davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

Sta cete vi da o ovome uradite
Da dozvolite poslodavackoj klasi
/ njihovim politicarima i labor po-
rucnicima da mas odvedu neot-
porno totalitarijanizam? Mi to
ne mislimo. Nije to duh nj inteli-
gencija sto manjkaju radnicima.
To je znanje! Znanje koje Sc tice
njihovih interesa. Znanje koje Sc
tice njihovog istorijskog ella.
Znanje koje Sc tice forme TAX
tike organizacije sa kojom da u
cvrste Bill of Righta i da ga do
pune sa ekonomskom slobodom.
Pravo da unistimo postojece
drustveno uredjenje utelovljeno
je u dopunjenoj stavci ustava. Sa
recima Abrahama Lincolna, "Ova
zemlja sa swim njenim instituci-
jana pripada narodu koji je obi
tava. Kada god NINA dosadi
postojeca vlada, oni mogu upraz-
'niti svoje ustavno pravo da je do
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

pune, Iii svoje revolucionarno
pravo da je razore iii obore. ;,
Socijalisticka Radnicka partiia
poziva americku radnieku klasu
da iskoristi revolucionarno pra-
vo, da Sc organizuje politicki da
zahteva bezuslovnu predaju kapi-
talizma j da Sc mobilizuje indus
trijalno u motnu Sociialisticku
lndustrijalnu Juniju sa kojom da
podupre resenje vecine.
Ne kao postojece junije, koje
podrzavaju profitaski sistem,
sluze kao tvrdjave kapitalizma,
Socijalistieka 1ndustrijalna Juni-
ia ujedinjuje radnicku klasu "a
uzimanje zemaljskih Industrial,
da lokautuje uzurpatorsku kapi-
talisticku klasu j da nastavi sa
proizvodnjom u korist drustva.
Men cilj je Industrijalna Repub-
lika Rada, pod kojom &c proizvod-
MIA "a upotrebu biti planirana
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

! upravljana cd strane Kongresa
lndustrijalne Junije kojeg saci-
njavaju predstavnici IL svake
pojedine industrije, koje su rad
nici demokratski izabrali.
Danas nije samo strajk, kojem
Sc zahvalio Lincoln, opasnosti.
Sve slobostine koje su iztrgnute
cd tiranije sa stoletnom borbom
nalaze Sc u velikoj opasnosti.
Ako zelimo da ih odrzimo i pove-
carno sa novir11 slobostinama da
in predadnemo nasim nasledni-
Gina, nj malo vremena ne smemo
gubiti.
Ma mesto slabog pod kapitaliz-
nom nepostigljivog ella "postene
plate "a posten rad" radnici tre-
baju da traze SVE RADIONICE
RADNICIMA, PROIZVODI PRO-
IZVODJACIMA, l SVA VLAST
SOCIJALISTICKOJ INDUSTRI-
JUNIJI.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17
Je Il na$a meta blizu?

