RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-20
BROJ IL. NO. IL.


kao nj "socijalizam", ukratko, kao nj ikoja dru
ga ustanova, ne sastoji Sc samo IL jedne stva-
ri, niti cak il jednog skupa stvari. "Industr
jalizam", kao "kapitalizam', kao "socijal
zam" it'd, jeste jedno cello, ella je sustina je
dan princip. ciji su sv spoljni oblici pojave
toga jednog sSedjsnjcg prncipa, kcme
spojne pojave podlozne koj2 ga sve skupa
lustruju
kapitaliZa.n Sc ma primer, ne sastoji sa.
mo il privatnog vasnistva potrebnih stvari "a,
prozvodnju. Ako bi takvo@ vlasnistvo bilo odre
djujuca crta osobina kapitalizma, onda je ka-
pitaizam vladao danima kmetstva Kmet be-
Sc vlasnik svojih alata feudalni vlasteln besc
vlasnik zemlje: dive potrebne stvari "a proiz-
vodnju, Ipak, to ne bese kapitalizam Kapta!i-
zam je onaj drustven sistem pod kojim je "a
lat prozvodn;e (kapitaD narastao do tako ma
mutske velicine da klasa, koja mu je~ ~vlasnik,
vlada kopnom morem kao despot do koga ne
moze doci i koga moze svrgnuti prestola
konkurenciJa, te koj stalno umnoZava broj svo
jih robova, najamnih robova time sam regru-
tujuci sile koje &c ga oborit gurnuti cvli-
zaciju napred ka Socijastickoj Republici
To je kapitaizam ne jedna iii niz prividno
kapitalstickih pojava.
Tako je sa Socijalizmom On Sc ne sasto-
j prosto Il obaranju privatnog vasnistva bilo
koje iii svh potrebnih stvari zivota. Ako b;
takvo obaranje privatnog vlasnistva bilo Soci-
jaizam, onda bi nekadanje obaranie privatnog
vlasnistva vojnih sila sadasnje drzavno Was
nistvo istih blo Socijalizam Ocigledno je, da
to nije Socijalizam Jedan I'D ljudskog bca
nije ljudsko bice. Socijaizam je onai drustve-
nj sistem, pod kojim potrebne stvar proz-
vodnje nalaze pod vlasnistvom. kontrolom IL
pravom naroda, cd naroda Ia narod, te pod
kojim ie, sledstveno, buduci unsten uzrok po-
litickog i ekonomskog despotizma, klasna VIA
davina dokrajcena - To lie Socijalizam - mis-
ia mamie Cd toga.
Tako je opet sa 'Industri jalizmom" On
Sc ne sastoji uterivanju stampom nekoliko
bllsko srodnlh zanata jednu industriju. Ako
b to bilo "1ndustri jalizam onda bi, doista
Mitchellova organizacija, koja drzi ma okupu
nekoliko struka cak nj sve struke - koje rade
neposredno IL okolo rudnika, ali koja je samo-
upravno telo: koja je telo, koje ina svoje sake
ma vratovima svih drugih struka Industrial
ostavljajuci in sve ma cedilu svakoga puta
kad su pod kapitalistickom vatrom; koja je te-
10 koje drzi da su kapitalistcki pljackas op-
ljackani najamni rob braca uzajamnim inte-
resima i koja je, kao rezultat svojh prirodie-
nih nacela, telo koie ella neprirodnom zadat-
XII uspostavljanja "harmonicnih odnosa' iz-
medJu Baera nJlhovlh zrtava, rudara, on
da bi, doista, takvo cudoviste, kao sto je Nit
chellova organizacija sa svojim kapitalistickin
Vlasnicma rudnika kao sekretarima -blaga jni-
Gina junije, bila primerak Industrijaizma To
slgurno nije 1ndustrijaizam. Industrij jalizam
le onaj sistem ekonomske organizacije radni5-
ke klase, koji porice da su rad i kapitalisticka
klasa braca; koji priZnaie neugusiyu prirodu
sukooa lzmed]u nJih: koji uvidja, da Sc ia
borba nece jer Sc ne moze, dokrajciti dok sc
kapitalisticka klasa ne zbaci S ledja radnistva;
koji priznaje. da je povreda jednog radnika
povreda "a sve; koji, sledstveno, S ovm ci-
lem vdu, organizuje CELU RADNhKU
KLASu Il JEDNU JUNIJU koja ina samo TAX
We ogranke. kakve njihovi respektivni alat,
zahtevaju, da bi Sc hrvala kao JEDNO TELO
"a neposredno olaksanje stanja svoga clanstva
"a nJegovu eventualnu emancipaciju kroz o.
baranje kapitaisticke klase njene ekonomske
i politicke vladavine
Blce sa kapom Ma giavi nije zbog toga zc-
ma, blce s bradom nije zbog toga covek, niti jc
vuk u jagnjecoj kozi jagnje. Socijalisticka In
dustrlJalna Junija postovanjem odrce srod-
stvo preduzecem Belmontovog radnickog DO.
rucnika, Mtchella