davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-10-21
Varistions

This food is another OF those
which fits not only into the
everyday pantry, but also onto
the emergency shelf. It's par
ticularly fine for those who
must get meals in a jiffy.
For variation il may be
turned into a creased casserole.
topped with pastry and served
as meat PIE or use in
pasties. With the addition of a
No. 2 can of peas this amount
will serve six TO eight people.
The retail price is about "a
cents.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-10-21

When they were first intro
" duced. we. frequently saw girls
wearing I h e m on the street
about town but they soon heard
from the men and boys of the
family-and men outside the
family, too-which was worse.
Visiting movie stars may wear
them about New York, but they
tell us it is because of the candid
camera fiends who are continu-
ously swapping thei.' picture and
for business reasons they have
to look as they do in pictures.
You may be sure they do not
wear them in Hollywood.
We are not condemning lashes
nor any dramatic makeup. Older
girls who go about to late after
noon parties when night lights
are on, may use any and all of
the bits of glamor. provided they
are clever in putting it on.
!. Subtle
The little girl at the game
was shouldered, ash d e by the
other girls. They were ashamed
of her and she was so unhappy
it will. we are sure, be an ex-
perience she won't forget, but il
is too bad she couldn't have used
her observation before making
herself ridiculous.
Notice what the well-groomed
girls do and always use too little
rather than too much when ap-
plying makeup.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-10-21
Sharp Cheese
For GriIIed
Sandwiches
by PRUDENCE PENNY

CHEESE LOVERS are eX-
claiming over a new processed
and aged cheese. It's creamy,
very sharp in flavor, but not
bitey. One tasty bit leases YOU
TO go back for another.
The creaminess comes from
the butter which is added . a
minimum of 30 per cent. This
not only adds to the nutritional
goodness. but makes the cheese
easy 10 spread.
II works deiiciouSly into grilled
sandwiches. or in a combination
bacon. tomato and cheese sand
wich =. open-faced style.
Spread over crisp Crackers and
toast lightly -. nice for snack
ing. A is-pound package sells
for about y cents. ]
Meel-in-One
YOU'LL FIND a meal-in-one
In No. 2 can Of goulash which
has recently made its debut. It's
a well seasoned combination of
choice t0of. potatoes. tomatoes.
onions, spices, salt and natural
gravy.
All that's necessary for scrv-
Ing is 10 pour the goulash into
a pan and heat TO desired tenn
perature. To complete a meal.
with this as the main dish, serve
carrot strips. celery and olives.
a fresh fruit salad, hot rolls.
butter pumpkin chiffon pie and
coffee.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-10-21

If you wish to know where
any of the above products may
be purchased, please telephone
Prudency Penny, The Detroit
Times, Cherry $500.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-10-21

JUST A few simple stitches and this beautiful and colorfu
wall hanging ready to add beauty home! Pattern 1885
contains 15x19% inches;
chart key required; illustrations stitches
Send TEN CENTS in coin for this to
Wheeler Pattern DEPARTMENT 1925 Times SQUARE Detroit Mich
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
N 81 d Opisi.

mily Nikolic SOC, V. Kolaric SOC,
M. Belle Soc, Mary B. Slepcevic
soc, J.. Semoff SOC, B. Desnica
SOC, NJ. Mudric Soc, T. Popovlc
Soc, NJ Vaseff SOC, J. Penceff
doe p. Stojanov soc, n. n. 30c.,
r. Predragovie 25c., P. Vraeare-
vic 25c., A. Budurin 25c., Ana
Pavlecic Csc, P. Bogdanovic 25c.,
D. Doroslovsc 25 cent?, Tereza
Elieff Csc, V. Vangoff Csc, Zor-
ka Pirsoff zoe, Darinka Acimov
15c., NJ. Jukic 15c., NJ. Jelkovic
10c., K. Buric 10c., N. N. Sc, P.
Milivojev &C., D. Milivojev &C., Ne
zaposleni radnik sc.
Nakon par pitanja skupstina jo
privedena kraju u najboljem redu.
c. Scepovic,
zamenik dopisnika.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
81. decembra, 1910.

