RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-01
DOGADJAU l POUKE.


Svedoci smo golemih, groznih zemljotres-
nih dogadjaja, koji sacinjavaju iii prate Dru-
gi Svetski Rat. kao zahukani automobile sa
slomjenim brakes steering wheels, tt do
gadjaj unose zabunu straw svoje sofere
C"drzavnike", politicare generally j Il svoJe
putnke (siroke narodne mase). Put i'm je isa-
ran brdima jana zavijutcima ponorima
Kod svake padine III zavijutka Geka iii slom
Samo Marksst revolucionarni socija-
list stanju je da cita to kitajsko pismo
Samo on moze da shvaca te dogadjaje il
njih povlaci pouke Ia radnicku klasu, koja ce
sutra jedna moci morati da izvlac preos
tale Jude i koyisne stvari IL rusevina ako
danas, prikovanih pogleda "a London Wash
ington, Berlin i Moskvu, promas da besomuc
nu jurnjavu TIN dogadjaja zaustavi preteci
slom predupredi
Ia Marksista nema nikakvih misterija u
danasnjim dogadjajima On njih S razumeya-
njem pratt cd vrlog i'm zacetka = svoja za-
pazanja zakiucke saopstava svima koji
gu i hcce da ga iuj ju, a prvenstveno anovi-
ma pro'etarijata.
Ako je rec pokretnim silama Drugog
Svetskog Rata, Marksist je unapred dao od
goyor Geo svet je odavno postao pretesan Ia
slobodnu igru sve savrSenijih prirodnh sns ga
kapitalizma pa jedna kapitalistiGka nacija III
grupa nacija moze da pros:ri (li da pokusava
da prosirD svoj teren operacija - tojest.
je place, svoje izvore sirovina svoje oblast
"a uiaganje visaka kspitala - samo ako SUI
lava (ili pokusava da 'suzava) postojeci teren
operacija druge nacije iii druge grupe nacja.
Ovo mogu da cine (ili da pokusavaju da cine)
samo puska, top, otrovni gas, bombas, ratna
ladja. Kao pre- eetvrt stoleca. Inace ctav
intefnacionaln kapitalizam gine II sve vecoj
mu teskobi iii "depresiji"
Ako je rec nal m kapit; listickim nac-
jana, koje tako inferno zivotarahu tokom
prosle 6etvrtine stc'eca i koje Ganas trag-
komcno padaju pred zalaprsanom svastikom.
Marksist je unapred dao odgovor: u dvade-
seton stoleeu nema normanih uslova "a zivot
j razvitak nj ST. rih golemih. kamoli Ia
zivot razvitak novih malih kapitaisti6kh
drzaya. Danas svetu nema nj izdaleka do
jno muSteriia nj "a relativno ieftinu va
'jano izradienu robu golemih kapitalstickh
nacija, kamoli relativno skupu haljka-
vo izrs enu robu malih kapitalistckih nacja
Hteti itrati nezavisne bericetne male kapi
talistIcke drzave pcred hronicnom "depresi-
lom' tucenom golemih kapitalistickih drzava
znaci hteti imati rezavisnu bericetnu staru
kovacnicu pored be JUICE celicne industrije
nezavisan bericet. / mali dutan pored sepa-
JUICE veletrgov:ae. l.ao sto mali ducan moze
danas da zivotar uz sue bednii i bednij
commission, jos amo kao i prirepak kap-
talsticke veleproizv ednje i veetrgov:ne. tako
i m; la drzsva moze danas da Sc provlaci, ~
slican Commission" odozgo, jos samo kao pr-
repak eve il { 1e go eme kapitaisticke dzave
Ovakvo stanje osud. lie ma fijasko danas kao
i Ia vreme Prvog Svetskog Rata. sva deka-
maciie pokrete "a "oslobodjenie malih ma
eliza
Ako je rec 0 tome kako da Sc obasni
tanasnJa slabost to!ikih porazenh evropskih
drzava, ukljucuj juci i Francusku prema Ne
macko], Marksist JIG napred dao odgovor l.
Nemacka poseduje ns imoderniju proizvodnu
n1asinerju, skupa najmodernijom ratnom
tehnikom, Evropi 2. Menu ratnu industriju
su kroz sedan godina, cd 1882 to 1889 IL
dasno pomagale "velike demokraaje", ma pr
vom mestl Engleska Amerika, u nadi da &c
ona bti glavnom upotrebljavana "a gusenje
klasne borbe u Evropi u opSte unistavania
SovJetskog Sayeza posebce, ma koji "velike de-
mokratije' tsda gledahu, kao sto Jos danas
gledaju (bez obzira sa kolko tacnosti mud
rostD, kao ma bazu motor "svetske reyolu-
CHE, n2da koju sam Hitler tako cesto
tako burno pothrsnjivase. Gledajuci na Ne
macku prvenstveno kao na svoga zandara pro-
tiv klasne borbe "syetske revolucije", tex