RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-23
Henry Kuhn.


Bio ie vremena u mrkoj dav-
moi proslosti - to &c reel pre-
syetskog rata Ruske Revolucl]e
- kada kapitalistieka stampa
drugi predstsvnici kapitalist'c-
kox stanja stvari ne obracanu
skoro nikakvu paznju osnovlma
socijalistickog pokreta, kada Je
/ obratahu, zadovoljavahu Sc IT,
me, da ga brbljavo izopste osu-
djuju iii herojski MENU lazn'
To drzanje Sc cd onda nesto pro-
menulo. Sada Sc ovde-onde poku-
xava dati socijalistickom stano-
vistu otpora i pokazati sa argu-
mentima u ruci, kako su opsta
nacela kapitalistickog drusteve-
nog uredjenja mnogo bolja i kako
ono bolje odgovara potrebama CO.
yecanstva, nego drustvena ured-
ba, "a koju Sc socijalizam borl.
Najcesce Sc tvrdi, da kapitallzam
predstavlja demokratiju, a da Je
sociializam ne predstavlja, a ovo
Sc onda prikazuje, izvodu, tako'
kao da socijalizam predstavlJa
opreku demokratiji: autokratlJu.
Ovo tvrdjenje potkrepljuje Sc to-
kom dogadjaja Rusiji, gde Je,
blaqodareci osobitim ruskim prl-
likama, razvijena takva forma
vladavine, koja je, buduci prlsl-
liena da proc duzi opstanak
drz ave, do noge unlstl-
Ia ono, sto burzoaskim zemlJa-
ma prolazi "a demokratiju, Ia
menuvsi je vladavinom radnicke
klase - pod uslovima, koji "a
htevahu ugusivanje kontrarevo-
lucionarne burzoazije, plemstva
birokratije.
Pitanje Sc pojavljuje: Nisu ii
sociializam demokratija anita
conisticne opreke ne znaci Ii po-
beda prvog pad poslednje? Ne
moguce je odgovoriti ma ovo pi-
tanje, a da Sc prvo ne objasnl,
sta demokratija znaei ustima
burzoaskog drustva, kakvo joj Je
poreklo, kakva joj je sustina !
kako radi, te fakva ueinka ona
ina pod kapitalizmom ma radnic-
ku klasu. Mnogo je govoreno i pi-
sano ma socijalistickoj strani o
ovom pitanju i nista Sc novoga
ne moze "a sada izneti o MENU !;
ali posto je to takvo pitanje, da
&c Sc MENU jos mnoga raspra-
va voditi, to ne meze biti Cd Ste
tie, ako Sc ovde-onde ma NIGGA po-
vratimo, osvezimo mime misli So
cijalista ucinimo ga sposobniJlm
"a odbranu njegovoga stanovista
prilikom takve jedne rasprave.
Ma prvom mestu, ustima
burzoaskag drustva demokratiJa
je jedno cisto politicko naeelo, ma
osnovu koga Sc pretpostavlja, da
&c vlast = politieka vlast' ra-
zume Sc - nepristrasno predstav-
Ilati Geo narod, bez obzira ma os-
tru podvojenost ekonomskih in
teresa medju njegovim sastavnlm
delovima, te da neee dozvoljavatl
jednoj klasi da izrabljuje ugn1e-
tava drugu klasu. Posmatrana u
ovoj svetlosti, moze Sc reel, da
demokratija bese, danina bur-
zoaske mladosti, teznja, koju bur-
zoazija isticase svojej borbl
protiv feudalizma; da emokra'
tia postade, u danima hurzoaske
zrelosti. laz, koja plovi pod laz'
MIN izlikama,. jer u kolike bur-
zoasko drustvo ostrije razvlJa
klasne razlike, u toliko postaJe
sve nemoguenije odrzati nj trunka
"nepristrasnosti' vodjenju ME
govih drzavnih poslova; da demo
kratija postaje, u daninaa bur
zoaske starosti, otvorena farsa, 10
ia zbacuje sa sebe cak smokvln
list zlike. Ako Sc prvom stupnju
politicka demokratijs pojavlju1e 1e
kao zadovoljni posednik, u trecem
stupnju Sc ona poiavljuje kao
besni branitelj burzoaskih privi-
legiia, koji oseca,. iScezayanje
zemljista ispod svojih nogu ko-
il, padajuei ma nize, je gotov da
"a zubima. kandzama rastrgne
.~.~o IrnS&uono ,,~.l:o~:n knin