ko Britannia kapitulira, Amerika
&c i morace postati najveca mill
tarna nacija ma svetu radi Zapad-
ne Hemisfere." Ali on ne veil, kao
sto rubrikas H. S. rece, "Sjedinje-
ne Drzave. -. postati baklJono-
som i nadom demokracije cijelog
svijeta," nego kapetan Rickep
backer reee: "To znaci diktatura,
koja znaci gubitak slobostina," a
ne kao sto to rece pomenuti rubri-
kas - "spsolutnu pobjedu demo-
kracije mad fasizmom.'
Kapetan Rickenbacker pome-
mutt rubrikas, sa svojim Hrvats-
kim Svijetom, pripadaju jednom
te istom logoru koji nefaljeno slu-
Ii americkoj plutokratiji, iii inte'
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

owl mogli terati radnike indus
trijama da stvaraju vece ratne
masine sa kojim da nemacki VOL
nici sto uspesnije ubijaju britain
ske nesretnike uniformama, kao
i da sto bolje hrane radnike na-
cistickim uniformama, jer znaju
da vojska "putuje po stomaku".
Tai Istok je Sovjetska Junija.
Sjedinjene Drzave imaju impe-
rijalisticki razlog radi kojeg ponla-
zu britansku plutokratiju. Ne moze
Sc isto reci "a Sovjetsku Juniju,
ali posledica je jedna te ista: ODE
one sa svojim snabdevanjem ONO
gucuju produzenje rata, sto znaci
ubijanje miliona nase klase.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
BespOslica nece. pa ne
&c da mas Ostavi.

(Eastavak sa l. strane.)
ricali sada mamie "ubedjeniji" da
&c Sc znatno umanjiti broj bespo-
slenih.
Mozda je delimicno i ovo nepo-
voljno stanje miliona besposlenih
radnika nateralo Roosevelta da
preporuci federalni budzet cd Sc
damnaest po milijardi dolara, da
bi Sc tako mogli uposliti naknad-
nj i deo postojecih besposlenih
radnika. Ma tn misao je davno do
Sac Hitler tako je on "resio"
besposlicu eto ga, sada je "resa-
va" sa krvoprolicem.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

talog, Ovo:
"U trecem redu - a ovo je maj
vaznije - Predsjednikova ideJa o
miru pretpostavlja apsolutnu po-
bjedu demokracije mad fasizmom'
To znaci da ako Engleska padne
kao predstraza demokracije, Sic
dinjene ce Drzave skupa sa osta-
linn narodima zapadne hemisfere,
postati baklionosom nadom de-
mokracije cijelog svijeta."
Sa gornjim citation trebamo
sravniti ono sto nedsvno rece
jedan militarista CHE je uho bli-
zu buducnosti owe "demokratije," "
ako Sc desi Britaniji bas ono sto
'ubrlkas H. S., radi primera, pred.
-sostavlJa Rickenbacker veil: "a
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

Ali najverovatnije je, da Sc po-
litickom izrazu Industrijalne Ja-
nije nece dati vremena "a pobedu
ma glasackoj kutiji. Najverovatni-
je je, da &c nude kapitalizma ma
terati MEGA pre- toga vremena ma
neki nezakoniti Gin, koji &c izazva-
ii otpor. Izbice neki strajk; kapi-
talisticka zverstva &c prouzroko-
vati sirenje strajka; pored mo-
ralne, i fizicka potpora &c pote-
ei Cd drugih grana radnicke kla-
Sc, koje nisu neposredno pogodje-
ne strajkom. Nastupice takvo sta
ME stvari - ekonomsko, politic-
ko drustveno-atmosfersko - ko-
je &c biti slicno stanju stvari cd
1902. godine, u vreme velikog ug-
ljokopackog strajka, iii ononl Cd
1894. godine, vreme pulmans-
kog strajka Americke zeljeznicar-
ske Junije. Sta onda? Ishod &c
tada zavisiti potpuno cd stepena
razvitka - smislu kakvoce i
broja - sto ga Industrijalna Ju-
Mia bude postigla. Ako bude po-
stigla nuzan minimum, tada &c Sc
onaj klasni nagon proletarijata,
ma koji Marx upucuje socijalista
kao ma oslonac, koji kapitalis-
ticka klasa, preko svojih poruc-
nika radnickom pokretu, cuva
cd dodira socijalista, smesta kris
talizovati okolo toga nuznog mi
nimuma Industrijalne Organizaci-
je. Radnicka klasa bi tada bila
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

