davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

pomoc koju pruzih Bskupe cd Beauvaissa ubico!"
kolebjiva gasa upa Ii zaljevam Jovanhu. Mo-
e mu odgovoriSe Zatm pozeli da znade ko ia,
pa kad Gu mole strastveno obozavane galske device
moju zelju de, zarad njene TUNE porodice sta
zbilo, kanonk Loyseleur kao magic dode ednu
msao pa zamoll da ga vrog toga cekam
eostonci Nikad', rece "necu bti stanju da ,po
pravim iii iskupim svoj zlotn ali zelim da stavm
Sc ruke sredstvo kojim da tucete krvnike zrtve."
Istog toga vecera donese mi Kanonik Loyseeur je-
dan syitak pergamenata. On sadrzavase:
/. Opstu ispovest Jovanke Dare kou sam on prepi-
sa istog dana kad je print kad mu Sc ia veka dus;,
otkri svekolikoj joj herojskoj jednostavnosti
9 Beleske koje bese sacuvao nakon razgovora
mu sa zasankom Georgia cd La Tremouia, koje OF
krvahu zaceu protv Jov nike cd strane sudski
l,di kapetana duhovnika pred prvm sastankom hero
kinje Karla VII.
g. Prmerak savremenog letopsa pod naslovom eur
nal opsade Orleansa" jos jedan memoar napisan cd
Percivala cd Cagnya, konjusara Vojvode cd Aencona
hoi ne ostavjase Jovanku cd vremena dzana oreansk
opsade pa do opsade Pariza Ia diva rukopsa behu
deo dokumenata sto in Biskup Petar Cauchon sabra
sastav optuzbe
a. Jedan cd zapisnika parnice koj sadrzl vase pos
tavl;ena Jovark ptanja i nene odgovore
s. Pctpuno priznanje detaljan ops spletaka Loyse-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

dok jed ,og cdnog sluca a Bizu moga unuka b.
jedan svestenik zanoan svoju mant;ju kukuliicu
Gundjase sebi. Privdnm nehajenl posmarase prpre-
me "a pogublen Jovanke Dare do casa kad ona pr.-
vjajuc Cd boa, vrsnu: "Vode! Vode!" Kod th reel
svesen zadrhce Podize ruke gore prema nebu prom
rmja "Diilost! Oh milos. Najzad, kad Jovanka Dar,
svojm posednjim d; hom uloz poslednj priziv Isuse
svestenik uzvikne guseca glasa:
= Ma men je proketstvo!
Odnah pade ma zemlju, zrtva zestokog nastupa Jos
LEASE tamo kad rula ostavi svn trg pode "a krvni
cima koji mad ahu da bace cstanke Jovanke Dare Sc
inu Sazaivsi Sc ma coveka koga niko drug ne obr
ii pam u iii koga smatrahu opsednutim zlim duhom moi
unuk ia ga podignemo odnesemo u gostioncu preko
rlta javnog trga Odnesemo II nasu sobu ponegue-
Postepeno dodie sebi rogleda mas mutnim ocims
koe kao da okrvahu duboko kajanje uzas kad uzvknu
"Na meni e prokletvo ia saucesnik orudje Bsk,-
pa cd Beauvasisa ubistvu ovanke Bog ce da kazn"
Tai svestenik bese Kanonik Loyseleur* cudoyiste
mantiji dozive kajane cudan neverovatan preokret
ro nikad ne bi bio vercvao da nsam vdeo nepobitan
dok;z to- Bednika prozdrase grza savest priznade
svoju kriyicu kad prmeti kakvom mas groom
njegoyo priznanje ispun uzylknl: prokletstvo ma
kaiane kanonka I.oyscleua vid 1.-THE Proceedings
Of the Rehabilitation of Joan of Are knj ii, st. lis.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
BROJ 3. NO. 5.

