RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-27

kiasa prlozvodi neizmerno j sa kolom je ona i
stanju proizvodit jos neizmernije bogatstvo
dohara "a sye ljudske petfebe, danas Sc sve
wise upotrebjava iskljucivo "a ratnu proiz-
vodju, "a vece judsko zlo Ear nam Churchill
ne rece: "Dajte nam alate mi cemo biti."
Da sve ljudske hume stavimo Il sluzb proiz
Vodnje ubilackih sredstava kojima da Sc
radnici jedne kapitalisticke zemlje tuku sa rad
nicima druge kaptalisticke zemlje. Ear neko
moze pobi jat nepobitnu einjenicu da sa svetom
vladaju ludaci, kapitalisti, koji su kao u pome-
nutoj pretpostavci lude kuce zarobili svesne
ljude, radnicku klasu, teraju III da Sc ubija-
ju, okrenuvs sve izume covecanstya protiv ce-
log ljudskog roda!
Sa kaptalistickim svetom vlada vladavina
privatne syojine, ratovi, kao oni koje De
Leon spominje svom dialogu, kao svi ratio
vi Cd tada, nikada zaboraylJeni Prv Svetskl
Rat, kao postojece krvoprolice koje preti da
ce sa uzasima zasenti sve do sada ukupne u
Ease svih ratova, proizvodi su nJenog uzurpl-
rama Proece dolaz kome sc sve sto Je prl-
rpdi veseli, ali vele nam, da Sc Nemacka spre-
ma sa sc. 600 avijona da sa svih strana navall
ma Britaniiu. Britanska ratna poduzeca rade
dan noe da sto wise ratnih avijona "a prolece
proizyodu, mnoge tvornice "narodne odbrane"
owe zemle rade sv sedan dana nedelJu stva-
rajuci ratne sprave "a proece. DlVna Ii Je ma
sa buducnost pod vladavinom priVatne svoJine:
A da ia ratna proizvodnja bude sto uspes-
Mia jeftnija, radnicka klasa Sc terra da sto
brze radi, da Sc sve wise izrabjuje; fekeri
jedan "a drugm Sc izjavljuJu protlv straJkoVa
tvornicama "narodne odbrane;' Predsednlh
trail diktatorsku moe Sd kojom noze unlsttl
sve junije sve politicke partije, svu slobodn
govora = sa kojom moze potpuno Cd radnlcke
kase oduzet sva ograncena ljudska prava. !
ii ljudi kada in yidimo zgledaiu nam normal
nj, ali buduci da su sluge pomamne vladavlne
privatne svojine on moraju da vrse meme zie
naredbe jer rezutati vladavine priVatne sEo-
jine mogu biti samo Eli. Logicno su onda zli
svi branioc te vladavne, jer je gao sav kapta-
liam
kada jedno stable koie moze sano zla da
rad ia, kao sto je to kapitaizam stanju ola
samo cini kao sto moze da vidi svaki kojem s'l
otyorene oGi sa klasnosyesnom naukom revolu-
cionarnog socijalzma. tada ie vreme da lJudl,
koj pate cd proizvoda zlog otroynog stabla,
poslednji kcren tog uzasnog stabla lzcupa-
ju il zemlje ola. mu nj traga ne ostane i da ga
bace proslost medju ostalm zlim stablima
klasne vladavine koii su mucili svet sa neopi-
Swim mukama; da mladia slobodna pokolen,a
mogu vdeti grdosije koje su pokusale pre- ne
go sto in revolucionarna klasa obori ola zarobe
covecanstvo "a sva yremena da bi ga nekoliko
uzurpatora neprekdno cedli kao sto to ella
kapitalizam sa swim naiistinitijlm braniocima
vladavine privatne svojne da danasnji svet,
radncku klasu, zarob a ii ljudi koii pate cd
zih, nezmernh zlih. posledica vladayine pri-
vatne svojine he mogu biti drugi sem clanovi
potistene klase, elanovi a n ke klase
Oni su jedini II stanju to veltanstveno deio
izvrsti veliGanstveno, jer sa obaranjem ka-
pitalizma obara Sc rrincipu vladavina pri-
vatne svojine. koja ie muta covecanstvo neAo-
liko hljada godina Veicanstveno delo, ier
Sc sa obaranjem yladayine privatne svojine
vraca ylast II ruke coyeGanstva, koju ono po-
veri klasnoj vladayini da mu ga poyrati elm
lzVrs ono sto je klasn vladavna in1ala Il
zadatku da zvrsi, ono sto je covecanstvo posti-
glo pre- nekoliko decenja, ali koju vlast klasna
vadavina nece svoieyoljno da ustup negc
JOY stu mora sa revolucionarnom politckom
ekonomskom organizacijom radnicka kasa 81
lom oteti
| kada radnicka klasa liza ruSevnama ka-
pltalizma podigne socijaistick drustveno I'VE
djenje, kada ce velk izumi biti iskorisceni u
korist celog besklasnog, ujedinjenog covecan
stva, samo tada cemo mo6i hvaiti sayti