ME: "Je Ii to pitanje, sto 81 ga ii
prihvatio, kao i mnoga druga, -
da Ii je to pitanje moguce resiti?"
l zakljucio sam, da jeste. (Odo-
bravanje.)
Propustena prilika godine 1903.
Tada sam p0vukao crtu j ma
drugu stranu te crte stavio sam
prevarante i one Jude, koji pro-
povedaju, da radnicka klasa ne
moze samu sebe osloboditi i koji,
prema tome, gledaju radnickom
pokretu samo svoj licni interes.
Kada pre- tri godine izbi rudar-
ski strajk, to je bilo, koliko Sc
meme licno tice, epohalno doba u
nome zivotu. Pre- toga bio sam ST.
guran, da oslobodjenje radnicke
klase ne moze biti izvrseno nj ma
koji drugi nacin, osim naporima
same radnitke klase; bio sam ma
cisto time, da je to moguce; ali.
sto nisam znao, to je bilo pitanje: !:
Koliko jos ina do zemlje oslobo-
djenja?
Znao sam, da je kolumbo bio ma
zdravoj naucnoj podlozi, kada je
rekao: "Zemlja je okrugla; dakle :
kada Sc stalno ide ma zapad,
mora sc naici ma zemlju." Ali on
nije znao, koliko ina da ide, dok
ne dodje do te zemlje. Njegova
naucna sredstva nisu mu mogla
dati odgovora ma to pitanje; j
kada Sc on krenuo ma put, - vi
vec znate tn pricu: kako slabi i
neupuceni skocise ma NIGGA, ruzi-
Sc ga kako in je on mogao zava-
ravati, da samo idu napred; i da
je zemlja bila samo "a nekoliko
dana dalje ma zapad, Amerika ne
bi bila pronadjena IL. oktobra
1892. god.
Pitanje "a meme, vazno pitanje
cd neposrednog znacaja, bilo je:
"Koliko daleko ma zapad lezi ia
zemlja (socijalizam)? Koliko je
daleko dan, kada &c radnicka kla-
sa imati ne samo dovoljno zna-
MIA, da Sc sacuva cd zavodjaca,
vec kada &c radnicka srca biti
dovoljno snazna, da osokole rad
nike da stanu ma svoje noge i
zatraze, .oni, kao gradjani 20. ve-
ka, imaju pravo ma sve, sto proiz-
vedu = nj jedan jedini cent ma
ME? Koliko je daleko to vreme? ~
1 tai rudarski strajk dao mi je
odgovor ma to pitanje. Kada Sc
tai strajk otegao kroz osam mese-
ci, bilo je jasno kao dan, da bi rad
nitka revolucija bila gotova stvar
1903. godine, da je onda bilo one
radnitke organizacije, koju smo
poGeli Osnivati sada Ovde u Chi.
cagu: Radnicko bilo kucase jake;
klasni nagon bejase tu; revoluc:.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

GOvOr De LeOna ma l. kOnvenciji
l. w. W.
Imam0 samo jednog neprijatelja.
Drugovi deIegati! Cd onoga
dana, kada je izasao manifest
(poziv ma konvenciju), "a meme
je bilo jasno, da je misija Socija-
listickog Zanatskog i Radnickog
Saveza izvrsena. To je potvrdio
reciti. govor (Debsov), sto smo
ga malo cas- culi. Kada sam dosao
u Chicago ma ovu konvenciju, do
sac sam bez ikakve licne mrznje,
kojoj da ovde dadem oduska, bez
ikakvih licnih osecanja, koje da
ovde zadovoljim. Ma protiv, "a svo
vreme moga rada u radnickom
pokretu imao sam samo jednoga
neprijatelja, tai neprijatelj be-
Sc ovo, drzim, nece nj najljuci
protivnik moi osporiti - kapita-
listicka klasa. GOdobravanje.)
Svaki redak, sto sam ga napisao,
bilo politici iii o ekonomiji, vo-
djen je bio jednom jedinom zvez-
dom: nacelom klasne borbe; a
polazio sam cd nacela, da oslo
bodjenje radniCke klase ne samo
mora biti delo same radnicke kla-
Sc, vec je to oslobodjenje - sto
je Cd neprocenjive vaznosti - i
moguce.
Je Ii socijalizam moguc?
Mi, clanovi SocijalistiGkog Ia
natskog Radnickog Saveza, ga
jimo laskavo uverenje, da smo i
mi doprineli jedan deo, da ova
konvencija bude danas ma okupu;
brat Debs &c drzim, uveren sam
u to, priznati, da je nase pisanje
doprinelo, da Sc do ovoga dodje.
(Odobravanje) ia n { u ula-
ziti ovde u ono osobito pitanje, sto
ga je on potrgao, kada je govorio
o nasem savezu: jedino, sto bi ma
to rekao MENU wanna, jeste pro-
rocanstvo: da ako Sc on ikada ma
die II polozaju, kome .ie bio mas
savez, on &c postati isto ono, sto
neprijatelj veil "a meme: fanatik.
Da, da je on gledao tako jasno
onda, kada je osnovao Americku
zeljeznicarsku Juniju; da je on
onda imao tako jasne poglede,
kao sto in ina danas, jasnije bi
video, ko su neprijatelji radnie-
kom pokretu. ia necu ulaziti to.
Sve, zelim reci, sto zelim da Sc
zavede kao moja rec, jeste ovo:
ia ne mogu zamisliti nista bed
nije, nista zalosnije sa gledista
pojedinca, nego da Sc odusevlja-
| va idealom neostvarljivim; ia
sam svoj teak polozaj pravio jos
tezim time, sto sam eesto puta
postavljao sebi jedno isto pita-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17
0bezakoniti $trajkove: tota|an
rat protiv radnika.
Pise: Eric !!Hass.

