RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-03

sdVd dd Sc SpdSe, nVataJucl Sc "a
slamku, razlikom, ako bi Sc u
topljenik spasio on bi sebi drus
tvu mogao koristiti, dok kapitali-
zam bi bio ma stetu drustva. Po-
red toga, kapitalizam neogranica-
va Sc ma "slamku" da bi sebe spa
sio cd propasti, nego Sc on laca
svih sredstava, obzirom ma zr-
tive druStva (radnicke klase). Po-
red ostalog, "a ovo ie najjasniji
dokaz danasnji rat, koji razara
tekovine civilizacije upropascu-
| je bezbrojne zivote radnog naro-
da.
Ia kapitalizam radnicki zivoti
su nistavni, samo kad su pita-
nju profit. Pred nicim on nece
zastati da dodje do profita. Ia
MEGA je profit nesto "najpleme-
nitije" i "najuzvisenije", zato on
gazi nemilosrdno ubija mrcva-
ri radni narod. U svojoj slepoci
Ia profitom, on nista drugo ne vi
di niti ina obzira prema icemu
drnsgom.
Kapitalizam Sc neogranicava
samo da dodje do velikih profita
danas, nego on vodi racuna "a
sutra, prekosutra, "a buducnost,
jer njegova .je neodoljiva zelja
da sebe ovekoveci. Otuda on jos
danas sprema Sc "a svoju buduc-
most. Ma koliko kapitalisticka kla-
sa izgledala "nebojsa'', ona stall
no strahuje cd sutrasnjice, jer Sc
boji da &c Sc radnicka klasa okre-
mutt protiv nje'i pokvariti joi ra-
cune Zato ona jos danas nastoii
i manipulate na razne nadine da
svoiim najamnim roboyima one
moguci da joj poremeti njene ra-
tune uGini kraj njenom mnog0-
omiljenom sistemu.
Njena politicka drzava stalno
krese politicka prava radnickoj
klasi, na tai nacin otezava rad
nicima da mogu ma miriam i civil
lizovani nacin spremati Sc "a
sobracunavanje kapitalistickom
klasom. A svako kresanje politi6-
kin prava radnicima, vodi radni-
ke sve blize feudalizaciji, kad rad
nix nece imati pravo da kaze, ne
go samo da izvrsuje naredbe svo-
jih gospodara. L tome pravcu da-
nasnji kapitalizam ella, ier sa-
mo ma tai nacin, prema njihoyom
rezonovanju, moci &c svoj lopov-
ski sistem sacuvati. On hoce da
potpuno politicki obespravi rad
nike, kao sto in je obespravio
zarobio ekonomski. Tada &c SO ka-
pitalizam osecati "osiguran". bar
tako on danas ra6una. L ostalom
to ce buducnost pokazati, jer Il
wise slucajeva planoyi~ su neost-
varljivi.
S uvadjanjem registracije stra-
naca, kapitalisticka drzava je po-
kazala dobar primer korporacija-
ma kako mogu da lakse kontro-
liSu svoje najamne radnike. ciii
primer trebaju da usvoie. | vet
neke kompanije svoje politiGke
drzave primer primenjuju Il de-
10. Pocele su registrovati svoie
radnike, otiskivati i'm prste pri-
siljavati i'll da nose svoje slike na
vidnim mestima "a vreme rada.
Ovo su otvoreni primeri Indus
trijskog Feudalizma. Da Ii &c rad
nlcka klasa ma vreme spreciti ka-
pitalistickoj klasi da je potpuno
feudalizuje ma to ce buducnosr
dati odgovor.
Radi obavestenja nasih citaoca.
kako Sc feudalizaciia vrsi mad
radnicima nekim industriiama.
donosimo izvestaj cd jednog ma
Seq clana, koji je tesko osetio na
samom sebi probu feudalizaciie.
lzvestaj naseg clana gIasi:
Pre- nekoliko dana po prvi put
| pojavili su sc znakovi organize
vanja c. l. O. II ovoj tvornici. Il
kojoj ia drug B. radimo. Nakor
dan-dva, sigurno po inicijativi
kompaniie, raznieli su Sc glasovi