RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-10
Manifest SIP. 0 sovietsko.naCistiCkom ratlI

"prijaeljstva' i saradnje koj je dao nacistit-
kim krvnicma ZaStltnu straznJu stranu, tako
i'm je omogucio da Sc krenu protiv mrsklh
trgovackh ndustrij jskih takmaca Zapadne
Europe = Amerike Pod kapitalizmom rat
je neizbezan. Ali ratovi, svakako, he moraju
poceti cak i tada kada su uslovl Ia sukob pll
ruc Iskra Sc mora snabdetl, deslo Sc pre- Ga
iskra nije bia zbog iednog iii drugog razloga
snabdevena, tako Sc postigao period oduska
iii neodred enog odlaganja rata. SovJetsko-
nacisticki pakt bese iskra koja je zapocea
drugi Svetski Rat, zbog njenog prjavog
zlocinstva protiv radnika cOvecanstva uop
ste, zagrl java juci Nacisticko StraSlo str
moglavice ubrzavajuti ovaj krvolocnl, razornl
rat, Stalinisticka birokratija ce Sc drzati stro-
go odgovorna pred sudom istoriie potomstva
SocijalistiGka Radnitka Pariia ie rekoro-
dovala oval zloG.n detamo i potpuno doku-
mentalno, niie potrebnc to ovde ponavl jati.D
Gazeci pod noge vrli MarksistitkI princip ko-
leg sll oni drzali da ie baza njihovcg druStva,
krSeci svaki princip bratstva i solidanostl
raGni6ke klase, i izvrsujuci, sa recma / deli
ma, naipodliji zocin sto Sc da zamisliti protiv
iilternacionalnog pokreta radlficke kiase, sada
oni zanju krvavu zetvu zlog semena koJeg su
poseiali Avgustu, 1899. "a i pre- sto Sc toga
ti6e Grubo prodiruci male zemlie, znacajno
Finsku sa koiom oni behu u miru, prouzroku-
iuci nepotrebno, sledstveno kriminamo kla-
ME nevinih proletera (sve, korumpisano, ime
'naconalnog interesa' nacioname sigur-
nosti'') oni su sada zrtve vrlog bezprinci'
piialnog varvarizma dvolicne taktike koiu
su upotrebili "a vreme pliackaske ekspidicije
protiv Finske drugh zemalja. [ svoio kam-
panii protiv Finske oni su seiali "stilleto';
oni sada zaniu zetvu bajoneta bomb, smrti
i razdorstva "a sebe - iii radje "a svoi naiv-
ne zrtve, radnike Rusije. Njihovo Machiaveli-
ansko duplciranje, njihova jezuitska dvoliG-
most nagradjuju Sc stostruko sa nelzbeznlm re-
zultatima duplikacije dvolcnosti naczma.
Jer sa njihovim straSnim napadom protlv Ru-
size, nacistiGk bandit vracaju iste krvave
pare koje su Salinisticki gangsteri namenu-
Ii na finski narod narcotic na finske radnlke.
Ali Gak nj klanie nevinih ne bese med5u
najvecim Stalnstickim zlocinima: daleko We
ci bese zocin razaranja solidarnosti radnicko
klase, satiruci II prah made miliona koji sll, ne
kako, zadrzali nadu da Sovjetska Rusi ia moze,
svctskom konfliktu, odvesti borbeno mnoS-
two radnika mir izobilje. Kao sto mi re-
kosmo 1889. Ga ovo Sc ne moze precesto po-
naviati):
"Da Sc Sovietska Rusija odrzala van i'm
perijalistickog rata - sto nije slucaj usuprot
hipokritske obratne tvrdn ie - na mesto sto je
usla savez sa Nacstckom Zverju, sto je
de facto, ako de jure, stupila sa zemliama
'Osovine,' kakva ie mocna sila svetske revo-
lucije mogla postati Ovo je imperjalistitki
rat, radnici nj koje zemlje nemaju interesa
da Sc Ia mega bore. Sa stvarnim stupan em
na strani nacstickh krvnika, Sovietska Rusi-
ia he samo da je izdala Socijalizam, nego ie
krmnano odbacila priliku da bude srediste
proleterske revolucije kada je izgleGalo mogu-
ce ola ce Sc imperijalisticki rat pretvoriti kas-
nj rat, Il rat Ia unstenje kapitalizma = fasistic-
kog ''demokratskog' kapitalizma potpuno.
Jek trube koji je mogao doci IL Sovjetske Rr-
size pozivajuci svetske radnike, nece, nit mo-
re odatle doci - sve dotle dogod Sc moskov-
ski izdajnici Marksizma ne postave tamo gde
nece moci dalje smetati proleterskoi stvari.
Duboko potreslo svetskh radnika povere-
ME Sovjetskoj Rusiji = brutalna provala Il
Finsku wise nego ista pre- dramatizlrala je rus
(Nastavak ma g. strani)
o1.r-A ttI