"Hvala Bogu da mi imamo sisten
rada gde Sc mogu d o g d t
strajkovi. Ma koliki da je priti-
SAX, NINA radnik moze stati."
Da Lincoln sedi slusa neke
debate tekucih sednica Kongresa,
on bi brzo otkrio da moderni pos
lodavci >imaju drukcije misljenje
o strajkovima radnickim pravi-
ma. Evo nekoliko stvari koje bi
on cuo:
Jednog kongresmana da prepo-
rucuje "dodatak zakonu konskrip-
CHE sa kojim bi Sc konskriptova-
Ii ljudi [strajkasi] u tvornice..."
(Predstavnik Hoffman il Mich.)
Drugog kongresmana koji IL
razava svoju iskrenu zelju "da
vidim owe strajkase u paklu slom-
ljenih ledja. -" (Predstavnlk
Ford IL Kalifornije.)
Treceg hongresmana koji Sc
ponosno izrazava da Sc ne bi mi
jednu sekundu ustrucavao da IN
[strajkujuce radnike] posalje e.
lektricnoi stolici:" ,(Predstavnik
Summers il Texasa.)
A kada bi Sc Lincoln prosetao
do "cloakroom"- i podigao neko-
liko plutokratskih novina on bi
procitao uvodnike koji aplodiraju
tim izrazima dodaju i'm svoje
sopstvene sugestije, kao sto je
dale New York Herald Tribu-
ne"-a:
"Zasto ne smatrati 6 a
[strajk] pobunom izdajom kada
ga objavljuju odbranbeni radni-
ci?"
Cd jednog do drugog kraja owe
zemlje Lincoln bi cuo ekonomske
vrhovne lordove i njihove place
nike da jauce "a suzbijajucu pro-
tiv strajkova legislaturu. Budu-
& da je on upoznat sa psihologi-
JOIN posednika licnih robova ne
bi mu uzelo dugo da sazna raz-
log "a to.
Da Ii vi, drugovi radnici, zna-
te zasto? Jeli zbog toga sto Sc tyr
di da Sc usporava "odbranbena"
proizvodnja? Ali ako je to tacno
gde je veliki handzar preko glave
poslodavaca koji odbijaju da pro-
Sire proizvodnju sve dogod vlada
ne dodje sa "sudelujucim eko-
nomskim patriotizmom' - IT,, sa
porudzbinama cd kojih ce dobiti
ogromne profile bez da kapita-
listi ista rizikuju. Gde je ona or
lojedjenost zbog osporavanja ko-
je prouzrokuju sprecavajuce bole-
sti industrijski nesret1i sluca-
jevi koji sc desavaju korisnim
radnicima? Prema izvestaju o.
delenja Rada u 1910. godini izgub-
ljeno je 2OO,O0O.O0O radni sati sa-
mo zbog nesretnih slucajeva u
sravnjenju sa 100000 sati koji
su izgubljeni zbog strajkova.
cinjenica je da poslodavacka
klasa pretendira da je to "odbra-
ma" nacije zbog koje Sc ona brine.
Ovo NINA dale izgovor da baca-
ju blato ma radnike da protiv
njih uzbudjuju patriotism histe-
riju. Oni znaju, ako radnici ne.
da su strajkovi manifestacije su-
koba klasnih interesa, izmedju
radnika, koji obavljaju saw korls-
tan rad, posednika industrija koji
upotrebljavaju njihov kapital kao
sto lopov upotrebljava svoju pus-
ku da iscedi danak IL svojih zr-
tava.
Radnici ovo ne razumeju. Onl
nisu naucili da isto tako "kao sto
&c tigar braniti vrh svojih brkova
sa svcm svojom zestinom sa ko-
jom svoje vrlo srce brani, tako &c
"kapitalistiki tigar braniti svoje
sicusne stvari sa istom zestinom
sa kojom &c braniti svoju vrlu
egzistenciju." Radnici su ljutltl
zbunjeni kada poslodavci protiv
njih salju trupe policiju da in
gasuju, batinaju / ubijaju kada su
naUoni]anim npnravdama terani da
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

