RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15

Francuska ciji pad je zapanjo njene bivse
sestrice "demokratije." Pade i Jugoslavija br-
ze nego sto je iko oeekivao. U ovim borbama
i porazma manjka onaj herojizam odusev-
ljenje koje je pratilo ranije ratove, jer pot
cinjena klasa ogromni radni narod, nema
sta da brani sem svoje ropsko stanje, da rob
brani svoje lfnce odusevljeno iii ikal.o to Sc
protivi Zakonima samoodrzanja. Zbog toga je
i ova zemlja, kojoj jos donckle vlada poll
ticka demokr2 iia, morala pribeti n2mlom "a
konu pristine vojne sluzbe da siom terra ma
jaime radnke da brane svoje ropsko stanje
svojih miliona drugova najamnh radnika
Klasama razdeljene kapitalisticke zemlje
vode oval Drugi SvetsH Rat. Mrski naczam
do sada svestrano pobedjuje. On pobedjuje ne
zbog toga sto sobom donosi vecu slobodu
srecu jer on sa sobom nosi jos vece zarob-
ljivanje, nego zbog toga sto Nemacka pose
duje razvijenu industriju. kada vidimo da
manJka odusevljenje radnog naroda boj Ma
Jednoj drugoj strani, jer Sc ne moze zamis-
liti da Sc nemaGki radnici odusevljeno bore
smo videli u do sada propslm "demokrat-
skim zemljama da su one propale bez da sc
"a nJh radni narod odusevljeno borio, onda
Sc jos jasnije vid da Sc oval rat vod skoro
iskljucivo izmedju sredstava proizvodnie jed
nog i drugog della tujuceg kaptalizma,
vojnici NINA radnici IL tvornicama pro-
izvode in krecu automaticno bez ikakvog ose-
GAIA - hladnokrvno, jer sc teraju pod moras
da in proizvode da in krecu
Nije ovde pitanje zasto su "demokrat tile"
pomagale Nemacku da Sc do zuba naoruza,
glavna je stvar "a sada da Sc Nemacka spre-
mia unapred sledstveno cna poseduje raz-
vijeniju masneriju koja je porazila nerazvije-
niju ratnu masineriju Francuske i Britaniie
u Belgij Fele da je ona protiv Jugoslavije
upotrebila ratne tenkove of 60 toni. koji su
bill naoruzani sa topovima masinskm pus-
kama. Cinjenica koju ovde zelimo istac jeste
to da sc Nemacka u stvsr bori sa vrlo malo
voJske sa mnogo wise ratne masinerije.
kao sto u modernoj proizvodnii ona Industrial
koja proizvodi sa najmoderniom masinerijom
sa mamie radnika, konkurise i Ma pijaci ne
miosrdno pobedjuje industrju koja proizvodi
sa starijim nacinom proizvodnje, tako Ne
macka zbog svoje ratne spreme razvijene
:ndustrije pobedjuje vec do sada porazene zem-
lje Kako Sc mogla nerazvijena Jugoslaviia O.
drzati svojim 'skrcenim ala.ima proiz~od-
ME ratnim sredstvima protiv ultra moderne
razvlJene svestrane nemacke sile.
Ali Nemacka nije Il staniu, nit Sc sada
usudjuje provaliti u Britaniju zbog tcga sto
le ma svome zemljiStu Britannia ekonomski ia
ca cd Nemacke ella ratna sila bi bia ras-
tavlJena sa EngIeskim Kanalom Uzgredno
mozemo reel, da Sc zbog toga Nemacka krece
drugamo da bi nspala posede Britanije koii
su daleko Cd Engleske jer sa ma takvom zem-
lJistu Nemacka oseca jacom cd Britaniie, sto
znacl da je prosecno Nemacka industrial
razvlJenlJa produktivnija cd britanske indus
trije dovojno, da je stanju potiskvati bri-
tansku silu u Afrci
ovoj zemlji bojaznost vlada da te Ne
macka moci cak sta wise MATERIAL Britaniiu
da Sc preda, ali na osnovu proizvodne nloci
owe zemlje ovdasnji eksperti drze da &c Il
suprot tome Amerika dobiti oval raj. Tako
tVrdi Current History & Forum casopis. On
citlra knudsena. koji ie rekao Il proslom an
rlu da ce Sc roku Cd stotinu dana 'odbran
bena lndustrija L. S. kretati najbrze." A dru
81 neimenovani polititki eksperti, prema is
tom casoplsu. rekose, "A tada kada CO bti
sama Britannia napadnu.a, Amerika &c biti
gotova "a rat" / oni otvoreno vele kada 90
Sc krenutl ogromna proizvodnia owe zemlie da
sa punom parom prozvodi ratni material boy
pltanJa sta &c Sc desiti sa Britaniiom, ova &c
(Nastavak ma g. strani.)