je zelio postojece svetsko krvoprolce. On Sc
iznenadio kada su Britannia Francuska OBJ
javile MENU rat zbog toga sto je napao truiu
Poljskd vadu, koja nakon dive nedelje pobeze
IL zemlje. Ali svejedno danas rat besni iako
ga nisu pojedinacno plutokrati zelel Drugim
recima, kapitalizmu postojeci zvanicnici SUI
kao lutke moraju kretati kud in nJihov te-
melj - kapitaistich interes vuce. Zbog toga
Sc moze ocekivati da &c i Roosevelt, kao sto
ucini Wilson, jer rekose da Sc "a vreme Roo
seveltovog govora mnogi podsetise ma pred rat
ne dane 1917, cak obaviti direktno rat Ne
mackoj i Italij ako to ratne potrebe zahteva-
ju, usuprot tome sto on ne zeli da Sc nreko mo-
ra sale americka vojska. Jer onaj koji je u
sluzbi razbojnickog kaptalizma mora postupa-
ii prema diktumu krvolocnog Boga Kapitala.
Ali ako sluge Boga Kapitaa moraju igra-
tt prema njegovoj groznoj svirci, ne moraJu t.
einiti radnici koje fekeri ostai prevaranti
teraju da to cine. Da Sc radnici odupru uzas-
nom nasrtaju raspadajuceg kapitalizma, oni
moraju bit organizovani prema ucenju Soci-
jalisticke Radncke Partje, da sagrade krasnu
zgradu - hram Besklasne Zajednice, kojoj
&c Sc prozvoditi stvari odrzanje unapre-
djenje ljudskog zivota, njegovo sto US
pesnije razaranje, kao sto tome ella ma vecem
kantaru americk kapitalizam sa njegovm mai
vecim predstavnikom i sa swim ostalim bran-
teljma izrabljivanja obespravljanja radneke
klase.
U REDOVE S. L. P. NAJAMNO ROBLJE!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
PATRTOTIZAM: KAPITALIS-
TICKO LUKAVSTVO.

.Jedna vest burzoaskim novinama veil:
"rsvojivsi izjavu Predsednika Roosevelta da,
ic americka industrija arsenal demokratje
Walter D. Fuller, svOm prvom aktu kaO no.
vi predsednik National Association of Manu-
facturers pozvao je JUICE 1000 clanova svojeg
udruzenja da 'izvrse sto bolje mogu svoju pa
triotsku duznost" da ubrzaju proizvodniu cd
blane.s Tako. nam Sc tlpredsedniA .ltrfplsso-
kratske organizacije sam izrazava drugi ga
prikazuju kao uzor "americkog patriotizma. U
toi svetlost Sc prikazuju u 1000 nJegovih
plutokratskih kolega.
Da vidimo da Ii ina tako sto kao sto je
patriotizam srcu kapitalizma? U proslom bro
i'll R. B. doneli smo jedan dalog Daniela De
Leona, pod nasloyom: "Ujak sam brat Jona-
than,' kojem De Leon ma komade kida kapi-
talisticki patriotizam, kojeg je burzoazija 1898
podizala da bi sa tim lukavstvom predobila
radneku klasu "a rat protiv spanije, dokaziv-
81 da je tadasnji rat bio u korist americkih
kapitalista, prvenstveno onih koj su posedova
Il ugljokope Move Skotje, koje su snabdeva-
le spanske ladje sa ugljom, dokazivsi time da
su "patrioti' pomagali "neprijateja" Dakle,
vreme spansko-americkog rata kapitalistiS-
XII patriotizam bese prevara, lukavstvo, da $
time predobiju americke radnike da bi Sc "a
njihove profitaske interese kali i De Leon pod
vlaci cinjenicu "Nema takve stvari kao sto
je patrictizsm srcu kapitalizma; patriot
zam kod kapitalsta je prevara."
Ali mozda su moderni plltokrati "skreni-
ji' cd syojih razbojnickih oceva 1895; mozda
oni zbilja bez rezerve vode odlucnu borbu pro-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

