Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-04-25

u vZKaZy V eVrOpSkych jay
clch a sdelenf cd jejich rod
nych synG O jejich stavu a Ste
stl v zemi svobodnych institu-
CT, vzkazy, ktere vzbudf novy
zajem o demokracii v kazde o.
kupovane zemi Evropy. Loyal
nj cizinci nejsou vetrelci, ktere
snad proste snasime. Jsou ma
opak neocenitelnymi pomocnf-
ky pri obrane demokracie; "a
lez1 ma nasem d1vtipu, aby-
chom 2 mich tyto pomocniky u
delali."
Pan Jackson netajf, re must
me We Spojenych Statech jeste
mnoho vykonati, mame-li yves
ii pomery - pokud Sc tyto ty-
kali cizinc1 a pTistehovalc1 =
cd 1plneho souladu s demokra-
tickymi zasadami. Jednim z
prvnlch krok1 melo by byti ia
kove zmodernisovanf pristeho-
valeckych zakon1, ktere by do
volovalo prisnejsf kontrolu, a.
lie pri tom ably bylo mono po-
suzovati kazdy prfpad nezavi-
sic cd pr1pad6 ostatnfch. Take
v deportacn1ch zakonech doslo
posledn1 dobou k rozvratu ma
sledkem svetove politicke stu
ace. Celou deportacni proce-
duru je nutno predelati tax, a.
by neodvisle rad6, vysetTuj1cl
deportacnf pffpady, bylo pone-
chano rozhodovati, jak s kaz-
dym jednotlivym p~r1padem ma
loziti. T1mto zpGsobem by by
10 mono upraviti status loyal
Mich cizincG dobreho charakte-
ru ma jedne strane a radn6 po-
trestati cizince zlocinnych sklo-
MI ma strane druhe.
cat uz Sc v naSich budou-
clch smernic1ch rozhodneme
pro jakoukoli diskriminaci ne
DO vyber, je nutno, abychom CT
MISUNDERSTANDING, kterf
jsou ma ceste k asimilaci, dali
prllezitost, ably Sc z mich mohli
staff takovf clenove naseho We
fejneho zivota, kter1 by Sc mo-
hi sami uziviti a zachovavati
sebe1ctu. Pro kterykoli pro-
gram amerikanisace je nezbyt-
no, ably Zde nebylo zadne vSeo-
becne discriminate prot cizin-
cum v praci. Nechceme vytvo-
fiti tT1du uprchlfkG z prace."
M. F. Wegrzynek, vydavatel
denniku "Novy SWAT, take
odbyva jake nepravdive tvrze-
nj, re v srdcfch pTistehovalc1
kl1cf hadi SEINE neloyalnosti.
Ma doklad sveho presvedceni
uvadf zaznamy selektivnlho cd
vodoveho systemu v New Yor-
ku, z nehoz vysv1ta, re mezi
dobrovolnlky pro vojensky W.
cvik je mnoho obcanI evrop-
skeho pGvodu:
V zajmu cernosskych obcann
promluvil redaktor "Opportu-
nity' Elmer A. Carter, ktery u
pozornoval ma fakt, re ''rozsi-
renf obcanskych pray ma cerno-
chy bylo trapne zdlouhave", a
re cernoch jeste ami dnes ne
niue v nekterych castech re
me voliti, re je lyncovan, re
jsou mu odp1rany stejne vide
lavacf prflezitosti, re je odd6-
lovan v armadn1m leteckem
sboru a re je mu up1rano vstou
pitt do namoTnictva, krone ma
to nejnizs1 m1sto lodnfho kuch-
t1ka.
"Jiz aspon sto let SHINE my,
kter1 jsme z cernoSske krve, O
dni, kdy Amerika Dude pro mas
znamenati to, co znamenala
pro Nemce a zidy, pro Italy a
Slovany, pro Ircany a Skandi-
navce, pro narody cele Evropy,
ktere ma techto brez1ch hledaly
a nachazely utulek."
Vzdor castemu nezajmu k
jeho tuzbam, vzdor obcasnemu
nepratelstv1, predsudkdm a
spolecenskemu odstrkovan1, "a
chovava 81 cernoch stale jeste
nadeji ma konecne vftezstvf i
americke demokracie.
Pan Carter veTf, re vetsina A
merchant ma ma srdci zajmy
rasy nikoli jake zajmu
nybrz jake zajmy
cloveka.
V Jugoslavii narozeny pan
ktery rediguje casopis
Common Ground, vydavany
til mesice organisacf
Council for American
Unity, prohlasil, re "loyalita
vsech v cizine narozenych,
vcetne cizinc1, vymyka Sc te-
slovGm."
Pan Adamic pravil, re "tato
- nxoox ~oX<~$ o1oX @ozI 7xIy