Primili smo pismo cd drugs
Scepovica, organizatora Ogrank'
Detroit, u vezi sa odlukom clans
tva Federacije, koje je glasovim'
izrazilo volju da Sc nasa 80. kon
vencija odrzi Detroitu. Dru,
Scepovic kaze u svome pismu d;
je njihovo clanstvo ovu vest pri
milo sa odusevljenjem, ,te da e
uloziti sve svoje sile da konvenci
ia i njene afere budu uspesne |
svakom pogledu. Izabrali su
razne odbore "a konvencijske afe
re.
Bee sumnje da &c Ogranak De
troit, uz pomoc Kluba Radnicke
Borbe svojih mnogobrojnih i 0.
danih simpaticara, izaci susret
zelji clanstva Federacije. Same
uspeh konvencije ne moze da "a
visi samo cd rada Ogranka De-
troit clanica Kluba Radnicke
Borbe, te njihovih simpatieara
Uspeh &c zavisiti cd svih mas -
clanova i simpaticara. Svi mi tre-
banjo da doprinesemo mas udeo
kako radon, tako i prilozima.
Svi mast Ogranci sada rade pu-
nom parom "a konvencijski fond.
Priredjuju sc uspesni piknici
sabirne liste konvencijski tike-
ii su u cirkulaciji. Sa sabirnim lis
tama tiketima nasi clanovi tre-
baju da posete sve nase simpati-
care, do kojih mogu doci trazeti
cd njih dobrovoljne priloge. A
oni nasi simpaticari, kod kojih ma
81 clanovi ne mogu doci, neka sa-
lju svoje konvencijske priloge ma
Centralni Ured Federacije, koji
&c biti predati ma konvencijskoj
skupstini i njihova imena bite IL
javljena, a nakon konvencije ime-
ma prilozi bice obelodanjeni u
RADNIcKOJ BORBI.
Prosle nase konvencije ii rani-
jih konvencija) dobar deo nasih
simpaticara odazvali su sc nasem
apelu "a konvencijski fond, te
tako ocekujemo owe godine. Ali
owe godine treba znatno veci broj
(svi) nash simpaticara da posa-
lju svoje priloge "a konvensijski
fond RADNIcKE BORBE, jer
sama danasnja situacija tako ma
laze da sakupimo znatno wise owe
nego prosle godine. Bee sumnje
da Sc ovome svi slazeno i zeli-
mo da ovogodisnja nasa konven-
ella bude mnogo uspesnija Cd
svih dosadasnjih nasih konvenci-
ia. Posto ma ovom pitanju nema
medju mama razilazenja, n d a
upregnimo sve nase sile da nasu
zeliu ostvarimo!
Svi dosadasnji nasi piknici BIZ
Ii su, mamie wise, uspesni. Jos l.
ma ottawa serbia piknika kroz ma
su Federaciiu da Sc odrze, sa
svih cist prihod ide "a konvencij-
ski fond. Kao sto su valjano or
ganizovano prosli piknici obavlje-
nj, tako trebaju i, razume Sc, jos
bolje, naredni nasi piknici da sc
obave: Samo sa organizovanlm !
sistematskim radon, oni mogu BIZ
ii uspesni.
Drug 3. Radov, organizator O.
granka New York, pise nam da Je
njihov zajednicki Is Ogrankom
Hoboken) piknik, koga su odrzali
Is. juna, bio uspesan svakom
pogledu. Cist prihod je bio $53.-
10. Drugi piknik gornji Ograncl
priredjuiu u nedelju 20. julia.
Takodjer zajednicki piknik Il A
kronu, koga su odrzali Ogranci
Akron. Cleveland, Steubenville
Youngstown 6. julia, bio je uspe-
San. Bila je velika poseta, vreme
ie bilo lepo. te su gosti ugodno
proveli tai dan, uz dobru muziku,
mladu pecenu janjetinu, hladnoe
plea druge razonode. Pored to-
ga, gosti su mali priliku da cuju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

takav nacin, da kada mi pustimo
nase glasove glasacke kutije, on
da kapitalisti imaju da znaju, da
Sc liza tih glasova nalazi sila,, ko-
ia in stiti. (Odobravanje.) Toliko
sam puta sam rekao i pismeno i
usmeno: da kapitalisticka klasa
broji glasove i da je, prema tome,
ludo ocekivati, da &c kapitalis-
ticki cinovnici tacno brojati (odo-
bravanje), kao sto bi ludo bilo
ocekivati, da &c ruski vojnici u
Nastavak ma 4. strani
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17
kroz Partiju | Federaciju.

