RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-11
Marx Q s1obodnoj trgovi1li.
ODRZANOJ 1848.
ON UDRUzENJU u BRUXELLES-U, MA JAVNOJ

E da Sc proizvedu predmeti, koji su
neophodni "a odrzanje radnika, da
Sc kako tako nahrani da koliko
toliko rasplodi svoju rasu.
Ne verujemo zato da &c radnik
imati samo tai minimum najamni-
), ne, ne verujemo nj da &c on tai
minimum najamnine imati stalno
Ne, pc tom zakonu, radnicka kla-
sa biee neki put srecnija. Ona &c
i. imati katkada wise cd minimuma
ali &c tai "visak' biti samo max
NADIA ma ono sto ce ona imati ispod
minimuma u vreme industrijske
stagnacije. To ce reci, ako Sc IL
vesnom roku vremena koji je uvek
periodiean, u krugu koji cini in
dustrija, prolazeti kroz meme pros
periteta, hiperprodukcije, stagna-
| CHE, krize, uracuna sve StO je rad
nicka klasa imala wise iii mamie
Cd minimuma, [videce Sc da ona,
ukupno uzevsi, nije imala nj wise
nj mamie Cd minimuma |; to znaci,
da &c Sc radnicka klasa odrzati
kao klasa tex posle mnogih nesre-
ca beda, posle mnogobrojnih lesi-
ma ostavljenih ma bojnim poljima
industrije. Ali, sta mari? Klasa i
dalje postoji, i sta wise ona ce po-
rasti.
| To niie sve. Razvitak industrije
proizvodi mamie skupa sredstva "a
i opstanak. Tako je rakija zamenila
!, pivo. pamuk zamenio vunu Ian,
krompir zamenio hleb.
| I. kako Sc uvek nadje nacin da
Sc rad nahrani mamie skupim
bednijim stvarima, minimum ma
jamnine stalno pada. Ako je ova
najamnina II pocetku navodila CO.
veka ma rad da bi ziveo, ma kraJu
ona terra coveka da zivi z;votom
masine. Njegova egzistenciJa ina
samo vrednost jedne obicne proiz-
vodne snage, i kapitalist dosledno
tome sa MIN postupa.
! Tai zakon radu-robi, o mini
| mumu najamnine, proverice Sc, u
koliko pretpostsvka ekonomista,
| slobodna trgovina, bude postaia
/ istina, cinjenica. Tako cd dive stva-
ri ostaje jedna: iii treba odbacitl
celu politicku ekonomiju koja je
zasnovana ma pretpostavci slobod-
ne trgovine, iii Sc mora prlznatl
da &c radnici biti pogodjeni pu-
nom zestinom ekonomskih zakona
pod ovom slobodnom trgovinom.
Kad sve saberemo: sta le, das-
le, pod danasnjim drustvenim sta
MEM slobodna trgovlna? Sloboda
kapitala. Kad budete otstranili ono
nekoliko nacionamih zapreka koJe
i los sputavaju razvoj kapitala, time
cete samo potpuno osloboditl ME-
poyo delovanje. Dogod vi dopusta-
j te opstojanje odnosa nojamnoga
rada prema kapitalu, uzalud ce sc
razmena robe obavljati pod najpo-
volinijim uslovima, bce uvek jedne
klase koja iskoriscava jedne ko-
! ia &c biti iskoriscena. Zaista le
tesko shvatiti drskost pristahca
slobodne trgovine koji zamislJaJu Il
i da &c probitacnija upotreba kapl-
tala izbrissti p o n o S IL
medju kapitallsta industrlJalaca
/ ma iamnih radnika. Bas naprotlv,
i jedina posledica bice da ce Sc SUI
protnost ovih dveju klasa jos jas
nije obelodaniti.
Il Uzmimo, "a jedan trenutak, da
nema wise zakona o uvozu zita, da
nema nj opstinske trosarine, nj dr.
: zavne carine, najzad, da su nesta.
: lie sve sporedne okolnosti kojims
radnik moze jos da prebaci da ST
f, uzroci njegovog bednog polozaja
, i time ste razderali mnoge koprent
koje su prikrivale pred njegovin
oeima pravog neprijatelja.
On &c uviditi da ga slobodni ka
{, pital ne pravi mamie robljem OF
: kapitala koji je opterecen carina
2 ma.
} Gospodo! Ne dopustite da van
II .,oS 81 n