RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-10

kabinetu to je taeno. Drugim reema, tacno Je
da sc uvellkO postglo nacionalno uJedlnJenlc
demokratske republikanske partiJe sto Sc tlce
ratne politike americkog kapitalizma. da
su one uvek bile ujedinjene protlv radnika to
je jos tacniJe. Ali, ako je postlgnuto u)ealnJe-
ne dveju kapitalistickh partiJa Ola su one
takve tome ne moze nj jedna svesna osoba
sumnjati, da Ii je time postignuto stvarno
nacionalno ujedinjenje?
Svaka kapitalisticka naciJa podelJena Je
dive sklase, radnicku kapitallstlcku klasu.
kada bi Sc postiglo uedinJene own dveJ" Kia-
sa tada bi sc moglo reel da Je Jedna kaplta'is-
ticka nacja nacionano uJedinJena All oVako
sto ie vrlo nemoguce iako ma povrslnl lzgleda
da je 20 nekada tako Izmedju te dive klase u
svakoj kapitalsttkoj nacij besnl nekada bia-
ze a nekada burnije klasna borba - oko proH-
voda radniGke klase Osnov te borbe Je eko-
nomsko materijan Kapitalisticka klasa sa
vecm nasrtajem trudi da Cd radnlcke kia-
Sc oduzme veGi deo njenog prozvoda; rad
ncka klasa sc bori da to kapitalistcka klasa
ne postigne Ova borba je neprekidna uvek
nepomirjiva, jer Sc kapitalisticka klasa nlka-
da ne pomruje sd odredjenim stepenom lzrab-
ljivanja radnicke kase, radncka klasa sc ne
pomiruje sa sve vecim izrabljivanjem. kao
sto Sc vidi, ova podeIa je tako jaka da Sc ka-
da ne moze postici nacionalno uJedlnJene u
jednoj kapitalistckoj naciJ.
Opipljivi dokazi da je ova kapitaistlcka
zemja daleko cd nacionalnog ujedinjenja. kao
sto ie svaka druga kaptalisticka Zemlja, ne
Il
man jkaju y stvari bas kad je Roosevelt IRA
zio da Sc postiglo nacionalno "ujedinjenje' ta-
da 81 po celoj zemlji zbiJali straJkovl. svako
zna treba da zna da su straJkovi opiplJlvl IL
razi klasne borbe - sa NINA Sc radnic bra
ne cd veceg nasrtaja. veceg izrabljivanja ka-
pitalisticke klase | ii strajkovi nisu prestali
i nakon slnih pokusaja kapitaiistcke propa-
gande da sa nacionalnim "ujedin]enlem' pre-
dobie radnike "a vetu eksploataciju, nego Sc
on jos wise svakim damon Sire. Ovo rasteee ne
| zadovoljstvo radniGke klase terra polititke pred
stavnke kongresu do ludila IL tom ludilu
on preporucuju, kao sto predstavnik Summers
preporujuje smrtnu kaznu eiektricnu stoli-
Gu "a strajkase,
Ne samo da radnci sa strajkovma negiraju
Predsednikovu tvrdnju da je postignuto stvar-
no nacionalno "ujedinjen je", nego to cine
sami njegovi namesnic Pukovnk Knox. SEX
retar Mornarice Mii bese "vidni" clan repu-
blikanske partije. VIM. Knudson glava O. P.
Ma, dadose iasan znak sa formalnom nared-
bonn poslodavcma Allis- Chalmers poduzeta da
sa stra jkolomcima otvore poduzete, iako su
Ii da su Sc stra jkujuti radnc slozili sa prepo-
rukom 0. p Ma volin su bill ma osnovu is
tie da sc povrate na svojim poslovima eija
akcija je prouzrokovaa fiziGki napad policije
protv strajkujucih radnika koji nisu dozvoill
da strajkolomci zauzmu njihova mesta, po vo-
! iii Rooseveltovih namesnika.
Milwaukee Wis. kapitaisticko nacionai-
no 'ujedinjenie" izrazo Sc sa suznm bomba-
ma j ratnim tenkom. Policiia je 50 suznih bonn
bi ma StrajkaSe bacila kada to nie bilo dosta
ona je upotrebila okloplenu karu koja je jur
nula na StrajkaS as osoba su ozledjeni da
in morali bolnic odvesti koliko je dru-
9Th ozledjenih radnika njihov vec broj
zna. Da Sc ovo kapitaiisticko naconalno "uje-
DIME ne produzi do opasnije ta6ke, da ne
dodje, pored plolivanja radncke krvi, do
bijanja radnka, sto b imalo vrlo neprjatne
posledice "a program 'nacionalne odbrane,'
nj ovo "a MEGA niie has ma probitacniie go
werner te drzave nared da zatvori poduze
ce Allis-Chalmersa, ella naredba bese protiv
naredbe knoXa i knudsona Da bi Sc posled-
NINA izvinuo sto je preko njhove naredbe
dao da Sc zatvori pomenuto poduzece, COVER
ner Hel! NINA telegraficno iavi: "Situacija
Je opsoutno van kontroe.' kada je poduzece
bilo zatvoreno, on rece: "Situacija je pod pot