RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02
kraz Paltiju i Federaciju

llnje radnika mora biti delo samih
| radnika". A S. L. P. kaze, onaj
Ikoji zeli biti slobodan, tai mora da
lkide svoje okove. Jedna druga
Ikaze, da ako radnici zele slobodu,
Toni je sami moraju izvojevati, jer
lTniko drugi nece njihove ekonomske
IIlance kidati, posto nixon drugom
Inije interesu da oslobodjava rad
i nike.
+ Rekli smo, da je danasnje dru-
fstvo podeljeno ma dve klase, sa
isuprotnim klaspim interesima -
Iradnicku i kapitalisticku klasu.
INema sredine. Svaki clan danas-
Injeg drustva mora pripadati jed
Inoj cd ovih dveju klasa i, sled
lstveno, on mora sluziti interest
MA samo jednoj Cd ovih dveju kla-
sa.. Nemoguce je jednoj osobi da
sluzi Reinforcement obema klasa-
ma.
I Ina takvih, ina i'll mnogo, koji
kazu da su oni prijatelji jedne
fdruge klase; da dobrobit jedne
Eklase zavisi cd dobrobiti druge
tklase obratno Ako bi ovo bilo
Itacno, onda bi owe dve klase imale
; ;uzajampe interese, ovo nije sIu-
fcaj, nego ma protiv, njihovi su in
tteresi suprotni. Takvi Tudi orga-
tnizaciie, koji kazu da su "prijate-
ii' jedne druge klase, jesu sluz-
bi kapitalisticke klase, prikriveni
|reprijatelji radnicke klase.
I U interesu je kapitalisticke kla-
Sc da Sc takva propaganda siri
medju radnicima, jer sve dotle,
dokle mnogi radnici veruju u takve
lazi, kapitalisticka klasa oseca Sc
obezbedjena u sigurnost svog sis
|tema. Zato kapitalisticka klasa po-
ldrzaje izdrzaje takvu propagan-
du. To su njene placene agencije.
koje nastoje da obmane naivne
radnike.
| Naucni Socijalizam cinjanica-
ma pobija takve lazi i obmane, pa
kaze: da mira slobode "a radnic-
tku klasu ne moze biti pod kapita-
lizmom; da Sc klasna borba izme-
dju owe dive klase mora voditi sve'
dotle, dok Sc ne iskorene klase il
drustva i organizuje Besklasno
Drustvo.
Ina takozvanih radnickih orga-
Enizacija ("revolucionarnihD, koje
kazu da danas treba pomagati jed
nu stranu u danasnjem ratu ('de-
mokratije'), jer to je interesu
radnicke klasa da one pobede dru-
ga stranu (naciste); da danas nije
ma dvevnom redu radnicko pitanje
niti klasna borba. Ako bi ovo bilo
tacno, tada bi to znacilo da Je
radnicima dobro pod "demokrat-
skim" kapitalizmom Ovo je laz i
obmana, koje svaki radnik treba
da odbaci.
Radnici pod "demokratskim'
kapitalizmom su izrabl e n i;
oni nemaju slobode niti prav vo
u redjivanju svoje sublime. Mi
hovu sudbinu odredjuju interest
kapitalizma, interest kapitaliz-
, ma, kako smo videli, suprotni su
interesima radnika. U interesu je
radnika pod "demokratskim' kao
Ii pod nacistickim kapitalizmom da
Sc oslobode najamnog ropstva, pa
da postanu slobodni ljudi zene -
slobodna bica. Nile danas ma dnev-
nom redu da Sc bira blaze zlo,
J posto Sc moze dobiti, razume Sc,
kroz borbu, dobro, nego je danas
goruce pitanje unistenja svih "a
la, koje kapitalizam namece rad
, niekoj klasi.
: Ovo sto smo do sada ukratko
. skicirali, nasi clanovi simpati-
: carl trebaju da pricaju radnici-
: ina, sa kojim Sc sastaju. Mas je "a
: datak u danasnjem vremenu da
!, raskrinkavamo sve lazi obmane,
: pomocu kojih hoce razni placenici
4 kapitala prevaranti da obmane
al clanove nase klase. Takodjer je
lnoS zadotak da ooducaVan10 radn l.