davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1941-07-18

eryone should read the Bible, Of
course. Nc other document pro-
vides moro insight into the philo-
sophical ard emotional problems
besetting mankind"
The night 1 saw him Frank was
just about to leave the city for a
summer of retirement in the
Middle West, where he will work
on his next book. Before going
into retirement, however, he was
to participate in conference of
pan-American educators in Ann
ArbOr. He had cancelled a pro-
jected lecture tour of South
America because he wanted to
remain in this country at this
time. Why, he did not know.
But Frank is not the person to
deny the power of mystical in
fluence. He is no more afraid of
being called mystic than he is
Of being called religious, or some
other name which the skeptical
twentieth century has dubbed de-
rOgatOry.
His New York home is a small
apartment in a section that is as
close to being a slum as one can
find in New York these DAYS.
Frank revels in the life around
him, remembering that his func-
ton as an American and as Jew
is to strive for the elimination of
the unhealthy aspects of that life
and for the retention and enhance
ment of its colorfulness.
By this time whole shelf can
hardly hold Franks books and
their TRANSACTIONS into various
languages. At fifty-two his in
tellectual dynamism is in full
tempo, and it is not single-track-
ed. He is as variegated in his
ability to remember details as he
is in his philosophical interests.
He can flatter one by repeating
verbatim statement made almost
casually six years before. Alert
ness may be the source of that
justice which Frank says is the
source of Jewishness. 1t is GER
talnly the source of his, for it is
the impression of his unfailing
awareness that makes him the
writer, the citizen and the Jew.
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1941-07-18
Waldo Frank Analyses
The Jew Of Today
An Interview By LIBBY BENEDICT

Southern Jewish Weekly is proud to present this
with of the greatest
boasts! period when promotion of
friendship of the American Govern
is generally regarded
foremost Hspanic student in the United States
Distinguished novelist essayist critic and social economist
he Of who helped make America great
publication of his novel; Summer
Never Ends" In this, interviews, he
alyzes people. The Editor
every so Often" says Waldo Frank 81 write some
thing that makes Jews say: Waldo Frank has back
to the fold The truth is I've been from it.
am silent the matter for long periods of time it is
plbly. admit have not found my congregation, to
speak, not been able to find group of Jews with
whom could have complete unity of thought. But here
again we reach cOmplexity'
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1941-07-18
THE BETTER WAY

with Frank. For art, to him, is
closely connected with economic
and social existence. The earlier
centuries when the Jews were
such a progressive force, he be-
IieveS, found the Jews allied with
the middle class, which was then
the health-giving, revolutionary
element in the social order. Since
then the middle class has become
decadent, but the Jews have re-
manned allied with it. They can
not regain their intellectual pres
tige unless they become entirely
alIied-as JeWs-With the new
health-giving elements in society,
the elements that call for social
order built on profound cO-Opera-
ton among peoples and nations.
This would be another expression
of the justice that Jewish tradi-
ton represents.
Waldo Frank came away
from Communism after a short
period as sympathizer with it.
It's hard-boiled patina was not to
his liking. He could not become a
Zionist because, though his visit
to Palestine in 1926 impressed
him, he saw danger ahead. But
he holds it entirely possible that
now Palestine may provide the
chief source of that directness
which would make Jews grapple
with the period of transition in
their lives and lead them to a
proper sense Of placement in the
world scene.
Sees National Traditions as Basis
of AmericaniSm
Above all, the development of
national traditions is to him the
basis of real Americanism.
Those who soft-pedal their
Jewishness, who want to deny
that they have something special
to offer, cannot get my respect"
he says. with this is tied up
the whole minority problem. 1t is
wrong to ask that minorities be
given certain rights. On the con-
trary, one should extol the privi-
leges they have of presenting to
civilization at large a culture
Which is indigenously their own.
"These three things-mOre re-
gard for the aesthetic, a more
deliberate alliance with the pro-
gressive elements in civilization
and a deep-rOOted change of ap-
prOach to the minOritieS problem
underline the developments this
period of transition should bring
to the Jews.
IF you ask me how these ends
might be achieved by every given
person, couldn't tell you. But if
you ask me how certain given
people might find themselves, I
could try to answer. Several
weeks ago I sent Jewish young
man down to Mexico, where he is
helping in the reconstruction of
ar area damaged by earthquake.
He wanted active, not verbal par
ticipation in social advance, and
that is evidently what he needed
to function best as a Jew. To
others I might say: read the
Bible, read your own history. Ev-
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1941-07-18

