt a f0-
dele meg a padloja, amely mar
harom oldalrol be is volt ia
lava. S amelyben hatalmas,
tuk0r-hatu barenal az emberek
tucatjai nyuzsogtek.
Aranyrol, claimekrol, nugge-
tekr6l beszelt mindenki. (Claim
mex hivtak AIT a teriiletet,
amit egy-egy aranyaso kihasit-
hatott es el-telekkonyveltetett
maganak, hogy. azon aranyat
keressen, nuggetnek hivjak a
darabos tiszta aranyat.)
Beszeltek rola, hogy lit vagy
oft, ennek vagy annak a claim
jen hany szaz vagy hany ezer
dollar ara aranyat szedtek XII
egy nap alatt, vagy egy het
aiatt, hogy ez vagy az a claim
jet tiz-husz-0tvenezer dollarert
eladta. 0
Beszeltek r6la, hogy a tizen-
ket mertfoldre lev0 Silver
Creek mellett milyen nagy
szerencset csinalt valaki, hogy
a szinten mem messze lev0
Prickley Pear aranymezejen
hanyan gazdagodtak meg ma
pok alatt, S albany ember j0tt,
anpyi vi meg ujabb fantasz-
tikus hirt adtak le a gazda-
gabbnal-gazdagabb aranylelet-
r6l.
Lazbeteg volt, kabult volt
mindenki, egymast kabitottak,
kil0n0sen k0riil alltak azo-
kat a SzerencSeS embereket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-06
ARANYASok

akik aznap nagyobb szerencse-
vel dolgoztak.,
Mathew izgalommal szivta
magaba a szerencse fiainak az
elbeszeleseit, es bamulva nezett
egy banyaszra, aki azon a ma
pom ezerszaz dollar ara ara
nyat szedett XII a Last Chance
Gulchbol.
Es akinek a claimjeert a SEE
me elott hatvanezer dollart XII
naltak.
Mem banta mar, hogy egy
schooner s0rert "four-bitset"
(0tven centet) kellett fizetni,
S ahogy belle melegedett a hall
gatasba, szemrebbenes nelkiil
szurta lie a pohar palinkaert a
ket dollart.
Csak AIT mem tudta, hogy 8
milyen modon, hol szerez
claimet maganak.
Mindossze negyszaz dollarja
volt, szerszamot meg vasa-
rolnia kellett, a lovainak zab
kellett, S bizony hallott olyan
karomkodasokat is, hogy egy-
egy ember egy claimen min
den eredmeny nelkiil kinlo-
dott ket hetig.
Az egyik pillanatban a fel-
h6k0n r0piilt az almaival, S sa-
jat magat kepzelte abba a
helyzetbe, hogy ezerszaz dolla-
rokat as XII a f0ldb6l naponta,
a mask pillanatban ketsegbe
esve gondolt ARA a lehet6-
segre hogy mem tud jo claim
ct talalni, par nap alatt vege
lesz a keservesen keresett 400
dollarnak.
Ahogy a gambling asztalok
melle huzodott, bamulva latta,
hogy az aranyporral ugy doba-
lodznak, mint a szemettel,
hogy a poker asztalnal a chip
seket egy-ot es tiz dollarokert
vagy annyi erteki aranyporert
aruljak.
Nezte, hogy piszkos ruhaju,
mosdatlan, erdes kezi banya-
szok percek alatt szazasokat
vesztenek, S hogy mem is hozza
izgalomba 6ket, mikor egy ezer
dollaros bankot kihuznak.
S nezte, ahogy a Mint nyolc
"leanya" a tancot arany-nug-
getekert arulja, hogy a csokot
jo adag aranyporert cuppant-
jak a becsipett banyaszok ehes
SAHARA -.
A salonban lev6 verkli, tanc,
rivalkodas zajaba bele-bele
durrantottak a hazak k0zt ra-
koncatlankodo berugott embe-
rex revolverei, akik az uton
kurjongattak egymasra.
Zug6 fejjel indult Mathew,
hogy visszaterjen a lovai melle
nyugodni, de el0bb az arany-
boom mask oldalat is meg
latta.
Ket lovas ALT meg a Mint
elott, S egy hullat szedtek lie a
harmadik lorol, amt maguk
utan vezettek.
A kicsodiilt embereknek meg
magyaraztak, hogy Bohunk
Joint a claim-jet6l mem mesz-
sze atl6tt koponyaval talaltak.
Miel6tt Pigeon elment alud-
nj, megtudta, hogy .Bohunk
John claimje megert testverek
k0zt is Otvenezer dollart, S
hogy akik a hullajat behoztak,
meztelen derekkal talaltak. Az
0vet azok szedtek lie a dereka-
rol, akik lelottek
Es senki mem tudhatta, hogy
mem azok hoztak-e be a Mint
ele, akik lel6ttek
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-07-31
Macy VALTOzAS
ANCLIABAN

