RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-20

Nekoliko, godina. nakon Ito je
AoSao nacizam M vlast u Nemac-
koj Q MENU su 'demokratije" pri-
HEno pohvalno govorile kako &c on
.tdisciplinovati" naciju. Ali Cd ma
rad par godina, narcotic sada,
Q MENU Sc u "demokratijama"
govori pise .kao o najgoroj for
mi vladavine koja je ikada pos
toiala u istoriji tovecanstva. Kako
vidimo, nacizam je razvio syoju
ratnu masinu do toga stepena da
preti opstanku "demokratskom'
imperijalizmu, te zbog toga Sc
"demokratije" jede ma nacizam.
Da su 'demokratije" drzale Ia
kljucan katanac ma versaljskom
Iancu sa kojim su cvrsto opasale
Nemacku, poslednjs. ga ne bi mo-
gla kao kapitalistieka zemlja raz-
biti. Da bi saznali koliko je bio
tai lanac sa kojim su "demokrati-
je" okovale pred nacisticku Ne
macku, iznecemo podatke IL knjige
..Evropa bez mira" cd Francis
CO Militia. u Moi Sc veil:
y Nemacka gubi dok ne plati
cdstetu - cd $50 milijardi zlatnih
maraka "a trideset iii wise godi-
na- temeljna obelezja jedne su-
verene drzave (strana 28). Ne
macka ustupa Francuskoj i En-
gleskoj sve svoje kolonije (clanci
f19 127 Nemacka Sc odrice svih
svojih prava i interesa KIM,
Sijamu, Moroku, Egiptu, Turskoj,
Bugarskoj santungu (elanci 1913
158, strana 3O.).
q Nemaeka je prisiljena 49,.
predati oruzje i sniziti vojsku ma
minimum, koji je nuzan "a unu-
trasnju odbranu (clanci 159 i
213). Nemaeka vojska nema ge-
neralnog staba. Vojnici su place
nici, obavezni ma dvanaest godi-
ma; vojska ne SINE imati wise cd
sedan ,divizija pesadije tri ko-
mice nj bTojati vide Cd 100000
Judi, ubrajajuci i oficire, nj VOL
nicku avijatiku, nj tesko topnistvo.
Broj zandara i funkcionera lokal-
ne policije ne moze Sc povecati,
nego samo u razmeru pucanstva.
Maksimalna kolicina topnistva US
tanovljava Sc u meri u kojoj izis-
kuje unutrasnji red. Nemackoj Sc
zabranjuje svaki uvoz oruzja, mu-
niche ratnog materijala ma ko-
je vrste. U Nemackoj je uniste-
ma svaka vojnicka ustanovljena
sluzba, oficiri moraju ostati ba-
rem do svoje cetrdeset pete go
dine u sluzbi. Nj jedan nemacki
znastveni kulturni zavod ne SINE
Sc baviti vojnickim pitanjima. Sve
nemacke fortifikacije moraju biti
unistene. Unistenje cd S tr a e
francuske engleske kontrolne
komisije tenkove, sprave "a avija-
tiku, teskog poljskog topnistva
oko 1886 hiljada, 160 hiljada nit
roljeza, 2 miliona i 700 hiljada
pusaka svih masina potrebnih
"a fabrikaciju istih. Unistenje ar
senala lstrana 30-31..).
- Nemaeka ustupa saveznicl-
ma, sto znaci Francuskoj En-
gleskoj, sve parobrode svoje tr-
govacke mornarice koje nadmasu-
ju 10000 toni i poiovicu onih IL
medju 10000 10000 toni te cetvr-
tinu svih ladja "a ribolov (Dio
! VIII, prilog IID. Nemacka otstu-
pa svoja prava j svoje .zahteve
ma posede preko mora (clan 119.
A ma osnovu paragrafa Z. ona je
predala 5000 lokomotiva i l50.-
600 vagona koje je jos imala II
dobrom stanju (strana 1889. A
.pored gore izredjanog, Nemacka
je stavljena pod potpunom kon-
trolom Francuske En4leske.
Kao sto Sc il gornjega vidi oko
Nemacke su bile tako jake stege
metnute putem Versaljskog Ugo-
vora da ona nije mogla nj jednu
prekinuti a da ne izazove invazi-
ia cd strane Francuske Engles-
he, kao sto takvom slucaju pred
vida pomenuti ugovor- sada Sc
postavlja pitanje: Zasto Francus-