RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-13

lie one strane Rajne, da tako ug "a
svoje vladavine podigne iznad opasnosti vidne
propasti. Krv Sc lila ODE strane, ali i pre- ne
go sto sc rat doyrso, pariski proletarijat zbog
kukavicluka burzoazije, uze odbranu Parlza
u svojim rukama istorija belezi da su Sc ka-
ptalisticke ratujuce strane sporazumile Bis
mark je ponogao Thieru, povrativsi mu fran
cuske zarobljenike, da vodi borbu protiv fran
cuskih radnika, zbog toga sto poslednji uzese
vlast II svojim rukama da bi tako Sto bolJe
odbranili Pariz cd propast "a radn narod.
Pade more prolivene radnicke krvi prva
vladavina oslobodjenog proletarjata. Ali to
ne znaci da je $ time propala svaka daljna
NADIA pabede radnicke klase mad razbojnickom
burzoazijom.
Zbog cisto imperijalistckih interesa, to-
jest zbog pijaca, kolonIja srovog materi-
jala kaptalisticke zemlje celog sveta Sc cara
tise 1914. Nj ma kraj pameti kaptalistiekih
"mudraca" nije palo da Sc moze Il tom svets-
kom krvoprolicu jos sa jakom siom podici
proletarijat ne samo jednog grada, nego cele
zemlje to pre- nego sto Sc rat privede kraju.
Oni su mislili da su sa socij -patriotma
Zdajicama onesposobili svetsku radniGku
kasu "a svaku nezavisnu akciju stupise IL
rat sa velikom sigurnoscu da &c sve kapita-
listicke zemlje osnovi ostati kakve behu pre-
Svetskog Rata. Ali kao sto Sc zapanjila francus-
ka burzoazija "a vreme francusko-pruskog rata
sa pobedom pariskog proetarijata pre- IVA
nicnog zavrsetka rata, tako Sc jos wise zapanji
svetska burzoazija sa pobedom proletarijata
cele Rusije, koju on izvrsi kao sto je poznato,
pre- stvarnog zavrsetka prvog svetskog mperi-
jalistickog rata. ruska radnicka kasa, pomotu
pouke Parske Komune gresaka koje ucini
pariski proletarijat "a vreme svojeg prvog
vadanJa, stegnu svoje redove tako Gvrsto da
in nije mogla nj ujednjena kontrarevolucija
i intervencija svetske burzoazije nj podrmati
a nekmo Ii i'll razoriti. Pored Novembarske Re-
volucije, sledise prosi svetski rat Proeterske
Revoucije drugih kapitalistickih zemalja: Ba-
varska uspostavi svoju radnicku vlast; Ma
djarska radnicka klasa takodjer ote razbi
vlast burzoazije i uspostavi svoju vadavinu;
pored njih i radnci drugih delova Nemacke
pokusase uspostavit svoju vladavinu. Ali zbog
manjkanja prethodnog revolucionarnog spre-
mania radnicke klase th deova drugh in
ternacionalna burzoazija, ako ne moga krvi
ugusti Rusku Revolucju, ona more krvi sa
neverovatnim zlikovhkom obori sye ostale Via
de radnicke klase boreci Sc "a svoi vri zivot.
Jer je po prvi put Il istoriji klasne borbe, pre-
nakon svrsetka Prvog Svetskog Rata. radnie-
ka kasa ozbljno popretila svetskoj burzoa-
ziji da ce je potpuno oborit Ali ako burzoa-
zija obori mamie Proleterske vladavine ona sc
ne usudi reskrati sye da obor Rusku Prole-
terska Reyoluciju, bojeci Sc da bi tako sve IL
gubla | odrzavanje Sovjetske Vladavine u
suprot svih mogucih napora svetske burzoazi-
je predstavlja prvi trajn poraz burzoazie
Prvi Svetski Rat ostavi kapitalizam u O.
cajnom stanju. Krza zavlada swim zeml llama
svetska pijaca Sc svakim damon suzavase; po-
razene kapitalisticke zemlje Sc bunse, jer, ia
ko one uspostaviSe faSizam nadi da onespo-
sobe proletarijat ola vod klasnu borbu do ko-
nacne pobede, one nisu moge time svoje sta
ME poboljsati, jer nisu imale izvora sirovog
materijala nj pijaca. Porazene kapitalstiGke
zemlje postase desperantne savijase rep bri-
tanskog lava cas- jedna Cas- druga Drugm re-
Gina, uslovi "a Drugi Svetski Rat su Sc stvo-
rili sa svrsetkom Prvog Svetskog Rata. Ali
strah mucnih "demokratija" da Sc putem ra-
ia ne stvor jos jedna radnicka zemlja sto b
znacilo vidni svrsetak vladavine kapitalizma
one su Zaista bolile da sc ne zapaIi svet
JOS jednom ratnon1 vatrom Drugi Sveski
Rat je dosao vrlo na5netnut, protv wolfe svet-
ske kapitalisticke klase
ovom Drugom Svetskom Ratu sva Sc
burzoazja bori kolik5 god moze da epilog ra-