RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-04
BROJ Sc. NO. Sc.

"Part Ouvrier Socaiste,' nasa partija sc
pridruz toj opoziciji, nad da ce revolucio-
narni element pobedti reformisticke, ali kao
sto je istorija dokazala, evropski vodj>11. In
ternacionale, sem Boljsevika padose jos dub
lie kapitalstcku korupciju odvratnog refor-
mizma kasne saradnje.
Zbog toga Sc mi nismo nimalo iznenadli
kada Sc H. Internacionala konacno raspala.
q Gin smo dobli orginanu 2l tacku no.
vo-osnovane III. Internacionale zbog ocigledne
nepraktiCnosti th naredaba mi smo in dobro
proresetali odbacili in. Nismo Sc mogli sa
njenm acknowledging slozit da je svugde po-
trebno uspostavti "dktaturu proletarijata"
da Sc svakoj zemlji mora voditi borba "a o.
baranje kapitalizma "masovnom akcijom' /
gradjanskim ratom' Buduci da Sc mi naazimo
najrazvijenijoj zemji kapitalizma, mi drzl-
mo da ovde gde je skoro cello stanoVnlstVo pref
yoreno u modernu radnicku klasu, koja ne samo
da stvara svo drlstveno bogatstvo nego up
ravlja sa svom prozvodnjom cd pocetka do kra-
ia, gde jedna saka parazltskh plutokrata po-
seduje skoro svo drustveno bogatstvo, koJl
nista korisno "a ljudstva rade Il takvoj zenl-
iii je moguca uspostava vladavine besklasnog
drustva, b pr a n G e 0 a,
koiu mi zovemo Industrij jalna Republika Rada,
iii Sociialisticka Iadustrj jalna Demokratija.
/ zbog zvoie veevazne ekonomske korisnostl
i svoga ogromnog broja ovdasnja radnitka kla
sa moze bit organizovan,a industrijalno, sva-
koi industriji bas prema planu proizvodnje
prozvoda radnici celicne industrje u Jednu
Naconalnu Celicnu Inlustrijalnu Juniju, rad
nci zejeznica jednu Nacionanu Transport
nu Industrijalnu Juniju itd kada Sc uzme
obzir da celia americka radnicka klasa moze BIZ
ii tako konsolidovana, pa da il sebe izbacl reVo-
| ucionarnu politicku partiju kao sto je Socija-
| isticka Radnicka Partija, kapitaizam bi sc ras-
| topic elm bi Sc ia sila pokrenula da ga civili-
zovanom akcijom unisti. Zbog toga smo odblIl
| "masovnu akciju" i "gradjanski rat" kao sred-
| stva anarho- -komunizma. Nasa taktika je uslov-
| LENA sa ustavom owe zemlje koii sebi sadr-
| Ii stavku svoga unistenja mirnog resen]a
| drustvenog spora.
| Takodjer smo klasnu saradnju Ill Inter-
| nacionale napai svestrano, kao sto behu ME
| ne Wade "ujednjenog fronta,' koje sluzise da
| Sc reakcija dobro utvrdi. Francuska nam Je
klasicni primer te uzasne prevare francuske
| radncke klase. Tamo e radnicka klasa blla
| p r e t t a da ide do sa-
mog r a ga kapitalizma ali naredba IL
| Moskve dolazi da radnici prekinu sa svojom
| klasnom borbom tako Sc ohladi zestoka klas
ma borba koja koia je mogla odvest francusku
radnicku klasu ka Proleterskoj Revoluciji, da
| je tamo bilo revoucionarnog pokreta kao cete
predvodnice.
Unutrasnju politiku Stalinove Wade mi
kritikujemo jer Sc ena ne krece pravcem uni
ranja drzave predavajuci sve wise upravnu moe
tamosnjim radnickim iunijama, vec ma protv
ona Sc utvrdjuje zbog toga tamo Sc razvija
slna birokratija bez koje telo koje treba da
umre ne bi Sc mogo pojacavat Ma mesto da
radnici upravljaju sa prozvodn JON tamo raz-
/ nj komesari Stalinove birokratije posredom
! svojih namesnka upravljaju Tamo Sc ne raz-
vijaju stvari prema marksistickoj nauci, i zbog
| toga smo mi protiv Stalina niegove brokra-
tile.
Takodjer mi strogo napadamo anti-mark-
sisiticku inostranu politiku Stalinove Wade
! Mi Sc nismo sagali sa njenim militarnim sa-
vezom sa Francuskom Cehoslovackom, zbog
! toga sto su one burzoaske zemlje iako su Sc
zvale "demokratije." Mi smo strogo a p
| njen pakt sa Hiterom drzimo Stalinovu VIA
du odgovornu "a puni deo njenog ucesca u "a
| palivanju fitilja evropske barutane, tojest "a
| signal da Sc odpocne II. Svetsk Rat Sada, isto,
mi Sc nj mao ne slazemo sa njenim surovanjem
Nastavak ma d. strani