dobar govor, posto SIP. ma sva-
kom svom sastanku govom radni-
Gina, upoznavajuei ih ga svojim
ucenjem, danasnjom situacijom
duznostima radnika. Tako I
ovom prilikom, u ime pomenutih
Ogranaka, drug Stefanovic odrzao
je kratak jezgrovit govor, koji
bese velikim interesovanjem /
paznjom saslusan.
Kako smo izvesteni, cist prihod
s ovog piknika bice preko $500,
koU ide "a konvencijski fond,
Kao sto je poznato nasim O.
grancima clanovima, da Central
nj Ured snabdeva Ogranke sa ne
d e ! n m sveznjem RADNICKE
BORBE "a agitaciju, tako da bi
nasa agitacija bila sto je moguce
plodotvornija. Posto mnogi radni-
ci jos nisu pretplaceni ma nasu no.
vinu, pa kada nasi clanovi dodiu
u dodir sa takvim radnicima, o.
nj i'm ponude nasu novinu da ie
procitaju, te ma tai nacin da Sc
upoznaJu sa nasim programom.
Ma oval nacin mi omogucujemo
nasoj novini da dobije sto veci
broj citaoca.
Ovih dana smo primili pismo
Cd druga T. Jelusica, organizatora
Ogranka Hoboken, u kome mas
izvescuje da su oni uspeli svo-
joj agitaciji doci do veceg broja
radnika naseg jezika. nego ranije
te da i'm nedeljni svezanj RAD
NIcKE BORBE, koji su do sada
PRIMAL, nije dovoljan. Potrebno
i'm je diva puta wise da i'm saljemo
u buduce. Dale drug Jelusic pi-
Sc da su ma njihovom proslom
pikniku imali prilitan broi radni-
ka, koji nisu ranije posedovali
njihove afere, te da su prodali
ma istom izvesnu kolicinu nase IL
terature.
Ovo je dobra i odusevljavaju-
ca vest, koja &c veseliti svakog
naseg clana j simpaticara, te osta-
lie prilatelje radnickog oslobodje-
MIA. Takodjer je ovo dobar znak,
znak da Sc radnici pocinju sve vi
Sc interesovati svome oslobodje-
nju. Jer kad radnik pocinje da pri-
lazi SIP, to je znak da je on ne
zadovoljan sa postojecim sta
MEM stvari trait promenu -
promenu samom sistemu, ciji
je on rob.
Nj jedan radnik ne prilazi ma
sem pokretu zbog nekih materi-
jalnih interesa sadasnjice, ier on
INA da SIP. tako sto radnicima
ne nudi. Ona ne nudi radnicima
povisicu plate, relif it'd. niti ona
kaze radnicima da sc njihov zivot
moze u okviru kapitalizma pobolj-
sati, posto je to nemoguce pos
tici pod kapitalizmom. Ona kaze
radnicima: ako hocete da stvarno
trajno poboljsate vas polozaj,
vi Sc morate klasno prosvetiti,
politicki i ekonomski organizova-
ii, razoriti postojeci poredak, ma
njegovo mesto uspostaviti svoj
poredak Socijalisticko Drus-
two. Samo ma tai nacin bicete u
stanju vas polozaj ne samo po-
boljsati, nego ziveti u izobilju
zadovoljstvu.
/ ako S. l.. P. ne nudi radnici-
ma neku materijalnu pomoc sa
kojom da Sc radnici danas po-
mognu, ali ona NINA nudi da-
je' mnogo wise nego to. Ona nil
ma nudi dale klasun prosvetu,
bez koie oni nece biti nikada u
stanju valjano Sc organizovati
da izvojuju svoje oslobodjenje. A
kada Sc radnici prosvete onakvom
prosvetom Ca to je jedina radnic-
ka prosveta), kakvu i'm nudi 81.
P, tada nece biti nuzno da traze
neke povisice, potporu it'd, posto
&c tada imati sve sto prozvedu,
radnicka klasa danas proizvodi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

