davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-12-25

UGH, VdIdIIA SdJdISdSOS HE'LL
zeti biiszkeseg fejl6d0tt XII,
amely AIT tartja, hogy mi mem
vagyunk olyanok, mint a fold
kerekenek t0bbi nepe. Jobbak
vagy Italian rosszabbak, de min
denkeppen kul0nboziink mas
tol, aki a f0ld0n el.
Anelkiil, hogy ere gondoltak
volna, egy csom6 adatot gyij-
t0ttek 0ssze tud6s emberek
afel6l, hogy miben ku1ombozik
az amerikai mas nernzetek
fiait6l. Latsz6lag mem lenye-
gesek eek a kil0nbsegek, de
ANIMAL jellemz6bbek es erdeme-
SEX gondOlkoZasr
A Baltimore varosaban levo
es vilaghiru orvosi egyetem
hosszu kutatas es adatgyujtes
utan ezeket allapitotta meg:
- Az Egyesiilt Allamokban
legalabb tiz milo olyan ember
el, akiknek termeszete hello
phobikus, ami nagyon feltiino
jelenseg.
! Mem leven sokat tanult or
vosok, el6kerestuk a legna-
gyobb angol szotart es abbol
megtudtuk, hogy mi ez a fur
csa newt sz0rnyeteg. G0r0g $40
a heliophobia es ait jelenti,
hogy napszurasra hajlando.
orvosilag ugy ertelmezik a
dolgot, hogy akinek ilyen ii
termeszete, AIT a nap mem
tudia elbarnitani. hanem meg
egeti, ugy, hogy hamlani kezd
a bore, SGT apro genny tiszok
keletkeznek rata, ami felet-
tebb kellemetlen.
Kikkel tOrtenik meg leg
gyakrabban az, hogy a nap ele-
geti a b6riket? A lassubb YER
mersekletii, kek szemii, sz6ke
haju angol-szasz emberekkel.
Akinek ereiben olasz vagy spa
nyol yer kering, tehat olyan,
amely a meleg eg0v alol ke-
rult ide, az szinte biztonsag-
ban van attol, hogy az eros
napsutes leegesse a b6ret.
Mexikoi embereknel ez soha
mem fordul el6.
AIT mondja az egyetem,
hogy tiz millio ember hajla-
mos erre a bajra. Es ebb6l a
tenyb6l le is Won mindjart egy
mask erdekes kovetkeztetest.
AIT, hogy csupan tiz milli6 EN-
ber van Amerikaban olyan
tiszta angol-szasz verb6l valo,
akinek artalmas az eros nap
sites. A t0bbi mar be van
oltva olyan verrel, amely tud
dacolni a nap erejevel.
Ha egyik egyetemt6l a ma
sikig ugrunk at, akkor szinte
meglepetve latjuk a hires new
york; Columbia egyetem ada
TAFT. AIT mondjak eek az ada
tok, hogy az 1940-ik esztend6-
ben a kiil0mb0z6 egyetemeken
13,995 tanulo volt az ujsagiroi
tanszakon es hogy $50 anne
rikai egyetem vallalkozott
ere a kiil0n0s feladatra. Husz
: ev el6tt meg mem is almodtak
arrol, hogy az ujsagiras tudo-
manyat egyetemeken tanit-
gasssak. AIT mondtak az anne
rikai szerkeszt6k:
- Aki ARA sziiletett, hogy
ujsagir6 legyen, tanulhat az
barmi masnak, vegul megis be,
le fog esni ebbe a vegzettelies
verembe.
Haromezer ev el6tt a latin
bOlcS haSonlot mondott:
- Mem full a vizbe az, akit
az Istenek akasztofara szan-
tax.
