RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-09

Predsednik konstituciia.

poslednje vreme nekoliko rasprava Sc vo-
de povrhu konstitucionalnosti Predsednkovih
1atnih akcija, narcotic njegovoj naredbi da
Mornarica puca elm vidi ladje Osovne koje Sc
nalaze INA kojoj vodi koju Amerika [njena
Adminstracja] drzi da je cd zivotne vrednosti
"a menu odbranu." Lujudi koji su prozeti sa
konstitucionalnim zakonom podnasaju tuce ar
gumenata "a protiv, citirajuci desetine prese-
dena masu ijutito sa svojim pretecim prsti-
ma jedni drugim. Cudnovata, pa cak Carolina
drzanja analogue podnasaju Sc narcotic cd
strane onih koji zele da potvrde da postojeca
Admnstracija funkcionise onako kako lic de-
mokratskoj vladavini. Ma primer, njujorska He
raid Tribune-a pobija da Predsednk vodi naciju
u rat. Usporedjujuci akcije gospodina Roosevelta
sa akcijama Woodrow Wilsona cd 1916. i prvog
della 1917. godine, Herald Tribune-a dostize
podnoznicu sofizma sledecim zakljuckom:
Mr.. Wilson je otsao rat glavnome da
bi suzbio submarine Mr.. Roosevelt je poduzeo
mere da suzbije submarine u glavnome kao
sredstvo da bi zaobisao potrebu ulaska u rat
A koiko je suzbijanje submarine cd stranc
Mornarice Sjedinjenih Drzava "ulazak rat
toliko moze znacit da Predsednikova akcija jes-
te sredstvo "a oblazenje formanosti objave
rata Jer je jasna, nepobtna cinjenca da nared-
ba da Sc puca jeste akt rata koj je tanko po-
Eriven sa "odbranom." kao takav on ie supro-
tan d,ih,fI slovu Konstitucije.
Duh Konstitucije.
Ma prvi pogled izgleda kada raspravIjamo
"duhu" Konstitucije da mi napuscamo jako zenl-
ljiste korist gljibovite neodrzljive zemlje.
Konstitucija je napisana sirokim dalekoseznim
termnima i copor advokata viGno je citaju Ii
njenom "duhu" sto je vrlo prkladno njihovoj
svrhs Ali mi sc ne moramom oslanj jati isklju
civo ma jasne provizije same Konstitucije. Mi
mozemo prici drugim izvorima, ma primer, be-
leskama Konstitucionalnoj Konvenciji IRA
zenm gledistima onh koji behu autori kon
stitucije. James Madison je vodio nezvanicni
zapisnik konvencije. Njegove beleske je VIA
da Sjedinjenih Drzava izdala u velikom izdanju
pod imenom: documents Illustrative of the
Formation of the Union of the American
States" Qlustrativni dokument formiranju
Junije Americkh Drzava.) Ma stranic 562.
James Madison zvestava raspravi koja Sc vo-
dila stavci sa kojom Sc ovlastio Kongres
da objav rat:
Mr.. Madison Mr.. Gerry predlozise da umet-
"objav,'' da odbaei "stvara'' rat; da tako
ostavi eazekutiv moe la odbje neocekivani napad.
MR.. SHERMAN ms da je dobro onako kako
stoji. Egzekutiva treba da je stanju da odbije
da zapocne rat. "Stvara' je bolje Cd /" "obiave,'
poseGnje suvise skracuje moe.
MR.. GERRY nikada ne ocekvao repubci
rredlog da opunomoci egzekutiva objavu
rata.
MR. ELLSWORTH Postoji materijalna razlka IL
medu slucaja stvarana rata stvaranja mira Treba l
c akse izaci il rata nego MEM uti Rat e takodjer
prost o6evidno obavjen, mir je popracen zamrse
MIN tajnim pregovorma
Mr.. MASON Sc protiv da Sc dade ratna moe eg
zekutiv zbog toga sto nije sigurno da Sc Moi po
veri; nt senatu nije tako sastavl en da bi to
zasuzo On bese radje dtezavane rata nego njec
govo oaksavanje; ali oaksavanj je mira On je wise
voeo Hobiavu' cd "stvaranja.'
Po predlogu da Sc metnc objavi ma mesto stvori bi
suglasno (usvojeno).
Jasno je da su Ustanovjavajuci Ocevi ma
meravali da uzdrze Predsednika cd stvaranja
obajvljivanja rata j da ga upunomoce da po-
stupi samo slucaju iznenadnog prodira iii po-
bune. Sledstveno, diskusja, koju je saopstio
Madison pruza malu utehu podupiracima Mr.
Roosevelta. Razume sc da bi mogao filadelfij-
ski odvokat da rastegne smisao ovog prostog
jezika i da argumentise da je utopljenje ne
utralne ladje, koja je nakrcana sa municijom
vozi je drugoj ratujueoj zemlj cd strane ra-
tujuce zemlje= "iznenadan atak." Novi Dill nije
bez t k v o g filadelfijskog advokata da