RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

odrzanje spoljnih uslova meme
proizyodnje, dakle, "a nasilno odr-
, zayanje eksploatisape klase u us
lovima ugnjetavanja koje stvara
postojeci nacin proizvodnje crop
stvo, licno vazalstvo, neiamni
radl. Drzava je bila zvanicni
predstavnik celog drustva, njego-
va organizacija u jedno vidljivo
telo; ali ona je to bila samo u to-
liko koliko je bila drzava one
klase koja je u svoje doba zastu-
pala cello drustvo: Starom Veku
drzava gradjana koji su drzali ro-
boye: Srednjem Veku drzava
feudalnog plemstva u nasem do
bu drzava burzoazije. Cim drza-
va postane najzad stvarni pred
stavnik celog drustva, ona posta-
ne izlisna. Gin ne bude bilo wise
klase koja Sc odrzava ugnjetava-
MEM; Gin sklasnom vladavinom
i borbom "a zivot koja ina svog
uzroka u dosadasnjoj anarhiji pro-
izvodnje nestane sukoba eks-
cesa koji otuda proizlaze, onda
nema Sta wise da Sc ugnjetava oc
strane narcotic represivne sile,
drzave. Prvi akt kojim Sc drzava
javlja zaista kao predstavnill ce-
log drustva - uzimanje sredsta-
va "a proizvodnju u drustvene ru-
ke jeste Il isto vreme njen pos
lednji samostalni akt kao drzave.
Mesanje drzavne vlasti u drustve-
ne odnose postaje ma jednoj po
jednoj oblasti izlisno iscezava
samo po sebi. Ma mesto vladavi-
ne mad licima dolazi uprava mad
styarima procesom proizvodnje.
Drzava Sc ne ukida; Ona iZumire
Ma ovom mestu moze Sc oceniti
fraza o slobpdnoj drzavi, kako po
njenom povremenom agitatorskom
opravdanju, tako po njenoj ne
doyoljnosti, a isto tako zahtev
takozvanih anarhista da Sc drza-
va unisti preko noe.
Petvaranje syih sredstava "a
proizvodnju u drustvenu svojinp
iebdeip7 .is pred ocima pojsdin-
Gina, kao i citavim sektama, cd
istorijske pojave kapitalistickog
naeina proizvodnje vrlo cesto, vi
Sc iii mamie nejasno, kao ideal bu-
ducnosti. Ali, to je moglo postati
mogacno jedna istorijska nuz-
most tex kad su Sc javili stvarn:
uslovi "a njegovo izvodjenje. o.
no Sc kao svaki drugi drustveni
napredak ne izvodi time sto SO
steklo uverenje da egzistencija
klasa protivreci pravdi, jednakos-
ii, t. d.; ne, dakle, samom vo-
ljom da Sc uniste klsse vec lives
MIN novim ekonomskim uslovima.
Cepanje drustva ma jednu eksplo-
atisanu i jednu eksploatatorsku
klasu, vladajucu i potcinjenu kla-
su, bilo je nuzna posledica ranijeg
razvitka proizvodnje. Dokle god
celokupni drustveni rad donosi
prihoda samo toliko da jedva pre-
baci ono sto je neophodno potreb-
no "a egzistenciju sviju, dokle
god rad angazuje cello iii gotovo
cello yreme velike vecine clanova
drustva, dotle je neminovna p0de-
la drustva klase. Pored velike
vecine koja jedino radi stvara sc
klasa koja je oslobodjena cd ne
posrednog produktivnog rada ko-
ia Sc stara o zajednickim drtstve-
MIN pcslovima; podelom rada, dr.
zavnim stvarima, pravdom, nau-
kama, umetnascu t. d. Zakon po-
dele rada je dakle osnov podele !,
! klase. Ali on ne sprecava da Sc
ova podela IL klase vrsi grubom
silom, prevarom i lukavstvom, ola
F., vladajuca klasa, uzevSi uzde u svo-
je ruke, nikada ne propusta da
svoju vladavinu ucvrsti ma raeun
radnicke klase i upravu mad drus-
tvom pretvori u uvecanu eksploa-
taciju masa.
Ali kad, prema tome, podela U
klase ina izvesnog istorijskog 0.
] pvovdo n ia Cna GA nah ina Same