RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

tenici, politNki "liberalci' "socjalisti'-refor
misti. Naravno, kao sto rekosrno, owl Sc svi od
jednom takvi ne pokazuju, vec jedan po Jeoah'
jedan "a drugim dok Sc sv nete izredJati.
Bertrand Russell sc smatrao Vrlo ilDeral-
MIN filozofom, da su neke reakclonarhe sire Di-
lie protiv njegovog imenovanja da pude prone
sor filozofije u jednom univerzitetu' zoog nJe-
govih "radikalnih' gledista. On je olo' Kao sto
cemo IL njegove izjave saznati "a Vref'e r.
vog Svetskog Rata tvrdi pacifista. On Sc nans
ri ovoj zemlji, koja je JOS zVah'cno
"miru" sa swim svetom | "mirolJuol'i seht'-
menat ovdasnje Wade, stampe, radlJa' oiosho-
pa i predikaonica toliko su upllvlsall Ma hJe-
gov dugogodisnji pacifzam da Je sieoece re-
kao govoru kojeg je odrzao Chicago zl ia
nuara:
"Iako sam propovedao pacifizam celog mog
zivota ia sam Sc sada po prvl put u mom IL
votu ubedio da Sc soboda ne moze odfzat pez
mlitarne borbe" on daje rece, 'SioDoda ce
zumreti ako Sc totaltarijanzam ne porazl.
tako vidmo da gospodn dozivotn pacl-
fista otvoreno zagovara rat nista NAME hes'
sto sto cine militaristi, Miss Thomson - MISS
Dorothy Thomson, iii privatnom zlvotu Mrs
Sinclair Lewis = nego sto to isto zagovaraji
posednic ratnih industrija amercka pluto
kratija = nego sto to zagovs srchlli, hit
Ter, Mussolin, Roosevelt ~ cklm kon-
gresom, tojest njegovom vecinoa sF@ nego sto
spitamo koja je ia sla sto Je ateiaia dozl-
votnog pacifistu da po prvi put nJegovom
zivotu odbaci pacifizam, zeimo da sc obrati-
mo ma jos nekoliko drugih interesantnih pri-
mera pretvaranja pacifista zagovarace rata
Sada cemo uzeti "a primer Jednog mantl-
jasa. Najda su par drugih mantlJasa koJl JOS
nisu potpuno odbacili svoj paclfizam ovlh da-
ma odrzali par predika protiv rata, kao sto to
uGini jedan pop iz Buffalo, jer je Reinhold
Niebuhr, elan fakulteta Union Theological Sc
mnary. napsao clanak koj Sc pojavio II Chris
tian Century kao odgovor ma neke proturatne
iziave protestanskih popova. U tom clanku on
majstorsk pomaze swim zagovaraclma rata. Jer
ovako cpisuje potrebu oblave rata:
ia sam perfektno siguran ako moi nepri-
jateli nje prodro IL svetost mole kuce, ali je
postaVio strazu pred mojim vratma upro Je
puSke moi prozor, da bi sa takvim pretnjama
dktirao moi dolazak odlazak iii da smelo u
dari danak ma moju trgovinu, on ne bi bio ma
Mi nepriiatelj mole sobode nego kada bi pro-
dro moju kucu."
Kao sto Sc vidiovaj mantijas huskac ra-
ia sa gornjim poziva burzoaziju da zbog trgo
vackih interesa sto pre- objavi rat, jer Nemac
ka, ako ne moze napasti ovu zemlju, ona mo-
re naskodti stranin pijacama americke bur-
zoazije da nece moci uspesno tamo unovGiti od
radnika ukradeni "visak vrednosti" Ali oval
"hristanski' krvopija nije sa ovim zadovoljan,
on pozva svoju "bracu hrscane' takodjer
da Sc zbog opasnosti "hrscanstva" bore pro-
tiv poganske nacisticke Nemacke Ne samo
"bratu hriscane." nego 'bracu Jevreje" on
poziva rat protiv Nemacke:
'Nemscka he samo da deli perijalistic-
ke ambicije sa swim silnim nacjama nego SO
njena navala hrani sa poganskom religion
plemenskog samo-g glorifikovanja; da ona name
rava iskoreniti hriscansku religiju. -. Jevrej
sku rasu.... standarde pravde," it'd. on veil
onima koii su jos zadojeni pacifizmom:
"Ako neko veruje da ie mir takve tir; niie
moralnie podnosljiviii cd rata, ia mogu same
va Sc uNiih SaLdlJeNall ouio.hl uoSilatiLdll'
koji cini takva ubedjenja mogucnm.
Drugim re6ima, tai mracnjak otvoreno po
ziva sve Il rat, jer je danas rat postao moral
nije podncsljiv' cd kapitalistickog mira, ola je
kapitalisticki moralnije ubijat snove radnog
naroda, na miliione gaona prosipati krv ceog
radnog naroda. kao sto Sc to desava nesretnoN
radnorn narodu evrorskih azijskih kapitalis-
tickih zemaja.
Da je neki mantijaS ovako ustao naz; par