RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-31
kf9z Partiju i Federaciju.

Ma koliko rad revolucionar;
bio plemenit uzvisen, ali to j,
/ naporan teak rad. Koliko on
pretrpe napora neprilika, prezir;
ismejavanja u wise slucajev;
napada i fizickih ozleda, tie neza
konitih postupaka cd strane Gu
vara "reda mira, "a prosecnot
coveka je nepojmljivo. Oni sve tt
ne bi bill u stanju idrzati, kat
oni ne bi dobivali nadahnuca
inspiracije cd svoje ideje, jer i.
deja oslobodjenja potistene i obes
pravlene klase (radnieke klase) u
njih uliva nadu, pouzdanje po.
zrtvovanje. Ona u NINA celici vo.
lju "a sve vecim i vecim radon
i pozrtvovanjem, jer oni znaju
Tda jedini spas "a radno covecans-
two lezi u ostvarenju S0cijalistic.
ke Neje!
Pobornici Socijalisticke Ideje
ovoj zemlji jesu clanovi Socija-
listicke Radnicke Partije sa svo-
Jim rnnogobrojnim simpaticarima
l ova grupa judi zena preko
pedeset godina izlagani su naive
elm poteskocama cd citavog kapi-
talistickog sveta. Ne samo da su
oni stavljani u teak polozaj u
njihovom radu pri sirenju oslobo-
dilacke i'm ideje medju radnickom
klasom owe zemlje; 6injene i'm
svakovrsne smetnje cd strane kapi-
talisticke klase njenih placenin
neplacenih agenata, nego su nil
ma cinjene j cine sc smetnje po-
teskoce cd strane takozvanih rad
nickih organizacija. kada je kle-
vetati blatom sc bacati ma revo-
lucionarno uGenje S. L. P, tada
su owe takozvane radniGke organi-
zacije j d n e n kao jedan.
Sve Sc one nadmecu koja ce Cd ko-
ie bolie oklevetati S. L. P. izo-
pacavati njen program i nJene
izjave. Buduci da su one sve ne
prijatelji radnickog oslobodjenja
dok je S.. L. P. jedina radnicka or
ganizacija, koja trazi i radi da sc
radnicka klasa oslobodi najam-
nog ropstya. Otuda one ("radnic-
ke organizacije) ne usudjuje Sc
da kriticki ma naucan nacin do
kazu" da je program, taktika i OPP
ste stanoviSte S. l.. P. nemarksis-
ticko neradnicko, nego pribega-
vaju podlim, laznim klevetnickim
sredstvima protiv S. L. P.
Pola stoleca svog neprekidnog
rada ma prosvecivanju propagi-
ranju Marksisticke znanosti to je
dug period u istoriji radnickog
pokreta kojeg je S. L. P. "a tai
period prosirila ma ovom konti-
nentu u drugim zemljama.
Ia svo ovo vreme ona beSe bes-
ramno napadana, klevetana, isme-
javana, cak pokusaji su cinjeni da
je razore, ali blagodareei njenom
revolucionarnom ucenju razum-
moi taktici, te odlucnom i istraj-
nom radu njenih clanova, ona je
sve te poteskoce prebrodila mad
zivela mnoge takozvane velike po-
krete. l ako je ona do danas os-
tala brojno malena, ali su njena
nacela velika, koja nadvisuju sve
takozvane radnicke organizacije
koja &c IL skoroj buduenosti oku-
pitt, prosvecen organizovan anne
ricki proletarijat, te zadati smrt-
nj udarac americkom kapitalizmu.
Smrtni udarac kapitalistickoj kla-
81 owe zemlje znaci &c kraj svet-
skom kapitalizmu pocetak novog
doba - Socijalistickog Drustva.
Nasa Federacija, kao sastavn!
deo Socijalisticke Radnicke Parti-
je, "a vreme svog opstanka cd trl
po decenije, ucinila je neocenji-
We usluge oslobodilackoj ideji ra'
da, Street je medju radnicima jul.
goslavenskog jezika. U vremenu cd
tri po decenije njenog marksis.
tickog rada i ona bese izlagana
napadima, klevetama i lazima