RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Aao j svi drugi :njegovi Spisi, od
interesa je IA ns5e ,titaoce. u ME
mu ima dobrih obavestenja IL is
torije Druge Internacionale. |
njemu lima dobrih ttaktickih for
mulacija koji su cd isirokog lnte'
resa j "a danasnji radnicki po-
kret. Narcotic je vazna njegova
sadrxina o $ovinizmu, patriotizmu
i 'totadzbini" koje on ssiba nemiio-
sri1no sa marksistitkom logikom
Ona ie vazna jer su danasnji pse'
udokomunisti, koji su Sc nekads
zvali 'sleninisti," ogrezli wise sa
burzoaskim sovinizmom. nego sto
su bill ikoji socijalpatrioti, izdaJ-
nici radniEke klase koje Lenin ma
pada, a koji stajahu ma celu opor-
tunisticke Druge 1nternaclonale.
Citaoc &c primetiti da Lenin go
vori. O ssIII. internationally jos ta-
da (1914.) ali ne kao zagovaracu
klasne saradnje u sto sc pretvorl
stvarna III. Internacionala, nego
kao internacionalnoj organizaclJl
radnicke klase, koja &c rabbit ma
cionalne granice '.otadzbina" j po-
vesti radniGku klasu Socijali-
zam. Medjuvremeno, mi cemo Sc
ma Leninove misli izrazene u O.
vom clanku testo pozivati.
Najgore danasnjoj krizi jeste
pobeda burzoaskog nacionallzma
sovinizma mad vecinom zvanic-
nih predstavnika evropskog soci-
jalizma. Burzoaski listovi sviju
zemalja ne podsmevaju nam Sc
iii mas ne hvale blagovoljenjenl
bez razloga. Ia onoga koji hoce
da ostane socialist, nema vazni-
jeg zadatka, nego da rasvetli uz-
roke socijalisticke krize da ana
lizira zadatke Internacionale.
Ina iudi koji Sc plase da priz-
nadu istinu, da je kriza, iii jas
nije receno, da je slom II Inter-
macdonald slom oportunizma.
Zastupanje klasnog izmirenja,
napastanje ideje socijalisticke re
rclucije revolucionarnih borbe-
nih metoda, prilagodjavanje ma
hurzoaski nacionalizam, zadatci
istorijski prolaznih granica ma
rodnosti iii otadzbine, podizanje
burzoaske legalnosti do idola, od-
ustajanje cd klasnog 'stanovista
cd klasne borbe iz straha da 81
ne odbiju "siroke mase stanovnis,
tva" (citaj: sitna burzoazija) -
cvo su nesumnjivo duhovne osno.
We oportunizma. Maine, ma tome
zemljistu izraslo je sadasnje
sovinisticko, patriotsko nastroje
ME vecine vodja II Internaciona'
lie. Stvarno preovladjivanje opor
tunista medju NINA zapazeno. je
vec cd najrazlicnijih posmatraca,
sa najrazlicnijih strana. Rat je
osobito brzo ostro otkrio same
dimenzije tog preovladjivanja
sto je ogromna ostrina krize i
zazvala niz pregrupisavanja 1
starim frakciama, nije Sc cuditl
Ali su ia pregrupisavanja u glav
nom dodirnula samo litnostl
Pravci unutra socijalizmu osta
Ii su isti.
Medju francuskim soclJallstl
ma ne vlada nikakva puma jedna
kost. Sam Vajan, koji zaJednt
Gedom, Plehanovim, Erveom
dr.. ide sovinistickom linijom, prl
siljen je da prizna da prima pro
testna pisma cd francuskih soci
jahista, koji isticu da je rat I'M
perijalisticki da je francuska bur
zoazija isto to1iko kriva "a 'njegs
kao svaka druga. iKod Englezs
Sc grupa Hyndman (e n g ! e s k
socijaMemokrati, British Soc. Par
ty) srozala do sovinizma, isto kaf
inajveci deo poluliberalnih 7vodj'
tredjunija. Opoziciju protiv sovi
nizma Cine Macdonald Keir Har'
dy IL oportunisticke Independent
Labour Party. To je doista jedaI
izuzetak cd pravila Ali neki 'revo-
1ucionarni socijaldemokrati .koji 81
sc dugo borili protiv Hyndmana
ssda su istupili IL Brit. Soc. Parti'