Sc mora SVTSltl III Sd uJIuOSuii
potpunin oslobodjenjem cd najam-
nog ropstva pod Industrijalnom
Republican Slobodnog 1zobilj-
nog Rada, iii sa njihovim potpu-
MIN zarobljivanjem pod fasistic-
ko-industrijalnim feudalnim po-
retkom:
| Ovde Sc nalazi tajna divlje lju-
tine poslodavakce klase: nisu to
samo strajkovi. To je buntovni
duh koji Sc nalazi liza strajkova.
Strajk sam po sebi je zastarelo
oruzje. Poslodavci mogu rabbit
strajk. Oni mogu narediti svojoj
stampi i radiju da bacaju blaine
pogrde ma Strajkase. Oni mogu u
potrebiti nasilje bez da sc "a to
kazne. (Ko je ikada Quo da Sc pos
lodavac kaznio zbog toga sto su
njegovi hudlumi pucali ma mrt-
vo ubijali radnike?) Onda tn su
| njihovi uvek verni "porucnici ra-
da," labor fekeri, kGi drze radni-
ke beznadezno razdeljene koje
skoro nepromenljivo izdaju. Ali
mocnije cd svih ovih je oruzje ko-
ie strajk okrece protiv samih rad
nika - glad!
Kao sto je zeljeznicarski pog-
lavar jednom objasnio dopisniku
novine koji bese poslat .da poku-
pi podatke o jednom strajku: ITO
je ovako. Ako vi metnete jedan
srebreni dollar ma polici tamo
ga ostavite tri meseca, nakon tog
vremena vi cete naci dobar sre-
brent dollar. Postavite radnika] ]
ma polici "a tri meseca vi cete
naci mrtvaca."
Da Ii vi s3da znate zasto su Sc
politicari pobrinuli da Sc radni-
ci ma strajk oni koji nece da
predju kroz piketasku liniju, ne
koriste sa odredbama osiguracije
besposlenih?
Socijalisticka Radnicka Partija
podrzava ida drzanje radnika ko-
il Sc nalaze ma pravovaljanom
strajku jeste odusevljavajuce. To
je dokaz da ropstvo nece prevlada-
IT," Poslodavci su opravdani sto
Sc boje cd duha koji Sc nalazi liza
strajka jer kada &c Sc jednom tai
duh osloboditi cd prepreka i o.
granicavanja koje su ma MENU
nametnuli fekerima ogrezle juni-
je sa njihovom bezumnom teori-
JON "bratstva izmedju rada ka-
pitala," dani rata radjajuceg, pu-
nog nemastine kapitalizma bice
izbrojani.
Vreme je doslo kada Sc americ-
XII radnici moraju suociti sa ci-
njenicama. Oni moraju napustiti
beznadezni san "sigurnosti pos
la" u okviru kapitalizma. U budu-
&c, kao u proslosti, masina ce
oduzimati svoj udeo poslova sve
dogod Sc ona privatno poseduje.
l ako rat privremeno umanjuje
broj besposlenih, svaki onaj koji
pitanju posvecuje ozbiljnu paz-
nju INA da kada &c Sc oval rat
dovrsiti besposlica &c Sc popeti ma
novu postignutu visoravnost: Sta
wise, radnici moraju-znati ma mes
to da i'll site ugovori rada, Oni in
stavljaju ma milost labor fekera.
Poslodavac moze on krsi tako
zvane "svete" ugovore ma hiljade
prikrivenih nacina; on "obvezuje"
samo radnike. Istorija labor ugo-
vora jeste istorija organizovanog
skebovanja, jedan zanat iii jedno
poduzece Gu slucaju C. I. O. } ske-
buje protiv drugog jer, sa feker-
skim recima, mi ne mozemo kr-
siti nase 'svete' dgovore."
Radnici, probudite Sc! Kongres-
mani mogu zvati "demokratijom"
konskripciju ljudi "a vojsku i in
dustriju. Oni mogu reel da je
"demokratski" da Sc primoraju
radnici ma "cool off" ida putem
zakona ne smeju "a odredjeno
vreme strajkovatD. Oni mogu po-
| iati sIavu "naSam nacinn zivOta"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

