RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-12-18
TT ''SPASAVACP SVETA.

Vrlo je interesantno posmatrati kako Sc
sredini razaranja civilizacije, kulture, Milo
ma ljudi, zena, dece it'd, pojavljuju "spasa-
vaci." Oval paradoks je produkat kontradik
tornog drustvenog uredjenja kojem zivimo.
svet Sc zapalio gor "Vatrogasci' Sc "logie-
no." pojavljuju da ga "spase."
Ali "vatrogasci," koje ovoga puta specific
pozar ugase pre- no sto je svet pretvorio u
prah pepeo, vee oni hoce da ga "spasavaju"
nakon pozara. Takvi "spasavaci" su "inzineri."
Jedan Cd njih Robert E. Doherty, predsednik
"Carnege Institute of Technology" glaya Od-
bora "a profesionalni razvitak, pozvao je zemalj-
ske inzinere, njih $4,000, da napuste "tradic-
onalno drzanje profesionalnog samo-odrzanja
da stupe rapdno odvaja jucem jazu social
nog ekonomskog fronta i da pomognu spasiti
Ameriku." Ali ne "a vreme krvoprolica, vec
kon toga, jer Doherty rece, "Posle rata mi
cemo imati novi svet. To &c biti svet koj &c
zahtevati fundamentalno preudesavanje naseg
misljenja i naeina naseg nacionalnog zvota.'
Onda, nakon sto je jos mnogo wise reel prosuo,
on inzinerima rece: "Profesonalni ljudi mora
ju razumeti svoju duznost. Niko drugi to ne
moze uradti."
Ovo sto inziner Dohetry trazi cd svojih ko-
lega, $4,000 izinera, nje nista novo. Cd samog
postanka klasnog drustva, jos kada bese
takvo svom povoju, pojavljivali su Sc "spa-
savaci" coveeantva Medju tim najstarijim
"spasavacima' najistaknutiji bese Platon. On je
izradio utopiju da &c svet biti spasen samo tada
kada "pravedni" filozofi MIN vladaju. Oni
su najpametniji zbog toga "a tai posao mai
sposobniji. Ovo je sustina Platonovog sistema.
1zgleda da je Platonova utopia sluzila kao os-
nov iEspracija "a posle MEGA dolazece
"spasavaee" sveta cd jednog iii drugog zla. u
topisti prve treeine 10. stoleca crpse il Platono
We "Republike" "znanje' "a svoj utopizam. On
da tn su i moderniji "pokreti" ''vidnije" osobe
koji traze skoro isto ono sto je Platon trazio
zad blizu $500 godina Tu su "Fabijanski Soci-
jalisti,' sa H. G. Welsom i Bernard Shaw-om,
koji traze da "inteligencija" vlada sa svetom
odnosno filozofi. Tu su i moderniji pokret
koji su vro blizu utopije inzinera Robert F.
Doherty-a, kao sto su Tehnokrati, koji traze da
inzineri "spasavaju' svet. Onda imamo ma po-
sletku, ali ne najposlednije "spasavace,"
"Salvation Army!
Cast Platonu On je il iskrenh pobuda "a
ista zeeo da nestane ropstvo; da ljudi budu
braca. IL njegove plemenite filozofije Hris6an-
stvo kada bese religja proletarijata, crpilo je
svoje nadahnuee. Cast utopstma prve treci-
re 49, stoleca NINA prethodnim, kao sto
behu Robert Owen, Furier, Saint Simon drug,
jer oni nakon burzoaske revolucije videli
da kapitaizam sa sobom donosi nova zla "kri-
zu zobilju" kakvu prethodni drustveni sis
tenn, feudalizam, pamtio nije, zaista su trazili
kako su najbolje znali unstenje zla.
Sasma drukce stoji stvar sa modernin
"spasavaeima." Oni znaju Sta "spasavaju" i
cd kakve opasnost Sc upinju da svet iii Ameri-
ku "spase". Fabijanski Socialist traze da
ime plutokratije upravljaju sa drustvom. Teh-
nokrat traze da u ime plutokratije inzineri, teh-
nicari, upravljaju sa drustvom. Professor Do
hetry trazi da $4,000 ihzinera "spase Ameriku"
Ia koga? Ia kapitalste! Cd eega? Cd revoluci-
onarnog proletarjata!