RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-03

al kfaJu. y LaJ Su OuDOf uSll W.
Tiki gavani, koji predstavljaju ka-
pital, professor Judi cd "ugle-
da", koji predstavljaju "publiku'.
aocim &c stvarno predstavljati ka-
pitalisticku klasu, i junijske vo-
die IL A. F. L. c. I. O., koji, kao
kapitalisticki porucnici II radnic-
kim redovima, nece zastupati rad
nicke interese, nego interese ka-
pitalisticke klase. Tai &c odbor da
resava j odlucuje posto ce biti O.
ka radnicke koze.
Demokratija i zastita radnickih
zivota, to je kapitalistickoj klasi
deveta rupa ma svirali. mas ma
Gin zivota", to je hitlerizam iii
fasizam americkog izdanja. Bira-
ii izmedju hitlerovog kapitalizma
i demokratskog kapitalizma, "a
radnicku klasu znacilo bi isto, kao
da "bira" kakovim &c okovima BIZ
ii vezana - zeljeznim iii bakre-
MIN!
Radnicka klasa treba da trazi
Socijalizam, koji &c je osloboditi
svih okova demokratskog fasis-
tickog kapitalizma. Ona treba da
trail tvornice sredstva "a proiz-
vodnju da postanu svojina celog
drustva i da koriste celom drus-
tvu.
Kada kazemo sredstva "a pro-
izvodnju, mi mislimo ma tvornice,
fmasine ostale moderne alate ko-
Jim Sc stvari proizvadjaju da pos
tanu drustvena svojina. Da, da,
sredstva "a proizvodnju, ne
sredstva "a upotrebu, trebaju
postati drustvena svojina. Sred
stva "a upotrebu, kao odelo, obu-
ca i druge slicne stvari bice po-
sedovane pojedinacno "a nil
hovu licnu upotrebu. Ono sto Sc
mama prebacuje, da bi delili sred-
stva "a upotrebu, to je bas danas
;tvarnost pod kapitalizmom. Ma
primer: u mnogo slucajeva mia
dja sestra prepravlja nosi staru
haljinu svoje starije sestre. U
drugim slucajevima jedna devoj-
ka pozajmljuje, iii menja, haljinu
svoje drugarice IL komsiluka. O.
maj djak, prici, koji je odgovo-
rio ucitelju da je njegov kaput
napravljen cd ocevog starog ka-
puta, ina mnogo wise istine nego
Sale. Takvih i mnogo drugih slic-
| nih primera ina mnogo danas pod
kapitalizmom. U Socijalizmu bice
dovoljno odela, haljina drugih
'upotrebnih stvari, da nece trebaii
prepravljati, pozajmljivati me.
njati.
Mama Sc takodjer prebacuje, od
kapitalisticke klase njenih age.
nata, da bi Socijalizam razbio po
rodicu. U proslom, kao Il ovon
: ratu, milijuni hranitelja izginuse
i ginu "a kapitalisticke interese
i kapitalisticku trgovinu, kako tt
rece bivsi predsednik Wilson. Nj
je Ii to razaranje porodice ot
strane kapitalisticke klase? Jeste
Nismo Ii mi svi koji smo ovde
dosli il Evrope "trbuhom "a kru.
HON" ostavili nase mile drage
tako pod kapitalizmom i njegovin
pritiskom porodice nam sc razo'
rise. u Socijalizmu, buduci da &c
radnici primati potpunu vrednost
svojeg rada, tada j samo tada po.
rodica &c imati svoj pravi znata.
- osiguranje.
| Nikakve reforme niti ikakvi
slatkorecivi cifte pa zvali Sc oni
demokrati iii republikanci, "Soci.
ijalisti" Thomasove bagre iii "Ko-
munisti" Browderovog sofa nece
niti mogu pomoci radnickoj klasi
'Uzdaj Sc use u svoje kljuse"
kaze nasa poslovica. Tako anne
ricka radnicka klasa nema da Sc
osloni ma ikog drugog osim ma
samu sebe. Samo radnicka klasa,
samo ona, moze biti graditelj
svoje oslobodilacke kuce. Ona .je
ia jedina, koja ina da razori sta
ru kapitalisticku kucu da sagra-