RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-13

pape Ia Sc nakostresise "demokratlJe
napadnuse Nemacku Drneim recima, ovde je
Hitler OWN dakazao da ie oval rat trgovackl
rat, kao sto bese Prvi Svetsk Rat a ne borba
'demokratlJa protiv naczma, kao sto ne bese
Prvl Rat borba protiv junkerzma Kajzera Ma
ravno Je, ola ovu tstnost nije Hitler izJavio
zbog toga sto Je on jubtej istine, jer nlsta ne
moze blti od ovog nemogucnije, nego zbog to-
ga da bi dokazao da njegov nacizam nije nista
gori cd britanskog "demokratizma" da bi pos
lednje dakazao on je napao Britaniju zbog to-
ga sto je ona podjarmila tudje narode sa tu-
dim zemfjama radi izrabljivanja. On rece:
Rat "a ration Sc vodo Jednom narodu "a
druglm bese oteta sloboda. Nacja "a nacl-
JON bl smrvlJena i tako Sc stvorla struktura
koJa Sc zVase Britanska Imperija. Sledstveno,
nastavlja Hitler, "demokratija bese maska.'
i on dalje rece: "koncetracioni logori nisu
pronasli Nemackoj," nego su "Ovu ideju OF
krili Englezi." u Indiii, Egiptu i drugamo. jer
"Egipatski indijski nationalist Sc ma hilja-
DANA nalaze lancma zatvorma.'
Sve Je tacno sto Hitler govori "demokra-
tjama,' jer dan danas Britannia baca Eat
voru vodJe Sve-indijskog Kongresa samo zbog
toga sto oni traze "naconalnu nezavsnost' "a
lndiJu. toJest, oni trude da uspostave poll
ticku demokratiju Ali Britannia, kao "demokra-
tia nece nj da tuje ovom demokratskom
zahtevu zarobljenog naroda Indie.
Ali "demokratije' su tacne kada napada
ju Htlerov imeperijalizam. Tacno je da pod
nacistickom vladom Geo radni narod Nemacke
e obespravljen, kao sto je radn narod lndije
cd strane britanske "demokratje' obesprav
lien Hitler &c bacti u zatvor svakog oroga
koji vodi borbu "a oslobodjenje radnog naroda
Nematke ispod nemackog nacizma, kao sto Br
tanja baca zatvor svakog clana radnog ma
roda Indie koji trazi politiGku slobodu. Tao
no je kada "demokratije" napadaju Hitlera
njegovu gangstersku vladu zbog toga sto on
zarobljuje tudje zemlje narode, jer je Hitler
sa he mamie grubom silom cd "demokratija' Ia
robio tudje zemlje, bez pitanja zasto su mu
one ttko lako predale. On zverski navali na
Pojsku ella trula vlada pade kao kuca cd ka-
rata, danas je Geo poiski radni narod pod ne
mackom vladavinom poitick j ekonomski obes
prayio da ga je syeo ma nivo nizeg stupnja
kmetskog ropstva Ali to ne znac da tom rad
koja bese vazal ''demokratija' po milosti "sve-
tog oca" Pape. Dansku, Norvesku, Holandiju,
Belgiju velk dec Francuske on direktno os-
voji radn narod tih zemalja zarobi. Sa osta-
lin zenljama kontinentalne Europe. on drma
sa ekonomskom silom koju pod nacistickom
grubom vladavinom nemacka radnicka klasa
stvori kao sto sam istom silom drma u sa slabi-
inn al; ;tyo ia loir
mokratska" plutokratija otimlje cd izrabljene
radnicke klase
| 'demokratije' mogu prebacvati nacs
TINA "ako mi izumeli koncentracione To-
gore, ako III mi upotreblj javamo protiv buntoy-
nka zarobl jenog naroda, ako smo mi spremne
da in upotrebimo protiv buntovnika radnog
naroda nash sopstvenih zemala, Vi ste mas Ii
tome nasim blagoslovom pretekli."! Jer, nj
kada ne smemo zaboravti da Sc fasizam ma
cizam II ltaHj Nemackoj pomocu zlatnih mi
LENA 'demokratskih' kapitalista, iii 'civuts
kog kapltaa' kako ga sada zove Hitler, podl-
gao, odrzaO radn narod potpuno zaroblo do
zuba Sc mlitarno naoruzao da yodi rat protiv
samih th "demokratja". Drugm recima, MIS-
ia nisu ernie "demokratije' cd nacistickih ze-
MALTA, nlt su poslednje ernie od prvih, nego 81
one sve prljave. Ovo nam same one kazu OF
voreno priznaju kada Sc nacisti rugaju demo
krtima' obratno kao sto Sc poslovici Serpa
ruga garavom loncu.
| radnltka klasa treba da da jedna
kaptalisticka ratujuca strana kao druga ma
merava zarobiti obespraviti radni narod ce-
log sveta tn nameru vidimo kako Sc raZvija.