RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
Sluge kaphala na pos|u.
Pise: P. Slepeevic.

Dor "a otpravljanje poslova celokupnc
burzoazije. Marx
Sve kapitalisticke ustanove cd
drzavnih organa, pa do najnizih
organizacija (grobarskih drusta-
va), dali su Sc ma spasavanju ka-
pitalizma. Ne cine izuzetak tako-
zvane radnicke junije (Americka
Federacija Rada Kongres lndu-
strijalnih Organizacija, nego ma
protiv, one stole procelju owe
krusade, kao druge takvog kova
radnicke junije II drugim zemlja-
ma, a osobito II Velikoj Britain
il.
Danas je opste poznata ratna
politika junija Velike Britanije i
takozvane Radnicke Partije, u
prezuci radnicku klasu Eengleske
II ratna kola britanskog imperija-
lizma. Njihove vodje su postavlje-
nj ma odgovorne drzavne polozaje.
Nije ovo prvi put da kapitalistic-
XII odgovorni drzavnici postav.
ljaju radnitke vodje ma odgovor-
ne polozaje, kada je potrebno u
pregnuti radnicku klasu da "bez-
otporno" sluzi interesima njihovih
pljackasa. Bilo je takvih slucaje-
va mnogo u proslosti.
Kada kapitalisticka klasa pos
tavlja radnicke vodje ma odgovor-
ne drzavne j druge polozaje, ona
to cini il cistih profitaskih inte-
resa, jer ona zna da radnicke vo-
die mogu lakse "ubediti" radnike
da je oval rat njihovom "inte-.
resu", kao sto je interesu kapi
talisticke klase; da je oval rat
"odbranbeni" rat rat demo
kratije" protiv nacizmafasizma.
Jer kada otvoreni predstavnici
kapitala govore radnicima da je
danasnji rat "odbranbeni' rat il
rat "demokratije" protiv agreso-
ra, mogu neki radnici u to povero-
vati, a mogu neki da Il te price
posumnjaju, ali kada Eadnicke vo-
die to isto govore radnicina.
lakse> ova zabluda moze da upali |
Otuda postavljanje radni6kih vo-
dja (radnickih Juda) ma tako od-
govorne polozaje.
Kao sto je kapitalisticka klasa
Engleske poverila odgovorne po-
lozaje fekerima vodjenju danas-
Meg rata totalitarijanskim zem-
llama, tome rravcu ide predsta
vnik americke kapitalisticke kla-
Sc, Mr.. Roosevelt, postavljajuci
Hillmana, jednog cd vodja c. l. o.,
"a jednog Cd Sefova ratne prioz
vodnje. Da Ii &c predsednik Roo
sevelt dati JOS nekim vodjama a
merickih "radnickih" juniia takve
iii slicne polozaje, to ce zavisiti
Cd razvitka samog rata odnosa
owe zemlje prema ratu.
Poznate su izjave ovdasnjih
radnickih vodja, kao i njihovih
drugova II Engleskoj, u pogledu
ratne politike naoruzavanja owe
zemlje Oni SUI izjavili da &c po |
magati ratnu politiku Predsednika |
Roosevelta da &c oni upotrebiti
sve svoje sile de Sc iskljuce svi
Strajkovi IL ratnih Industrial. Ma
ovom pitanju oni su Sc lzJednacl-
Ii ostalim otvorenim kapitalis-
tickim predstavnicima. Jedni i
drugi su "a imperijalisticki rat, |
jer tako interest kapitalizma ma
lazu.
Z prkos orste poznatoj cinje-
njci, ne samo otvorene sluge ~ka
pitala, nego j takozvani komunis-
ii (hrvatski oko Narodnog Glas-
nika j srpski oko Slobodne RecD.
kazu ola je c. l. 0. prava radni-
cka junija, koja Sc bori "a radni-
eka prava da su njene vodje pra-
We radnicke vodje. Organizacija |
koja je >sa svojim vodjama Ia ma
oruzavanje zemlje, radi "nacio-
maine odbrane' protiv strajkova,
sto znaci protiv klasne borbe, ne
moze biti radnicka, ma koliko ona