A magam gyakorlatab6l ep.
pen csak annyit mondok, hogy
a vilag legjobb egyetemi ia.
narai Sc tudnak soha jo vi.
sagirot nevelni olyan ember.
boil, aki mem sziiletett ARA. e.
az egyetlen palya, ez az egyet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-12-25

vagy hatvan alarcos ember
fogta koru]. a mint" let, S
valamennyi fel volt winches-
terrell es kotellel szerelve.
A saloonban mar kevesen
voltak, s az a husz ember, akik
oda betodultak, mind0ssze ha-
rom embert hoztak XII bel6le.
Amig azokat kivezettek,
tizenkett6 a k0z0nseget, a bar
tendert, a lanyokat es a gaz-
dat winchester el6tt mozdu-
! latlanul tartotta.
S ez a tizenket fegyveres en-
ber akkor sem ment XII, mi
kor a harom elfogott embert
a t0bbiek kivittek. A vezet6-
juk megmondta, hogy a karjat
le-eresztheti mindenki, de senki
ne mozduljon a helyerol, inert
a mint" szallodajat, a szo-
bait is atnezik.
Harmat oman is kivittek.
Es Montana torteneteben
szinesen van megirva, hogy a
mai Helena - inert Montana
jelenlegi f6varosa a Last
Chance Gulch - eppen akkor
kapta az els6 0t apacat, mikor
egyetlen reggelen, egyetlen fan
hat akasztott ember vonaglott.
A francia apacak halalra
remiiltek, mikor a Last Chance
ra beertek, inert a tell reggel
sziirkiileteben a hat akasztott
ember volt az else latvany,
ami 6ket az vi allomashelyen
fogadta.
Ha harom nappal el6bbre
vartak volna a vendegeket, ak
kor val6sziniileg Mathew is OFT
1ogott volna koz0ttiik, inert a
mint" gamblerjeit huztak
azon a hajnalon kotelre, de
szarazon igy sem lehetett neki
a tisztogatast meguszni.
Minthogy gambler mar mem
volt, S gyanitottak, hogy azert
kuldte el a gazdaja, inert mem
tudott csalni, a tisztesseges en-
berek el6tt stricinek szamitott
es tizenegyed magaval "rail"-
en- vittek XII a telepr6l.
Egy ilyen kiutasitas mem
trefa.
Egy-egy fara iiltettek 6ket
S ugy vittek valamennyit a ha-
tara, de amig vittek, addig
ut0ttek-vertek 6ket, kezzel, fa-
val, k0tellel. S mikor ledob.
TAX 6ket es veresre verve fe-
kudtek, akkor megkaptak a
parancsot, hogy soha tobbe a
labukat vissza ne tegyek Last
Chance Gulchra, inert akkol
Ok is a ia agara keriilnek.
Mines rola semmi feljegyzes
Observation-Disclosures semmife.
le nyomara mem akadtam
hogy magyar szarmazasu EN-.
bert ilyen sors mashol is ert
volna, de letagadhatatlan teny
hogy Mathew Pigeont, Galamt
Matyast a Last Chance Gulch.
r6l rail-en vittek XII azon a ma.
pom, mikor oda az els6 apacak
beertek.
Ha akkor gondolkozni tn.
dott volna Mathew, ITALIAN esze.
be jutott volna, hogy milyen
nagyon messze esett a tiribesi
almokt6i, S hogy milyen gyor.
san jutott ebbe a melysegbe.
De mem tudott Sc gondol.
kozni, Sc mozdulni, 0ssze-vissza
volt verve, azon remegett
hogy oft talaljak villages nap.
pal, a fenyegetest bevalt.
jak.
Mem is fajt neki, hogy artat.
lanul bantottak, hogy tenyle.
gesen csak k0nnyelmu volt, de
mem biin0s, inert hiszen 0nma.
gat nagyon biin0snek erezte
| AZ ELEmI
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-12-25
AZ ELEMI IGAzSAG0K

sorab6l val6 az, hogy a leveg6b6l mem
lehet meg6lni. Minden vAllalkozasnak az
tizletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia es ICY az ujsag is olvas6 t&bor&nak k3sz-
segere van utalva.
