RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-14
NARODNI ''PREDSTAVNICI."

U mnogo hvaljenoj poltickoj demokrati-
il, takorekuc cello odraslo stanovnistvo uces
tvuje u izboru politickih predstavnika. Zbog
toga SO oni zovu "predstavnic naroda." Ali
zbog ekonomske nejednakosti koja vlada u ka-
pitalstickom drustvu ii politicki zabranci ne
predstavljaju narod nego svoiinu. |, buduci da
ia svojna pripada tex jednoj saci stanovnistva
koju mi zovemo kapitalistickom kasom ii po-
lticki poslanici kao imenovani drzavnici, to-
jest, celia politicka drzava cd dole do gore pred
stavlJa kapitalisticku klasu ne ostali dec ma
roda kojeg ogromnoj vecini sacinjava mo-
derna radnicka klasa.
Sve stvari poznate revolucionaru,
kasnosvesnom radniku, i on Sc nj malo ne IL
nenadjuje kada Sc izabrani politcari stvarno
igraju sa oom laznom ulogom "predstav-
nistva" naroda. Ali "a neobaveStenog radnika
svaka prevara politicara mora da je veiko IL
nenadjenie pa ma koiko puta ga politicari
grdno varai kao sto to cine decenij jana Naro-
cito mora iznenaditi radni narod skorasnia
akclJa sonata vezi sa produzenjem pristine
vojne sluzbe. zasto da Sc radnici narcotic
roditelji odraslih sinova draftovane starosti
ne osecaju ogorceni prema izabranim political
rima, senatorima it'd?
Ma prvom mestu, pre- proslih izbora nj je-
dan lzabrani politicar nije dao nikakva zna-
ka da te on glasat "a prisnu vojnu sluzbu II
mrno doba kada Sc spremase zemljiste "a
ozakonjenje konskripcije, narodu Sc reGe da &c
draftovani momci sluzti pristine samo "a jed
nu godinu dana. | narod proguta tn laznu pi-
lulu. da je narod sto lakse proguta pesma
sc naplsa kako &c Sc vojnik "a jednu godinu
vratiti svojoj ljubavnici, koju su tex neki dan
jamacno poslednji put preko radija brodkasto-
vail. Ali niie ovo prvi put da je pesna sedo-
vaa lama politicka obecanja Mi koji smo ma
10 poduze godna IL ovoj zemlj secamo Sc da
sc pre- ulaska zemlje Prvom Svetskom
Ratu pevaa pesema: 81 didn't raise my boy to
be soldier" | zatm Sc poce peyati "Good-
bye Broadway. Hello France. nekoiko sto-
tina hllJada amerckih momaka ostase bez glasa,
jer IN zemlia zapus usta, da pevaju 1918
"Good-bye slaughter. Hello unemployment.
l sada Sc mora pevati pesma: 81 reilly don't
know when I'll come back if at any time
honey, jer je senat izglasao da Sc produzi
rok pristine vojne sluzbe sa II ma 80 meseci. A
ko moze garantovat da senat predstavnicka
kuca nece buduce produzavati Jos wise wise
rok pristine vojne sluzbe! Senator Pepper re-
ce, prlllkom debate senatu ovoi stvari ola
ce Sc voJnci morati pod oruzjem drzati pet
sest, godina a "mozda i ceu generaciju"!
Vetina senatora koji su glasali "a duz
rok konskripcije "veruju' okorelim generalina
koJi pred ispitivanjem rekose da 80 po sto kon-
skriptovanih vojnika zele produzenje konskrip-
clJe Ova nJihova tvrdnja je jako daleko cd is
tine da je moze ma nj koliko je crno pod
noktom videti. Nile istina ''dragi generali' da
vojnic zele produzenje konskripcie Oni 81 IL
veclni protiv ma kakve pristine vojnicke sluz-
be. Ako ste sigurn da ie vasa tvrdnja tacna,
zasto ne postanete vrlo ''velikoduSni' podaj-
te stvar glasanje konskriptovanir voinici-
ma. Neka oni sam "a sebe govore a ne vi
"a njih. tojest, "a interese kapitslisticke kla-
Sc koji tamo drze?
Jos neistinitija je tvrdnja Dr. Galupa, ko-
il je ma sto jada silovao istinu da bi "dokazao'
da su 50 po sto stanovnika owe zemlje "a pro-
duzenje konskripcije, tako da bi dao senator-
ma kongresmanima "moralno zaledie" da mo-
gu bez straha pobune naroda tom pravcu ak
tovat
A nj malo Sc ne treba cuditi tome sto Sc
nJuJorski Times" vrlo zadovoljno izrazio
prema pomenutoJ senatskoj akciii, ier je on bio
(Nastavak ma 3 strani.-