leora Bskupa Cauchona da osvoje Jovankino royere-
ME nJenom zatvoru, kao izradjene i'm osnove "a led
nog dugog razgovora pred parnicom.
lie mi materijae kanonik dade u nad da mi omor,,-
&C da ednog dana rehabiltram uspomenu Joyanke Dare
Sto Sc mega tlce on pomase da ce gonien neumnon1
grlzom savesti, skoro da iii da zgub pamet Toea
Ffog dana ne rsudjvase da zauzme syoie mesto me-
o,u Jovs nklnm sudijama patformu bojeci Sc da bj
f'ogla da ga prepozna Prior nenog mucenisya ago
hle konacno ga srus Pcsto te rukopise sav mole r,-
ke kanonlk me ostavi zurno pomamna pogeds Sad zna
sta sc MIN zb
luuce2 dana ostavlm Rouen svom unukom a 70
'''i" Sc Vaucoueurs, predjem pissnje price yo-
'anke Dare Zahyalujuc obavesenu sto ga dobh cd De-
hlsa Laxarta dokumentima Kanonika Loyseeura beab
slanJu Ga sastavim gornu istinitu pricu Moi nri
huclh knlkov noz kao naknadnu rekvu M Sc porodice
Dosad slud pokusayah, IL ovoi zeml Lorrainu da
operem Jovanku ocima njenh prateja cak nienib
iodtela SV mi dadose s odgovor sto tako cesto dob
Jan kouenu mnogim drugm gradovima:
"Usuprot njene slave usuprot golemib ns,nsa sto II
nclnl francusko Jovsnka je krva Jovanka e zocinka
'osahka ce Ga gore vecnom cgnju raka = OSJTDI JE
NEPOGREsIVA CRKVA,,
All SUD iJud prolazi = stinska slava ie neunisva
9ennog dana Devc ce da slave, ma niene krvn;le ia
pJuJu. (Kraj)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
Krvnik kov noz
Sa originalnog francuskog engleski Dsne De Leon
Sa engleskog jugosavensk: L. Petrovic.
JOVANKA Cd ARkA.

Sa engleskog ma jugoslavenski: L. Petrovic.
Stigav u Rouen 20 maja 1881, nakon sto naidjoh
beskrs jne poeskoce, doznah svecanom oporeku Jo
vanke Dare videh kako e njeni nepratelj progasise
azurom, nen bvs prijatelji kukavicom. Ne bese mi
tada izvesna sto donese oporek; pak
stven mi nagon umovanje, secane cese mi razgo-
vore sa Denisom Laxarom, koji mi cesto puta prcase
oenosti Jovs nkinog denjastva, naposletku zvestaj
njenim slavnim deraa, koji probise cak do Lorrana
zdruzi da mi rokaze oporek koj tako pot
puno sukobljavase hrabroscu loanoscu bojne dev-
&c, sakrvase neku kobnu t. jnu
Iduceg dana pojavim svojim unukom
javnom trgu. Uspesmo da docepamo prednh redova
svetne koja posmatrase pogabljenje kojs gurasa
napred Budemo odgurani tako daleko da sojasmo bzu
dobrod snog krvnika koj dobroYoljno ponudi da
pravi krst nesretnu zrtvu koji svooj zurb spust
noz. Oval psde pod noge moga unuka. ia ga podigoh
sacuvacu ga kao emblem &c da de ovom pripoyet-
kom.
Odmah nakon pogubljenja Jovanke Dare bejah
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
ARSENAL 'DEMOKRATIJA."

OdrZaO Ie PredSednlk RO0SeNell EoNoi pie
o.vasai iucom sednicom II. kongresa. Ovoga pu-
ia zelimo da pretresemo samo jednu nJegovu
izjavu sa kojom rece
"Nasa najkorisnija najpotrebnija uloga
jxste da NINA Lratn IjW ..demokratijamal I, ,
+ htts.a bIurmo arselak
Ovde mozemo odmah reci da nj hikovski
Hitler nije cd Nemacke trazo nista wise nego
sto sa pomenutom izjavom Predsednik Roose-
Ve!t trazi Cd Amerlke - da Sc sva pretvori II
veliku militaru masinu. A da zbilja Roosevelt
misii ono sto je izjavo, svedoci cinenica da
Je cd kongresa trazio odobrenje da negova
viada "a tekucu godinu potrosi "a ratne svr-
ne preko deset milijardi dolara, cetiri puta vi
Sc nego sto je "a to potrosa prosla godine
Ali moze sc reel da deset mill iard doara pred
stavllaJu tex jednu sedmnu iii osminu gods-
ME svezemaljske proizvodnje da prema tome.
to jos nije tako mnogo ali ne treba zaboravi
u da Je Roosevelt u istom govoru preporutio
da Sc Veiikoj P";taniji neograniceno pomogne
sa ratnim materijalom beg pitanja da Ii cna "a
TO moze sada platiti iii ne. Pa onda ko &c "a
braniti Rooseveltu da trazi los naknadne mill
Jafoe "a ratne svrhe! Ear nje on proglas;o da
postoJl "ekstra- ra-ordinarna opasnost".. - jama6-
no onakvu kakvu je Hitler NemaGkoj rroga
$40 Saaa ]e poeeo da Sc do zuba naoruzaya!
Dakle ozbiljno Roosevelt namerava da sto
'ise kohKo Je moguce svuzemaljskl pro:zvcd-
nJu upregne da sluzi ratu Sta to znacio
Ahoge Sc novine "tese" tn stvar sticu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

