RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
10 burzoaskoj i proleterskoj revoluciji.

polovinu clanka NlkolaJa LeHl-
ma pod naslovom: "Pred 4. go
disniicom Oktobarske Revolucl-
je", koji je datiran |. oktobra
1921. U MENU Sc objasnJava
kako su Lenin njegovi sled
benici "raskidali sa burzoas-
kim demokratizmom" zavodili
"proleterski demokratizam". A
sada vidimo niegove tobozne
sledbenike, takozvane komunis-
te gde samu plutokratiJu ma
domasuju sa sovinizmom spa
savanna burzoaske demokrati-
je protiv koje Sc podigla Okto-
barska Revolucija. Pored toga,
MENU ina stvari koje su pri-
rodne samo nerazvijenim zem-
llama kao sto bese tada Soviet
ska Junija. Citaoc &c primetiti
da ovde nema nedovrsenih pos
Iowa "burzoaske revolucije' jer
ie ona ovde davno prohulala.
Sjedinjene Drzave su zrele "a
potpunu Socijalisticku Revolu-
ciju,. "a uspostavu Besklasne
vladavine, kao to uei program
Sociialisticke Radnicke Partiie.
- Pomenuti odlomak Lenlno-
vog clanka glasi: - ur. X. B.
Cd N. Lenina.
Priblizava Sc cetvrta godisnjica
z. novembra (25. oktobra).
u koliko sc wise Cd mas udalJuje
tai yeliki dan, u toliko jasnije po-
stale znacaj proleterske revoluci-
je u Rusiji, II toliko Sc takodJer
mi dublje zamisljamo mad praktic-
MIN iskustvom naseg rada, uzetog
celini.
U najkracim - i, naravno, nj
izdaleka potpunim i tacnim y =
.crtama, tai znacaj to iskustvo
mogli bi biti izrazeni ma sledeci
nacin:
Neposredna i najbliza zadaca
revolucije Rusiji bila je burzo-
asko-demokratska zadaca: svrgnuti
ostatke srednjevekovnog poretka,
unistiti in do kraja, oeistiti Rusiju
cd toga varvarstva, Cd sramote,
cd te najvece zapreke svake kul-
ture i svakog progresa nasoj
zemlji.
/ mi imamo pravo da Sc ponosi-
moitima st6 s1no. to oistenje 'izvrsi-
II daleko odlutnije, bfze i snelije,
uspesnije, Sire i dublje, sa gledis-
ia uticaja ma narodne mase, ma
glavne plastove naroda, nego We
lika Francuska Revolucija pre- Vi
Sc cd 1875 godina.
anarhisti sitnoburzoaski de-
mokrati, ii. menjseviki eseri, kao
ruski predstavnici toga medjuna-
rodnog socijalnog tipa, govorili
su govore neverovatno mnogo
zbrke u pitanju odnosa burzoasko-
demokratske revolucije prema So
cijalistickoj (tj. proleterskoO. Tao
most naseg shvacanja marksizma
u ovom pogledu, naseg iskorisca-
vanja iskustva predjasnjih revo-
lucia potpuno sc potvrdila u to-
.ku cetiri godine. Mi smo doveli
burzoasko- o-demokratsku revoluciju
do kraja kao niko drugi. Mi Sc
potpuno svesno, cvrsto nepokole-
bivo krecemo napred, ka socijalis-
tickoj revoluciji, znajuci da ona
nije odvojena kineskim zidom Cd
burzoasko- -demokratske revolucije,
znajuci da &c samo borba resiti
koliko cemo mi moci (na kraju
krajeva) da Sc pomaknemo ma
pred, koji cemo deo neobuhvativo
velike zadaee mi ispuniti, koji ce-
mo deo nasih pobeda mi osigurati.
zivi bill pa videli. Ali vec i sada
mi vidimo da je ucinjeno kolosal-
no mnogo - "a razrusenu, izmu-
cenu, zaostalu zemlju - u pravcu
socijalistickog preobrazaja drus-
tva.
Ali da zavrsimo burzoasko de-
mokratskom sadrzaju nase revolu-
CHE. Marksistima mora biti razum-
1.-Two Sta to znaci. Da to objasnimo,
uzecemo uzorne primere.
Observation-Disclosures sadrzaj
revolucije, to znaci ociscenje soci-
jalnih odnosa (poretka, ustanova)
zemlje cd srednjevekovnih ostata-
ka, cd kmetstva, cd feudalizma.
Koje su bile najvaznije pojave,