Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-03-21
Z Washington.

million vojakG. We zbrani je
1908, 500 muz6, z toho $500
dGstojnfk6 a $4,000 voj1nG.
Jsou to vojaci pravidelne arma
dy, narodn1 gardy, reserviste a
move odvedeni muzi. V Ger
venci ma mfti armada 1,418,-
900 muzG.
Ia sv9tove valky mela anne
ricka armada nejvyssf pocet
3,673,888, jehoz bylo dosazeno
dne II. listopadu r. 1918. Ia
obcanske valky mela severnl
armada 2,128,948 muz1 We
zbrani.
V zarf r. 1888 mela armada
pouze 193,448 muz1 a v lednu
r. 1910 jiz 24O, 1856. Loni "a
Fl pocet vojakG zacal vzrGstati,
jakmile narodn1 gardiste byli
mobilisovani pro jedn0lety w
cvik.
Z armadnlho leteckehO
sboru bylo oznameno, re nasta-
vajfcf letci a technikove budou
podrobeni vojenskemu vycviku
napred a ne az pozdeji, ably byl
urychlen vycvik $4,000 pilotu
rocne.
Ctyri mfsta byla oznacena k
tomu, ably Sc tam dostalo letec-
kym kadetdm vycviku drive
nez budou poslani do leteckych
skol. Oficieln6 bylo receno, re
tim Dude urychlen vycvik pilo-
tn pro letecky sbor.
Strediska pro vojensky Wy
cvik pilot6 jsou: Jeffersonova
kasarna v Missouri, Maxwell
ske letist9 v Alabama, letiste
Kelly v Texas a Moffettovo le-
tiSte v Kalifornii.
Jeffersonova kasarna v st.
Louis jsou urcena pro vycvik
technik1, ostatnf mfsta pro W.
cvik pilotu.
= Kongr. Plus L. Schwert z
Buffalo klesl mrtev k zemi pc
skoncene reel v Annapolis no.
telu pred 1Tedn1ky unie zelez-
nicnfch. zTfzencG Schwert, jenz
byl 48 rokG star, slouzil druhou
lhGtu V dome zastupcG. Pf1cina
jeho smrti byla srdecn1 mrtvice
- Ceskoslovensko zada anne
rickou administered O pine u
znanl ceskoslovenske vlady v
exilu, jiz v cele jake president
stoji Eduard Benes v Londyne.
ProstTednictv1m vyslance plu-
kovnfka Vladimfra S. Hurbana,
kter6ho americky department
statu stale uznaval "a zastupce
pine uznavaneho a suverennf-
no statu, Cechove dnes, jak Sc
"a to ma, pTedlozili sekretaTi
statu Hullovi mnohem naleha-
v6js1 dGvody, proc by uznan1,
Ceskoslovensku nikdy neodna-
tie, melo byti rozs1feno ma oso-
by DIR. Benese a jeho spolecni-
XII V Londyn6.
Cesi citujl vynikajlclho anne
rickeho profesora mezinarod-
niho prava Quincy virginia z
University of Chicago. A dale
dokazuj1, re je opravneny d.
vod pro tvrzenf, re resignace
p~residenta Benese byla vynuce-
ma hrozbami a re to We skutec-
nosti spada pod Stimsonovu
doktrinu O neuznavan1 zmen,
provedenych nasillm.
Poukazujf dale, re americka
vlada We skutecnosti nikdy ne
uznala vladu DIR. Emilia Hachy,
ktera pc te nasledovala, a re
We sv6 publikovane korespon-
denci department statu IDA Sc
nebrati zadneho ohledu ma j.
nou vladu.
Ma to dospeli k zaveru, re po-
die zakona DIR. Benes nikdy ne
pTestal byti jedinym zakon-
nym presidentem Ceskosloven-
ska a re on a jeho spolupra-
CONVICT by NELL byti uznani
Spoj. Staty nikoli jenom jake
prozatimnf vlada premozeneoh
statu, nybrz jake "pravidelna"
a jedina ~existujfcf vlada.
Nemci, jak Hurban sdelil,
pouz1vaj1 nedostatku americ-
keno uznani Benesovy vlady
k propaganda ma pTesved-
covanf CechG, re nepodob-
ne jake Polaci, Skandinavci.
Belgicane a H~olandane byli o.
nj "opusteni" svymi americky-
mi pTateli. A jezto toto patr-
ne neni 1myslem americke VIA
dy, zaver toho je jasny.
Jestlize tedy Cesi zde PROBE
vuji uznani Benesovy skupiny
jake zakonite vlady Ceskoslo-
vnsk6 republiky, pomohlo by,
byt i treba jen v malem merit
Tn " NTzpodG vft61ctui Pritf1