da je Roosevelt rekao da Sc neee il owe zemlje
slati druem zemljama vojnicka pomoc. Dru-
GIN retima, one odobravaju vladinu nameru
da evropskim "demokratijama" saljemo saw nil
ma potrebni material da Sc tamo tuku. zelJa
Kooseveltova svih njegovih pristalica izgle-
nala b, kao sto sada ma manJem kantaru IL
gieda: Mi cemo oyde raditi sa munJevitom br-
zlnom da proizvodimo topove, masnske puske,
bombase, gas sve sto razornje spraye moze-
mo proizvoditi, da bi Britannia mogla syoju
voJsku sto uspesnije snabdeti da sc tuce sa
nematkom vojskom da cemo mi sve wise br-
re sve usavrsenije ratne sprave prolzvoditi
kolko rat duze traje nada americke pluto
kratije jeste da &c produkti americke industri-
Je, rukama britanske vojske, umoriti nemac-
ku ndustriju do stanja izlapnosti da ce Ia
ko oha pasti Ali ovo SD samo puke zeje stvar-
most ce bti drukca.
No kada bi sama puka Rooseveltova ze-
LA bila stvarnost, pre- nego sto bi Sc ostVarlla,
prethodno bi Sc, kao sto Sc vodl samo sve
zeSte zesce vodila krvava borba izmedju ne
matke vojske brtanske vojske Tesko je pred
staviti koliko miliona mrtvih vojnika Zahteva
'puka Eel ia" Rooseveta i nJegove plutokratl-
| je, da i ne pomislimo ma broj ranjenih, ma
| broj sa bombasima ubjenih civila oba pola
| deee - da ne pomislimo ma broj razornih zgra-
| d. koja cinjenca jos pogorsava nehigijensko
stanje onih koji su jos gradovima ratujucih
zemalja zivi da ne pomisimo ma bakcie "a
razne bolesti koje ce Sc po celom svetu prosi-
| rlti - strasna je to slika te "puke zelje" de
mokratske' plutokratje!
Medjuvremeno, Il sugasju sa tom 'pukom
ieljom' kao sto rekosmo, mi cemo pokorno "a
konima "ekstra-ordinarne opasnosti" jer Roo
sevelt rece da IL ovome Rad kapital kooperi-
su' raditi duze zrtvovati Sc wise, tojest, ra-
dti "a MANU- platu i postati sve wise polu=
Ijudski dodatci iii nesto sto je potrebno ratnoj
masini da Sc krece. Tesko je predstayiti do ko-
ieg stupnja nzine bi mas spustila ia "puka"
Roosevetova leila. to sve znaci gubtak sva-
kog ljudskog prava "a americku radnicku kla-
su iii 90 DO sto stanovnistva owe zemlje &c Sc,
sa izgovorom "ekstra- -ordinarne opssnosti," po-
fliticki obespravit, buduc da smo vec davno
ekonomski obespravljeni, mi cemo bti lisen
svakog ljudskog prava i postacemo industri-
ano-kmetski robov Jer Sc drukce ne moze
zamislit da ce najveca kapitalistcka zemlj ia
ina svetu moc postati, kao sto Roosevelt zei
da Amerika postane, ;rsenal ratniucih zema-
l6vl4sSu kluunn
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
Dusan FazlOvski:
Ma grObOvima zrtava.