It is hard, even for one who
has known Waldo Frank for a
long time, to transmit an impress
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05

"svet" "nepogresiv," tolikoj meri Sc nave
de jedna grupa radnika da skebuje protiv dru-
ge grupe radnika. Pod sistemom "svetih" ugo-
vora, radnicki pokret je wise kao pet bolesnih
prstiju ma jednoj ruci nego sto je stisnuta
pesnica, kao sto ga je De Leon izvrsno OPT
sac. On nije sposoban "a nista bolje nego da
terra muhe sa lica kapftaista.
Sa njihovom akcijom ako ne sa njihovim
recima, strajkasi Bay predela proglasili su da
ugovor nije svet, da je on prevara zlocinacki
mad NINA nametnuta korist njihovih izrab-
lJlvaca da oni, prevareni, nemaju ju moralne oba-
veze da Sc drze negovih mera.
Ma kako Sc oval strajk zavrsio i bez pi-
tanja kakav Sc "sporazum" ma kraju krajeva
usvoJlo bajka "svetosti ugovora," i iluzija
njegovoj nepogresivosti dobile su zestok IL
darac. Neprijatelj njegov puzacki labor poru6-
nlci ocenli su Strajk masinista akuratno
bolje cd samih Strajkasa. Otuda ljutita vika
koJa Sc lzliva IL njihovog logora.
WEEKLY PEOPLE.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05
Mark Twain rece:

Nikada niie bilo nj iednog pravednog
nikada nie bio nj .jednog casnog rata = cd
strane instigatora, rata. ia mogu vdeti mill
on godina unapred, ovo prayilo Sc nikada
nece promeniti nj u pola tuceta sluGa jeva
Glasna nekolicina = kao obicno vikate ia
rat. Predks onica ce Sc oprezno, promis-
lJeno prvo protivit: ogromno veiki tupi deo
naclJe trlja ce pospane oci potrudice Sc da
sazna zaSto moramo imati rat i reci ce iskre-
no ozlojedjeno, "On je nepravedan necas-
tan, nema potrebe "a NIGGA" Onda &c neko-
licina grajati glasnje
Nekoliko postenih ljudi druge strane d.
skusovace i rezonovace protiv rata sa govo-
rom perom izgubice popularnost Ia malo
vidicemo cudnu stvar govornici ce biti kane
MEM isterani sa govornicke platforme, slo-
boda govora bice ugusena Cd strane pomamne
rule, clJl clanovi u svojim tajnim oseGa lima
JOS su uz govornike koj su kamenjem isterani
- kao ranije - ali Sc tako ne smeju Ira
ziti.
| sada ce celia nacija predikaonica
sve - poduzeti viku rata, vikace dok ne
umukne, i ruljaski &c napasti ma koieg poste-
nog coveka koji otvori usta; tada &c takva
usta prestati otvarat 'Zatim &c drzavnici
pronaci jeftine lazi, svalice krivicu ma zemliu
koja Sc napada, j svaki covek &c bit veseo
marlJivo studirat, tako &c on malo DO malo
sebe ubedit da je to pravedan rat, i zahva-
lice Sc Bogu "a laksi san kojeg on uziva POS
lie ovog procesa neprirodne samo-obmane.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05
"stada" da in cak odvedu samoj kapitais
tickoj kasapnici Drugog Svetskog Rata

