RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-27
PLUTQKRATA PREDLAZE;
FEKER PODUPIRE.


bora predsaT:?.5ke ,;Gc2 projektu II P. 1776,
pre- nego sto ga ie kuca usvojila, tako sada
isto telo vod ispitivanje protu-stra jkaskim
projektima pred odborom Sc jednog dana po-
javo plutokrata Knudson, koji ie sada drek
tor "Office of Production MANAGEMENT" d dru-
cog dana "a MIN Sc pojavio Himan, koji je
savezni direktor iii aminas glavnog direktora
VIM. Knudsona.
knudson Sc izrazo protiv pomenuth ma
mera da Sc zakonom sprece stra jkovi, poz-
tivno je savetovao da Sc ii projekt ne usvoje.
On sc izrazio da ocekuje da ce vremenom sve
mamie biti industrijskih nereda koliko 'in-
dustrijalne junije" lCIO) budu "zrelije,' to-
jest, dok ne budu konzeryativnije. On je IRA
zo svoJe puno poverenje u vodstvo postojecih
junija jer rece da sc sve stvar u pitanju pla-
te i vremena, kao i 0 straj jkovima ostav pos
lodaVcima i junjama. krivcu "a postoiece
strajkove je svalio ma "neiskusno vodstvo" iu-
Mia. junije c. l. O. reee, da su one samo
cetir-pet godina stare da Cone nisu imale
dovoljno vremena da treniraju sve potrebne
vodje i da in treniraju dovoljnoj meri"
Knudson Sc takodjer izrazio i protiv drzavne
geo Francusku u kojoj je Blumova vlada US
voJila misunderstanding nedelju sa eetrdeset-
osam satnom patom, rece da je ia yladina
akcija odgoyorna "a mlitarnu sabost Fran
cuske?
Zatim ie dosao Hilman kaQ da je kopi-
rao rec "a rec zjave knudsenove, on je suS-
TIM rekao sve sto je niegov vrhovni rekao, "a
sad SDii iLox. bol,,,
1889. da je "svojevoljno' disciplinoyane bo-
lie cd ma koie yrste totalitarijanizma (zakon
ske zabrane strajkovanja), a "a dokaz da vod
stro c. |. 0. radi sve Sto noze da Sc obustaye
straJkoyl u industrijama "nacionalne' odbrane,
on Je cItlrao znacaJnu akciju Phipa Murray
a. predsednika c. l. O.. koji je naredo radn-
Gina Jednog poduzeca zinka Donora, Pa,
da Sc vrate svoje posloye nakon sto su
izasli ma strajk. On je takodjer dokazao sa
primerom vodstra IA. F. L. da oni koopersu
sa "naconalnom odbranom' bez potrebe "a
konske naredbe. jer je Building Trade Coul-
Gil Americke Federacije Rada, Il Miami Fla.
prosle nedelje reSio da urgira lokalne junije
ola Sc odreknu svog prava "a duplu platu ako
rade nedeljom i drugm blagdanima" I on
AN~N'
vino da Sc odreknu, korist narodne odbrane
uslova njihovih ugovora koie su imali decent
jana"
Ovde sada mamo da zabelezimo nekoliko
stvari knudson ie sa svoiim izjavama nefa-
ileno dokazao da svi vodii c. |. O. slugani
plutokratije, kada ie postojece Strajkove rad
nlka {. |. q. svalio ma neiskustvo vodia Dru
GIN reclma, yodje c. l. O. popuStaiu radni-
Gina kada vode straikove, jer in zbog skustva
ne mogu kontrolisati, kao iskusni fekeri A f.
L.. toJest, vodji c. |. O. nisu postavlieni da
sluze interesma Clanoya syoiih juniia nego
interesima plutokratiie, i IL suStini NINA
knudson govori kao Sto nazad nekoliko dece
Mia Mark Hama reGe o tadasnjim vodjama in
MIA, da su oni njogoyi la jtnati toiest poruc-
nici kapitalisticke klase fekeri koii zavode
radnike. Neka Sc oyo zabelezi
1stu cinjenicu je potvrdio feker Hlman.
kada Je svemu pudupro plutokrata knudso-
na kada je cak knudsonoye izjave potkreDio
sd fekerskom akcijom Philipa Murray-a. koii
lie naredio straikujucim radnicima Il Donora.
Pa, ola Sc porrate Ma svoie poslove, jer su grid
(Nastayak ma a. stran)