RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

Start okoreli kapitalizam po
delio Sc ma diva ratoborna della
sada Sc izmedju njih. vodi krvavs
borba. Milioni radnog naroda pa
dose, milijarde bogatstva Sc ra
zori ubistvu i pustosi nema nj
gde kraja. Glad i bolest muce
narode. ratujucih zemalja. Zims
dolazi da sa svojim zmrzavanjen
pogorsa vec nepodnosljivo stanjt
tog nesretnog radnog naroda.
Jedan deo trulog kapitalizma
trudi sc da nam kaze i dokaze ka.
ko je on bolji cd drugog nevalja-
log della, da bi tako svoje najam.
ne radnike predobio "a rat. I s owe
strane okeana "demokratski ka-
pitalizam il petnih lila trudi Sc
da ubedi americke radnike kako
je start "demokratski" red IL os-
move bolji cd "novog" nacistickog
reda. Oni sve to Cine da. bi predo-
bill americku radnicku klasu "a
rat u toj nadi isticu svoje tacke
protiv nacistickih tacaka "novog
reda."
Jedna cd tacaka koju "demokra-
tije" isticu da Sc ma Moi il osnove
razlikuju cd nacista jeste ia da one
nece tudje teritorije. A, kao sto
Sc otvoreno vidi, nacisti grabe
svacije 'teritorije. Ali ovde mozemo
primetiti "demokratijama" da j
one otvoreno ovom ratu gde god
i'm Sc pruzi prilika osvajaju tu-
die zemlje. Ma primer, Sirija pri-
padase Francuskoj. Sa grubom
silom "demokratska" Britannia
istisnu francusku komandu i eto
je tamo gde tlaci tai nesretni ma
rod. To je tudja teritorija. Tudja
teritorija je Abisinija. Tudja
eri orr a je Egipat, In
dija j skoro celia Afrika, koje zem-
lie su sada sve posedi "demokrat-
ske" Britanije. Pa onda ova nasa
"demokratija" zgrabila je u pro-
slosti nekoliko teritorija tudjih
zemalja pruzila Sc tako preko ce-
log Pacifika. Tako vidimo da su
"demokratije" ugrabile teritorije
tudjih zemalja da i'll drze pot
cinjenosti. A nj ma tacci stepena
tlacenja ne razlikuju Sc "demokra-
ii" cd nacista, jer ma koliko da ma
cisti zarobe jednu zemlju oni nece
moci tlaciti njen nesretni radni ma
rod wise nj duze nego ITO Britannia
tlaci decenijama nesretni narod
Indie. te "demokratije" koje su
II proslosti grabile sve sto su mog-
le, trude Sc da Sc prikazu kako one
imaju veliko srce i nece, samo ako
ne mogu, osvojiti tudje teritorije
Ovde nema nj osnovne nj formal
ne razlike izmedju jednih i drugih
imperijalista. I ovo je, treba da
znamo, najjaca "idejna" tacka ma
kojoj Sc "razilaze' diva ratujuca
imperijalisticka tabora. Da, oni Sc
razilaze u tome koji &c cd njih
pre- zgrabiti koju nesretnu tudju
zemlju!
Jos jedna je "jaka" tacka ma ko-
joj Sc toboze razilaze "demokra-
tile" nacisticke zemlje, a ia je
"samoopredeljenje" malih zemalja.
"Demokratije" vele da one veruju
da svaka zemlja ina pravo da u
spostavi onakvu formu vladavine
koja Sc svidja wolff vecine njenog
stanovnistva, tnjest, one veruju u
"nezavisnost' sitnih zemalja. A
da bi dokazale da Sc nacisti opet
il "osnove" razlikuju cd demo
kratija" i ma ovoj ta6ci, posledn je
citiraju izjavu jednog nacistickog
zvanicnika, generala Haushofe-
IA, koji rece, mi jedna cd ovih
malih nacija nema pravo ma neza-
visnu egzistenciju." Sada, ma po-
vrsini nam izgleda kao da Sc zbi-
liza ma ovoj tacci oni razlikuju.
Ali ia &c razlika bledeti dogod je
potpuno nestane koliko< dublje
zavirimo u "nezavisnost" dane sit
no zopo1;o T,roc1o1,;;o hoSo ,oIno