RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-07
BROJ 81. - NO. 80.

nj vecem telu kaptalizma, ne radnicima. Koje
je to vece telo cd radnika Sovjetskoj Juniji?
ro sa kojima vlada Stalinova politika Tako
vidimo da je to brokracija koja ina upravnu
moo mad industrjama mad celom zemljo
Cd dole do gore te brokratske strukture svi
su imenovani judi zene Geo radni narod je
primoran niih susat jer je ona silna masina,
koja je nekoliko puta pokazala Sta je u stanju
da ucni sa swim onima koji Sc usude ustati
protiv ME!
Ovde mas "a sada ne zanima pitanje kako je
doslo do organizovanja takve birokratije SSSR
da je ona rezultat osakacenog stanja posto-
ecih zanatskih junija, mas ovde zanima pitanje
radnickih junija koje ne poseduju moe da sa in
dustrijama upravljaju. Takve junije su slabije
cd pukog poitickog prava koje uzivaju radnici
u kapitaistickoj demokratij Zbog toga smo
videi da birokrati sa svojim govorima poku-
savaju da raspae radnke preporucuju NINA
vec spreml jene rezolucije kad god ii brokrati
preduzmu kakvu meru koja zahteva "prista-
max" radnika, kao sto bese slucaj sa napadom
ma Finsku!
Ovo svodi ma jednu predpostavku u
vezi ruskm junijama ruskim radnicima.
Recimo, da su radnci tim junijama postepe
no primili ma sebe odgovornost vladanja sa
svom zema jskom proizvodnjom. Onda vreme
nom ne bi bilo potrebe "a "komesarijate" tes-
ke nj lake industrije. Onda Sc radnic ne bi
osecali da zavise cd ishoda ugovora izmedju
njihove zanatske junije i upravitejstva ceda
krupnog komesarijata - birokratije Onda bi
oni sami resaval koliko Sc moze treba proiz-
vesti koliko bi trebao radnik jednog industrij-
skog odelenja drugog dobivati "a nagradu
svojeg rada Onda bi oni upravliajuci sa ze
maljskom proizvodnjom upravljal sa celom
zemjom A znac da tada SSSR ne
bi blo birokratije. Tada demokratska Central
ma Uprava ruske Socijaisticke Industrijalne
Republic Rada ne bi moga nikada doci ma po-
misao da stvara poiticke paktove sa svetskim
pljackasima - ''demokratskim' fasistickim, nj
ii bi ona mogla planomerno preuzeti nikoji ko-
rak sa kojim bi Sc ma mamie mogao ometatl
rad revolucionarnih radnka zeml jana zli
kovskog kapitalzma, jer radnci pravih Socija-
lozni niti cd nikoga zavise ON SU SWARM
GOSPODARI ZEMLJE, tesko bi blo svakoj
onoj osobi ma zvancnom polozaju koia bi poku-
sala propagirati onakve antimarksisticke ko
rake koje pored zakrzjavih ruskih junija bez
ikakvog straha poduzimlje Stainova birokra-
tia Tada bi ruski slobodni radnici pruzli
svoju solidnu ruku izmucenom proetarijatu
svih kapitalstickh zemaia gronkim glasom
il svojih muzevnih grla bi zagrmili da III cuje
i najuspavajuti radnik: "RADNICI SVIH ZE-
MALTA UJEDINIT0 SCI"
Ali to nje slucaj sa junijama u Soviet
skoj Rusiji. ptanje je, da Ii &c Ruski rad
nic dobit svu vast svojim rukama posredom
Socijalisticke Industrjalne Junije pre- nego
sto Sc desi Socijalisticka Revolucija razvije-
nijoj kapitalistckoj zemlji, sto bi, razume se
mnogo 0 a k S a ruskim radnicima da
ostvare svoj konacni cii. Pre- sc moze desiti
da Sc radnici oslobode cd morije klasne vlada-
vine ovde u ovoj zemlji kojoj Sc teorja re-
Industrialnog Junonzma Siri
preko 35 godina. Ovo Sc moze ovde desiti, ier
cd svih kapitalstickih zemalja, americka rad
nicka klasa owe zemlje ina najpogodnije uslo-
We da izvrsi politicku ekonomsku promenu.
Tada bi Sc ostvario Lennovo ocekivanje, ia
ce Sc Proeterska Revolucija izvrsiti iednoi
zemii koiem slucaju ce Russia
prestati biti model.
Americka radncka kasa moze bas to pos
tici, ako posluSa spasonosni glas Socijalisticke
Radnicke Partije, koji glas je mogao spasti
svet Cd diva svetska krvoprolica da fekeri i
(Nastavak ma 4. strani)