"stada" da in cak odvedu samoj kaptalis-
tickoj kasapnici Drugog Svetskog Rata.
Pod narocitim stanjem mnoge stvari OF
krivaju svoja tajanstvena svojstva, tojest,
tajnstevena "a neobavestenu vecinu. Kapitai-
nalazi u narocitom stanju odicno
narocitom stanju takvom stanju kojem
moraju sva njegova kripticna sredGtVa
wise i Jasnij otyoreno ispoljavati da in lakse
pomocu nase agitacije propaganda sve veci
broj, mace ncobavestenih sledst7eno zave-
denh radnika mogu, takva kao sto su, videti. Da
Sc organizovana crkva, tojest, da njen bis
kupi otvoreno zlaze da su "a krvoprolice
jeste svedocanstvo kapitalistickog sloma ME
govog desperatnog stanja, jer kako bi mi
mogli sirokom sloju radnika dokazati pravu
svrhu religije mantijasa da Sc pred nasim
oclma raspada kapitalzam!
Tako Sc jedno po jedno sredstvo vIadavi-
ne privatne svojine jasnije pred anne rckom
ad-nickom klasom kao takyo prikazuje. Prvo, po-
liticari, jedne druge kapitaistiCke partije
postepeno ali sigurno, izlaze pred mason kao
zagovaraci rata Ia NINA dolaze labor feker
koji jos zele da direktno rezikuju da Sc Of
VOfeHO lZfdZe Ga Su "a kfVOprOllce ZDOg pOZ-
nate pomenute kaptalistima mrske cinjeni-
CO. ali koji Sc trude da radnike predobju "a
rat, kao Sto Sc nedavno izrazise Murray os-
tall podpredsednici C. l. O., da su "a svu DO
moe Britaniji, so znaci da su "a ulazak owe
zemlje rat. Ia NINA, ali mnogo otvorenije
kao sto gore videsmo, dolaze mantijaSi ira
re da predvode ovu zemlju krvoproice.
Be- krvoprolica propodajuc kapitalizam
ne moze odrzat Svo uposlenje besposlenih
radnika jeste prouzrokovano drektno sa syet-
skim krvoproicem kao i svi veliki profit k0-
je zgrce razbojnicka plutokratija Bee krvo-
prolica ne bi bilo naknadno uposlivanie bes-
poslenih radnika, nego bi Sc jos veci broi
uposlenih otpustio; profit bi bill manji sve
ovo znaci da bi proletarijat sto pre- spremio
da obor do krajnost iznemoglf kaptalizam.
Sa hrvoprolicem Sc nekako prvdno kapita-
liam "oporavio' zbog toga svi njegovi
puzavci moraju biti Ia ulazak owe zemlie II
rat, da Sc tako sto duze odrzi.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05

svoga ureda tamo e drzase izvesno
obecanjem nagr&de svakom koi bi mogao da
ukaze Ma pogresku iii mrlju Mediu nalepsm Stampa-
MIN radovima Mastora Roberta Estienna bese iedna
Bblia iedan Nov Zavet, oboje prevedeni ma francus
XII Ia diva prozvoda behu predmet dvljenja ucevnih
izvor dubokog nemira Sorbenne* svestensvo. koji
Sc osecahu koo razdrazeni oliko uznemireni prozvo
dom da samp popularise tekstalno znanje sveh knji
ga koie osudivahu zloupotreba idolopolonickih
posturaka i ucena so in Rimska Crkva stoetima uva-
djase katolicki kut.
Robert Estenne b neds ozen en sa Perrne Bade,
iednom mladonl lepom devokom, cerkom drugog jed
nog ucevnog sampara, koa dobro poznavase lati
ski. Dom Robert Estenna predsavjase uzvisen primer
onh burzoaskh porodica CHI cist moral vrne donna
&c vrne saGinavahu tako aku protvpoloznost prevla
djuuci kvarez onh dana Optuzen kao prstaca verske
Reformace kao Sorbronna parlamenta koji oboe behu
vezsni licnim materalnim ineresima "a katolicku
svar, jer bese zrazavao svoi gnjev prov nh Robert
Etenne b davno pre- bio odvucen ma spaiste kao ier
tk da nije blo mocne zaste Prnceze Margsr cd Va
loisa sesre Franje zene knga, sea duha dobre ma
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05