tanja ostaju jednaka Samo budala bi mogla
proreci detaljima buducnost Ma ovom stup-
nju ipak mi Sc usudjujemo proreci da &c 1941.
godina doneti promene koje te zaseniti 1910.
ovim Sc zaista nesto reklo! Fora 1941. je
razlcita cd zore 1910. kao sto 1910. godina be-
Sc drukca cd 1860. Potpuno je verovatno da
&c drustvo 1912. temeljito odustatti cd dana
1889, kao sto je drustvo 1893 sacinjavalo od-
stupak cd dana pre- 1889. Upamtimo. Nista nije
sigurno; nista nije nemoguce.
tako, ma ovom umirucem danu kobne
l94O, resimo, svi do jednog, da cemo poveca-
ii nase pokusaje aC&vnosti deseto i stostru-
ko! Planirajmo pazljivo; sprovedimo planove
delo odano; smatrajmo nase duznosti prema S.
l.. P. (tojest, naparam radnicke klase) kao sto
smatramo nase privatne duznosti prema sebi.
Mnogo zavisi cd nacina sa kojim &c Sc odaz-
vati pozivu duznosti militant S. L. P. 194l.
godni Razlka &c biti ogromna pr kraju
ona &c moei lako znatiti razliku izmedju ja-
kog sastavnog tela rastvorenog; razliku IL
medju uspeha promasaa; raziku izmedju Ii
vota i smrti. Onda ne samo resavajmo cvrsto
nego postupa jmo cvrsto. Jer u mocvari izme-
dju rezolucija postupanja leze "neizlegnutf'
bakcii nesrece unistenja.
Socijalisticka RadniGka Partija, koja e "a
pola stoleca vodia neprekidnu borbu "a oslo
bodjenje radni6ke klase, gleda napred svo-
jojo 81 godini sa istim optmzmom, odlucnos-
ii : verom u radnicku klasu koji su bill neraz-
dvojeni Cd njenih proslh postupaka. Mi gra-
dino novi drustveni poredak mislima srci-
ma radnika owe zemlje. Kao sto su mnoge Gig
lie jedne zgrade, tako su mnoge misli ideje u
radnGkim glavama. Cga ma cigli, misao do
dat mislima onda gledajte!, zgrada Sc podi-
ze - Socijaisticka Republika uspinje Sc put
neba! Spor mucan je mas zadatak, skoro je
neprimetljv progres. 1pak, rad nastavja ne
prekidno, misao Sc dodaie mslima, gorka LEX
CHA Sc vezuje sa gorkim iskustvom kuje Sc
lanac jaci no sto bese lanac koj je drzao bas-
nenog Fenris-kurjaka vezanog! Neustrasivo, sa
visokim nadama, sa nepokolebljvm kurazom
neumrljanim barjakom mi zapocinjemo mas rad
u ovoj novoj godini, ubedieni da je oslobodje
ME prblzno. l mas poziv swim nasm mlitan-
TINA sada je kao sto bese prososti:
LJUDI Cd S. L. P sTEzITE REDOVE.
81 decembra, 1910.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
NOvi SOvjetskO-nemac'
XII trgOvacki ugOvOr.
(Nastavak sa /. strane.)

(NaStavak sa l. strane.)
nadaju Sovjetsku Juniju jer pro-
daje Tito Nemackoj, dok Sjedinje-
ne Drzave mogu cak ratni mate
rijal prodavati ratujucoj zemlji
bez da Sc smatra da je to akt ra-
ia, rece Pravda.
Naravno, Nemacka Sc veseli, a
Britannia Sc test time Sto drzl
da nece moci prva cd Sovjetske
Junije dobiti mnogo hrane zbog
transportnih poteskoca. Svejedno,
il Londona javljaju da &c mozda
britanska vlada poduzeti mere da
spreci Sovjetskoj Rusiji da posts-
ne kanal drugih zemalja "a Ne
macku, da &c mozda zahtevati
cd Sjedinjenih Drzava da zabra-
ne izvoz masinerije uljanih vrela
"a Rusiju.
Nista ne javljaju nj Moskva nj
Berlin da Ii su doslo do ikakvog
sporazuma o balkanskom pitanju.
Slika rata nam ovako izgleda:
NemaGki britanski radnici Sc ko-
lju. Sa Zapada dolaze mocna rat
ma sredstva britanskoj kapitalis-
tickoj klasi da sto uspesnije snab-
de bedne radnike ma bojnom po-
iu. Tai Zapad su Sjedinjene Dr.
lave; sa Istoka dolazi nemackoj
kapitalistickoj klasi hrana, ulje i
drugi sirov ratni material, da bi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
GREATER NEW YORK.
Lectures.