onarni duh bio je tu; ali vojskom
radnickom, kao j vojskom ruskog
cara, koja Sc takodje sastoji IL
radnika, tom radnickom vols
kom zapovedahu kapitalisticki po-
rucnici. (Odobravanje.) Tada mi
nazvasmo Mitchella prevarantom
j milo mi je, da danas ina ma O.
voj konvenciji ljudi, koji su mas
Ia to predje osudjivali. a sada
nam priznaju, da je Mitchell bic
prevarant. (Odobravanje.)
Politicka sila bez
ekonOmske - Sta je?
IL ovoga tela, il konvencije
owe, podici &c Sc nova ekonomska
organizacija, nova junija. Da Ii
je mas savez bio preran iii ne, da
Ii je imao ovih iii onih pogresaka,
- pretresanje te stvari ovde je
sporedno; ia bi mogao povesti
rec o drugim organizaciiama,
sto su odavno postale, a danas j.
maju jos mamie clanova. Ali vre-
me je vec sazrelo. Opste znanje
je vec prosireno, "a ovo vreme,
dok smo mi tukli jedni druge, ODE
strane smo nesto naucile.
Naucili smo bar toliko, da-
mas ma ovoj konvenciji nece biti
nikoga koji nece posteno stati ma
klasno stanoviste priznati is
tinu: da je radnicka politicka
borba samo senka ekonomske or
ganizacije. (Odobravanje.) ia We
rujem. znam, da onaj, koji ma IL
borima ne glasa kao sto treba,
ucinice sve drugo naopako. Ali
ia takodje verujem, znam, da MIS-
ia ma svetu nije ludje cd prava
bez moci, ma koje da Sc osloni
(Odobravanje.) l glasacka kutija,
i ako je ona jedan Cd nacina ci-
vilizovanih ljudi "a raspravljanje
njihovih sporova, ako je ona kao
istorijski rezultat sila svoje vrs-
te, - ia glasacka kutija je najsla-
biia stvar ma svetu, najveca OBJ
mana, kada liza ME ne stoji sila,
da joj dade moe. (Odobravanje.)
Da Ii nasi kapitalisticki gospo-
dari rade drukce? Pogledajte ma
kniizice sa zakonicima. ia ne dr.
zim, da su te knjige tex slucajno
uvezivane II telecu i jagnjecu ko'
zu: Jagnjeca koza, u koju su one
uvezane, oznaka su njihove nevi.
nosti, slabosti zakona, kada nije
moci da i'm dade sile i snage.
oni nadju tn moe ma mas nacin
a mi iman1o da dodjemo do te mo-
ci ma mas na6in; moe snags
reyolucionarne socijalisticke gla
sovnice sastoji Sc u potpunoj In
| dustrijalnoj organizaciji plodo
J tvornih radnika, organizovanoj n;
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

Socijalisticka obnova drustva.
ov nga sadr edno osoho predavanj upkoenog
vracao konvence 1ndusnh Rsdni svst koja
najtoplje prpGucujemo svakome
ima arania
na:
Clair
The Waterbury Democrat., 1941-02-20
COMMITTEE HOLDS
 SPECIAL MEETING
Reports Expected on PrO= posed Rubbish Plan, Gar=
 bage IncineratOr

The mayors committee to investi- gate rubbish removal and garbage incinerator, for the City of Water bury was to hold a meeting this af- ternoon at 5 o'clock in the City Hall. This will be the second meeting of the group and it was expected that it would take up matters brought before 1t at its initial session.
 Four sub-committees named at the meeting on February 10 were ex- pected to submit preliminary re- ports at today's meeting, but doubt was expressed by members that any official action would be taken or recommendation made to the Board of Aldermen.
 Alderman Patrick Shea is chair man of the Investigating group while City Clerk Joseph M. Shea is sec- retary.
 Sub-committees named include: garbage collection and disposal, City Health Officer Dr. E. J. Godfrey City Engineer Charles A. Root, and Joseph Wilhelm; rubbish collection and disposal, Thomas F. Moore John Savino, Alderman c. Arthur Dubois; dumping grounds, Dr. God frey and MT. Wilhelm; equipment MT. Moore, MT. Savino, and MT Dubois.