RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-09
Danial De Lean.


Pile:
..Kratko .vreme n akon taazo-
zvane A. konvencije I. w. w..
4ndustrial Bulletin je imao diva
tlsnka, jedan pod naslovom lnte-
Iektualac protiv radnika', "a koji
1e tvrdjase da reportuje argume-
natsdelegata De Leona ma toj kon-
venciji, drugi pod naslovom Rad
nih protiv intelektualca'. U poto-
MEM elanku st. John tvrdi, da je
delegat De Leon u krivu kad tvr-
di da treba da Sc organizujemo;
pren,a narocitom alatu, koji upo-
trehljavamo; radje Sc organizuj-
mo prema industrijama. zeleo bi
ree objasnjenja takvoj stvari."
u to vreme je niz clanaka - IL
vestajnih uvodnih, te odgovora
pod Letter Box - prilicno opsez-
no pokrio to polje. No opste pita-
ME lie cd tako trajne vaznosti, da
zasluzuje da bude prihvaeeno sis
tematskije.
Diva pomenuta clanka Indus
trial Bulletin"-u su labavi, zbr-
kani neskladni. To je delom pos
ledica lame pozicije, u koju je St.
John dozvolio, sto mu je do toga
vremena postalo dobro poznato, da
bude laskom uvucen; delom, bez
sumnje, ujegovog neshvaeanja
stvari.
Industrijalizam je trolisnik, ko-
il saGinjava JEDAN list; to je je-
dan naziy, koji obuhvata tri oblas-
ii, koie Sc nalaze tesnoj medju-
sobnoj zavisnosti koje su zajed-
nicki potrebne opstoj celini. Te
tri oblasti jesu: Oblik, Taktika i
Gill je - zamena politicke drzave
industrijalnom iii, drugim recima,
soeiialistEkom republican; TAX
tika ie - udruzenje plodotvornih
radnih snaga zemlje kako ma poll
fiSkom, tako ma ekonomskom po-
lju: Oblik Sc odnosi ma sastav te
orxanizacije. Svaka cd owe tri o.
bIasti pokriva jedno prostrano po-
lie, buduGi da je svaka skup iskus-
tva radniGkog iii socijalistitkog
polaeta. i wise je nego nemoguce
usoesno rukovati ma kojim cd ova
tri odelenja, da Sc ne dodirnu
cstala.
u stvari Oblika iii Sastava -
Industrijalizam je fizicko utelov-
ljenje drustvenog nacela, da Je
proletarijat JEDAN. IL osnovnog
naeeIa jedinstva proleterskih IN
teresa podize Sc ideal, koji Sc ina
cxivotyoriti - njihova .solldar-
most: i on razara sve zgrade, po-
diRnute ma teoriji "Zanatskoga
Suyereniteta". On razara tn teo-
r;iu ga istom potpunoscu, kojom
lie, ma politickom polju, razoren
drzavni suverenitet. l on to cini ma
temeliu shicnog rezonovanja. Ma
kakvi bill drzavni okviri, posebne
drxave samo su delovi cele naclJe.
Ma kakvi bill zanatski okviri, po-
sebne grupe radnika u tim -zana-
tina samo su delovi celokupnoga
proletarijata. Prema tome, ma ko-
liko razlieita bila priroda zanata,
obavljenog rada i uslova rada,
Dleaotvorni radnici zemlje jesu
JEDNA NACIJA, otuda Sc oni mo-
rain or9anizovati kao JEDNA JU-
MIA.
IndustrijaistiSko nacelo JEDNE
JUNIJE, odgovarajuci nacelu
JEDNE NACIONALNOSTl, is
Hjueuje, naravno, dzelifiski po-
jam jedinstva.*) Jedinstvo oblika,
koii uzima ljudsko bice ma svome
visokome stupnju razvoja, druk-
xije je cd jedinstva nizeg dzell-
fisa- Kao sto sastav ljudskog bi-
Sa ukljuGuje delove i koordinaciJe
del0va, tako sastav Industrijaiiz-
ma - koji pojam poradja visisraz-
vitak4 4drustva - ukljucuje podele
I potpodele. Polje ma kome Indus
trijaizam dejstvuje, dozvoljava
ds ga uporedimo sa jednonl emoder-
aam armijom I ako je armija jed
m, sna ina svoje potrebne divi-
zijevi pod-divizije. Owe su isto take
aesphodne a Industrijalistitkoj