RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20

de je radnieka klasa nemocna zbog toga Sc
tako hrabro reseva napasti radnicku klasu.
Sada, nismo to samo mi oko SocijallstlcHe
Radnicke Partje koji vidimo owe paklene ouf-
zoaske korake, njih vide i drugi pokreti NOR
man Thomas Sc izrazio da Sc on boji da ce sa
Amerikom zavladati domaci totalitariJanlzam' m
tojest potpuno politfcko obespravljenJe fad
ncke klase; Philip Murray VIM. Green, pred
sednici C. l. O. A. F. l.. ,ustaju usta I'm Sc
takorekuc penuse sa napadom ma te reakcio-
narne korake americke plutokratje Pseudoko-
munsti oko Sobodne Reel Narodnog Glasnl-
ka takodjer vicu protiv tih zlh namera. All
svi oni samo protestvuju ne ukazuJu ma os-
msl stvara planove "a obespravljenJe rad
ncke klase. Murray Green su predsednlcl
"radnickih' junija u kojma Sc nalaze prema
njihovom hvalsanom prznanju preko ~ MI
liona radnika - to je prlican broi. Zasto ON
nemaju vece moci liza njihovih glasnih protesta
protiv navale plutokratije? Jer plutokratiJa.
kao da in ne cuje. prelazi preko njih, gazi !
sprema Sc da u prah pepeo sameje sva po-
liticka prava ameriGke radnicke klase; Zasto
pseudokomunisti propagiraju ODE te juniJe kao
pravovaljane radncke organizacije, a narcotic
C.IO?
Da su te junje pravovaljane juniJe stva-
ri bi sasma drukce bile. Ne bi bill to pseudoko-
munisti koji bi i'll preporuciva!i vet bi to bill
revolucionarni Socialist Socijalsticke Radni-
cke Partije tada bi bila celia radnicka kasa
konsoiidovana, jer deset miliona pravova-
ljano organizovanih radnika dovoljni da pre-
dobiju Ma svoju stranu svu ostalu radnicku
klasu i tada Sc ne bi burzoazija smeseci spre-
mala da obespravi radnicku klasu, nego bi
svojim ukradenim cizmama pobegla pred kon
soidovanom radnickom klasom Samo ova e.
njenca, ola Sc burzoazija beZ ikakvog straha
sprema da cbespravi radpicku klasu, dokazuj je
neosporno da su postoJece juniie anti-radnitke
-kaptallsticke da su njihovi vodji roruc
nici kapitalstcke klase da su svi oni koj te
junije prikazuju sa svojim pisaniem kao pra-
vovaljane radnicke iunije. kao sto to pisa Slo-
bodna Rec Narodni Glasnk, pro-kapitalisti-
cki antradnicki.
Kada kaptalisticki porucnci ustaju pro
tiv obesprav.jenja radnicke klase, kao i kada
pseudokomulisti, oni to ne cine zbog toga sto
i'm je zao radncke klase, nego zbog toga sto
Sc i oni moraju sa pozornce poitickog zvota
cistiti, jer kada radnicka klasa politick O.
bespravi kaptalistickoj klasi nisu wise potreb-
nj prevaranti radnickim kaputima sa crve
MIN kapama, jer tada vlada sa radnicima di-
rektna sla vladavine privatne svojne = puska
/ kundak. Da oni protestuju protlv veceg "a
robljivana radncke klase zbog toga sto nju
zale, oni ne bi zaveli radnke Ii postojecim pro
kapitalistckim juniJama vec bi utili radnike,
la organizuju pravoval jano, nes ia skljuCi
III poyiScu ma jamnice ne "a skljucivo proteS-
tiranje protiv kapitalisticke navale ne "a
pobaljSice pod kapitaizmom pod kojim je sva-
ka pomisao Ia pobolisanje zvota iluzorna jer
raZara vuce cello covecanstvo unazad, ne
go Ia obaranie kapita,izma, jer Sc spas radni
cke klase nalazi van okvir kapitalizma, ier Sc
u kapitalizmu nalaZi samo vece zarobljivanje
propadanje radnicke klase
Onaj koii trazi iskljucivo poboljSanje rad
nikovog stanja onaj koji traz iskjucivo ka-
pitalizmu ocuvanje politickih prava tai ce IL
vek "postojeci drustveni red priznavati jedino
mogutm biti politickim repom kapitaisticke
klase, njezinim kra jnim levin krilom." en-
GELS.
Ako radniGka klasa ne zeli da izgubi mu-
kom stecena polticka prava ona mora da sc
organizuje tako da m ze ia prava ekonoms
kom silom podupret Sa nkojim drugim naci-
nom to ne moze postici. Buduc da je ka-
pitaliZam ekOnomSki nbeSpravio radniCku kla-
su skoncentrisuci bc@atstvo on je ujedno svo