Ennek lAthat6 jele az, hogy az olvaso meg
adja kell6 ellen&rtkket az ujs&gj&nak a
el6fizetks formAj&ban.
lap els6 oldal&n lAthat6 cimzes ponto-
san megmondja az el6fizetes lejAratanak
napjat. Kerjtk, n3zze AIT meg Is ktildje be
el6fiseteset, ugy hogy a lap lej4rati napjAt
mindig idejekor&n megujithassuk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-12-25

A legt0bb ember csak az ado
reven tudj,a hogy van allan
is.
Csak az enekel, akinek j6
kedve van es csak az sir, aki
bank6dik.
Aki mem remel semmit, az
legkeveSebbet csal6dik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-12-25
sZOMBAT: LEsZ MEGEGYsZER BEKE

Es tul Jelenen, tul verfoly6kon:
Tul szemforgat6 hazug pogany sz6kon;
Tul f0ldre oml6 piros emberveren,
Tul sok meggyalazott templomi szentelyen;
Tul satanerk0lcs0n; verfert6s sok biin0n:
Tul f0ldreng6seken; tul pusztit6 tiizon:
Megsem halt meg Krisztus egeszen hiaba,
Vilagit Kereszt nagy ejszakaba!
F0ldre szital listen megvalt6 malasztja,
Mely vilagegest megis megakasztja.
Bar gyaszos, bar veres most meg a karacsony:
Lesz megegyszer Beke iinnep vilagon!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-12-25

Uram felelj nekiink: meddig kell meg varni?
Mikor fogunk vegre osvenyeden jarni?
Hisz TIE vagy az Elet, Ut es az Igazsag:
Miert csufol hat meg veres foldi gazsag?
Egeszen bizonyos: ezt Te mem akartad,
Hisz egi igeket hirdetett csak ajkad!
Csak az ember az, XII biin0s gonosz, alnok:
Azert sujtja 6ket most veres atok
Csak az ember az, XII - bar Tegedet latott, =
Tagad: hitet, Urat es felebaratot.
-. Jaj ellened hanyszor kezdettunk mar harcot
Uram: megis, megis forditsd felenk arcod
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15
LJUDI | ORUZJE.

nicka klasa prozvodi svo drustveno bogatstvo,
Socijaistitk Industriialni Junionizam uc:
radnike da sc organzuju 1ndustrijalno prema
rroizvodu industrije kojoj rade stvarajuci
druStveno bogatstvo Da radnici svezeml ske
automobilske industriie budu organizovani
Nacionalnu Industrijalnu Automobilsku Juni-
ju, da Sc celcne industrije radnici organizuju
Il iednu mocnu Nacionalnu CeliGnu Industri-
jalnu Junije - da tako svi radnici budu or
ganzovani kao klasa "A ovo ukljucuje orga
nizovanje radnika ratne industrje kao dru-
ge, tojest. radnici ce biti tako organizovani
II hemijskoj industriji kojoj Sc prozvode
bombe kao i avijonskoj industriji u koJol
Sc prozvode bombasi, kao onamo gde sc
proizvode ratne ladje it'd, it'd. Socijalisticki
Industrijani Junionizam predstavia ia organize
vanje radnika svh Industrial Ali ovo Je TEX
struktura Socijaistickog Industrij&lnog Ju-
nionizma. Svrha takvog organizovanJa radni-
ka jeste da tako on uzmu, drze i operlsu sa
swim sreds.vima svezemaljske proizvodnje
korist celog druStva, sto zahteva prethodno o.
baranie kapitalizma Tako organizovani rad
nici pre- nego sto uzmu it'd. svo drustveno
lticku partiju kao sto je borbena Socijalistie-
ka Radnicka Partija, da je izglasaju da nJenl
predstavnici odu III Washington sa jednim re-
senjem da "a navek ukopaju politicku drzavu
nakon sto su objavili da cd tada sva moe
pripada Socijalistickim 1ndustrijalnim JuniJa-
ma, koiima su organzovani svi korisni pro-
lzvodjaci bvsi najamni robovi.
