RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-03

dominacijom usvojivsi sve strozije zakone pro-
tiv kretanja americkog stanovnistva. Ona Je
neprekidno sve wise napadala amerlcko sta
novnistvo jer Sc bojala da ce ono jednog dana
ustati razoriti menu autokratsko-imperiJa-
listicku vadavinu neprijatelja tadasnJeg
radnoq naroda owe zemlje. Reakcija mole
mo prvrenno da diktatorski vlada, jer kad-
tad ekonomski cinioc moraju IL sebe ma po-
vrsini izdati takvu revoucionarnu slu koja
u prah pepo satire reakciju. Americka Revo-
lucia jeste zivi dokaz owe tvrdnje.
U takva vremena, kada reakcija sve wise
besni, jer gubi ekonomsku podlogu njeno
vladanje poradjaju Sc ljudi koji sacinjavaju
revolucionarnu cetu predvodnicu koji njena
resenja neustrasivo ozivotvaraju. Ne bese vrlo
lako nj americkim revoluconarima iako oni
posedovase zemlju sredstva proizvodnje, da
Sc bore "a nezavisnost owe zemlje, odnosno,
"a Americku Revoluciju. On su mali jakog
neprijatelja svud unaokolo, preko
severa, koji beSe mocan, jer britanska mperi
ia bese tada svom cvetanju. l nje cudo da
je DR.. Franklin rekao delegatima Kongresa
nakon sto oni usvojise cuveni Proglas Neza-
visnost, "Gospodo, sada Sc svi moramo drzati
zajedno Chang together) iii cemo viset poseb-
no Chang separately" l ii potpisivaci Pro
glasa Nezavisnosti, koji "belezi jednu epohu
Il ljudskom rodu. epohu, koju je Marx u
kratko sumirao skazu: da je on i
zazvonio propast feudalizma u evropi -"
Ode Leon), imali su da rizikuju svoja imanja
u slucaju poraza. Jedan cd tih revolucionarnih
potpisivaca Proglasa Nezavisnosti bese mill
oner po imenu Charles Carroll il Carroltona,
koji je svoje ime potpisao zajedno sa mestom
II kojem stanuje da Sc ne bi mislilo da je to
neki drugi Charles Carroll jer jedan cd
potpisivac toj cuvenoj dvorani primeti da
takvih imena ina mnogo Americko stanovnis
two ustade da podupre potpisivace Prog
lasa Nezavisnosti i, kao sto je poznato, sa vel-
kim pozrtvovanjem radnog naroda neprijatej
sc pobedi stanovnic owe zemlje dobise
| dok je vecna stanoynka nakon Americ-
ke Revolucije uzivaa jednakost prilika da ku-
je svoju srecu iii nesrecu dotle je svako slav
ljenje a. julia bilo slavljenje sadasnjosti. cak do
1848, vele nam, da su 80 po sto stanovnka owe
zemlje posedovali svo zema jsko bogatstvo.
Danas stvari stole sasma drukGe nego sto
behu "a vreme malo nakon Americke Revo-
lucije. Ogromno stanovnistvo owe zemlje -
radnicka klasa ekonomski je potpuno obes
pravljeno Ono ie izgublo seeanje eko-
nomsku nezavisnost. Vele nam, da samo 10
posto stanovnika poseduiu svo zemaljsko bo-
gatstvo, vrednog posedovati, kao sto su krup-
ne industrije svih grana prozvodnje i trans
portacije. To znaci da 80 po sto stanovnika
zavse cd 10 po sto stanovnika = vladaJuce
kapitalisticke klase Danas vlada slicno stanje
IL kojem Sc nalazilo amercko stanovnistvo
.uoci Americke Revo!ucije. Radnicka klasa iii
vecina stanovnika owe zemlje, prozvodi, pomo-
Gu prirode, svo drustveno bogatstvo, kojeg po-
mocu zakona politicke drzave prisvaja legitim-
parazitska kapitalisti6ka klasa, koja nj jed
nu jotu vrednosti ne pridonasa ogromnom pro-
izvedenom bogatstvu.
kao Sto sc Velika Britannia bojala da &c
rrotiv njene autokratske vladavine ustat ame-
ricko stanovnistvo l776. t % isto b og
straha da &c radnicka klasa ustati protiv ne
pravednog izrabljivanja kojeg mad njom vrsi
kapitalisticka klasa, poslednja usvaja prepo-
rucuje jednu "a drugom reakcionarnu meru
direktno uperene proiv radnicke klase. Danas
politicka vladavina kapjtalzma sa oruzsnom
slom lomi stra jkove radnika koji Sc pomocu
niih pogresno bore "a zvot sobodu teznu
"a srecom,' samo zboy toga sto oni traze malo
veci dec ogromnog ogatstva koieg samo oni
proizvode Danas Sc po naredbi kapitalisticke
sima razorne kapita;sti2ke klase, glavnome