culi il Rooseveltovog govora. On i'm je malo
jasnije kazao da &c Sc oni pozvati naskoro da
svoju krv Gju "a trgovacke interese americke
plutokratje, da bi poslednja i nadalje mogia
do kostiju uspesno nesmetano, bezbrzno i
sa uzivanjem, izrabljivat americku radnicku
klasu veki vekova
Americka radnicka klasa moze cuti dob
rog "a sebe samo IL govora, stampe literatu-
re Socijaisticke Radnicke Partije, koja uci
kako Sc moze jos u okviru KonstituciJe organi-
zovati postci svoje oslobodj jenje unistenjem
kapitalistickog nacina prozvodnje raspodele
bogatstva osnovnog uzroka svih uzasa koJi
prete americkom stanovniStvu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05

ravi uz to tajno nakonjena raorm Sam Krlj koii vo-
lJase vestlnu knjigu wise il taSne zelie da oponasa
vadare ltae nego IL isnske inelektualne uzvisenos-
IT, pruzase svou zaStitu Roberta Estennu koga smatr
Sc odlucnlm covekom ella lava odrzavala ma ME
goVog vladara ko Maecenes Negova retka umn sprema
nJegoV dar znatno bogatstvo ga bese nasedo cd
oca poVecao sVolm sopsvenim radom osvoSe "a pros
lavlJenog stampara mnogobroine lutte nepriatele.
nJegoVl drugovi po zanmanju behu ubomorni ma neo-
ponasVo savrsenstvo njegovih dea clanovi Sorbonna
paiiaehta dVorS medju koje Kralj njegovi Iii duho-
W. hardlnal kancear Duprat deahu blago zapeneno
od Jefetka, mnogo puta cesto ocekvahu da 20 zama,
Ga Sc ooogate opJacknem preduzeca Roberta Estienna
Ah hVala mocnom uplivu Princeze Marparite stamn
rev. protNnlcl uvek ostajahu nemocni svoiim spetka
ma pfotv mega 1pak, predobro znauc kako ie v,ada
acka most cudljva nesigurna Robert Estienno uo,.
oese gotov "a najgore smernoscu mudra coveka ci+e
u co'eAa postenJa ljubav mlade mu zene bese nes
cfpha pomoc borbi mu sa zm duhovima
stollca Parskog Univerzeta -
(Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05
MANTIJASI TRAZE
KRVOPROLICE.

