RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-19
beseda Danie|a BE leona Q
referendullu.

Godine 1906. odrzana je druga
konvencija Industrijalnih Radnika
Sveta. Ma Moi je unisten polozaJ
predsednika. De Leon, kao jedan
cd. delegate, vodio je glavnu rec
ime opozicije do tadanjem pred
sedniku Shermanu. On je bio Clan
Ustavnog Odbora. Prepuruka "a
ukidanje predsednickog polozaja
dosla je cd U. O. Cim je preporu-
ka usvojena, De Leon je predlo-
zio, da Sc predje ma biranje pred
sednika konvencije. (Gore je rec
predsedniku same konvencije.)
Shermanove pristalice su htele,
da De Leonovu nameru osujete,
tvrdeci, da je Sherman predsed-
:, mix /. R. S., pa dakle konvenci-
je, sve dotle, dok clanstvo ne pot
vrdi odluku konvencije u smislu
ukidanja predsednistva putem re-
ferenduma. Sledstveno, De Leonu
je receno sa predsednicke stolicc,
da njegov predlog nije zakonit. De
Leon ulozi APPEL protiv odluke
predsednika. Konvencija Sc izjas-
nj "a De Leona, protiv predsedni-
ka. To je postignuto nakon duze
ostre diskusije. U toku te disku-
size, De Leon je odrzao sledecu
besedu O referendum:
ia ulazem APPEL protiv odluke
predsednika. (Podupire se.) Sada,
gospodo, Ottawa ova stvar okreee
sc oko pitanja referendumu,
ia nikome ne ustupam u posto-
vanju vehkog nacela referen-
dumu zbog toga razloga Gu sc
svom svojom snagom odupreti
svakom pokusaju, da Sc referen-
dunn ucini nepogodnim ga upot-
rebu) da Sc ostrica njegova ok
rene protiv samog NIGGA. Refe-
rendum je dete civilizacije ma
Sega yeremena. Sledstveno, on ie
rodjen sa povojem iskustva naseg
vremena ma sebi. Medju iskust
vima, koja Sc sjedinjavaju VIA
daju u ovoj stvari referendu-
mu, nalaze Sc diva velika nacela,
ia bi vas zamolio, da obratite
svoju veliku paznju njihovom IL
laganju.
Jedno je nacelo: da Sc ma refe-
rendum mora stavljati jedan kon-
kretan predlog. ovo diktuje opste
nacelo iskustva, da 0 raZnim pred
lozima, podastrtim jake rase-
janim masama, poslednje ne mo-
gu inteligentno postupati. Pos
to one ne vide jedna drugu iii je-
dan drugoga, posto one ne mogu
predlagati dodatak dodatku, req
ultat bi bio, da bi prilikom refe-
renduma 0 mnogim raznolikim
predlozima jedna stvar mogla bi-
ii usvojena ma jedncm mestu,
druga ma drugom, i konacno, ka-
da Sc sve usvojene stvari metnu
zajedno, imali bi izbusen sud, ko-
il ne bi mogao drzati tecnost. To
prvo nacelo referedumu glasi
da on mora biti konkretan pred
log. Ma primer: "Da Ii cemo izvr-
siti aneksiju Kube?" Ne gomila
zakona tome, kako da Sc anek-
sija izvrsi, nego konkretno pi-
tanje: "Da Ii da Sc aneksira?'
Da Ii da zaratimo Kinom?" "Da
Ii da dozvolimo useljavanje Kline.
za?" Sve su to konkretna pitanja
To je jedno veliko nacelo refe.
reduma ia vas umoljavam, da
utubite to, 'jer ia Gu vam Sc doc.
nije povratiti sa ustavom i polka
zati, da ustav tako tvrdi.
Drugo veliko nacelo referen
dumu, drugo veliko nacelo iskus
tvu, pod k j i m je on rodjen
jeste ovo: da ono, sto je izrazent
jedom dokumentu, iskljucujt
samim sobom sve druge stvari
koje nisu MENU izrazene. Ak
izvesan dokumenat menuje IL
vesnu stvar, iskljucuje sve drug
stvari, koje ne imenuje. Necu ]:
da Sc pravim ucen, ali hocu da S
zavede u stenografski zspisnl
ono, sto kazem, te Gu zbog toy