Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-04-25
Z Washington.

QOuc1 QOmu ma uOVOloHOu. J.I
J. Policy, pfedseda sdruzeni a.
merickych drah, oznamil prave
re jedna Sc O snfzen1 jlzd-
neho ma IA centu "a mill.
Move toto snlzenl vejde v plat
most asi 1. kvetna. Teto who
dy snfzeni c~estovni ceny mohou
vyuziti vojaci vsech oddilG, kite
RI slouz1 bud v pravidelnem
vojsku nebo kteT1 honaji sluz-
blu u pobreznf straze. Must ale
byti v uniforme a prokazati Sc
Legitimate a pax mohou kde-
koliv cestovati v celych Spoje-
nych Statech.
Pelley udal re k rozhodnutl
tomu doSlo, kdyz nektefl "a
stupci drah ukazovali ma male
sluzne a dalekou cestu, kterou
vetsina z Mich musela prodelati,
take mnohym 1spory sotva
stacily ma cestu dom1. Mladi-
kun zpTijemnf Sc tim vojenska
sluzba, nebot budou moci ca
Isteji domov navstiviti.
= Vlada uvazuje O move re-
lgistraci mladfkG, kter1 dosahli
III roku, ably mohla byti dopl-
novana armada, namornictvi a
letectvo pro Spojene Staty.
Jak Sc prav1, administrace
uvazuie q die n6hOZ
nynejsf zakon O odvodnf povin-
nosti mel by byti zmenen v tom
smyslu, ably vsichni mladi mu-
Ii, kdyz dosahnou start FL ro-
ku, jsou-li telesne schopni, byli
nuceni n~astoupiti vojenskou
sluzbu.
Podporovatel6 tohoto planu
pravf, re byl by daleko 1cin-
nejsim nee nynejsf zakon, die
nehoz mohou byti vybrani k
vojenske sluzbe muzi We starr
Cd Fl do 35 let, pro zfizeni
stale armady.
Pravi, re kazdeho roku byla
by armada rozmnozena o znac-
ny pocet vycvicenych vojaku.
Je mt davati prednost take z
toho dGvodG, re by poskytoval
vycvik muz1m v dobe, kdy by
jim to nejvfce prospelo a kdy
by byly z~pGsobeny nejmensi
obt1ze, pokud Sc tkne jejich
hospodarskeho a rodinneho III
vota. Tento plan ma wink We
Svycarsku a jest pouzlvan v o.
statnfch evropskych zemlch.
= Kongresni vybory, vyseA
tfujlcf narodn1 obranu, slysely
sekretare lodstva F. Knoxe,
ktery prohlasil, re "Spojene
IStaty jsou postupne obklicova-
ny narody, ktere jsou Jim ne
pTatelske" a sekretare valky
Stimsona, ktery pravil, re ar
mazda Spojenych StatG must
byti cvicena k boji mimo "a
padnf polokouli, ably byly chra-
neny americke zajmy."
Podsekretar valky Patterson,
ktery byl povolan pred vybor
pc Stimsonovi, pravil, re lehke
a p%rostTedni tanky jsou lepsf,
"pokud Sc tkne rychlosti, obr-
nenf a zbranf' nez tanky ktere-
koli jine armady a americke
bombometne a stihac1 aeropla-
ny lepsl nez nejlepsl aeroplany
Evropy.
Knox, ktery svedcil pred ma
mornfm vyborem domu zastup-
CD, prohlasil, re "nynf celfme
nejvetsi krisi teto valky."
Pokud Sc tkne ozbrojovaclho
programu, oba sekretari podali
optimisticke zpravy, ale Knox
prohlasil, re prestavky We W.
robe nasledkem stavek must
byti zamezeny, mali program
dosahnouti nejvetsfho rozpetf.
Mluvil We prospect predlo-
by, ktera byla doporucena
pTedsedou namorn1ho vyboru
kongresnfkem Vinsonem, de-
mOkratem z George a Zada,
ably pred zahajenfm stavky
pTedchazela doba triceti dnG, v
n1z by mohl byt spor projed-
nan.
Sekretar Stimson mluvil v
senatnim vyboru, jmenovanem
pro vysetrovanf branneho pro-
gramu a pravil, re Spojene
|Staty zbrojf s rychlosti, ktera
nema pr1kladu, ale re "aby by
ly ucineny plany ma waikiki
dnes, narod by mel zacfti Sc
svymi pT1pravami nejmene tri
az pet let predem."
SekretaT Stimson ukazal ma
|fakt, re Hitler zahajil pripra-
wy k valce nejmene pred sedmi
lety a re Spojene Staty zbrojf
sotva sedm mesfcG.