RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-19

vine javljaju kako je vada uspesno slomila
tai strajk, a bioskopi prikazuju pohvalno kako
americki vojnici sa Collin bajonetima prob-
jaju kroz neotporne pketaske linije; ali rad
nici, iako nenaoruzani pred tim Collin bajone
TINA nisu kukavicki bezali negO su Sc sa ne
kim "eudnovatim'' ustezanjem natraske od-
micali pred tim do zuba naoruzanim kapitalls-
tickim vojnicima. A da je ovo cinjenica, sem
sto Sc ona jasno u bioskopima vidi, goli bajo-
net Sc nadje u mesu jednog cd tih neduznih
radnika koii Sc nije sa "dovojnom brzinom'
povukao Oval nsidenat dokazuje da Je tim
naoruzanim vojn;c verovatno bilo mare
djeno da ma komade raskomadaju strajkujuce
radnike ako Sc imalo odupru prodiraJucoJ
stra jkbrekerskoj kaptalistickoj armiji. A da je
kapitalisticka naoruzana sila stanju takva
zverstva protv nenaoruzanih radnika pociniti
imamo da Sc samo setimo tragedije Memorial
Day"-a, kada II Chicago, Ill.,, cikaska policija
otvori paljbu ma neduzne stra aku luce celcne
radnike i ma mrtvo ubi devet sinova rada u hlad-
moi krvi. Ala je zlikovska ia nasa pomamna
kapitalisticka klasa!
| zaista te burzoaske novine, ii bioskop
sva ostala burzoaska sredstva "javnog mn jenja'
mogu Sc burzoaski hvaliti i ponositi sa ovak-
vom groznom akcijom burzoaske Wade, jer je
ma ovom stupnju kapitahstickog raspadanja
njegovoj prrodi da bude zlikovski svestrano.
l kao sto rekosmo, ovo Sc sve odigra ne ma
cistickoj, nego u najvecoj "demokratskoj"
mlji.
Burzoaske novine vristu, politicari Kon-
gresu Sc deru protiv strajkujucih radnka nil
hova graja nadmasuje svu viku protiv nacistic-
kog mperijalizma. Ovo potvrdjuje cinjenicu
da je klasna borba ostrija cd imperijalistic
ke borbe Jedni kaptalisti mogu mrzti druge
kspitaliste, ali svi oni jednako mrze svoje sop
stvene radnike, sa takvom mrzn jom kojom
oni nikada ne mogu mrziti jedni druge. Jer
slati do zuba naoruzanu voisku sa Collin bajo-
>netma da ubadajd neduzne radnike nj ma!o
potvrdjuje lazpo geslo 'bratstva rada ka
pitaa" laznu karakteristiku Rosevetovu
da je on "prijatelj rada,' vec to dokazuje ne
pobitnu cinjenicu da radnicka klasa i kapita-,
l:stcka klasa nemaju nicega zajedntkog me-
dju sebe - da su one nepomirljive.
U mperijalistickom ratu i da jedna zem-
liza potpuno bude porazena time Sc ne lisa
vaju svog poseda kapitalisti te zemlie. Drugim
recima, imperijalistickom ratu Sc ne vodi
borba izmedju jedne vrste j druge vrste svoj-
ne privatne protv drustvene svojine Dok
II klasnom ratu iako povrsini vodi bor
ba oko podele radnikovog prozvoda, ispod to-
ga Sc nalszi revoluconarna pretnja protiv ka
pitalisticke klase, da ce Sc ia klasna borba ko-
nacno vodti protiv kapitalisticke svojne, pro-
tiv ssmog kapitalizma. kojoj borbi kapita-
listi CUBE iman;e koje su generaci jana Cd
radnika krali. U klasnom ratu kapitaistitk;.
kasa gubi sve i ME nestaje. Zbog toga sc
"na jdemokratskiia" kapitalisticka zemlja po-
kazuie najzvreskiia borbi protv radnika
ks da on daju nsjmanje znaka da Sc bore
rrotiv utvrdjenih fekera koji su tamo postav-
ljeni da drze radnike da4eko cd uticaja veli-
canstvene Proleterske Revolucije
Kada je Roosevelt poslao "demokratsku'
vojsku sa "demoklatskim COLIN bajonetima
uperen protiv radnika da in "demokratsk'
ubadaju da "demokratski' lone strajk, rad
nci rekose da vojska ne moze proiZvoditi avi-
jone, Min prozvode rsdnici. Oni rekoSe veil
ka istinu, jer nije nsta tacnije cd cinj jenice
da radnci sa m radn:ci prozvode ne sa-
mo avijone, nego druStveno bogststvo.
kada celia radnicka klasa saznade IL
da or g, bez ikakve pomoci.
nego usuport svih kaptalistickih nametnutih
prepreka, prcizvod alate krece in proizvode-
cl svO bOgatstvO, ola ce Odmah uyideti grOZ-
nu cinjenicu da Sc ona izrabljuje cd strane pa