RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-30

kidsiia rsforama vlade "Pepularnog fronta.
Ali, preke svega tega, iako franeuskim Juni-
lama nije nista manjkalo Sto imaju ovdasnle
iunije, one padose pred navalom imperiJalls-
tickog rata Pokorise Sc zahtevima francuske
burzoazije da rade "a "spas dennokratije' 20
wise sati nedeljno Predadose "organizovane
radnike ma nailost nenailost francuske burzo-
azije i ova in odvede fasizan.
Dakle, sve propale junije bile su glaV-
nome slicne postojecim junijama koje su jos
egzistenciji. Drugim recina, ono sto su prve
imale to imaju postojece; ono sto je prvma
falilo to fall postojecim junijama. Ali pre- no
sto njihovim manjkavostima govormo, da vi
dino kako Sc ponasaju postojece junje de
mokratskim" zemljama?
Prvo cemo uzeti British Trade Union
Congress. Ova junja je znala nekada odvesti
sve radnike ma strajk. To bese 1926. kada ia
junija proglasi "generalni strajk' kojem su
ucestvoval sest miliona "organizovanh' rad
nka, ida poboljsaju polozaj radnika. da ocu-
vaju gradjanske slobode, demokraciiu, sigur-
most mir naroda," kao sto veil Narodn Glas-
mix da to Cine ovdasnje junije! preko svega
British Trade Union Congress odvede britain
ske "organizovane" radnke u imperijalistic-
kom ratu; preko svega toga "organizovanl
radnici danas rade preko 70 sati nedel jno to
svih sedan dana; i ii "organizovani" radncl
tako su organizovano zavedeni da in burzoazi-
ia izrabljuje do mile volje. | poslednje vesti
IL Londona javljaju da &c Sc svi britanski rad
nici prisiliti da rade onamo gde in politicka
drzava naredi da rade i da nece smeti napus-
titi poslove tojest, tamo Sc uvaza konskrip-
CHA ndustrijalnih radnika tojest, hdustrijal-
nj Feudalizam A da ironja bude sto ironicni-
ia, ovo obespravljenje radnika preporucuje En-
nest Bevin, ministar Rada vodja leberasa, to-
jest, jedan Cd tih vodia koji "stalno g wore
ponavljaju: 'Organiziranje. radnika je je-
dini nscin da Sc ocuva. demokracija, gra-
djanske slobode - Drugm recima, vodji bri-
tanske junije predaju "organizovane' radnike
crnim silama reakcije.
Da vidimo da Ii sto bolje rade ovdasnje
junije. A. F. L. i c. l. o.?
JOS ova zemlja nije zvsnicno usla rat
a Americka Federacija Rada je urgirala do
bila obecanje' cd vodja svojih 25 junija, koje
imaju oko diva po miliona canova, da te ju-
nije neee strajkovati u industrjanna !, magic
maine odbrane"; bas kao sto labor fekeri bri-
tanskih junija zavedose radnike da to isto ta-
mo urade. Ne treba nam veceg dokaza da &c
A. F. L. bit gotova da vodi radnike gde god
joj an1ericka plutokratija naredi da iii odvede,
pa i ernie ropstvo. kao sto labor fekeri Br-
tanije vode britansku radncku klasu direktno
II Industrijalni Feudalizam. Ali ne trebamo "a
boraviti da je A. F. L. vodila velke strajkove
svega ona trazi da sc zloglasnom Diesu dade
potrebna suma novca de on sto wise vodi bor-
bu protiv ''ne-amerikanske sktivnosti."! l, eto
je, sada preporucuje plan da Sc da wise odmo-
ra izrabljenim radnc ina? 0, no; nego da i'm
Sc oduzme ono mao odmora sedmi dan -
nedelju!
Mozda je C. l. O. n1alo "bolja" "radnicka"
organizacija cd A. r. L.; mozda ona zaista no
&c da poboljsa radnikov zivot. Ona danas vo-
di skoro sve strajkovc "odbranbeniin indus
trijama' I to su njen vodii koje ina ma umu
Narodn Glasnik kada kaze ola "sv pravi u
nijski vodje stalno govore ponavliaju,' it'd
Ali tim vodjinna te organizacije &C. |. o. lie
nj m; 10 sn1etalo i ako Sd "pravi vodje" da Sc
svi sloze predsednik Murray sa potpredsedni-
Gina c. l. O., da je .rebno slati BritaniJi svu
neizmernu pofnoc to znaci da &c i oni biti
"a ono sto su A. F. l.. British Trade Union
Congress "a sto bel vodii francuskh juni-
ia, nemackih junija italijanskih junja; oni