A series of public lectures on
Socialism, is being conducted eve
ry Sunday afternoon, at p. NJ.
at the Capitol Hotel, 51st and 9th
Ave, under the auspices of the
Greater New York Propaganda
Committee:
January 10. "The American
Working Class Faces the Pros
pect of War" Speaker: John W.
Aiken.
January 26. "Socialist Indus
trial Unionism, the Key to Eman-
cipation." Speaker: Jacob Berlin
February 2. "Can the Working
Class Prevent War;" illustrated
lecture.) Speaker: A. A. Albaugh.
February 9. capital VS.. Labor
- The Irrepressible Conflict
Speaker: Emil F. Teichert.
Lecture Filler Distribution.
Every Friday, 10000 p. M,
34th st. and 8th Ave. l.. F. Gull
lotte in charge.
Every Saturday, "a p. M, 42nd
st. and 9Th Ave.
Every Sunday, 12.30-2.30 p. ri.
42nd St. and 9Th Ave. N. Dersho-
witt in charge.
All available members of the
three Sections expected to parti-
cipate.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
PREGLED l IZGLED.
(Nastavak sa l. strane.)


Sc danas ne suocavamo sa takvom situacijom
Da Sc zamis takva posledca postoJeceg drus-
tyenog meteza (os su takve) zacetne revolu-
cionarne pobune covek mora zamislti da ce
liudstvo naopako "a navek zatvoriti oci ola ne
vidi ocigledne cinjenice; da &c namerno masa
covecanstva izabrati ropstvo nemastinu, da
&c skrenuti sa svoga puta da b energicno u
nistila namere drustvene evolucije. DozvolJimo
da nekada izgleda da je to bas ono sto cove
canstvo cini, naravno je da mi znamo da ovo
nije tako. Ma koliko momentalnih pobeda Two
ievale sile reakcije, apostoli mraka, one su cd
takve prirode da Sc ne mogu Ia dugo, da ne
kazemo trajno. konsolidovati. One sebi nose
seme raspadanja ako pocetku radnic pro-
mase da Sc organizuju da uzmu vodstvo di-
rekciiu sociialnih ekonomskih afera.
Prosla kampanja je uklonila wise tradicija
nego sto je budalasta treceg termlna' mo
third term) tradicija. Ona je uklonla "a ma
vek legendu da su dve tako-zvane glavne par
tile predstavile wise cd diva ancuka robe "a
isto polticko telo, koji su bill jednaki Il swim
sustastvenim stvarma. Predstavljanje Demo
krata" "a najvec poozaj zemlji cd strane
republikanaca, i priznanje demokrata da su Sc
verili sa kaptalstickim imperijaizmom; for
miranje republikanskih kubova "a izbor demo-
kratskih kandidata, i demokratskih klubova "a
izbor repubikanskih kanddata "a navek su
razorili fikciju "dvo-partijskog sistema" u A
merici. Ipak, usuprot humbugstva kapitalstie-
kin politcara, jasno Sc videlo da je ogromna
vecna radnika bila indiferentna, da su pro-
sto glasaH "a jednog iii drugog kapitalistickog
kandidata zbog toga sto izgledase da i'm nista
drugo ne predstoji sem da Sc sasvim uzdrze
cd glasanja. Da je pravo pitanje podneto, da
je veeina naroda imala priliku da glasa "a ma
ME vazno pitanje kao sto je konskripcija dru-
ga bi Sc priea pripovedala sto Sc tiee revolu-
cionarnih Socjasta, NINA nije nista drugo
preostalo nego da produzuju dale, bez pita
MIA prepreka, bez pitanja zgleda iii manjka-
vost izgleda "a konkretne rezultate. tako je
S. L. P produzila! Ali ovo je druga prica Mi
Sc suocavamo sa novom godinom sa novim pro-
bemima, novom situacijom, iako osnovna pi-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
Ratni budzet i 1'sigurnost''