Tako bi Sc iskorenio kaptalizam kao pos
lednji predstavnk nekada nuznog zla vladavi-
ne privatne svojne ko ia je mnogo zrtava rad
nog naroda zahtevala kao uslov nJenog odrza-
MIA. Tako bi radnici mogli spreciti dalnje pro-
sirenje prodrlzenje prolivanja krvi svoje
snova svojh Tako bi Sc ljudstvo spoJllo sa
svojim orudjma i b cd tada nastavllo ola
vodi borbu protiv jos nesavladlvlh razornlh
elemental prirode da pod svojom kontrolom
metne munje, gromove i oblake, toJest, tada bl
cello covecanstvo vodio borbu da sc sto wise
unapredi usreci ljudski rod, kada ce biti Ia
lsta mlina ziveti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15
(Nastavak sa 2. strane.)

(NaStaVak Sa Z. Stfane.)
.emlia pobedii Nemacku. ovo oni kazu ne
uzmajuci ma nj malo ljudski material, kao
sto je "herojstvo" patricia, u obzir. Prizna-
vajuci time cinjenicu da je moe proizvodn]e
sila mad silama.
Ceik je elemenat cd neophodne potrebe
"a proizvodnju alata proizvodnih i razornlh.
U tome samo jedna americka korporacija pred
njac celokupnu celicnu proizvodnJu Nemacke.
Prema izjav l. S. Oldsa. glave United States
Steel Corp, ona proizvodi 29.720.000 toni ce-
lika godisnje, dok celia Nemacka proizvodl
najvise 20,00O.000, svazemaljska celiCna IN
dustrija Sjedinjenih Drzava proizvodi S4,152.-
292 toni celika godisnje - wise nego ostal svet
ukupno. Njena agricultural prozvodnja stoji
ma vsokom uravnju; njena automobilska in
dustrija je daleko VEGA cd automobilske in
dustrije celog sveta. Drugim recima ova zen1-
liza je narazvijenija zemlja ma svetu. Memo
oruzje je najvece i naisposobnije | nije sc
cuditi kada ovdasnji eksperti drze da ce ova
zem,ja ma kra ju moci poraziti NemaGku. Ne
uzimajuci ljudski eemenat obzir drzeci da
je on nesposoban da drukce misli, kapitslis-
ticki apologicari drze da &c "a sigurno oval
rat trajati dokle god Sc jedna iii druga strana
imperij rijalizma ne porazi.
Ali radnici su ii koi stvaraju te alate
proizvodne i razorne, jer Sc alati ne krecu
bez drekcije ljudske radne snage, koja je
ropska, najamno ropska, nt Sc ratna masne-
rija moze krenut bez radnika u uniformama
Iako ii apoogicar kapitalizma nece nj da
pomisle da Sc radncka klasa moze pobunit
ona moze Josie kako ustati protiv ratujuceg
"mrnog" kapitalzma i rabbit ga ma stotinu
komada u prah pepeo.
Radnicka kasa moze to postci ako po-
slusa savete Socijalisticke Radnicke Partije,
koja siri teoriju Socijalistckog Industrial
nog Junionizma cd vrlog njegovog radjanja,
jer Sc on njenoj zgradi nepomirljivog Mark
sizma rodi = nazad 36 godina. On uci ono
sto sami kapitalsticki eksperti priznaju ne
svesno, da je svazemaljska proizvodnja sila
mad silama. Bazrajuci Sc ma temelju da rad
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15
Jugds|atija socija|istitkd ufedjelje,

Tu neki dan primilo je urednis
two ''R. B." jedno pismo il Nc
Keesporta, Pa, u kojem Sc nala
| ri, pored ostalog, sledeca stavka
"Primio sam narucene knjige
te sam 'Qebati' vidio, kako su
nasi debatanti obojica izgubil
pobjedu, Sada upravljam ma vas
jedno pitanje: Hoce Ii jugoslaven
ski radnici imati svojoj slobod.