AIT, hogy korulbelul szaz-
hatvan esztendo alatt milyen
valtozasokon megy at a vilag,
egy meglepo hir mutatja, a
mely Londcnbol erkezett.
A hivatalos londoni sajto
iroda AIT jelentette a vilagnak,
hogy az iden julius negyediket
az angolok sajat nemzeti i'm
nepiik gyanant ultek meg
Ugy ereztek ugyanis, hogy an
gol polgarok erdeme es dics6-
sege volt az, hogy a demokra-
tikus szabadsagokat nagy ha-
talomma tettek egyik gyarma-
tukban - Anerikaban.
Harminc ev elott megbun.
tettek volna Angliaban ait
aki julius negyediket unnepel.
nj meri. Most pedig az egesz
nemzet felujongott ezen a ma
pom es a szabadsag kivivasa,
sajat dicsosege gyanant iinne
petite.
Valtozik a vilag es XII tudja.
hogy ujabb szaz ev mulvs
vajjon mem fogja-e a fold min.
den nemzete sajat unnepenel
igenyelni julius negyediket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-07-31

gyonuk harmadreszet jotekony
celra vagy k0zcelra. Bar Ameri-
kaban az is megesett elegszer,
hogy a NAGYOBB reszet ad-
tax ilyen celCkra.
Csak AIT latina valaha az en-
ber, hogy valamicsket odaad-
max. Hogy mondjuk a Feste-
itch csalad hat olyan tizezer
holdat oda lokne a maga ket-
szazezer holdjabol egy korhaz-
ra. Vagy iskolara. Vagy akar-
milyen k0zcelra.
Mem, ilyent otthon mem is
mernek. Ha valahol eheznek,
ha az arviz elont egy videket,
ha egy harangra van sziikseg
egy zsellerfaluban, akkor a leg
szegenyebb osztalyhoz fordul-
max, akkor elarasztjak az anne
rikai magyarsagot konyorgo lie
velekkel, de a gazdag magya-
rok a zsebeikbe mem nyulnak.
Mikor adott valaha Magyar
orszagon valaki csak egy rom
gyos millio peng6t is jotekony
celre, akar az eleteben, akar a
vegrendeleteben?
Pedig peng6ben vannak am
milliomosok oft is sep szam-
ban.
XII hallott szazezer peng6s
adomanyokrol vagy hagyate-
kokrol ilyen celokra?
Pedig de sok olyan ember
van Magyarorszagon, akiknek
a vagyona sokszor szazezer pen
got er.
Mem akarjuk az amerikai
gazdag embereket dicserni.
A vagyonaikat nagyon sokan
nagyon kerdeses eszkozokkel
szereztek.
Kimeletlenek voltak a yer.
senyben, kineletlenek voltak q
nemZet termeszetbeli kincsei.
mex a tekozlasaban, a munkas.
nyuzasban (bar annyira sohs
lit mem nyuztak munkast
mint az ohazai urak a magyar
zsellert), de legalabb ereztek E!
ereznek valami k0telezettseget
azzal a nemzettel szemben
amelyben a vagyonaikat sze
reztek.
A magyar uraknak tetszil
sajat magukat ''nemzetfenn
tarto" osztalynak nevezni,
csak az listen tudna, hogy mi
fele jogon adjak EFT a szep ci
met maguknak.
De ha van valahol a vilago1
egy gazdag osztaly, amely ha
Szontalanabb a magyarnal
amely kevesebb felelosseget is
mer a nemzettel szemben {
magyarnal, amely kevesebb sz'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-07-31
A BAKER IS M|LLI0S HACyATEKA

