RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-30
Od Kaxla Marxa.

nih xemalja svrhu osnlvanJa
Mediunarodnog Radn6ckog Udru-
zenia, mace poznatog kao "Pr-
va Internacionala' odrzao Je
Karl MARI, koji je postao CLAW
nj sekretar novoosnovanog Udrn-
zenja, sledecu znamenitu uvodnu
besedu:
Radnici, drugovi!
Krajnje je vazna cinjenica, da
Sc beda radnicke klase godina-
ma 1848.-1864. nije smanjila, upr-
kos besprimernom razvitku indus
trije rastu trgovine tokom ovog
perioda.
u godini 1885,, jedan cd kon-
zervativnih organa burzoazije,
jedna cd najobavestenijih novina,
predskazivase: da kada Sc uvoz /
izvoz bude podigao "a so posto,
pauperizam (siromastina) &c pas
ii do iscezavajuce tacke.
Vrlo dobro! Ma z. aprila 1865.
godine, Chancellor of the Exche-
quer~), Gladstone, ocarao je svoje
parlamentarne slusaoce sa oba-
vestenjem, da je celokupna izvoz-
ra uvozna trgovina Velike Bri-
tanije godini 1868. porasla do
443, ,955.O0O funti sterlinga: ira
panjujuca suma, koja oznacuje
skoro triput toliku trgovinu, ko-
lika bese nedavnoj eposi cd
1843." Zatim nesto opsirnije go
vori o 'bedi': "Mislite ma one -
produzava on koji stole stall
no ma rubu pauperizma" >. ma u
kocenu najamnicu" -. "na ljud-
ski zivot, koji" -. gu devet slu-
sajeya cd deset znaei prostu bor-
bu "a opstanak" Nije govorio o
narodu Irske, koji sve wise wise
biya zamenjiyan, ma severn cd ma
sina, a ma jugu cd ovaca, ako Sc u
toj nesretnoj zemlji cak ovce
smanjuju brojno, premda ne tako
brzo kao ljudi. On nije ponovio
ono, sto tu'gn,a Sd gn,ajvsfisi predstavnici
visih deset hiljada u naglom ma
stupu straha otkrili.
Kada je strah cd gusenja do
stigao svoju visinu, Lordovska Ku-
ca je odredila jednu parlamentar-
nu komisiju,. da ispita transport
no i kazneno robovanje. U opsez-
MOI plavoj knjizi, koja je sadr-
zavala njen izvestaj, koja je IL
data 1863. godine, istina izadje ma
svetlost, sa zvanicnim cinjeni-
CANA i brojkama bilo je dokaza-
no, da su najgori zlocinci, robi-
jasi Engleske skotske, podnosili
MANU- teskocu bill mnogo bolje
hranjeni, nego poljoprivredni rad
nici ovih dveju zemalja. Ovo nj
je bilo sve. Kada je Gradjansk!
Rat u Sjedinjenim Drzavama IL
bacio fabricke radnike Lancashi-
ra Cheshira ma ulicu, ista Lor-
dovska Kuca je otpravila jednog
lekara u industrijske oblasti sa
zadaeom, da pronadje najmanju
koIicinu karbona nitrogena, u
formi najjeftinije i najprostije
hrane, koja je potrebna, prosecno,
da sspreti bolest cd gladf'. DR..
Smith, uposleni lekarski autoritet,
izjavio je, da je $4,000 zrna kar-
bona 1880 zrna nitrogena ma sed-
micu, prosetno, dovoljno TEX "a
odrzanje odraslog muskarca mad
urxvnjem gladne groznice, j on je
takodjer pronasao, da je mrsavi
jelovnik, do koga su pamutni. rad
nici, posredom pritiska crne nuz-
de, bill dovedeni, skoro ravan O.
vom minimum. Obratite paznju
sada! Ovom istom ucenom dokto-
ru bilo je docnije jos jednom ma
redjeno cd Lekarskog cinovnika
Privy Councila, da poduzme jednu
istragu o natinu zivota siromasni-
iih delova radniGke klase. Rezul-
tat owe istrage nahodi sc "ses-
tom Izvestaju o Narodnom Zdrav-
lju", koji je stampan po naredbi
Parlamenta toku owe godine. Sta
je doktor pronasao? Da tkati svi-
le, 3ivati odela, rutni cipelari,
3trRaxi Earapa drugi radnici ne
uxivaju, prosetno, nj onu gladnu
porciju, koju uxivaju pamucni