RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
GURAJMO KOLA NAPREDKA.

Istorija covecanstva jeste istorija napred-
ka. To ne znaci da je svaki korak istorije bio
progresivan. Blo je istorijskih momenata, kra-
ci poduzi, kada Sc covecanstvo guralo natrag,
padalo dole. Ali to behu slucajevi cd privreme-
ne trajnosti. Covecanstvo Sc znalo sa velikim ma
porom il doline regresa uzdici ma move visine
Kola progresa su ovek bila prisutna, samo neka-
da su njeni tockovi duboko zaglibili U tom slu-
caju napor zdravog ljudskog elementa je
bio upregnut da bi Sc opet kola napredka kre-
nula uz brdo ma vece visine, ostavljajuci samo
trulez reakcije "a sobom. Guranje brdo ma
pred poduze vreme; padanje dole "a krace
vreme, tako Sc covecanstvo uzdizalo sve wise j
vise
Nekada je generacijama koje su nasle
procesu zastoja padanja dole, izgledalo kao
da je sve izgubljeno, kao da nema te sle ko-
ia moze izvuci kola napredka il dubine gliba.
Ali istorija je svedok da su te generacije ne
osnovano gubile nadu podizanju coveka
Mi Sc takodjer nalazimo takvom periodu
ljudske istorije pred nasim ocima posmat-
ramo kako kola progresa tonu mama Sc clnl
da &c tako duboko tonuti da in niko nece mocl
il te dubine izvuci. Kapitalizam, da bi Sc pre-
komerno odrzao zivotu, on sa sobom vuce ko-
la progresa dole njegova reakcionarna sila
izgledno pokazuje svestrano pobedivom.
Svugde vidimo poraz progresa. Milioni naJbo-
Iii sinovi rada ginu Krv ma sve strane llJe
i dive velike imperijalistcke sile koje jos nisu
drektno krvoprolce supple Dapan Sjedi-
njene Drzave), reze prete da ce Sc one tamo
stropostati. Izgledi su vrlo mracni. NaSu je sud
bnu istorija covecanstva odredila da mi zvimo
onda kada sie mraka besne pomamno.
Ali najmracniji casovi ljudske istorje su
bas casovi pred-revolucija yer Sc moze "a
msliti sjajnost procesu raspadanJa starog
trulog drustvenog uredjenja. A narcotic kada
je pitanju propast poslednjeg predstavnika
vadavine prvatne svojine, koja bese baza svih
vlada oko tri hjade godina zivota covecan-
stva. saka stanovnistva svakoj razvijenoj ka-
pitalistickoj zemlj poseduje sve drustvene po-
trebne alate proizvodnje. Ogromna masa sta
novnistva stoji bez svojine i sva zavisi cd tih
alata proizvodnje Ia ogromna obespravljena
masa stanovnistva, radnicka klasa, prima samo
jednu neznatnu frakciju ogromnog bogatstva
kojeg ona drustveno proizvodi. Nacin proizvod-
ME sc vrlo ostro sukob1java sa nacinom raspe-
dele. Treba il esnove menja te odnose. Ali to
znaci obaranje kapitalizma, o tome nece nj da
cuje plutokratija.
Medjuvremeno radnicka klasa, koja e je-
dina u stanju da zvute kola progresa liz gliba
u koem iii gura kapitaizam, stoji neodlucna.
Smucene su njene msli jer Sc sva udruzena
reakcija dala ma posao da je takvom drzi, jer
je poslednoj interesu da kola napredka tonu
sve dublje dublje, da Sc nkada ma povrsini
wise pojave.
Imperijalistieki interest dvaju kapitalis-
tickih tabora, zbog manjkanja uslova "a zivot,
sukobili su Sc. Jedna druga ratuj uca strana
strahuju cd pomsli da Sc protiv njih ne okre
ne njihov domaci neprijatelj, radnicka Nasa,
zbog toga putokratija izmisljava me-
tode delenja zavodjenja radnika. Tome Sc
treba cuditi jer radnici industrijama, koji
su jedini sposobni da in uspesno krecu, ma
bojnom polju radnici uniformama, sa oruzjem
u ruc ma oba velevazna strateska polozaja ka-
da b oni bill klasno svesni da ne moraju tr-
peti kapitalzam, dani klasne vladavine bi BIZ
Ii ma prste cd jedne ruke izbrojani. l demo-
kratska burzoazija iona mas najvise interesuje
zbog razloga sto mi imamo da prvenstveno sa
njom obracunamo) trudi sc swim silama da
svoje radnike zavede u verovanju da Sc ona bo-
ri "a ljudski "napredak." Sta misite da oko-
rele plutokratske zemje guraju kola napredka
nuz brdo! U tn svrhu ona &c skoristiti svaku
mogucu situaciju, sve moguce lame i zavodlji-
We pokrete.