RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-13
Uzaludni koraci.

je, nosi plakate, moli apeluJe da
Ia saka zlikovaca bude milosrd-
Mia! Pod takvim uslovima mnogi
&c svest izgubiti neznajuci izlaza
il kapitalizma, jer i najtvrdji mo-
zak omeksa kada Sc glava stalno
uidara o debelom zidu.
Te su zene otisle kuci poraze-
ne, bolnog srca, jer znaju da Sc
priblizuje dan stupanja owe zem-
lie u rat. Istina je da je Churchill
rekao da mu ne trebaju ameriski
vojnici, ali zasto onda prisilna
vojna sluzba? Istina je da Chur-
chill trazi samo, jos "a sada, a
mericke ubilacke alate, ali zasto
britanska vlada poziva mladice cd
10 godina vojsku? Sve ovo do
kazuje da sc sprema zemljiste "a
siljanje americkih momaka da Sc
blu da ne padne Velika Britani-
ia koja tiranise jednu trecinu sve-
ia decenijama, a narcotic Indiju.
Cd te grozne buducnosti strahu-
ju radnicke matere i oci ali su
nemocni. I dok su radnici ovako
razjedinjeni, zavedeni u verova-
niu da nema nista bolje cd raz-
bojnickog kapitalizma, oni &c biti
tako nemocni da &c pc njih neo-
graniceno gaziti jedna saka gull
koza. l ia saka guljikoza ina si-
jaset prevaranata svake vrste
koji drze radnike tmini da ne
vide svetlost izlaza IL ovog ne
podnosljivog preteceg stanja. Oni
znaju dogod su radnici zavedeni
razdeleni "organizovani" u da-
nasnjim pro-kapitalistickim juni-
jana, dotle sc oni nemaju cd cega
bojati radnici mogu protesto-
vati koliko god hoce ali saw nil
hov vapaj ostace vapaj pustinja-
ka sunni!
Radnicima manjka ekonomska
podloga koja daje moe, dejstvu-
jucu moe, koja ne moli nego ma
redjuje, ia ekonomska podloga
jeste, Socijalisticki Industrijalni
Junionizam. On uci radnike, ako
oni zelje da zaista imaju moe u
svojim rukama, da Sc organlzuJu
politicki, priznavajuci civilizova-
nj princip borbe, da je vecina Ii
vek odlucujuci faktor bez ikakve
rezerve, jer iako vecina ucini
gresku, to sc desi nehoticno i elm
Sc ona uvidi, vecina &c je uvek
radosno ispraviti; da sa, njome
siri revolucionarnu prosvetu, vo-
deci borbu protiv svih fekera j
prevaranata, kao Sto to neprekid-
no cini Socijalisticka Radnicka
Partija, da, kada istorijski mo-
menat dodje, proglasi svo zemal]-
sko bogatstvo zajednickom svoJi-
nom besklasnog covecanstva. Pc
red toga, Industrijalni Jun.oni-
zam, kojeg samo S. L. P. propagi-
ra, uci da Sc radnici organizuju
! ma poslu, kao sto rade, u svoje
Industrijalne Junije, u cijim re-
dovima nece biti mesta "a fekere,
ier &c i'll klasnosvesni radnici liz
daleka namirisati "a pantalone
ma pole baciti ako Sc usude TAX
vi uvuci. Kada budu radnici or
ganizovani svestrano Industrial
no; kada celicni radnici organi-
zulu svoju celicnu Industrijalnu
Juniju, automobilski radnici svo=
ju tako redom, sa svrhom ca
uzmu, drze operisu sa swim ze-
maljskim industrijama, cim in po-
liticko telo Industrijalnog Junio-
nizma takvim proglasi, radnicka
klasa tada &c posedovati takvu
moe, kakvu jos nj jedna klasa nj
jednog klasnog drustva nije ina
la. Tada radnici njihove mate
re, seize supruge, nece morati
moliti, apelovati paradirati sa
plakatama, uzaludno, trudeci Sc
da uplivisu na slepe idole vlada-
vine kaptala, nego &c imati moe
da narede kapitalizmu da Sc sa
ljudske pozornice cisti "a vo vie
XII vjekova!