Plamteo je pozar strasti nasih zlotvora
| paddle su senke
Ruke su grcevito stezale cekic i srp
| tekla je nasa krv,
krv nash dusa, nasih uzdaha i moitava
Nasem bogu,
Bogu Proletera!
Celije su tamne sa uzasom njihovih zrtava
Gutale snagu nasih pozitiva.
zuljeyi nash izmucenih ud
KrSteni su krvlju!
Dizal smo ruke hrabro S pouzdanjem
Prezirali zverstva njegove forme;
On su Sc drsko smejal krili
Ogavne duse u odezde belle!
drugi su crni sa krstom zablude
Sluge filistera i krvnici nasi
KaO noSlanici Syoua laznou hoUa
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

Lepa je ovo slika, Ear ne Nj uc9syravlje-
nj milion slacemo uzasne sprave da Sc ubija-
ju miioni nase klase IL Evropi i drugamo. A
kada pogind recimo, padeset do stotinu Milo
ma Judi zena slika &c bit jos lepsa! Nadaju
su americki plutokrati da ce tada moci pre-
nego sto sc presuSi krv palh miona nakon
prvremenog mira" maSineriju slati opustose-
MIN zemljama da Sc iznova grade move tvorni-
ce zgrade. Buduci da ce Sc prema ovoi "pu-
koi zelJ' prema nasoj predpostavci unistiti
stotlna mliona radnika i radnica plutokrati
Sc nadaiu da ce mozda moci tamo poslati su-
visnu radnu snagu da podize nanovo ovu gad-
nu kapitalistcku cvlizaciiu. Tako &c moci ka-
pltalizam da malo duze ali sve gnusnije ostane
zivotu Ovo ie krajni cilj .demokratske" plu-
tokratije pa bio tome svesan Roosevelt iii ne
Ovo Sc moze desiti ako amercka radnicka kla-
sa dozvolji da Sc ova zemja pretvor II jednu
ogromnu ratnu M sinu - arsenal "demokra-
tije'
Nj jedna osoba pa ma IL kojh redova BIZ
Ia ne zeji da vid milone mrtvih Mi ne mis-
limo da Predsednik Roosevelt ciljno ide gore
oplsanim groznim pravcem. Ali nj jedna osoba.
pa nj "a gangstera Hitlera ne moze Sc reci da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16

Pricali sreef, gde nam Sc krv lie.
Golgota je nasa ma vrhuncu moci:
Ne mozemo 6ekat, nesnosni su lanci
Celije su nase suvise bedne
Da trunemo dalie uzdahom u dust
crvenom besku horizonta naseg
gestu naseg svetog Voskresenja
Naci cemo blesak buktinja Il magli
ugasit premoc njihovih vesaa!
Drugovi!
Ma grobovima zrtava "a ideju cilj
nasih ubedjenia
Ma grobovima hrabrih proetera
Ia nssa prava, svetinju zivot
ZakJnlmo Sc naseg sunca besku
ldell nasoj bogu nasih snoya,
Da cemo trgati sve karike uza
Ia svetu slobodu proleterskog rada
ZemlJa koja je wise razvjena industrialno,
samo pokazuje mamie razvijenoi zemlji sliku
sopstVene Joj buducnost. u H. Msrx.
PRETPLAcUJTE Sc, cITAJTE
sIRITE RADNIcKU BORBU.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-09
M|LYEN kAvET tSzNAK OTTHON?
: LAP PAL IRASA

az, amit az en- penzemert a ro-
konoknak adtak volna?
No. ez a K6nyi J6zsef elete-
ben mindig jogasz ernber volt,
a bir6sAgi rovatot vezeti ma
is az egyik budapest napilap-
nal.
A kave fel6l eppen csak
annyit tud, hogy reggel tejes
kavet iszik habbal es ket kif-
ivel, ebed utan kis feketet rem
del az Otthon klubban, del
utan negy Ora fele ismet tejes
kavet parancsol habbal es va
csora utan isnet kis fekete-
mex ejti a sorat. Ennyib6l all
J6ska baratom kave szaker-
telme. Ellenben ANIMAL lelki-
isrneretesebb ember. Valaz
gyanant elkiildte nekem RACE
ko Lajos ujsagiro cikket, amely
elmondja, hogy milyen kavet
isznak ma Magyarorszagon az
emberek? Es mivel jo, ha ezt
minden arnerikai magyar tud-
ia, hadd koz0ljuk a pompas
irast $40 szerint a kovetkez6k-
ben:
- Ma, anikor a tengeren.
tuli behozatal mind nehezebbt
valik, hihetetlen mertekben ell
terjedtek a kavep6tlekok Is vi
b6l felit0tte a fejet a kaveha
misitas.
Amikor Napoleon kontinen
tails zarlatot leptetett eletbe
els6izben nehezedett meg Euro
pa szamara a kavebehozatal. 1
nemetek mar akkor is kerestel
es kutattak a kave potlasar'
legalkalmasabb anyagokat, ig.
talaltak meg a cik6riagyoker
Napoleon kontinentalis zarlat'
regesregen elmult, a cikoria pc
dig annyira izlett az emberek
mex, hogy kavepotlob6l polka
veva lepett el6. Az emberel
nagyresze AIT allitja, hogy
tiszta babkave egymagaba1
mem is j6, potkay6t kell hozz'
keverni, inert az kiil0n0ser
erdekes es aromas, fanyar mel
; lekizt ad neki. Az igazi kavefc
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-09