"nekolicine", kojima "pretI' da ce
i'm oduzeti povlastice koje danas
uzivaju neograniceno. A "a ovo
je najocitiii dokaz ratni budzet,
koga on trazi, da bi unapredio i'll
terese ''nekolicine" privilegisanih.
"Ocuvanje gradjanskih slobos-
tina "a sve," nastavlja Predsednik
Roosevelt. Jamacno Mr.. Roosevelt
misli kad kaze "za sve", ma kapi-
talistieku klasu, kojoj on isklJuci-
vo sluzi. Jer ako on misli ma gra-
djanske slobostine radnieke klase,
zasto su cuvari tih "gradjansklh
slobostina" dozvolili pod njegovom
administration, da ma rulJaskl
nacin rasturuju politicke izborne
skupstine Socijalisticke Radnicke
Partije, a njene govornike fizick!
zlostavljali? Ia takve nezakonite
izgrede, Predsednik Roosevelt ]e|
bio obavesten, ali nikakve korake
nije poduzeo da Sc takvo bezako-
ME spreci osiguraju .politicka
prava gradjana owe zemlje.
Koliko ovakovih i slicnih neza-
konitih slucajeva Sc dogodilo sa-
mo prosloj godini, "a vreme
/! predsednickih izbora, a kojima
su bill zapoznati Rooseveltovl Gu
yari reda "gradjanskih slobosti-
MAJ? Bilo je mnogo, ali su ii ne
zakoniti izgredi ISL u prilog Roo
seyeltove izborne kampanje, j ra-
zume Sc, u prilog "privilegisova-
ne nekolicine".
Danas govoriti o "oeuvanju gra-
| djanskih slobostina "a sve", kada
Sc svakim damon sve wise kresu
politieka prava radnickoj klasi !
time Sc utire put "a dolazak bur-
zoaskoj diktaturi = IndustrlJal-
nom Feudalizmu - jeste besmis-
lica.
Pod kapitalizmom SUI iscezle pri-
like "a sve, niti je moguce pod
MIN uposliti sve sposobne radn:-
ke, da ne kazemo nista tako-
zvanoj sigurnosti "a sve. Sve je to
kapitalizam ponistio sa svojim ma
einom proizvodnje raspodele.
| Gradjanske i ekonomske slobos-
| tine americka radnicka klasa mo-
| ze postici samo Socijalistickom
Drustvu. Samo u MENU moze da
Sc uspostavi sigurnost "a sve ko-
risne clanove drustva, jer u ME-
mu nece biti privilegisanih klasa,
, nego ce' svi clanovi drustva uziva-
ii jednaka prava jednake dunno
sti. S dokoncavanjem kapitalizma,
+, nestace izrabljivanja Il drustvu,
ier &c alati "a proizvodnju pripa-
dati drustvu, pomotu kojih &c
proizvoditi potrebne s'vari "a IL
potrebu.
Spremajmo ljudski material
(radnike) "a ostvarenje takvo2
drustva, kome nece trebati rat
nih budzeta, poSto nece biti ratio
va oko pijaca, kao sto su danas
neizbezni. Tada i samo tada moe
. &c Sc uspostaviti sigurnost "a sve
clanove drustva!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
(Nastavak sa 3. strane.)

