RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-09
Iadustrijalizam. m.

0AA~O, AOJC OAVeSJeSJN " As~~sAS
delove jedan cd drugog?
Ma prvi pogled pitanje izgleda
zamrseno. Ma prvoj konveneiji |.
W. w., elemenat zamrsenosti uba-
ci MEGA zanatska tastina neko-
liko sledbenika zanatskog JUNO
nizma. Predvodnistvo u ovom kob-
nom pravcu uze Ovid C. Coats u in
teresu tipografskog zanata. Usu-
prot swim njegovim naporima da
zamrsi konvenciju usuprot opstoj
nespremnosti mnogih delegate, tt
su napori promasili. Konvencija
uze siroko-tacnu poziciju, koju
druga konvencija dovrsi opredelje-
MIN oznakama. Ma poslednjoj, ta-
kozvanoj cetvrtoj konvenciji /. w.
w., elemenat zamrsenosti bese o.
pet ubrizgan u stvar. Ali toga pu-
ia tai napor nije polazio, kao ma
prvoj konvenciji, cd bilo kakvih
gledista odnosno Oblika iii Struk-
ture. Argument Obliku iii
Strukturi behu puki izgovori, koji
behu potrebni da Sc pokrije svr-
ha elementa, koji spakova konven-
ciju okrete je protiv organizaci-
je, primajuci "a delegate Jude,
koji nisu imali pravo ma delegat-
stvo, a odstranjujuci druge, koii
su imali pravo da budu delegati.
Svrha ovog elementa nije imala u
vidu Oblik iii Strukturu. Ona i'm
djase vidu Taktiku: zamenu So
cijalistickih metoda anarhistickim.
Medju, koja postoji medju raznim
delovima Industrijalistieke Armi-
je, odredjuju CINJENICE PRO-
IZVODNJE. Sredisno nacelo o.
odredjivanju potice IL cinjenica,
koje diktuju Oblik iii Strukturu
tela, koje je druga konvencija o.
znacila kao "Mesnu Industrijalnu
Juniju'' - oznacila pravilno,
jer ma da "Mesna Industrijalna
Junija" ne sacinjava celu organi-
zaciju, nego je samo deo MEN.
ipak njen stroj sluzi kao tip Indus
trijalizma.
Da Ii cinjenica, koja povlaci me-
dju izmedju jedne Mesne Industri-
jaime Junije druge Mesne Indus
trijalne Junije u jednom mestu,
"zonatskih i radionickih grana",
takodjer povlaci medju izmediu
koje je konvencija oznacila kao
sastavne cinioce Mesne Industri-
jaime Junije? Ne. Industrijalne
Junije druge Mesne Industrijal-
ne Junije u jednom mestu, cinje-
MICA, koja odredjuje granice sa-
stavnih einioca Mesne Industri-
jaime Junije, razlikuju Sc. Kakve SUI
te cinjenice? Odgovor ma to pita-
ME odgovora ma pitanje: Kako In
dustrijalizam organizuje?
Cinjenica, koja povlaci spoljne
granice Mesne Industrijalne Ju-
nije, jeste proizvod.
Ovde navodimo dive ilustracije:
prvo, stamparija - preduzece, ko-
je izradjuje celishodan produkat,
stampani predmet; drugo, tram
vajna pruga - preduzece, koje ne
izradjuje nikakav celishodan pro-
dukat, vec popunjava onu neop-
hodnu dopunjujucu funkciju u
proizvodnji, koja Sc sastoJi u
transportaciji. U oba ova prime
ra, izbaceni proizvod -stampani
predmet u prvom slucaju, prevoz
u drugom - povlaci granice oko
respektivne Mesne Industrijalne
Junije.
U primeru stamparije, buduci
je proizvod - stampani predmet,
svi najamni radnici, ma kakvu
specijalnost oni obavljali, zapos-
leni su, u tome mestu, istoj in
dustriji. Buduci tako zaposleni,
oni pripadaju stamparskoj Mes
moi Industrijalnoj Juniji.
u primeru tramvajskih pruga,
buduci je proizvod = prevazanje,
,svi najamni radnici, ma kakvu
specijalnost oni obavljali, zapos-
leni su, tome mestu, u istoj in
dustriji. Buduci tako zaposleni,
oni pripadaju jednoj, transportnoj
.Mesnoj Industrijalmoj Juniji.
Pre- sto predjemo ma unutras-
-