MOI drzavi Jugoslaviji socijalis.
ticko. uredjenje? Ia meme nije
vazan oval problem, no drzim da
je vazan "a one, koji ma sva usta
trube, kako &c svi uzivati potpu-
nu slobodu j sva demokratska pra-
va svojoj drzavi Jugoslaviji.'
oDGOvoR:
Pitanje: Hoce Ii jugoslavensko
radnistvo imati u "JugoslaviJl
socijalisticko uredjenje, svodi Sc
ma ovo drugo: hoce Ii ma Zavrset-
ku ovoga rata ,biti uvedeno socl-
jalisticko uredjenje velikim Ia
racenim zemljama? A pax ovo
drugo pitanje zavisi cd ovo dvoje
y cd toga, da Ii &c medjunarodno
radnistvo prestati voditi medju-
sobni rat, pa povesti klasni rat
protiv medjunarodnog kapitaliz-
ma; q Cd toga, da Ii ce medJu-
narodno radnistvo imati pri rucl
nuzne industrijalne organizaciJe
koje da reorganizuju i krecu ma
sineriju proizvodnje u korist ME-
ga samoga. Ako Sc ne desi prvo
cd ovoga dvoga, onda jugoslaven-
ski radnici nece imati socijalistic-
ko uredjenje u svojoj "novoj drza-
VIZ; onda &c on u Moi imati TAX
vo uredjenje, kakvo postoji IL o.
MIN drzavama. po cijoj je dobroJ
wolff ona uspostavljena - kapita-
listicko uredjenje. A ako medJu-
narodno radnistvo ne bude imalo
drugo cd pomenutog dvoga -
iii ako to drugo ne bude u dvana-
estom casu stvorilo onda ono
nece biti u stanju uvesti sociJalis-
ticko uredjenje svetu, pa ma sc
i desilo ono prvo, onda ce ono u
,najboliem slucaju moci uvestl
medjunarodnu anarhiju Il proiz-
vodnji, koja &c mu samome bro
dodijati oterati ga nanovo L
narucje oborenog uredjenja ka-
pitalistickog.
Rezultat: socijalisticko uredje-
ME u "Jugoslaviji zavisi cd So
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15

cijalistickog uredjenja u ostalin
velikim zemljama, pax, ovo "a
visi Cd klasnOsvesne politicke i
industrijalne akcije medjunarod
nog proletarijata, protiv .medju
narodnog xapitalizma.
No medjunarodni proletarijat
ne visi u vazduhu; on Sc nalazi
u raznim nacionalnim iii polite.
kim granicama. Njegova medju.
narodna akcija protiv kapitaliz-
ma, dakle, mora, zbog samih geo.
grafskih razloga, uzeti. oval pra-
vac: pro4etarijat svake zemlje
ims prvO da rascisti racune sa
svojom sopstvenom burzoazijom.
Proletarijat Austrije ina da
vodi borbu ne ia cepanje jedne
velike kapitalisticke zemlje u niz
malih kapitalistickih zemalja, ko-
je bi Sc krile pod maskom "nacio-
nalnog ujedinjenja i oslobodje-
nja", vee da uhvati "a jaku celo-
kupnu austrougarskd burzoeziju
- bila ona nematka, madjarska,
ievrejska, srpska, hrvatska, slove-
nacka iii ceho-sIovacka - pro-
klamuje vlast celokupnog austrij-
skog proletarijata.
To bi bilo radni6ki, socijalistic-
XII, posteno pravedno. Obratno je
izdajstv radniGke stvari, izdajs.
two socijalizma, neposteno i ne
pravedno.