leket, vagy nehezebb tesztafe-
leket esznek, a kaveben a ragas1
nelkiil fogyaszthato Is konnyen
megemeszthet6, eletet ado tap
lalekot keresik. Eek a tejet
esetleg sem myers, sem forralt
formajaban mem szivesen fo-
gyasztjak, a kave tehat ARA
val6 nekik, hogy az eletet ado
tejet mindennapos taplalekul
Massachusetts,.
Az 0regek csoportja szama-
ra t0keletesen megfelel6k a XII
l0nb0z6 kavepotl6 keverekek,
els6sorban a malatakave, de
mem elegiti XII ez a potlek a
koffeinra vagy6kat. Erthet6
tehat ilyen k0rulmenyek ko-
z0tt, hogy a kavep6tlo anyagok
"feltalaltak" a koffeines KAYE
potanyagot is. Egy gyogysze-
resi- jelentkezett azzal az Of
lettel, hogy az 6rolt kavehoz
hasonlatos s0tetbarna port al
litott el6, amelybe koffeint ke.
vert, Az 0tletes, ''igazi" kave-
lp6tl6 forgalombah bahozatalat azon
ban mem javasoltak, inert .
koffein egy bizonyos merteken
feluli adagolasban mereg a
szervezetre, a gyogyszertarak-
ban orvosi veny nelkul mem i;
szolgaltatjak XII. A koffeines
kavep6tlo mertektelen fogyasz
tasa tehat nagyon konnyer
mergezeseket okozhatott volna
A kavep6tlo keverekekr6l at
terhetiink most mar a hamisi
tott kavera.
Sok ember mem ismeri a ka
vep0rk0les menetet, kovetkezes
keppen ait kivanja, hogy fe
nyes babkavet adjanak neki
Az elelmiszert0rveny a bah
kave fenyezeset megengedi,
kave fenyet a p0rk0ldek sci
lakkal adjak meg. A sella]
azonban manapsag draga,
lelkiismeretlen kavep0rkolo!
gyantaval helyettesitik hat.
gyanta pedig mem emeszthet;
SGT az egeszsegre hatarozottal
karos. Ilyen korilmenyek kG
zott termeszetes, hogy a cyan
laval fenyesitett kavet ma
hamisitott elelmiszernek tekin
| tik es elkobozzak.
!. Ujabban babbol akartak ne
! hanyan kavet el6varazsolni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-09

gyaszt6 viszont azon az alias
ponton van, hogy a tiszta bab-
kavehoz meg edesit6 cukrot
sem szabad adni, SGT "zaccos-
t6l" egyutt kell fogyasztani, We
tex barmifele p6tlekot hozza-
adni.
A kavebehozatali nehezsegek
kovetkezteben a cik6ria mem
jutott el6bbre a potkave szere-
penel, kavep6tl6 nem lett be-
l6le, a babkave potlasara egesz
sereg ujabbnal ujabb kavep6t-
lekot ajanlanank.
A legregibb kavep6tlek ket-
segkiviil a malatakave, amely
csiraztatott es p0rk0lt arpab6l
kesziil. Sokan azonban mem
szeretik a malatakave edeskes
izet, exert mas keverek utan
kutatnak. Az elmult vilagha-
boru soran hoszonhetfele kave-
p6tlekot ismert az elelmiszer-
ellenorz0 tudomany. Manapsag
kavep6tlekkent a k0vetkez6k
vannak forgalomban:
A fiigekave. Ez sem lesz hosz.
szu eletii, inert hiszen a fiige is
joreszt a tengerentulr6l szar-
mazik, vagy legalabb is olyan
tavoli orszagokb6l, ahonnan az
ideszallitas megneheziilt. A
szemese termenyek k0vetkez-
mex sorra: az arpa utan a p0r-
k0lt rozs, a p0rk0lt buza, a
p0rk0lt zab. De mar SCENES
babb6l, s6t takarmanybiik k0ny
b6l is keszitenek kavep6tlekot
Az egyik erdekes kavep6tlek
lencsehez hasonlatos lednek
Aki AIT hiszi, hogy ezzel a ka
vepotlekok sora bezarult, ma
gyon teved, inert sorra kovet
kezik a sargarepab6l, a szari
tott es pork0lt cukorrepa sze
: letb6l, a csicseriborsob6l, majs
a p1rkOlt cukOrb0l keSZJlt k9
vep6tlek.
! A KAYE f6kent az ideges E
Greg emberek etele-itala. A
ideges ember a kavet a bern
: levo koffeinert szereti, amely
mex a szivre elenkit0 hatas'
van. AZ 0regek egyresze is
i verkeringest pezsdito koffein
keresi a mindennapi kavebar
mas oregek szamara viszont
: KAYE csak elvezeti cikknek j
! Azok az oregek, akik zsiros etc
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-09

