RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-03
zabranjen radio govor DR.. J.P.
sa /. strane.)

''lay-off'', "furlough", "disharge'
(privremeni iii stalni otpusD il
sa ma kakvim drugim elegantnin
iii grubim recima oni mama vele
"Ovo je kapitalisticka privatns
svojina. Mi ne drzim0 probita6nt
"a mas da te dalje uposlujemo
Idi kuci. (sta mislite! l protiI
ovih reci bunio Mr.. O'Neil
Mi eemo "a tebe poslati kada ces
nam opet biti potreban." Dali mas
kapitalisticki privatni posed mac
industrijom cini zavisnim? l jos.
te kako!
Kada kapitalisticki posednici
industrije dozvoliavaju radniku
da radi zivi? Mi ovo trebamo
znati il iskustva: kada smo mi
otpusceni to znaci da oni nisu u
staniu da sc rese onoga Sto smO
mi proizveli "a sto nismo bill
placeni; ali kada gazda pocne da
vice "come on John, Hurry up
Mike, "over time tonite" iii ma
kakva da je njegova graja, vi
mozete biti sigurni da je on dobio
porHdzbine a to znaci pijacu "a
koju mi proizvodimo. Ukratko,
kapitalisticki sis t e m uposluje
radnike da proizvode "a prodaju
i samo oni koji su u stanju da
kupuju mogu upotrebiti dobre pro-
izvedene potrebstine zivota.
Koliko su radnici stanju da
kupe Cd onoga sto proizvedu? To-
lliko koliko &c nam fasa najamni-
ca dozvoljiti. A kakva je srodnost
nase najamnice sa vrednostima
koje mi proiZvodimo? Vladine
cifre koje snabdeva ~. S. De-
partment of Commerce" "a 1886.
godihu, pokazuju da Sc tada pro-
izxeo zemaljski dohodak cd S63,
100000. Radnikov udeo 1886.
bese manji Cd 1929. godine. Oda-
brane industrije (rudnici, mani
fakture, gradievinarstva, parne
zelieznice sredstva vodene tran
sportacije) izdale su "a najmnicu
$11, 1863, 100000, iii 17.9 nacional-
nog dohotka proizvedenog 1886.
Malo obidno racunjane veil nam
da su radnici tih industrija do
bill mamie cd jedne petine svojeg
proizvoda. Ina industrial kohl
ma radnici primaju jos MANU-
naiamnicu. Prema istom vladi-
nom izvoru Gu. S. Department OF
Commerce) kupna vrednost
zemaliske agriculture proiz-
vodnje (farm production) 1884.
bese cd s7,436,OO0.0O0. Tia indus
trija je ukupno platila "a radnu
snagu S518,OOO.O0O. U ovom slu-
caju obicno racunanje kaze nam
da su agrikulturni radnici primi-
Ii mamie cd SC "a svaki dollar do
hotka agriculture proizvodnje. |
kada bi uzeli obzir "Operator'
Net Income" (cisti dohodak po-
sednika farma) cd S3,607, 100000
-cak i tada radnici bi primili is
cod 15c., cd svakog dolara els
toy dohotka." Ako su cifre ~. 5.
Department Of Commerce. ne
dostatne mi Sc mozemo obratltl
izvestaiu Mr.. Henry Wallace-a,
koji je, kao Sekretar Agrikultu-
re. izvestio nazad godinu dana da
imamo 100000 farmerskih ia
militia "sa godisniim dohotkom
ispod $4,000, sto ukljueuje i do
kodak cd stvari koje su same one
ma svoju zemlju proizvele." Iii mi
mozemo da Sc obratimo World
Almanaku IL kojega saznalemo
da ie prosecna najamnica ame-
rjckih agrikulturnih radnika 49,
80. bila ispod polovine prosecne
rajamnice agrikulturnih radnlka
(izuzimajuci "board") 1920. godl-
ne. Godine 1920. prosecna nsJam-
n,ca agrikulturnih a d n i k a
(iskljucujuci "board') bese od
S3.46 ma dan. dok 1889. prosecna
naiamnica tih radnika GsklJucu-
juci "board') bese cd S1.65 ma
dan. Mnoge druge cifre Sc mogu
citirati da Sc podupre drzanJe