Ako jugoslavenskim radnicima
treba socijalisticko uredjenje, on
neka stupaju Il Jugoslavensku
Radnicku Federaciju; ako i'm je
pax do "Jugoslavije", IT,, do ju'
goslavenske kapitalisticke drzavc
oni neka podju "a raznim Leontl'
Gina Kristanima. A ako medju'
narodne prilike to dopuste, onds
&c in poslednji svecano uvesti L
buducu drzavu Srba, Hrvata
Slovenaca. U Moi ce imati, kac
sto rekosmo u "Debati", ovakve
pojave:
"Srpski, Hrvatski slovenackl
kapitalisti bill bi slobodhi nemi.
losrdnije izrabljivati srpske, hr.
vatske i slovenacke radnike, ne.
go dosada, a uz to bi imali neo-
granicenu slobodu trgovine; hr'
vatski. srpski slovenacki selia-
ci bill bi slobodni sve wise kajis
zatezati, da bi mogli izdrzavatl
iednu bezbrojnu vojsku birokrata
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15

koju jedna moderna kapitalistic-
ka zemlja mora imati, ogromnl
militarizam, silnu policiju jos
mnogo sta 'bezbrojnog', 'ogrom-
nog' i 'silnog'; slovenacki, hrvat-
ski i srpski sitni majstori bill bl
slobodni iznad prozora svojih ra-
dionica ispisati svoje firme slo-
venackim, hrvatskim iii srpskim
iezikom sve do vrh zabada, zatim
bi imali slobodu strpati svoje ru-
Ike u dzepove iii iii skrstiti ma le-
DINA, te, setajuci ispred prozo-
ra svojih radionica, nabrati US
ne zvizdukati slovenacku, hrvat-
sku srpsku himnu, dokle bi NIL
hova nekadanja musterija zurno
prolazila pored njih i odlazila "a
dovoljiti svoje potrebe ducanl-
ma, koji svoju robu dostavljaju
iz velikih srpskih, hrvatskih i
slovenackih fabrika, koje, pomocu
modernih alata razvijene pode-
lie rada, mogu jeftinije proizvodi-
ii, jeftinije robu prodavati i ma
tai nacin do mile volje svoju hr-
vatsku, slovenacku srpsku bra
Gu majstore konkurencijom upro-
pascivati; a srpski, hrvatski !
slovenacki radnici bill bi slobodni
srpskim, hrvatskim i slovenackim
jezikom moliti srpskog, hrvatskog
i slovenackog kapitalistu "a po-
sac, a pax oni, koji rade, bill bi
slobodni takodje srpskim, hrvat-
skim slovenackim jezikom ira
ziti povisicu najamnice, pa ako
ne dobiju objave strajk, njiho-
vi srpski, slovenacki hrvatski
poslodavci zatraze protiv njih po-
moe policije, zandarmarije i VOL
ske, onda bi bill slobodni osetiti
satansku toplotu hrvatskog, slo-
venackog srpskog kursuma, ce-
livati hrva. ski, slovenacki srp-
ski mac, te 20 hrvatskom, slove-
nackom i srpskom obicaju biti o.
pojoni hryatskim, slovenackim
srpskim rukama, zatrpani IL hr-
vats,ku, slovenacku srpsku zem-
lju".
Birajte, jugoslavenski radnici.
''R. B." 1918.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15
Sa zajedniGkog preda-
vania.
Youngstown, 0.

