RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-29

to da Sc nasa vojska posalje preko vode?
"2-D Ii ii misis da te Sjednjene Drzave
poslati vojsku preko vode da Sc bije pre- no sto
Sc rat dovrsi?
"s-Ako mi posaljemo ma koje trupe preko
vode tu kojoj zemljD ii mislis da te Sc nasa
Armiia prvo biti.? ?"
Razume Sc da je vrhovna vojnitka komsnda
zabranla da Sc ia pitanja ameritkm drafto-
vanm vojnicima postave. Zasto?
Ma prvom mestu, konskrptovani vojnici nj
su dobrovoljci vec siiom zakona draftovanl
Sto znaci da oni ne osecaju potrebu "a branJe-
ME "domovine," jer oni nemaju sta drugo doll
svoje najamno ropsko stanJe da brane. Lbog TO-
ga, kada bi oni bill "dobrovoljci', tojest da je
kapitalistickoj ratnoj propaganda bilo moguce da
zavede mnostvo radnika II verovanju da sc tre-
baju spremati da sa svojm zivotom brane ma
jamno ropstvo, vrhovna komanda bi zabranila
postavljanje pomenutih pitania tim "dobrovolj-
Gina" jer burzoazija nema poverenje svoga
zavedenog neprijatelja jer Sc boji da ce sc ma
koeg dana osvestiti.
Nekada su dobrovoljci bill pravi dobrovolj
ci jer su imali sta da brane sta da dobju.
Nekada su oni znali pravi uzrok rata i ina
Ii su vojnicku upravu II svojim rukama.
Nekada je zaista vladala vojsci militarna
demokratija. Ali to bese tada kada drustvo ne
bese podeljeno ma klase. To bese tada kada je
jedno peme ratovalo protiv drugog plemena.
Tada celia vojska sacinjavala samo cd dobro-
voljaca jer tamo ne bese politcke sile da silom
draftuje mladice vojsku. l tamo ne bi bilo
takve vojnicke komande koja bi smela spreciti
upitnicima da pitaju vojnike Sta oni msle
ratu it'd. Ta militarna demokratija prvobitnih
plemena bese rezultat ekonomske demokratije.
Osnov ratova medju tim plemenma bese ne
mastina.
y kapitalizmu radnici su ii koji stvaraju
sve drustvene vrednosti. Ali oni iii uzivaju;
on dobiju tex jedan deo te vrednosti oblikl
najamnice koja je dovoljna samo "a izdrza-
vanje radnika njihovih famlija da bi Sc mog
sutra dan povratti ma svoje posove da opet "a
karitaliste proizvode svo drustveno bogatstvo.
prozvodnji vlada ekonomska autokratja.
Tamo radnik ne pripada samom seb; tamo ME
gova radna snaga pripada kapitalistima. kada
Sc najamni radnci draftuju u konskrptovanu
vojsku nj tamo oni seb ne pripadaju. Autokrati
ia vojsci jeste resultat ekonomske autokratije
II drustvu.
Zbog toga kapita!stcka vojska nikada ne
moze bti demokratska, zbog toga tamo vojna
komanda nj burzoaskim upitnicima ne daje pra
vo da slobodno sa vo;nicima raspravlja, jer ka
pitaisticku vcjsku sacinjava njen potencionaln
nepr jatel j--radni6ka klasa. A da kapitalisticka
l., Jo I,tEl IL. ojop lot oil
imamo "a dokaz citat njujorskog Evening Suna
cd T. januara 1916, Il kojem vreme Prvog
Svetskog Rata ia novina rece:
britannia je po prvi put svesna da je njen
pravi, velik neprijatej kod kuce.. Britannia Sc
wise ne bavi sa iluzijom da je njen glavn nepri-
jat,je preko mora. Ona je MEGA nasla ma britain
skom zeml ljistu. koji broji milione, pod zastavom
anti-konskripcije, anti-nacionalizma ant-oda-
nosti.'
Jest tai neprjatelj kapitaizma Cd mnogo
mi!iona nalazi Sc swim kapitalistickim zemlja-
ma Bez MEGA Sc kapitalizam ne moze odrzst,
jer cd MEGA zavisi ndustriji vojsci. Zbog-
te zavsnosti kapitalstcka klasa zivi IL stra-
hu. Jao 81 ga Moi ako Sc on jednom osvesti
protrlja oci vidi da ie decent jana bio zavedea
da nosi njen nepodnosliivi teret izrablivanja
krvoprolca. On, revclucionarni proletarijat,
tsda ce mesta, organizovan politicki midas
trijalno. oboriti kapi alizam uspostaviti So
cijalizam Il kojem te vladati industrijalna
demckratija izoblja zbog toga nece biti po-
trebna militarna der,okratija, jer nece biti
potrebno da jedna Industrijalna Demokratija