RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-22

ge. l kapltal Sc trudi da sve te smetnje od-
strani. Sa ration u Evropi, Aziji Africi, ov-
dasnJi kapitalisti zele da ugrabe sto wise pro-
fita mogu u tom ludilu oni Sc bune protiv
svake prepreke.
kao sto kapitalsti uspese zadoblti svOJu
politcku drzavu da prednjaci njihovu pobunu
protiv raznih ekonomskih reforama u Fran
cuskoJ, tako Sc ovdasnj kapitaisti trude da
predobiJu Rooseveltovu vladu, kongres in Sc
nat da prednjaci njihovu pobunu protiv pre-
preka veceg slobodnog isisavanja radne sna-
&c. | Judiciary Committee" predstavnicke ku-
ce je odobrio Vinsonov projekat protiv straj-
ka. Revoucionari znaju da stra jk niJe revolu-
cionarno sredstvo, ali ono je sredstvo sa ko-
JIM radnlcl mogu osporavati vecu navalu ka-
pitala. kapitalisti Sc trude da pomocu 'pri-
vl.amenog" odstranjivanja stra jka odstrane
poslednju prepreku ma putu neogranicene ka-
pi:alsticke eksploatacije radne snage ne
ogran.cenog i nemilosrdnog izrabjivanja rad
nicke klase. Sada Sc vodi rasprava politicari
81 podeljeni misljenju da Ii je tai projekat
generalno probitacan iii generalno ubitacan
"a kapita liam. Neki sc boje da ce n lime
oterati radnici IL narutja fekera, a i fekeri
cd toga boje, narucju "opasnih' eleme-
nata Proeterske Revolucije.
Ali pobuna sopstvenika robova protiv
straj ajka odlazi malo dalje Cd puke zelje "a ka-
pitalsticko isisavanie radne snage, ono zaseca
Jednu vecu pobunu sopsvenika robova
pobunu protiv politickih sIobostna owe zemlje
sa kojima Sc rod americki kapitalizam Jer
nHu n J,;1yo ~, ;n1
no Ill Ia sva vremena, primorava Sc radnik
da pod moras rad "a kapitalistu Posmatra-
juci ovoj svetlosi ovu kapitalistcku pobu-
nu, RI dnici sc sa ukinucem strajka pertvaraju
industrijske kmetoye. Drugim reGima, sop
s:venic. robova bune i protiv eventualne
pobunc svojih robova trude sc da otezaju
revolucionarnu akcju radnicke klase u obara-
nju kapitalizma
Dakle, kspitalst iii sopstvenci robova
bune Sc protiv prepreka eksploatacije protiv
politcklh slobostna koii daju americkoj rad
nickoi ilasi pravo da Sc ma miriam nacn resi-
razboinickog kapalizma. l genie kao sto to
bese Karl Marx predvideo je JOS tada da ce
Sc kap:talsi pre- nego sto in radniGka klasa
kao takve rnisti pobuniti zbog toga Il svom
predgovoru, kao urednk cetvrtom nemackom
izdanju Kapitala Engels rete:
"Siguno, u takvom momentu, treba da sc
cuje glas coveka Marxa ella je celia teorja
rezultat dugo-zivotnog studiranja ekonomske
teorije i uslova Enaeske. kojeg je to stud-
ranje odvelo do zakjucka da bar IL Evro2i
Engleska jeste jedna zemlja gde Sc moze ne
izbezna revolucija izyrsiti potpuno sa mirnim
legalnim sredstvima On "a sgurno nikada
nije zaboravio dodat da on tesko ocekuje da
ce Sc britanske ylada juce klase predati, bez
''rros,avery rebellion" rpobune sopstvenika ro-
boval, ovoj mirnoj leganoi revouciji"
S.edstveno, mi nemamo da nsta bojimo
cd owe pobune scpstvenika robova, ier nam
Marx Il sastini veil da je to njihov poslednji
pokuSai pred svoiu smrt da Sc odrze IL zivotu
kao sops,venici robova. Mi nemamo da Sc MIS-
Ia cd toga bojimo, ier. bagodareci nasoi ne
umornoi borbi prot:v kapitalizma koju smo
neustrasivo vodili preko poovine veka mi ina
mo cvrsty nadu da &c Sc radnicka kasa or
ganizovati on;ko kako to uci Socijal;sticka
Radnl3ka Partija i da ce spreciti povaTpire-
NE kapltalizma faSzam, gde vodi pobuna
sCfstyenika robova ako tn nije spremne RI d.
nitke klase Ia ukinuce vladavine prvatne svo-
jine.
Ono Sto je Marx ocekvao Il Engleskoj
pre- sc moze desi,i ovoj zemli, koja je stigla
j pretekla daleko svom razvitku prvu. jer
ovde radnicka kl;sa sada wise nego pre-, ina
vecu priliku cd engleske radnGke klase da IL
vrs neizbeznu revoluciju Socijalistitku
Revouoiju, mirnm legalnim sredstvima,