Pored pollttara njhovih gospodara po-
sednlcl lndustrlja direktne indirektne proiz-
vodnje, pored londonske novine, News Chro-
nlcle, koja je izdala prvi pozv il te zemle
ovoJ zemlJi da udje direktno urat i mantija-
81 traze da ova zemlja stupi Il postojece svet-
sko krvoprolice
Jedan Cd njih je mantijas Cameron
J. Davis. biskup western New York Episco-
pal Diocese koji rece da je to duznost religi-
Je ola predvodi uvatenje owe zemlje rat
koji je ranje rekao da je "nasa duznost
da stavimo celia nasu snagu ovom sukobu
na strani Britanije, bez pitanja sta &c mas 70
koStati"
Drugi mantijas medju ostaim ratnim US
kacima jeste Biskup Protestanske Episkopeli-
janske Crhve. Henry W. Hobson, koji Sc malo
hcemernlJe izrazio da je "a krvoproice. On
rece, "Dok ia duboko postujem poglede paci-
fista ia ne nogu uzet njihov put" Onda on
dale rece jos licemernije, "Iako ia mnogo
mrzim rat ia sam primoran da zakljucim da
je intervencionsticka ostalih uskaca rata
pozlciJa najkrati moguce najsigurniji put ka
Hriscanskom mira nacinu zivota "a vr!o
dugo vrene"
Pitanje Sc postavlia zasto mantijasi rezi-
kuIu da ce izgubiti respekt svoga "stada."
ler su tom "stadu" uvek govorili da ie religi-
ia utoclste mira ne predvoditeljka rata kads
oni otvoreno ustaju i traze prvoprolice,
Narcotic ovo ptanje postaje interesantniie
kada i sami "ppaGi" ''javnog mnjenja" mora
Ju prlznati da Je ogromna vecina americkog
stanovnlstva protiv rata, Sto znaCi da su pro-
tiv rata i clanovi njihovih "stada" Bas u DO
slednIoJ, kapitalistima mrskoj, cinjenici nalazi
Sc odgovor naseg pitanja. Da su ostaa burzo-
asha sredstva. sa kojima Sc zavode radnici
blll stanJu zavesti radnike Il dovoljnoi me1i
da SUI oni Ia ulazak owe zemlie rat mozda
ne bl bio potrebe da sc ii mantjaSi tako d.
rektno izrazavaju da su "a rat da traze da
relIglJa predvodi krusadu rata Mozda bi oni
cekall dok Sc ova zemlja ne uvuce u rat
pa tex on d a kao "dobr "pas iri' da
"blagosllJaJu' oruzje i vojnike koii su primo
ranl da ldu Il BOZ bez da su moral biti ma to
cd strane mantilaSa. crkve religiie nagoyo-
rem. kao Sto to cinSe "a vreme proSIih impe-
rJallstlcklh ratova. Ali bas zbog toga sto
ostalim sredstvima kapitalsticke propaganda
nlJe jos Il dovojnoi meri uspelo da predobi-
i'll americku radncku klasu bar da mopu bez
opasnost nJene pobune uvesti Ameriku u rat.
religija j mantiiasi dali su Sc ma posao da os-
tall kapltallstlckim sredstvima pridiu po-
moe da kao ovnovi zvonari predvode svoja
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05

jeresi. IIvala bud Bogu!
L vreme prpovetke dizase oko polovine Ulice
Sv. Jov IL Beauvaisisa iedna velika kuca po-
dgnuta prosom gracijoznom stilu skoro mportoya-
il Italije. Ma pozlatenoj firm, ukraseno smboc-
MIN grbom Pariskog Univezeta smestenoj odmah IL
md vrata, namolovan b krupnim slovna natps: ROB-
ERT ESTIENNE sTAMPAR. Teske gvozdene spke sti-
cahu prizemnog sprata cd blo kakvh aentata
sto b h mogl smerati razbonic kojma grad bes ogre
odbranbenu predstroznos zavrsavase teska gvoz
dena ploca zakucana teskm kncma "a vec cvrsta
masivna vrata cijem gornjem deu bee izvajana a.
egoria Vestina Nauka elegantno parce rada il dleta
ednog proslavljenog itaijanskog artsa koga Franio
dozva Francusku Kuca pripadase Mastoru Robcrtu
Estiennu, prosavlenom stampsru dostoinom nasledn
ku svoga to ucevnoj radinosti iednom cd ma lob
razov njh ljudi stoeca. Duboko poznava uci lanski
gr6ki evrejsk jerk, Majstor Robert Estienne podze
vesnu sampanja do visokog sepena savrsenstva Stra
sveno odan svojo umenosti. rrosipase ma izdania
poduzecs toko paznju da samo sam citase k,
rekturu atinskh, grckh jevrejskh della kcja STAMINA
Sc, nego revediranu korekturu zakacivase ma vrata
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05
JEST. OvO JE TRGOVACKI
.scl hA L.