Mas Ogranak mesna Sekcija
odrzali su 20. aprila zajednicho
predavanje ma kojem je govorio
drug J. Pirinc:n, Nacicnalni Or
ganizator, temi: ''Radnicka kla-
sa narodna odbrana.",
Drug govornik je pomocu ploce
krede dokazao koji su to elemen-
tt u drustvu koji vicu da su rad
nici "peti kolonisti' elm posled-
Mi ustanu da traze povisicu pla-
te boreci Sc protiv veceg nasrta-
ia poslodavacke klase. On rece da
tt isti clement koji napadaju
radnicku klasu optuzuju je da
sabotira proizvodnju "nacionalne
odbrane," jesu ona, ista gospoda
koia u poteri "a vecim profitom
trude Sc da sto wise koze deru sa
izrabljenih ledja radnicke klase.
Polazeci cd te. tacke, drug 60
vornik, je vrlo logicno ubedjlivo
dokazao da radnici nemaju pod
kapits lizmom da brane nista dru-
60 doll svoj mizerni zivot i vece
zsrobljiyanje klanje svojih mai
boliih. sinova. Safno tada &c rad
(Nastavak ma 4. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15
kruz Partiju i federacJu.

organizuje II svoje politicke eko-
nomske organizacije, kako zago-
vara S. l.. P, ona ce biti stanju
da Sc oslobodi najamnih okova
postane ekonomski slobodna.
Ekonomska sloboda ieste osnova
svih drugih sloboda. a..
ko god drukce zagovara, bilo
pokreti iii pojedinci, on nije pri-
jatelj radnickog oslobodjenja -
on mora da je prevarant iii nez-
nalica. Nema drugog izlaza "a ma
su klasu il danasnjeg joj rops-
kog polozaja, nego kako je ukrat-
ko gore skicirano. Bas to je raz-
log zbog cega mi stalno udaramo
u ovu tacku radnickog programa.
Ma koliko mi apelovali ma nase
clanove da ovome pravcu pora-
de j uloze sve svoje snage - u
pravcu socijalistickog prosveciva-
MIA radnicke klase - previse ne
moze biti. | mi cemo ovom
pravcu produziti sve dotle, dok
mas cilj ne postignemo - oslobo-
dienje nase klase.
Koliko mi apelujemo ma nase
clanove, toliko apelujemo Ma ma
Sc simpaticare, da oni porade
prema svojim mogucnostima, da
dobiju sto wise novih citaoca ma
nasu stampu literaturu. Mas
APPEL ne estate "vapiiuci u pusti-
MIR. A da je ovako, potvrdjuje
| jedno pismo, koje smo primili cd
| jedne nase simpaticarke, drugari-
ce kapovic il Hoboken, n. J.
Drugarica kapovic u svome pis-
mu opisuje kako je imala disku-
siju sa jednim svojim rodjakom,
koji joj je dosao u goste IL New
Orleans-a, a koji je bio nasukan
ma pseudokomunizam. Prvo ga je
drugarica kspovic pustila da Sc
on isprica, pa kad je bio gotov,
onda je ona uzela rec, te je u
| kratko, ali jasno ubedljivo, do
| kazala da ie S. L. P. jedina rad
nicka organizacija, koja ina revo-
| lucionarni program, prema kome
| sc radnicka klasa moze osIobodi-
ii kapitalizma njegovog izrablji-
| vanja. A. koliko je drugarica Ka-
povic ubedljivo iasno objasnila
svome rodjaku ucenie S. L. P,
svedoci to, sto Sc doticni pret-
Plato ma Radnicku Borbu kupio
mas kalendar.
Kao sto svaki mas clan, tako i
svaki mas simpaticar, koji redov-
no cita naSu Stsmpu. staniu ie
da valjano ubedljivo obiasnia-
va stanoviste S. L. P. A onaj koji
ie pred radnikom stanju valja-
no istaci naSe stanoyiSte. tai &c
izs zvati postovanje priznanie
Cd svakog iskrenog radnika, cega
ce posledica bill pribliz;vanie
nasem pokretu. A to je ono sto
mi trazimo Cd radn;ka.
Primer drugarice kapovic ne
ka posluzi ostalim nasim simpa-
ticarima simpatiCarkama, a JOS
veceg potstreka naSim clanovima,
jer na tai nacin oni ce delom
dokaZati da su zaista vredni SIM
paticarstva Socijalisticke RadniCke
Partiie.
