RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-23

lutnu moe ola nareduje swim zemalJsklHl poou-
zecima kakve &c espape prozvoditi, "a upotre-
bu iii "a razaranje; neki opozicionasl tVroe oa
$ ovim "unasamo nacizam, fasizam diA'atu-
ru i da uspostavliamo Firera," ovo fece pfeo-
stavnik Fish, republikanac, IL New 1ofka. "A
senator Clark, demokrata, il Missouri feee' "a
ovim blom sc "prosto daje predsedniku pfa'o
da proglasuje rat da Sc uspostavl totalitarl-
janska vlada ovo zemji" Iako oVl opozlclo-
nasi zbog svojih posebnih kapitallstlckih ilch'h
interesa dizu larmu protiv pomenu'og ploJeh-
ia, ako &c Sc oni radje prilagodti ooi'iaceih
nacizmu zbog "opasnosti' stranog hacizha' ny
hove ocene su Il ovome tacne IL sVakog para
grafa, reCenice, reel slova oVog zloglashog
projekta viri domaci nacizam.
Kovaci pomenutih mera, Roosevelt Sd sVo-
JON administration vecina kongresa' opfaV-
davaju svoje odobrenje 18TH Sa poiozajem
kojem Sc naazi Velika Britannia ON Veie' dot
lade 'prijateljske zemje' ploye Okean, dotie
nece ova zemlia biti II velikoj opasnosti od ma
cistitkog nasrtaja zbog toga treba da Sc Ve-
likoj Britanji pruz sva moguca poh'oc oa
Sc Moi ne moze pomoCi bez da sc fredsedAlku
dade ekstra-ordinarna, toJest, s'Varho oik'a-
torska moe | mi smo videl da dok su plovili
Okean ladje "prijateljske zenIJe hongres sa
Rooseveltom usvoii reakcionarni zakon, ST ko-
i'm Sc neduzni negradjani prlmorase da Sc kao
kriminalx registruju da kohgfes Sa hoose-
veltom njujorskim Timesom, naValI ma sta
novnistvo owe zemlje prisilnu voJnu sluzbn,
sada dok JOS plove po Okeanu iadJe "'prlJ J1teiJ-
ske zemlie", ista reakcionarna sila trazi Ga Sc
iednoi osobi. Predsedniku, da neograntena po-
liticka ekonomska vlast. Start je ovo tlIE via
davine privatne svojne da pod izgovorom stfa-
ne opasnosti" uvace despotizam protiv donna
ceg stanovniStva Receno je davno da Sc pod
velom "patriotizma' krju pakosna srca.
Tako reakcija liza ledja, kao lopov, pick
paket," slika strasilo sa str&ne da bl sVolG
zrtvu - radnicku klasu = lisila sveg judskog
prava. | ozbiljno Roosevelt sa koneresom pre-
Ii da C unistit osnoy Americke konstitucije,
unistiti ie Il potpunosti. jer kada dale jed
MOI litnosti neograniteno pravo moe, tim
axiom Sc lisava vecina stanovnistva, radniCka
klasa politickog prava. Dokazi "a ovo su vrlo
jasni da in trebaju najzaslepleniie oti vide,i.
Radnicka klasa ie skusila. ne jgs oyoj
zemlji potpuno, u Nemackoi i Italiii gorcj-
nu rezultata kada g polititka vlast moe kon-.
centrise Il jednu "jaku'' osobu. Kada Sc od raKJ
niGke klase oduzme politieko pravo a kada
prethodno nije blo prosuto dovoino reyoluci-
onarne propaganda Il takvoj zemlji Sc cdgodi
dolazak Proleterske Revolucije "a neizvesno
yreme. zivi svedoc ovoga Italia Nemac-
ka. Tamo radnicka klasa stoji okovana 81 lam
Gina ekonomskog polititkog ropstva. Takvu
sudbinu kuju "a ameritku radncku klasu re-
akcionarne sile owe zemlje. L 1tsliji Ncmac-
koi to beSe buntovna radnicka kasa. buntoy-
ma ali nesVesna koja ustraSi plutokrasilu d.
odbaci poiticku ogranitenu demokratska VIA
daviAu da io zameni sa apsolutnom, fas.st;c-
kom vladavinom. Drugim retima, to beSe strah
cd Proleterske Revoluciie koji porodi obesprav
Ienje radniCke kase II tim zemljama. pa ii
zbog istog razloga americka burzoazija eliza
obespravlieniu radnicke klase?
Kao Sto vidimo, izgovor Rooseveltov : dru-
9Th zagovaraGa pomenutog proiekta, ieste 90
pasnost cd nacizma" kakva Ii je to ironija
Prvo americka burzoaziia plaza Hitleru Mus
soini-u da uspostave n&czan. da tako potpuno
zarobe radnicku klasu, da Sc ne bi tamo zapo
Geo plamen Proeterske Revolucije. oyde t.
ista burzoaziia. ier sve sto Roosevelt radi on
TO radi u korist americkc burzoszije. zbog
"straha' Cd nacizma obespravljuje radnitku
klasu, Ali mi znamo bolie
Da su Roosevelt i kongres celia plut olsra-
fiJa sl4urn da Sc nece radnGka klssa brniti j