Predsednik Roosevelt je odrzao svoj mno-
20 "ooeekivani govor 81 maja MENU je on
wise nego ikada ustao protiv Hitlera potru-
dio Sc swim argumentima pri ruci da nam uve-
lca sto blze pod nos prinese opasnost nacis-
ticke navale, ne toliko protiv obala unutras-
njosti owe zemlje, koliko protiv obala unu-
trasnjosti zemalja JUNE Amerike. da Sc
to ne desi Roosevelt Srece da &c ova zemli ia
"sebe" braniti cd "napada' ako Sc oni desc
hiljade milja daleko cd granica Sjedinjenih
erImez GAO es .? ep erIep e2eI no 'sAezlQ
borti "a odrzanje "slobode NORA borice Sc
protiv ma koje zemlje koja ugrozava tn "slo-
bodu mora. Il ovog mozemo razumet da &c
Roosevelt narediti da americka vojna sila
napadne svaku ratnu ladju Nemacke i 1talije
sa kojom Sc ona ma jednom iii drugom okeanu
sastane, jer ratne ladje nacistickih zemala
ugrozavaju "sobodu mora protiv cega &c Sc
leCe Roosevelt, ova zemlja borti.
Da Predsednik Roosevelt ocekuje neizbe-
va Prokamacija "neogranicenog ratnog sta
ma" koju je on izdao sa nadom da &c moci
suzbit klasnu borbu koja Sc sve otvorenie vodi
izncdju rada i kapitala, koje k!ase radncku
kapitalistiGku, on poziva da svoje zadjevice
"zaborave" da osiguraju "cpstanak takve
via de koja priznaje prava rada i kapitala,'
toi ,st, "a odrzanje Wade "demokratskog"
kap.alizma Pored toga on je Il svom govoru,
kao i Proklamaciji, pozvao sve gradjane da
Sc organizuju "civilne odbranbene agenci-
je.' |, ma kraiu, on je pozyao svu zemlu da
stsre uz postojecu vladu sa swim sto je u
"u -dini" naciju koliko je to moguce pod
kar talizmom da bi je tako sto uspesnije spre-
mio "a direktno stupanje u rat.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05
Dxepna Biblija
ill
KRISTIJAN STAMPAR.

Sc naesta knjiba Eugene Sue-a "Tajne naroda
ii "Istora jedne proleterske porodice kroz vekove.
pr ca Sesnaestom Stoecu - u dive knge. Knga I.
Sa orsgnanog francuskog engleski Daniel De Leon
Sa engleskog jugoslavenski: L. Petrovic.
49,
Ma koji cas- dana i'll noel bo mozes da pozvonis
na malim vratima konventa, idu verni ko doaze
da traze pomoc "a umiruce; ptaj brata vratara
meme; to cete pustiti unutra medju nasim zdinama
ces naci neoskrnjivo utocste tamo ces bt zakonjen
cd svake potere.
Hvala tt ma obecanju uzdaem NIGGA. Zbo-
gom. Misli 0 meni svojim molitvama.
-Zbogom i neka bi te skoro vdeo, odgovor
Franciskanac, prateci svojim ocma odmicucu prku
Herve-a Ma Sta da desi, = dometnu Fra Grard
seb sad pripada mama, telom dusom. Dragocene
su kye texovine ovm danima neumitne borbe protiv
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05
VRLI DUH POBUNE.

