Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-01-31
ZAMEK BOUZOV.
(Tiskova sluzba G. N. R.)

nemecke tajne statnf policie,
zmocnil Sc zamku Bouzova ma
Morave. Zamek, prosluly svy-
mi dejinami, je rozsahlou, hr-
dou stavbou, lezfc1 ~uprostfed
hlubokych les1, ma vysokem
kopci, odkud lie ma vsechny
strany pTehlednouti moravsky
kraj. Proc 81 nemecky Fouque
zvolil prave tento zamek svym
sldlem, ma svdj zvlastnf d1vod
Zamek Bouzov byl do konce
svetove valky, 1918, majetkem
a sldlem "Tadu nemeckych ry-
t1ru". Jejich velmistrem byl
rakousky arcivevoda Even.
Kdyz v druhe polovine devate-
nacteho stolet1 vznikala zboha-
tia nemecka prGmyslova a bur-
sovn1 slechta a vyvolala modu
rytlfske romantiky, dochazelo
k restauraci celych stovek sta
rych nemeckych, rakouskych a
madarskych hrad1 a zamk1
ma 1cet teto move slechty. Teh-
dy rad nemeckych rytfr1 obno-
vii take zamek Bouzov, zubem
casu znacne nahlodany. Rad
nemeckych ryt1r1 byl vsak v
dobe, kdy Sc znovu nastehoval
do obnoveneho zamku, pouhym
pfeludem a strasidlem = ia
tam byla slava rytirska, ktera
tolik znamenala We stTedoveku,
v dobach krizackych valek.
Arcivevoda Even, poslednf vel
mistr tohoto prestarleho fadu
volil sve ryt1fe re slechty a sta
WI vojenskeho. N6kdy zablou-
dill mezi zasvecence Tadove
take banker, zaslouzily O po-
kladnu mocnych pan1. Tyto
podivne potomky kTizakd a
templarG svedla romanticka
touha k poradanf stTedovekych
mumrajG ma zamku Bouzove.
Maskarili Sc cernymi rytfrsky-
mi plasti, opasavali Sc mohut-
nymi meci, "a kloboukem mi
vail pstros1 pero. Slavnostni
hosting, nekonecne pitky, zbe-
sile hony v hustych, cernych le-
SIGH. Obnovena budova zamec-
ka vyhovovala do posledn1ho
punt1ku pfedstavam a potTe-
BAN teto romantiky. Vfdensky
architekt, slouz1c1 sp1se nez
vkusu choutkam svych zakaz-
Mkt z rad arcivevodG, velmis-
trd a rytfrG,v ybudoval ryt1rsk6
s1dlo, jehoz dGkladnost nebyla
prekonana ami neuveTitelnou
pfedstavivost1 stredovekych ry-
tlren. Pan architekt nastavel
vsude plno schod1 a sch1dk1,
%schodist, tajnych vratek, pada-
c1ch dver1, kobek a hladomo-
rem, ryt1rskych salG a ma sta
malych komnat, eel a pokojikd
v nichz NELL ryt1ri traviti noel
v pokan1 a cudnosti, v6rni sve-
mu slibu, ktery skladali S pTf-
sahou vernosti svemu Tadu.
Jak sc asi rozzarily Himmle-
rovy oci, oci vladce mad 1.-Two
tenn a smrt1 milion1, kdyz spa
tTil zamek Bouzov. Tento ry-
t1rsky brad byl prave pc jeho
chuti. RozbTesklo Sc mu nahle,
kan uvrhne sve statn1 vezne.
Tyto podzemn1 kobky a klenby
muclrny a hladomorny byly
pravym prostTedfm pro ty,jimz
bylo souzeno traviti dny a noci
We tine a hruze, Zat1m CO Sc mo-
cny hradn1 pan kdesi v hoTej-
SIGH patrech, salech a komna-
tach oddaval kratochv1l1m sc
svymi kumpany. A kdyby snad
vsecky ty kobky, morny a zala-
re nestacily, jsou naproti, upro
sired lesa jizby a zalaTe nobel
nicke ~trestnice - vSak je ma nj
re zamku dobTe videt. Hrad
Bouzov, spojeny S t~restnic1 v
jediny celek, byl Hitlerovu
nejvyssimu katovi idealn1m
ztelesnenim davne pTedstavy
ryt1rskeho zivota.
Hitler vedel, proc ustanovil
Himmlera policejn1m sefem.
Znal Himmlera Cd onoho dine,
kdy Sc roku 1919, seznamili v
Mnichove, jsouce tehdy oba
spiclove nemecke r1sske obra-
ny. Pojistovac1 agent Heinrich
Himmler, v jehoz bledem tvafe
-jste mohli vycfsti existencnl u
bohost a socialni zavist, PROBE
vii Sc byti velmi vychytralym a
lstivym, nybrz i tvrdym a kru-
tym. Sci nejen obrazne ale do
slova pres mrtvoly. Tento muz
nema pouze dive usi, jake oby-
cejny smrteln1k, nybrz hned &c
II tucet, ably Sc doslechl toho,
echo mu bylo tfeba k polite