(Nastavak sa 3. strane.)
postali nepotrebni i suvisni kapi-
talizmu.
Mozda Predsednik Roosevelt O.
cekuje da &c ratni budzet cd II |
pol milijardi uposliti danasnje
besposlene radnike. Mozda?
"Sigurnost "a one koji je po-
trebuju," kaze mas Predsednik! a
kakva je sigurnost "a onih deset
miliona besposlenih radnika j rad
MICA njihovih porodica, CHI uku-
pan broi iznosi preko 30 miliona?
Jeli to "siguran" zivot kad radnik
radi ma WPA "a SIS nedeljne pla-
te, a ina zenu i decu, iii kada Il
vi iskljucivo cd JAYNE iii privatne
milostinje? Jeli "sigurnost' "a o.
ne radnike koji danas rade u in
dustrijama bivaju nemilosrdno
izrabljivanji, a nisu sigurni da ii
&c i'm njihovi poslodavci dozvoliti
da sutra budu izrabljivani, jer
to &c zavisiti od--pijace? Ako oni
mogu da nadju place "a visak
vrednosti, koji su okrali cd svojih
najamnih radnika, onda &c Bit
posla sutra "a njih, ali ako ne
bude pijaca, tada &c tt radnici
dobiti "odmor" bice izbaceni
IL proizvodnje. A kad budu izba-
ceni IL proizvodnje, tada &c njiho-
va "sigurnost" zavisiti cd milos-
TIME.
Kakav je siguran zivot "a jed
nu trecinu stanovnistva owe zem-
lie koji su, prema izjavi samog
naseg Predsednika Roosevelta, ne
dovoljno nahranjeni, nedovoljno
odeveni nedovoljno udomljeni? !?
To nije siguran dostojan zivot
coveka, zene deteta dvadesetog
veka, niti moze "a radnicku klasu
biti sigurnosti pod kapitalzmom.
''Kraj specijalnim privilegija-
ma "a nekolicinu," kaze Mr.. Roo
sevelt!
Pod kapitalistickim uredjenjem
oduzeti povlastice onima, koji po-
seduju zemaljske industrije, po-
mocu kojih izrabljuju radnicku
klasu i kontrolisu zivot nacije, tc
bi znacilo kao kad bi sc Bengalski
Tigar odrekao jesti druge slabi-
je zivotinje. Ocekivati cd kapita-
listicke klase da Sc odrekne svo-
jih povlastica u danasnjem drus-
tvu, jeste ravno ocekivati cd Tig-
ra da sc odrece jesti mesa Cd ME
govih zrtava.
Mozda Predsednik Roosevelt
misli da &c njegova administered
ia oduzeti povlastice nekolicine
(kapitalisticke klase). A kome ME
gova administracija (politicka dr.
zava) sluzi, ako ne toj nekolici
nj? Zaista ne radnickoj klasi
premda on cesto govori, kako je or
prijatelj "zaboravljenog eoveka'
- radnika. Ina mnogo primera
osobito "a vreme strajkova, koj
potvrdjuju da Predsednik owe
zemlje iskljucivo sluzi interest i'm;
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
Sa vecerinke.

Akron, 0.
Ma 20. decembra mas Ogranak
je odrzao svoju drugu vecerinku
owe sezone. Poseta je bila kao o.
bicn, dobra.
Nakon bogate vecere drug J.
Tesit, kao stoloravnatelj, pozove
druga J. Mitica da pozdravi Cos
te. Drug govornik je odrzao KRAFT
ku ali vrlo poucnu besedu koju ie
zavrsio sa apelom da prisutni pri-
loze "a potporu RADNIcKE BOR-
BE, jedinog glasila radnicke kla-
Sc ma nasem ieziku. Sledeci Sc po-
zivu odazvase:
J. Mite $500, S. Babic $500,
K. Besser $500, J. Tesic $500, n.
Ruzic $500, J. Arbet $500, S. ST.
mic $500, Z. Malivuk $500, J.
Palecek S1.OO, I. Coric s1.OO, L.
Stefanovic $1OO, S. Bozin S1.OO,
Stefanov $1.00, Zaremba $1.O0, Ka-
tica Bible S1.OO, r. Bible $1.OO
Steva Dadovic s1OO, G. Buric ST.
90, Darinka Tesic S1.0O, P. Sau-
drine s1O0, J. Saudrine Sl00, n.
Coric s100 P. Kapic s1OO, M. Ka-
pic S1.OO. E. Galko S1.O0, K. Sal
cak $1.00, Marinov Soc, Sima Da-
dovic Soc, S. Matuski soc, NJ.
Stepanov Csc. Ukupno $35.75.
Da bi opsti prihod vecerinke bi
! sto veei, sledece drugarice su po-
klanile hrani:
| Sofia Kapic, Manda Babit,
Smilja Stefanovic, Tinka Malivuk,
mas simpaticar Steva Bozin.
Ukupan cist prihod owe vecerin-
ke jeste $93.14.
Z ime Ogranka Akron. swim
prilagacima hvala.
Nj. Bozic, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

Ma zidovima americke neposred-
ne buduenosti pise: "Amerika ju-
ri rat!' Do tebe stoji, amerlc-
ka radnicka klaso da Ii ces dozvo-
liti da ova zemlja tobom udje u
more krvi. Niko drugi je ne moze
skrenuti tog pravca.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
"Apsolutna pObieda
demOkracije."