predelu San Francisco Bay-a, 1000
masinista su izasli ma strajk protiv jedanaest
poduzeca brodogradiva Izme ju $4,000
$4,000 drugih radnika nisu htel da prodJu
kroz njihove piketaske nije, tako su potpuno
obustavili operacije u swim poduZeclma. Od
jednog do drugog kraja owe zemlle ekonomskI
over!ordovi skrgucu zubma cd lJutine. UVod-
nici plutokratske stampe bucu. U San Fran
cisco 500 policmana poslati su da paze ma
strajkase Imali su dosta vremena da badava-
dziju. Masinski drugovi radnici odbili su nil
hovu ''protekciju' Medjuvremeno, William
Green John j. Frey idali su svoje poznate
napade protiv stra jka i Strajkasa
Ma sto tiliko sirom zemlie interesovanje je
tako malom strajku? Je Ii zbog toga sto su
Sc mime zadrzale porudzbine Mornarice i
MARITIME Commission koje su cd $500 900.
900 vrednost? Je Ii zbog toga sto iedna saka
masinis,a zahteva nekoiko centa wise dnev-
no? Mi mislmo da ne skrgutanje zub, buca-
ME Stampe, napadi fekera ne cine Sc zbog
sporednog usporavanja "odbranbene" proiz-
vodnje, niti zbog apsurdno skromne traznie
trajkasa. Owe manifestacije velike zlobe OBJ
jasn javaju sa jednom drugom stranom Straj-
ka. A Ia strana je krsenje "svetog" ugoyora
ITO ie nezakonti strajk,' reCe srdto
Gren, predsednik A. F. Of H.. "[Straikasil !
trebaju da Sc drze njihovog sporazuma. 49,.
Mi ne odobravamo strajk, koji je jasao defi-
nitivno krsenje sporazuma'
upravo pre- konferencije novinara pred
koJom Je Green izneo svoje karakteristike
tekerizma, on je PRIMO cd Americke Legiis
medalju "a odlutnu sluzbu savetujuci arbi-
trazu II industriiskim sporovima da tako po-
mogne nacionalnoj odbrani." U svojem goyoru,
prlmaluci medalju, on rece da je master"
ugovor ''garancija zastite stabilizacije koje
su neophodne najbolj;m interesima nasa
zemlle tojest, kapitaistickoj klasl." To
bese master sporazum" oko kojeg su prego-
varali usvojili fekeri odelenja metanog rad;.
(bez da su pitaI "a to masiniste Bay PredeIa
bez da su ga podnel opStem glasaniu) pro-
tiv kojeg je strajk progasen
straJkuJuci masinisti j niihovi loani
drugov radnici ne prokliniu radnika-okiva-
Jucl ugovor rada per Sc. Josie kako oni traze
ugovore sa uslovima koie oni mogu odobriti
svl nJihovi zahtevi, kada bi in dobili niti bi
umanIll stepen eksploatacije. nti bi i'm osi-
gurali zastitu Svaki njihcv zahtev bi i'm Sc
mogao odobriti bez da Sc i u namanem obi
mu ugrozava prevlast kapitala. Sve ovo uka-
zuJe ma politicku nezre!ost, ma taman izeled
ma promasaje da Sc shvati mperativni zada-
TAX naseg dana. Ali preko svega. II ovom straj-
ku naazi Sc vrli duh pobune proIetsrijata
SNako zna da poslodavac moze krsiti uro-
wore ma hlJade prikriyenih natna sa potpu-
nom nepovredliivoScu. Ugovori izmedju pos!o-
davaca njihovih najamnih robova "obavezu-
Ju salno posednje oni Sc cine da "obave-
zuJu ridnike putem instrumentaliteta labo.
fekera Y kolikoj ie meri labor feker staniu
ubediti svoje zavodjene radnike da ie uroyor
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1941-11-14
by Anna B. Carone).

Mrs. Louisa Rivet Paul was the
honored guest at a lovely dinner
party on the 87th anniversary
of her birth Sunday Nov. 9th
at the home of her son Philip at
Browning, surrounded bv h e r
many children, grandchildren and
great grandchildren. including a
house guest a n daughter of
Solomon Paul from Alaska. her
granddaughter Rubey.
Mrs. Paul is one of the few re-
naming pioneers who link the
colorful days of the Fur Trade at
the various posts of the Upper
Missouri. Her birthplace wasFort
Benton 1854 with society as we
know it today.
Her mother was the late well
known Margaret Deschsmps who
passed away on June 18th, 1926
at the age of LOG years. Her
father was Louis Rivet apromin-
ent member of the Fur Brigade
French Creole whose ancestry
originated in New Orleans. and
following the winnings o f tn.
Mississippi River finally located
in the well known Creole COM
munity outside S t. Louis, ST.
Charles Missouri, that natural
spring board for the Upper Mis-
souri, Country.
Louis Rivet's mother was a
Robideau, sister of Joseph Robi-
deau. founder and builder of St.
Joseph. Missouri. Rivet, in the
employee of James Kipp left st.
Louis in the spring of 1881 bring
ing up the Missouri the first Keel
boats which the American Fur
Company sent up the River, and