kav6 ellen6rzese soran eey ~
resked6nel gyanus kayet talal-
tax, mintat vettek bel6le, 4
botanikusok megvizsgaltak ~
hamarosan kideritett6k, hogy i
"nemes kave" egyszerii babbd
kesziilt. Amikor az illet6 keres-
ked6t kerd6re vontak, meg 8
allott az erd6 fel6l::
Kerem, en- babkav6t hir-
datek, ehhez minden jogorn
megvolt, hiszen a kav6 valdba1
babb6l kesziilt
Az ujfajta babkavet az utol-
SO szernig elkoboztak Is meg
semmisitettek. Az elelmes ki-
vegyart6t pedig szigoruan
megbiintettek.
= **
Eddig szol a kis iras, annit 3
mostani magyar kave fel6l K6-
nyi J6zsef baratom kiildott. De
nekem ennyi eppen elegend6.
Ha mar ajandekot akarok va
lakinek adni otthon, akkor va
lodi kavevel akarom meglep-
nj es mem tiir0m AIT, hogy az
en- tulajdon penzemen hami-
sitvanyokkal szolgaljanak azok
max, akik szivemnek legkedve-
sebbek.
fs AIT hiszem, hogy EFT a
t0bbi amerikai magyar Sc tiir-
ne el.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-09

kel6 menekilt van lit most,
Amerikaban, akit mikor java
ban mulat, iszik, pezsg0zik,
meg kellene kerdezni, hogy
miert nincs otthon egyenru-
haban, miert mem harcol a
t0bbiekkel vagy ha n6nemu,
akkor miert nem dolgozik q
sancarokban lev6 katonak ja-
vara otthon? Miert el lit veg
telen kenyelmeben, holott ott-
hon honfitarsai a poklok min
den szenvedesen mennek at?
Miert probaljak nekiink bebe-
szelni AIT, hogy a mostani eu-
ropai hare a mi haborunk, ha
onmaguk elsz0ktek el6le. Leg
kozelebb, ha talalkozunk egy
ilyen menekiilttel, kerdezziik
meg t6le, hogy mikor megy at
Kanadaba, hogy sorozzak be
az angol hadseregbe?
line, ez az amerikai lapszer-
keszt6k nezete az el6kel6 me
nekiiltek fel6l. Mig a nep ott-
hon nyomorog, addig eek az
"el6kel6segek" lit joletben fiji
r0dnek. Nincs-e igaza tehat
annak, aki AIT mondja, hogy
a haboru utan oriasi tarsa-
dalmi valtozasok lesznek Eu-
r6paban meg akkor is, ha
Anglia nyeri meg a vegs6 kiiz-
delmet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-09
AZ ELEMI IGAZSAGOk

sorab6l val6 az, hogy leveg6b6l mem
lehet megelni Minden vallalkozasnak az
izletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia es ICY az ujsag is olvas6 taboranak kesz-
segere van utalva
Ennek lathat6 jele az, hogy az olvas6 meg
ada kell6 ellenerteket az ujsagjanak az
el6fizetes formajaban
A lap els6 oldalan hthat6 cimzes ponto-
san megmondja az el6fizetes lejarat&nak
napjat. Kerjtik, n6zze AIT meg Is kuldje be
el6fizeteset, ugy hogy lap lejArati napj&t
mindig idejakor&n mesujithassuk.