Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-05-16

nedozfrne dalky, " levo byly
|strane porostle vinnou revou a
|r1znym stromov1m, ktere pra-
We vymenilo list1 a skvelo sc
ted svezl zelen1. Baron vedl
Gertrudu pod pazdf a pres tn
chv1li il upoZornoval ma krasu
prfrody. Pro to mela Gertru-
da velmi vnimavou dust a ma
slouchala vyklad1m barono-
wynn velmi pozorne. Rozprav-
ka O pTirode byla vsak hnedle
vycerpana. Baron Halasy byl
obratnym recnikem, v novych
a stale novych napadech byl
primo nevycerpatelnym, ale lat
ku musel brati re sveho nej-
blizsiho okoli. Priroda byla mu
predmetem prflis vzdalenym a
take uz pfflis omlenym, mno-
hem vice latky k hovoru posky-
tovala mu jeho vlastnf osoba,
ktera mu byla nejblizsi, ale ia
Ike nejznamejs1. Bylo tehdy pc
valce s Pruskem, jfz Sc Halasy
sucastnil, a RUNE episody, KITE
re Halasy dovedl liciti 1--WE a
1chvatne, zaj1maly Gertrudu
nemalo. Mohlo Sc skoro r1ci,
re osoba rytmistrova zaj1mala
Gertrudu jedine, k will tenn r1z
nym valecnym pr1hodam, v
nichz Halasy vystupoval jake
osoba primo s1castnena. D1vka
ktera vyrostla "a meme pece
rodic1 a We vsemoznem poho-
dlf, o valce cftala jen jake o
hrozne veci, setkala Sc tn po-
jednou s hrdinou, ktery sc bill S
Nemci a nasadil svGj zivot "a
uhlednost rise. Jasneho pojmu
o cele tie veci Gertrude nemela,
ale byla presvedcena, re tako-
ye zaprodavani sveho zivota je
vec velmi vznesena. Jak v o.
c1ch jejfch stoupala cena baro-
ma Halasyho, tax bledly vzpo-
minky ma stryce Arnosta. Coz
stryc Arnost,je obycejnym kup
Gem, ale nen1 hrdinou. Ovsem
udatnym je, vzdyt v Indii stTi-
lei tigry, ale baron svou Savl1
dorazel ma Prusaky, to je vets1
hrdinstv1.
W pc cely mesic nachazela
Sc mySl Gertrudina v uplnem
r%ozvratu. Svizny, elegantni a
hovorny husarsky rytmistr po-
zvolna, ale jiste vytlacoval re
srdce Gertrudina vazneho a
starnouciho stryce Arnosta,
ktery nikdy o svych cinech ne
mluvil, a kdyz tax byl nucen u
ciniti, delal to vzdy s takovym
ostychem, jake by jednanf jeho
ami "a rec nestalo. Nekdy O.
vsem ~nastaly u Gertrudy okam-
ziky, re oba muze v duchu po-
rovnavala. Ale nedospela nj
kdy k urcitemu vysledku. Ba-
ron Halasy byl mlady, slicny,
ohnivy; stryc byl starsi, kid
ny, ale byl krasny a vice ro-
manticky nez Halasy, ktery ma
svet hledel strizlivyma ocima
modernfho cloveka. Ale jednu
chybu mel stryc. Byl zenat,
vzbudil v srdci Gertrudine PRIV
III lasku, fekl il, re il ma rad
a ozenfl Sc s jinou. Nekdy sc
Gertrude ma Arnosta primo zlo
bila, dostavovaly Sc u nj "a
chvaty podrazd6nych nerv1, v
takovych okamzic1ch chovala
Sc k baronovi velmi pflvetive,
jake by Sc stryci chtela pomst1-
tt "a svou zhrzenou lasku. A
rano kdyz Sc vyspala, litovala,
re Sc k baronovi chovala pT1lis
d1verne a cltila, re milovati mo
hla by jen stryce. Kdyby mo-
hla! Ale vedela, re moznost
takova prestala jeho snatkem a
odjezdem do daleke ciziny.
Vliv harmony stale pritom-
nostl uclnkOval ma Gertrudu
prece jen blahodarne. Neob1-
rala sc stale svoj1 dusevnf bo-
lestf, uklidnila Sc, bavila Sc, ne
kdy Sc j srdecne zasmala, ma
sledkem toho telesne sllila a to-
varnikovi soudili, re pobyt v
Nizze dobre jejich dceTi po-
slouzil. Ma tie dnesnf prochaz-
ce pc pobTezf doslo mezi Ger
trudou a baronem k rozhodne-
mu vyjadrenf.
Rytmistr dovedl mluviti vzlet-
ne a krasne, jeho vyznan1 las
ky bylo skvostnym Tecnickym
vykonem a nez1stalo ma Ger
trudu bez hlubsfho dojmu. Ne
vedela jiste, zda-li barona mi
luje, ale libil Sc il. Byla vdbec
o stavu sveho srdce We velike
nejistote. Ale bylo to prvnf W.
znanf lasky, ktere Ia sveho Ii
veto C1xySnIo a naronhIa GO fQdu