Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-02-14

mocKom l S RuSKom DOudl,
re dnesni doba je "dobou sve-
tove nejistoty."
Jeden cestuj1c1, ktery pribyl
tam cd hranic Rumunska, Wy
slovil Sc, re pripravy nemec-
kych vojsk v Rumunsku Mama
|cuji, re invase Bulharska Dude
provedena v 48 hodinach.
z vysoce spolehlivych pra-
men1 sc pravf, re Turecko ma
ma dvacet divis1 ma bulhar-
skych hranicich. Recko, ktere
ma zacatku valky odvolalo sva
vojska Cd bulharskych hranic,
jak Sc pravf, poslalo je opet
zpatky.
V Londyne ministersky pred
soda Winston Churchill prohla
sill We svetovem radiovem roz-
hlase, re americka pomoc We
|forme zasob IDA Sc byti nynl
zajiStena, a to znamena, re Vel
ka Britanie dosahne v1tezstvl.
"V posledni valce Spojene
Staty poslaly 100000 muzd
pres Atlanticky ocean, avsak
toto nenl valka nesmlrnych ar
mad, vrhajicich obrovske mas
sy delovych koulf vzajemne
prot sobe," prohlasil minister
sky predseda. "My nepotTebu-
'jeme statecnych armad, jez Sc
tvoff 20 cele americke Uni.
Nepotrebujeme jich tonic
roce aniz v pTist1m roce aniz v
kteremkoli jinem roce, pokud
mohu predv1dati."
Avsak Britanie potTebuje
"nesmfrnou a nepfetrzitou "a
sobu valecnych material1 a a.
by je mohla dostati, potrebuje
vice lodf", pravil.
Churchill sc zm1nil O osob-
MIN vyslanci p~residenta Roose-
velta, Harry L. Hopkinsovi, a
"Mr. Wendellu Willkiem, v1d-
CT velke republikanske strany."
MY muzeme bytl JlStl," pra-
vii Churchill, "ze oba feknou
pravdu o tom, CO zde videli a
my nezadame vice nez to. O.
statnf zGstav1me S pevnou du-
verou 1sudku presidenta, kon-
gresu a lidu Spojenych Stat1."
Spanelsky fisk pfinesl zpra-
WI z Rabat We francouzskem
Maroku, v n1z sc prav1, re bu-
de velmi tezko zdrzeti Fran
couze v severni Africe, ably Sc
nepFipojili hnut1 "svobodnych
FrancouzG", v pr1pade, re Ne
mecko by okupovalo celou
Francii.
We zprave Sc pravf, re We
francouzske severn1 Africe pa
nuje velke vzrusen1 a re Angli-
cane a stoupenci generala de
Gaulle pine no vyuzfvaj1.
Gen. Maxine Weygand, vr-
chnf velitel africkych vojsk,
jenz znstal veren Petainovi, die
teto zpravy je zjevnym nepfl-
telem Pierre Lavala. Velke u
SPECIFY, jichz Anglicane dobyli
svou ofensivou proti ItalGm v
Libyi a jejich tazeni ma Tripoli
a k hranic1m Tunisu, pusobl
hlubokym dojmem ma obyva-
telstvo francouzskeho Maroka,
Tunisu a Alz1ru.
Anglicke aeroplany podnik-
ly 1tok ma Mannheim a ma pri-
stavy v okupovanem pobrezl
Flushing a Rotterdam.
Nalet ma Mannheim byl pod
niknut malou skupinou aeropla
nj a nalety ma Flushing a Rot
terdam jednotlivymi aeropla-
ny.
Anglicke predvoje jsou jiz
vice nez jednu tretinu daleko
ma ceste ma Tripoli, hlavn1 me-
sto Libye a posledn1 velkou
pevnost, kterou dosud Italove
mali v moci. Dals1ch pet ital-
skych general1 a dosud nespo-
cetne mnozstvf zajatc1 bylo cd
vedeno Ia anglickou frontu.
Anglicke predvoje okupova-
ly Ell Agheila a re jina vojska
dousd cistf krajinu ma Jill cd
Bengazi Cd zbytkG italskych
vojsk. To znamena, re anglic-
Ike predvoje pronikly jiz 100
mil daleko ma jihozapad Cd
Bengazi. Postupuj1 pc klikate
ceste, vedouc1 podel pobrezi
pres poust do Tripoli 500 mil
daleko cd Bengazi.
Ell Agheila, mesto, majfci a.
81 1000 obyvatel a kasarny pro
karabiniery (cetniky), vypo-
income letiste a bezdratnou sta
nici, je poslednfm dGlezitym
bodem pred sirou poust1, tab
nouci Sc k Tripoli. Je sldlem
pl1vernera 2 ie vZdaIenO nOuZe