RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-22

pitalisticku klasu. Ona, kaptalistieka drzava,
istupa da ovu funkciju vrsi uspesno kad god !
to prilike zahtevaju Ali cim Sc malo poboljsa
pijaca radne snage drzava popusti sa svojom
kontrolom mad obuzdavanjem kapitalista, pos
lednji ustaju protiv prethodnih politickih me-
njihovog obuzdavanja. | ovu pobunu Marx
zove pobunom sopstvenika robova (Proslavery
Rebellion.)
U pocetku svog groznog zivota kapital je
nasao "a shodno da ekonomski, sa jednim po-
litickim mahom, obespravi stotine hljada brl-
tanskog stanovnistva Cd siromasnog radnog
naroda oduze Sc svojna kojom je on zara-
djivao svoj hleb. Industrjski gradovi Sc pre-
plavise sa "slobodnim" radnicima engleski
kapitalisti do mile volje bezobzrno, nemo-
srdno izrabljivase radnike stare i mlade. Pa
cak mladu krv maene radnicke dece britain
ski kapitalisti sadstcki ssase. Da kapitalist
uniste radnicku klasu potpuno, drzava
voji mere kojma Sc oni donekle obuzdase.
Drzava usvoji desetocasovn radni dan, kojem
zakonu su Sc kapitalisti formalno pokoravali,
stvari Sc protiv NIGGA dnevno bunili
uspesno ga krsili. sto dokazuje da kapitalistic
davanje.
Pri kra ju svog groznijeg zivota pade ka-
pitaizam Il duboku, neizlecvu krizu. Pet
naest i wise miliona radnika nadjose Sc ma og
romnoj ulici besposlce. Pijaca rada b uzasno
zatrpana i nasta panika radne snage. ovoj
paniki lkapitaisti ugrabise prilku da kresu
najamncu do nistice, da su devojke radnice
iodo ;lo
"a podvoz hr;nu nego sto su mogle zaradj-
vati Njihova prosecna nadnica beSe zmedju
soc 75c dan. l samo one radnice koje su
mogle peske da do tvornice dodju mogle
odrzati ma tim posovima Ovo stanje rada be-
Sc slcno onom stanju britanskih radnka
kojem Marx u svom Napitalu pise, a kojem je
Engels posvetio svoje cuveno delo "Polozaj
radniGke klase Engeskoj.
kao sto je politcka drzava Engleske po-
kusala obuzdati preteranu navalu svoje kapi-
talisticke klase prve polovine 80 stoeca tako
je politicka drzava ovdasnje kapitslsticke
kase pokusala da sa raznim merama spreci
jos vetu navalu kapala prot;v rada Cd 1888
godine. Ona uspostavi JAYNE poslove W. p A.
kojim radnicma je pacala SOC na sat, koji
81 IduIIl kfalhe SGtc. IfOtlN owe Nladlne mere
mnogi sopstvenci )bova Sc pobunSe jer i'm
spreci neograniceno kresanje najamnce:
Tex nazad rar godina, pre- pocetka II. Svet-
skog Rata, dlzava usvoji 40 satnu radnu ne
delju radnike koji rade tvornicama
medjudrzavnih industrija. Oval zakon je sle-
dovao ekonomske pobede radnika "sedecih
strajkovs,' koji tim tvornicama izvojevase
40 satnu radnu nedelju
Americka plutokratija Sc protiv te 40 sat
radne nedelje s@da buni Tu bunu pred
njati njeno sredstvo plutokratski New York
Times i on uvodn:tki zahteva da Sc svugde
uspostavi 48 satna radna nedelja | fekeri Sc
trade da predobiju radnike da ne traze vecu
platu "a prekomerno rsdno vreme sto znaci
ukinuce 40. satne radne nedelie (Uzgredno
mozemo ovde napomcnuti da Sc u Francusko
najjasnije do tada ispoljila robuna sopstven-
ka robova, kada Daladier pokusa sa svojom
vladcm da unisti ruforme Blumove Wade u
kljucujuci 40. satnu radnu nedejll Ovde Sc
poililcka drzava sjedini sa kapitaistima otvo-
reno protiv radnicke klsse i, kao sto ie poz-
nato, radnici Sc odupreSe sa generalnim straj-
kom koji bi krvi ugusen kada je ia Dala-
dieiova vada objayila rat protiv Nemacke
ona je zahtevala de je sti radnici braneD
kapitalisti Sc bune p-otv 40 satne radne ne
dele. jer oni morsiu "a svako prekomerno
radno vreme platiti 50 posto yecu najamni-
Gu, a ako radnik raj nedejom onda je kapi-
talista primoran pl, ,ii duplo vecu nadnicu,
tojest oni protiv lje bune jer i'm ona spre-
cava neizmernu vecu ekspoataciju radne sna-