Ia jednog radnika iii radnicu
ne moze biti veceg ponosa, nego
biti privrzenik revolucionarnog
pokreta, kao sto je s. L. P, koii
radi "a oslobodjenje potistene
obespravljene klase radnicke
klase. A da bi Sc radnicka kIasa
oslobodla
KAPITALIZAM Sc MORA
RAZORITI!
n g
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15

/ dam milijardi ulozenih dinara
nisu posedovaliG radnici i sitni
seljaci nj srpski, nj hrvatski nj
slovenacki, vec su in posedovali
domaci kapitalisti, slovenacki, hr-
vatski srpski. l citaoc &c pri
kraju naseg uvodnika liz prasne
arhive RADNIcKE BORBE vide
| ii kako smo tada tacno pogodill
sta &c Sc desiti sa radnim naro-
dom te move, sada propale Ju-
goslavije. Mi smo tacno pogodili
da &c pod novom JugoslavlJom
patiti radni narod ne zbog toga
sto smo neki pogadjaci j pro-
roci, nego zbog toga sto smo
kao klasnosvesni radnici znall Ola
tamo gde vlada privatna svoJlna
tamo vladaju klase, a gde su kla-
Sc tamo mora biti gospodara !
robova, malobrojnih izrabljivaca
i mnogobrojnih izrabIenih sino-
va rada. A takvo stanje stvari
predpostavlja "a sigurno raskos i
bes "a gospodare, a neopisivu ml-
zeriju tlacenje "a ogroman broj
stanovnistva - radnika sltnlh
seljaka u zemlji kakva bese Ju-
goslavija.
Dakle, dokazalo Sc da je nase
drzanje bilo tada "a vreme zivo-
ia Jugoslavije neosporno tacnc.
Dokazalo Sc da su zagovaracl
stvaranja Jugoslavije bill igno-
ramusi iii svesni zavodljivci iii
jedno i drugo, jer Sc sve njihove
tvrdnje pokazase netacne. ii istl
ignoramusi zavodljivci koje smo
u ovom broju delimicno dotakli
pod nasom rubrikom "Socijalis-
ticko Reseto," ali koje cemo vre-
menom opsirnije raskrinkati, da-
mas zagovaraju vaskrsenje te iste
Jugoslavije koja je mucila pune
% godine njen bedni radni narod.
l kao sto su njihovi prethodnicl
bill pogresni, tako su i oni danas
pogresni. Vaskrsenje Jugoslavile
ma mesto nacisticke tiranije isto
je kao kada bi Sc kuga zamenlla
sa rak-ranom, iii kao kada bi Sc
il case jedne boje otrov prelila
drugu casu 4druge boje. Dru-
GIN recima, "a radni narod nema
sustastvene razlike izmedju t.ra-
nije "demokratskog" imperijaliz-
ma nacistickog imperijal.zrf1a-
Oni SUI oba delovi kapitala izrab-
ljivaca radnicke klase. | kao sto
behu Leonticeyi Ko., neprijate-
Iii oslobodjenja radnicke klase ma
zad 90 godine, tako su i jos wise
danas, neprijatelji radnika Fotic i
ukljucujuci rseudokomuniste ko-
il tada "a vreme stvaranJa Ju-
goslavije nisu jos bill iscaurenl.
Mi cemo S. vremena ma vreme
donasati dragocene clanke IL
prasne arhive RADNICKE BOR-
BE, da bi sa cinjenicama dokaza-
Ii da ne samo teorija vec gorka
praksa dokazuje, da je nase revo-
volucionarno stanoviste bez sum-
ME tacno. l misli izrazene po-
menutom uvodniku vaze danas
isto tako kao .sto su vazili onda
kada in revolucionarno pero ma
pisa.