RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-30

&c bit "a duze radno vreme da radniei ne
strajkaju "odbranbenim industrijama;" enl
&c biti "a rat, ako on bude potreban "a "svu
pomoc Britaniji'; i oni &c bit "a lndustrlJainl
Feudatizm kao sto su vodj A. F. l.. British
Trade Union Congressa! Jer svi ii radniek
vodJi verovahu veruju svetost prlvatne sVo-
jine zrabl jivanje radnicke kase!
Nisu te junije, koje propadose koje pro-
padaju ciljno osnovane da vode radnike ia
sizam - nacizam - Industrijalni Feudalzam.
Nj radncki vodji ne wolf unistenje politician
prava jer time unistavaju njihove JunlJe,
jer wise tada nije potrebno da sa laznln ges-
lima zavode radnici. Nije NINA mila takva
sudblna. Vodji radnickih junija wolfe da n.y.
hove juniJe napreduju ne da Sc unistavaJu.
Al; preko sve te njihove voje mi vdmo da
je svaka junija slcna ovm postojecim, kad
god je kaptalizam bio ma raskrstu propastl
MENU pritekla ne da ga gurne u propast,
nego da ga spase po cen svojeg opstanka!
Ako nisu junjski vodji volm da Sc rad
nici politicki obesprave "a sgurno mozemo re-
ci da nj radnici nsu "a svoje jos vece zarob-
ljivanje pa ipak tie junije II kojma su ii rad
no ka fasizmu; da su one sle kaptalisticke re-
akcije najveci neprjatelji radncke klase -
pa bile one zanatske iii industrijalne struktu-
re- Jer sa swim ekonomskm teznjama postoJe-
cih junija kapitalstckih demokratija, kao sto
to bese slucaj sa swim propalinl, tojest, naciz-
nom iii fasizmom unistenim junijama, vlada
kapitalsticka msao. U ovome ne razlikuju
l., ~ n U,>>S
tenu platu "a posten rad tojest, izrabljivanje
radnicke klase, jer ma kakva najamnca pos
tena" iii mace znaci nepostenu kapitalsticku
eksploataciju radnicke klase; druga zagovara
"pravedan deo profita" kapitalstckoj klasi.
ODE one stole Cvrsto uz vladavinu privatne
jine radje &c zvrsit samo- -ubistvo nego doz-
volti da ona propadne To Sc kao sto vdesmc,
desava.
Marx je jos 1865. preporucio tadasnjim
junijama da "na mesto konzervativnog gesla,
'Postena dnevna najamnica "a posteni dnevni
rad" one trebaju napisati ma svoem barjaku
revoucionarnu lozinku: 'Obaranje naiannog
sstema,'" Cd tada je proslo tri eetvrtine sto-
leca. Kapitalizam je davno svoju nuznu isto-
rijsku misiju zvrsio. RadniGka klasa je nefa-
| lien sposobna da sama bez icije ljudske pomo-
ci proizvodi neizmerno bogatstvo i ma O.
vom stnpnju kapitalistiekog raspadanja posto-
jece junije sve redom traze samo "postene ma
jamnce' "a radnike j "pravedne profite" "a
/, kapitslste! Zbog toga je DE Leon jos 1907 re-
kao da 'nijedna junija nije zasluzna svog me-
ma ako nienim teznjama ne vlada socijalistic
ka misao,' koju Marx preporuci 1865.
"Obaranje najamnog sistema!"
Ako postoiete junije zbog toga sto ne tra-
re obalanje kapitalizma, iii zbog toga sto sa
njlhovim ekonomskim teznjama lie vlada soci-
jalisticka misao, vode zajedno sa kaptalizmom
cello tovecanstvo ernie ropstvo, onda sve NO.
vine organizacije koje podupiru postojece fe
kerima ogrezle junije, jos wise zavode radnike
da sleduju svoje nepri jatele. Sledstveno. rad
nic trebaiu da uniste postojece iunie da na
nJlhovo mesto organizuju Socjalisticke Indus
trijalre Junije, ma cijem &c barjaku stajati ia
sno glasno: "Obaranje najamnog sistemar
uspostavu besklasne zajednce Industrijal-
ne Republike Rada! - ier sa unSten em po-
stojecih juniia fadnici unistavaju kapitalzam.
Radnlci ovo moraju ucinit ako nece da in ov
dasn]i fekeri odvedu IL rat crn je ropstvo, kao
sto su zlvlm prlmerima dokazasmo da oni tako
uzasno prevarse radncku klasu evropskih ka
pitalistickh zemalja
PRETPLACUJTE Sc, CITAJTE