A mutt heten hoztak nyilva-
nossagra a nemreg elhunyt
bankfeje jedelemnek, Bakernek a
vegrendeletet S azzal egyiitt a
Baker hagyatek becserteket.
A hagyatekot negyven-egy-
nehany milliora becsultek,
amib6l azonban a csaladjanak
csak a ketharmada maradt s
annak a maradvanynak a felet
is oda fogjak ad6ba fizetni.
Tizenhat millio dollart j6te-
kony celra hagyott Baker,
vagyis vagyonanak k0riilbelil
a harmadreszet.
Els olyan termeszetesnek tart
jak ait ebben az orszagban,
hogy meg csak headlajnt sem
irtak rola az ujsagok. R0vid
par sorban emlitettek meg a
dolgot mem is tettek a hirt
az elso oldalra.
Azert mem, inert ebben az
orszagban szinte termeszetes-
mex talaljak, hogy a gazdag
emberek a tarsadalo szem
ben bizonyos k0telezettseget
ereznek S mem talalnak benne
semmi rendkiviilit, ha millio-
kat adnak jotekony vagy k0z-
celokra.
Es anelkul, hogy a Baker
hagyatekat akar feldicserni
akar lekicsinyelni akarnank
kenytelenek vagyunk ARA gon-
dolni, hogy mi soha ilyent
mem lattunk a sziilof0ldInk
Igaz, hogy oft keves embe1
valik milliomossa egy eleten
vagy feleleten keresztiil S ott
talan lehetetlen az oda ajande.
kozott milli6kat olyan gyor.
san potolni, de meg aranybar
sem lattunk hasonl6 aldozat'
keszseget a gazdag emberek re-
szer0l.
Magyarorszag szegeny prole
tarjai csak hirbol tudnak olyar
grofokrol, hercegekr6l, iparfe
jedelmekr0l, akiknek a vagyo
ma sok milliora rug, akik szaz
ketszazezer holdat birnak a XII!
Magyarorszag testeb0l, de ezel
soha mem ereztek meg a szuk
seget, hogy vagyonuk egy re
sect odaadjak k0zcelra.
Egyetlen egy magyar mag
mas akadt, aki ugyan mindosz
sze egy evi jovedelmet ajanlot
ia fel kozcelra S azota is az is
kolakban tanitjak, hogy mi
lyen nagyszeru ember volt e
az az osztaly, amelynek tagjs
volt - bolondnak tartotta.
Meg talan ait sem kivann;
az ember, hogy a magyar fo
urak neha-neha adjak a va
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-07-31
KET NNLLI0
vAKkCI0RA
A nyari sziinid6re a puhaszen-
banyak ket milli6 dollart adtak
a banyaszoknak

Julius San kezdtek meg a
puhaszen banyaszok els6izben
szerzodesileg kik0t0tt ket hetes
vakaciojukat, amely ez evben
csak OF napbol all a nemzeti
vedelem Matt. Egyesseg SEE
rint minden banyasz husz dol
lar osszeget kapott ere.
A banyak 0sszesen ket millio
dollart fizettek XII a banyaszok-
max, akik julius nyolcadik nap
jan. .kezdik meg ujra a munkat
az eszaki banyakban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-07-31

Mi lesz Amerikaval, ha a ha-
boru Matt a kormany teny-
leg betiltja az arcfesto szerek
gyartasat? Ha ebbol Sc lesz
forradalom, akkor semmibol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-07-31

cialis erzessel van megverve,
akkor at a helyet mi mem is
merjik.
Imperial Valley press., 1941-01-09
BrowIey coIipotrio Come
Opens vaIleyLoop Season

Brawley and Calipatrla
high school basketball teams
pry the lid off the valley
league schedule tonight at
7 80 when Glass C. and var
slty squads from the two schools
clash in the seasons opening games
at the Brawley floor.
Other league games match Ell
Centro and Holtville Friday after
noon at Ell Centre and Imperial and
Calexico Friday night at CaleXlco.
Records point to a Calipatria VIC
tory over BraWley in the season
inaugural but Coach Sheldon Lough-
borough limited that the Wildcats
have improved sufficiently to eX-
tend the sharpshooters from the
leagues northenmost city.
In other valley league games Ell
Centre and CaleXicO were not eX-
pected to encounter more than
minor opposition from Holtville and
Imperial.
In Glass C games scheduled be-
tween the schools however, Holt
Vile and Imperial will be favored
because the lightweight teams from
the smaller schools are favored TO
fight it out for the loop champion
ship.
FL Centre and Holtville also clash
in a B game.