RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-06

lSfa lid zaJain "a bi e "a sebe predoona. "A
necemo pogresiti ako kazemo, da je cilj a.
meritke kapitalisticke klase da ona postane
gospodarem sveta nakon rata, jer Sc oseca da
ce ona blti naJjaca ekonomski i finanslJalno
da ration istrosene zem]ie pretvori svoje
vazale, ukljudujuti Britaniju.
Tako Vidimo da su ciljevi svih velikih ka-
pitalisticklh zemalja jednako grabezlJivi. Zas-
to studentl naucnog socijaizma dolaze do tax
Vog korektnog zaklj jh cka? Zbog toga
sto ON znaJu Jednu nepo b I'll II cnJencu.
da nacin Zvodnje nacin razme-
ne produkata odredjuje temelj svih drustvenlh
uredJenJa. U swim pomenutim kapitalstlckim
zemJama proizvodi Sc "a razmenu, radi pro-
fita, a ne Ia uporebu radi koristi covecan-
stVa takva proizvodnja predpostavlJa neu-
mltnu drustvenu podeu ma klase, gospodars-
ku ropsku. kapitastGku radnlcku klasu.
Prva prisvaja sve Sto poslednje prozvede "a
prozvedeno bogatstvo joj dade samo tolko
cd njenog proizvoda bi Sc il zvotu odrzala ra-
di dalJnjeg izrablivanja. Takav nacin proiz-
vodnje zahteva veiku pijacu ma kojoj da Sc
unovti izrabljeni "vsak vrednosti." | ona ka-
pltalstlcka zemlja koja pod svojom dominaci-
JON ina veci dec sveta sa ogromnijm stanov-
nistvom, ina vet deo te svetske place ST.
rovog materijala u sistemu II koj lem Sc. tako-
rekuc, munjevitom brznom koncentrise bogat-
stvo pojedine ruke sve manjeg broja vlada-
JUICE klase, lakomost "a sve vecim bogatstvom
nema granica. kao sto jedna firma datog es-
papa vodi borbu protiv svih drugih fir;ni 18TH
espapa da cd njih sa legalnim, a nekada ne
legalnlm, sredstvima otme njihove place Ga
IN prmora ola Sc pola mamie Gene MOI pro-
dadnu iii da potpuno bankrotiraju, ovo je
ste istorija trustova, tako kapitalstc-
ka klasa jedne zemlje trudi da istisne kapita
listicke klase drugih zemalja da in pretyori
Il svolc vazale ciljem da cd niih putem
zakona prometne vrednosti, sto brze moze, OF
me nnhovo bogatstvo, da tako jedna kapitais-
tlcka klasa jedne zemlje postane gospodarem
sveta, koju sacinjava jedna saka paraZitskih
pllackaSa putokrata.
Ali istorija covecanstva ne krece po vo-
Iii propadajuceg sistema proizvodnje i njego-
We pljaGkaSke klase, nego, stvari, ma ovom
stIpnju istoria sc mora kretati usuprot wolff th
razbojnika koii ciliaiu da lance okuju Geo
SNet, SNelSkH faQnlcku hlaSu - akO sc zen Ga
covetanstvom vIada napredak kao sto to be-
Sc slucaj do danas. | zbog toga sto revouco-
mar INA da ie cove6anstvu duboko usadjen
nagon Ia dalnje napsedovanje, kapitalizam
vuce covecanstvo unazad on ina cvrstu veru
sposobnost mogucnost moderne radnicke
kase, koja ie jos zayedena. da &c ona jednog
to brzog dana otvoriti oci sa mn jevitom br
zinom izvrSiti korenitu drustvenu promenu da
bi tako donekle nadoknadila zgubljeno yreme.
Radnicka klasa mora usvojiti sto pre- sa
vet Socijalisticke Radnitke Partije ako zeli da
preduhitri pljackaSku klasJ cd ostvarenja ME
nog raZbojnickog ella Svet Sc nalazi pred ras
krscem: jedan put vodi neopsivom ropstyu
nazadku, ma kojm stoji natpis kapitaliZam,
fasist;cki iii "demokratsk' ma drugom stoii
natpis: Sociializam. koii vodi potpunoj ekonom-
skoj socijalnoj slobodi neopisivom naprci-
ku coveCansva
Radnicka klaso: do ebe stoji kojim &c Sc
putem covecanstvo krenut Otvori oti budi
sigulna da tes izabrat prav put put ko-
leg ii preporucuie S L. P. od kada ona posto-
j = pola borbenog veka
~ ttVAYINuy0,yrnu Irv>r nrrrN,s