Hrvatski Svijet ina jednog ru-
brikasa, koji pise pod naslovom:
mi po babu, nj po stricevima, !"
a koji komentarise skorasnjem
govoru Predsednika Roosevelta j
veil da je znataj istog, pored O.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
Sa skupStine.
Detroit, Mich.

SuDOtu 20. ueCeHiUId mas j
Ogranak odrzao javnu skupstinu,
ma kojoj je govorio drug n. Sta
mic, urednik Radnicke Borbe, 0 te-
mi: "Buktinja pomrcini." Pri-
sutnih bese oko 70 osoba.
Drug govornik je poceo svoju
temu sa pricom cuvenog americ-
kog pisca, Edgar Allen Poe-a
dokazao je da je danasnji kapita-
liam slican ladjama putnicima
koje Poe IL pomenutoj prici OPT
suje.
Uzduz svoga govora, govornik
je opisao dokazao da su otvore-
ne kapitalisticke partije "vidne"
kapitalisticke osobe siraei mraka,
da su zagovaraci militarizma Sd
naopakim kragnama, sa obrijanom
neobrijanom bradom siraci MIRA
ka; da su kapitalisticki porucnici
postojecim junijama c. l. O. A.
F. l.. siraci mraka; da su svi re-
formisti "komunisti," koji me-
niaju program kao sto Sc menJa
Michiganska klima, takodjer sira-
ci mraka da svi oni vola mrak,
ier lopovi najuspesnije kradu II
mraku sto wise drze radnike II
mraku u toliko je bolja pljacka.
Posto je jasno dokaZao da 81
sve postojece takozvane radnicke
organizacije siraci zbrke j MIRA
/ ka, on je jos jasnije dokazao da
je iedina Socijalisticka Radnicka
| Partija ia koja nosi BuktlnJu
| Svetlosti i zavrsio je sa apelon
ma slusaoce da rade II korist ide
| ie S. l.. P, koja zagovara unlste
ME danasnjeg sistema kojen
vlada smrt i beda, a da radnic
pravovaljano organizovani ma ME
GOWN ruSevinama sagrade move
| drustvo - Sociialisticku Indus
trijalnu Republiku u kojoj ce Via
dati sreca zadovoljstvo.
Govor je zavrsen sa burnim o
dobravanjem, a to potvrdJule ko
lekcija cd $3.50.
Neka je drugarska hvala doll
| navedenim prilagacima:
T. Pavlovic $500. S. Kosnik So.
90, B. curulic s1.0O, D. Stanoje'
S1.OO, P. Cotic S1.00, Katica Bo
beric S1.O0. Elizabeth Stanic 81.
90, N. Stanic $1.00, P. Pavleci
$1.OO, Ana J. Crkvenac S1.OO
Ana J. Sekulic S1.00, c. scepovi
S1.0O, J. Curulic S1.00, J. Medve'
S1.OO, J. Mesic $l.00, Ana Kape
tanovic 60c., Mary Mrvos Soc, E
| Stanceff Soc, NJ Kovac Soc, E
resima americkog kapitalizma, ST.
ie iedno te isto. Zbog toga je pot
puno eticki da sa prvim dokaze
mo kako izvrce cinjenice drugi
samo da bi svoje citaoce jos Wis
zbrkao verovanju da je kapita
liam, koji je pun crvi, kao sto t
nehotlce rece Miss Eliot, vredal
mora iuvi americke radnicke kla
Sc!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

organski konsolidovana. DALI ma
pori u smislu mirnog merenja
snaga bi tad bill ucinjeni suvis-
MIN kapitalistickim varvarstvom.
Kapitalizam bi bio smesta pocis-
cen ma stranu. Ali "a ovo dokon-
cavanje kapitalizma, u slucaju
pod rasmatranjem, Industrijalna
Junija bi morala dostici nuzan
minimum savrsenstva u broiu i
kakvoci. - Daniel De Leon.