Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-06-13

kdyz president Roosevelt o.
znacil nedavno Ia. cervna Ia
alag DAY., prohlasil SOU
casne, re "v pritomnosti, kdy
zasady sjednocenosti a svobody
- symbolisovane nas1m prapo-
rem - jsou napadany, je nej-
vhodnejSi doba, znovu 81 I'VE
domiti nasf viru v ideally, ktere
mas prapor representuje, a nasi
loyalitu narodu, mad nlmz uz
pGldruheho stoletl vlaje."
V presidentove prohlasen1 je
naTizeno vyveseni praporu ma
! vsech vladn1ch budovach a je
vyjadrena nadeje, re americky
narod oslav1 zm1neny den rGz-
nym zp1sobem We skolach, ma
schGz1ch a v kostel1ch, jakoz
vyvesenim praporu.
Narodnf organisace United
States Flag Association, usilu-
jicf O ziskani leps1ho porozu-
menf pro americke ideally a a.
mericky rad, pTipravila k osla-
We "Dne praporu" serii rozhla-
sovych program1, ktere jsou
vysflany z rGznych stanic kaz-
deho dine cd 8. do Ia. cervna.
Zminena organisace oznacila
tyto dny jake alag WEEK
9 postarala sc soucasne O uspo-
Radiant rGznych oslav We sko-
ZACH, v kostel1ch a mezi obcan-
skymi, bratrskymi a vlastenec-
kymi skupinami.
Prapor Spojenych Statd, KITE
ry Ia. cervna zavlaje S tisicG
zerdf pc cele zemi, neni podo-
ben pdvodnlmu praporu, ktery
uzTel svetlo sveta "a revolucni
valky, ami nebyl vysledkem
zrucnosti Betsy Rossove, i kdyz
tato vlastenecka legenda =
stejne jake vybajeny pribeh s
JiTlm Westinghouse a tfesno.
wynn stromem- byla cast skol.
nj latky jest9 minulem stoletf
Dnesn1 dejepisci Sc vetsinou
shoduji v nazoru, re pfedch1d-
Gem naseho dnesnfho praporu
byla vlajka, vztycena 2. ledna
1776 mad hlavnlm stanem ge-
nerala Jir1ho Washingtona u
Cambridge V Massachusetts.
Tato vlajka, zvana Grand u
MON Flag jednemi, Cambridge
Flag jinymi, mela tTinact stf1-
dave cervenych a bilych pruhI
a ma modrem poll v hornim le-
VEN rohu byl kTiz sv. Jiriho a
kfiz sv. OndTeje. By to pra-
por v pravde jedinecny, nebot
tfinact pruhd representovalo
kolonie v jejich odboji prot
materske zemi, tedy uni, kdez-
to modre pole a oba kr1ze byly
~prevzaty z britskeho praporu a
byly naznakem vernosti, ktera
byla Anglii aspon z casti stale
ieste pfiznavana.
Grand Union Flag zGstal pra-
porem ~revoluce az do prijeti
"Hvezd a pruhG" Kontinental-
MIN kongresem. Stale Sc tax
ii. cervna 1777 usnesenim, kite
re znelo: "Praporem Spojenych
IStatd budiz tTinact pruh1, strf-
dave cervenych a bflych; uni
budiz trinact hvezd bflych v
modrem poll, representujicfch
move souhvezdf."
Pc prijeti dvou dalsich sta
tn = Vermontu a Kentucky -
do Unie prijal kongres Is. led
ma 1894 nasledujlci zakon:
|"Pocinaje prvnfm dnem kvetna
1875 praporem Spojenych Sta
tn budiz patnact pruhn, strida-
We cervenych a bilych, v mo-
drem poll" Prave tento prapor
ktery sc v teto forme zachoval
tfiadvacet let, inspiroval Fran
else Scotia Key-a, eby napsal
"The Star5Spangled Banner,
kdyz no pozoroval vlati mad
tvrzl McHenry "a valky 1912.
Kdyz sc pc case pTidruzily k
Uni dalsi staty, bylo nutno
prapor znovu meniti. Stale Sc
tax roku 1913, kdy kongres tr-
vale rozhodl, re pc kazdem pri
potent noveho statu ma byti ma
prapor pridana nova hv6zda.
Toto Sc ma dfti automaticky
vzdy "ctvrteho cervence DO ia
kovemto pripojenf." Soucasne
bylo naflzeno trvale snizeni
patnacti pruhI ma trinact, z
nichz kazdy representuje je-|
den z pGvodnfch tTinacti statn.
Uprava pruh1 ma praporu zI-l