Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-08-08
cESKO SLOVENSKEMU LIDU
v AMERICE.
(Tiskova sluzba G. N. r.

krajane:-
Den 80. cervence 1941 za-
znamenan Dude zlatym pfs-
mem v historic druheho odboie
IA pGde americke. Den velky,
slavny, den v pravde historic
KY, zvlaste pro mas Americany
pGvodu ceskoslovenskeho, ne
bot toho dine dosp6li jsme We
sve move vlasti k jedne z neil
d1lezitejsich met sveho snaze-
nj.
Vlada Spojenych Statd, KITE
ra nikdy ~neuznala nasilny "a
Dor Ceskoslovenska a nepTe-
stavala uznavat pravne Cesko-
slovenskou republiku a jej1ho
vyslance pix. Vlad. Hurbana,
uznala 80. cervence 1941 ces-
koslovenskou vladu v Londyne
v cele S presidentem DIR. Eduar-
dem Benesem "a jedinou "a
konnou vladu CSR.
Toto uznani stavi ceskoslo-
venskou vladu v Londyne ma
roven ostatn1m vladam v exilu.
Je dnes pine uznana trent vel
mocemi: Velkou Britanif, So
vetskym Svazem a Spojenymi
Staty. Tato skutecnost je nam
zarukou, re spravedliva vec
nase je ma dobre ceste, re Vi
tezf a zvftezf.
Dekujeme re srdce ameri-
cke Wade a jej1mu presidentu
F. d. Rooseveltovi "a toto W.
mani a blahopTejeme ceskoslo-
venske Wade a DIR. E. Beneso-
vi k velikemu politickemu u
spechu, ktery vytvarf i pro mas,
Americany Ceskoslovenskeho
pGvodu, leps1 podmfnky spolu-
prace v zapasu "a svobodu
stare nasf otciny.
Pc tonic uznan1 ceskoslo-
venske vlady nemGze byt ne
Ijen zadneho prfslusnlka Ces-
koslovenske republiky, ale ami
zadneho americkeho obcana-
ceskoslovenkseho pGvodu,je
by mohl podporovat jakkoli
loutkove vlady dosazene V sta
rych nasich vlastech Hitlerem
Obrovska masa naseho lidu v
Americe a V zahranic1 vGbec.
techto Hitlorovych v1ad nikdy
neuznala, verna odkazu presi-
denta Osvoboditele T. G.. Ma.
lsaryka a nasledujic vedenf DIR
Eduardo BeneSe. A uznan.
ceskoslovenske vlady V Londy.
ne Anglif, Ruskem a Ameri.
kou nam opetne potvrdilo, ze
jsme Sli spravnym a jedine
moznym smerem.
Pine uznanf ceskoslovenske
vlady Amerikou stav1 mas pred
move 1koly.
Jest nam predevsfm zesilit q
znasobit 1silf o podporu move.
no zapasu "a svobodu naSehc
naroda vedeneho dnes Cesko.
Islovenskou vladou, uznanou
fadne nejvetsfmu mocnostm.
sveta. Svatou povinnosti kaz.
deho verneho Cechoslovaka je
ably Sc postavil do nasich rad q
Istal Sc clenem tie slozky Ma
rodnf rady, ktera mu je ideovt
nejblizsf a posilil tax cinnoU
svou ucast1 s%polecnou prac:
naSi pro neStastnou starou
vlast, ktera dnes trpi, jak V
novejs1ch svych dejinach jeste
netrpela.
Dale jest nam napnout
vsechny svoje, ably, zapas
hitlerismem vybojovan byl vi
|tezne v dobe CO nejkratSf
Jest nam dati veskerou svou
pomoc mravn1 i hmotnou moe
nostem, bojuj1c1m s hitleris-
mem: Anglii, Rusku a vsem
iejich spojencGm. To zname-
ma podporovat Verne a 1cinne
zahranicnf politiku presidenta
Roosevelta a americke vlady,
jez svou pomoc1 umoznuje Il
spesny odpor Nemeckem napa-
denych narod1 a zajistuje
|akt i bezpecnost nasf Ameri-
ky a jeji demokracie, jejfz O.
brana nam must byt svatou po-
vinnost1.
Volame proto poznovu k
Yam vsme pc sire zemi ameri-
cke:
Vsichni do pohotovosti !!
Rozhodna chv1le zapasu S ne
meckou tyranii sc pTiblizila.
Vsichni do rad osvobozenke-
no hnut1 ceskoslovenskeho, a.
bychom posflili sv1j six a utvr-
dili svou narodnf jednotu.
Vsichni do prace ma podpo-
ru p~residenta Roosevelta a a.
demokracie, ktera Sc
Ocu66iEIo nloh1iUTno C~noiop