Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-04-04

chraneny amerlckyml Valecny-
lodmi, bude-li to nutnO. Hla
vnf otazkou, jez je dosud ne
rozresena, je pry, IDA americ-
Ike lodi mali byti obsazeny a.
merickymi nebo anglickymi pc
sadkami. Uvazuje pry Sc o po-
skytnutf "a americkych destro-
yer1S Anglii k tomuto Gill.
Otazka Dude definitivne roz-
resena, az Sc vrati president
Roosevelt re sve ~vyjizdky ma
more. AZ dosud administrace
nepridelila zadnych valecnych
lodi k sluzbe konvojG.
NekteTi clenove kongresu wy
slovujf mfnenf, re verejnost Sc
nedovf, az Dude tato ochrana
konvoj1 zavedena z toho duvo-
du, ably tim nebyla poskytnuta
informace Nemecku.
= Pocet osob, st1zenych ST.
decni vadou, stale sc mnozi. To
Sc v~ysvetluje castecne velkym
poklesem 1mrtf zavinenych
prGjmem a nakazlivymi memo
cemi v detstvi a tuberkulosou,
jak Sc uvadf bulletinu lekafu.
Jinym cinitelem, ktery vysvet-
luje vzestup poctu lidf, postize-
nych srdecni vadou, jest pru-
merna delka lidskeho zivota,
jez della asi 60 let. To znamena
re mnohem vice lidi zije pres
55 let, coz je vek, v kterem ST.
decnf vada je nejcastejsi a pfi-
rozenou pricinou smrti.
Srdecn1 nemoc je rOZvrzena
" tri velke tridy: revmatickou,
syfilistickou a degenerujicl. Tfl
da prvni, v nlz trpf deti a mia
df Tide, je znama vetsine osob
jake choroba srdecn1ch zaklo-
PEEK. Tento typ obycejne jest
zavinen revmatismem v nekte-
re forme, tancem sv. Vita a tn
a tam spalou. Jezto priciny
techto nemoc1 nebyly objeveny
nevf Sc urcite, jak Jim pfedejft.
Paklize vsak matky a opatrov-
nici sc vsemozne v%ynasnazi, a
by vybudovali zdrav1, odolnost,
silu a vahu svych detf, prispeji
mnoho k tomu, ably deti memo
Ct nebyly zachvaceny. Deti,
trpici srdecnf vadou, mali byti
pod lekaTovym dohledem. Ia
patricne peee a vedeni vetsina
detf, takto postizenych, vyros-
tie v uzitecne a stastne obcany.
Lide stredn1ho veku trapeni
jsou onlm druhem srdecni va
dy, ktera je zavinena pohlavnl
nakazou. Je nanejvys d1lezito,
ably tato nemoc byla v~ylecena
v casnem jejfm Nstavu, dokud
~nenastanou komplikace. Tomu-
to druhu srdecnl vady mono
ovsem 1plne zabraniti.
Do tretf, degenerujicl tridy,
patti mnoho lid. Tento druh,
jak Sc IDA, je soucasti horsici-
no Sc stavu tela, kdyz uz clo-
vek dosahl sve nejvyssf silly.
Ma mfsto, ably byly dotceny sr-
decnl zaklopky, dotceny jsou
samy srdecni svaly. Pro tako-
We lidi lie mnoho udelat, nejen
by povoleno bylo symptomum,
ale ably zivot jejich byl stast-
a dels1. Je povzbuzujicf
fakt, co mnozi sc pocet lid, po-
stizenych srdecnl vadou, re "a
mnoz1 Sc pocet lekafn pc
celem svet6, venuj1cfch Sc teto
nemoci. Jake jine nemoci mi
nulych dob byly premozeny,
tax mono pevne doufati, re
lidstvo zv1tezi i mad srdecn1 va
dou.
= Spojene Staty poslaly gra-
tulaci move jugoslavske Wade a
pripomnely, re president Roose
welt byl zmocnen pfispGti marc
dunn, ktef1 snazl Sc udrzeti svou
samostatnost.
Summer Welles, uraGujlci
statnf sekretar, oznamiI, re Ar
thur Bliss Lane, americky Wy
slanec v Belehrade, obdrzel in
ably informoval novou
vladu, V tonic smyslu:
"1nformace, ktere sem dosly
o zmene vlady v Jugoslavii by
ly velmi vrele uvitany We Spo-
jenych Statech jake vec, pro
kterou 81 NIUE gratulovati kaz-
muz i zena, milujfci svobo-
du.
Eve shode S ustanovenim "a
kona O pomoci Anglii president
Roosevelt je S to v zajmu sebe-
obrany Spojenych Stat1 poskyt
nouti 1cinnou materialni po-
moe naord1m, snazfcim 81 "a
chovati svou samostatnost a ne
dotknutelnost proti 1tocnosti."
WnIInc t6z ounoG; 10 ;,,ro