RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-30


nomska invazija, koju je Nemac-
ka u prilicnoj meri poduzela u
Juznoj America pre- pocetka rata
i koju bi intensifikovala sluca-
ju makakvog ugovorenog mira,
koji ostavlja Nemacku jos pod do
miniranjem nacistickog fanatizrna
i da kontrolise okupirane evrops-
ke zemlje." Plain Dealer dale
nastavlja sa svojim otkrovenjem:
'Sjedinjene Drzave ne bi mogle
odrzati "a svoj narod postojecl
standard zivota da u isto vre-
me konkurisu ma svetskir,1 pija-
CANA proizvodima zarobljene Ev-
rope pod nacistickom vladavi-
nom." Onda on dalje nastavlja:
"Nasa jedina alternative bi BIZ
la da podignen1o lid oko nase zem-
lie da odbacimo trgovinu veze
sa ostalim svetom," it'd.
Dakle, americka plutokratija i
njena drzava ne vode borbu pro-
tiv obespravljenog radnog naroda
pod cizmom nacizma, ne lije sc
krv miliona clanova radnicke kla-
Sc zbog spasavanja politicke de-
mokratije, sve su to lama gesla
burzoazije sa kojim godinama ona
vara zavedene americke radnike.
Plutokratski Plain Dealer nam OF
voreno veil da sc more krvi lije i
da &c Sc jos neizmerna krv liti i
da &c Sc americko stanovnistvo
pozvati da Il ratu ucestvuje zbog
toga sto je kapitaistiekoj klas,
potrebna svetska pijaca ma kojoj
da proda Cd radnicke klase ukra-
deni "visak-vrednosti', tojest, ME
gov manji deo da ne bi donna pu-
kao kapitalisticki kazan.
Da kratko analizujemo sve-
zemaljski godisnji proizvod owe
zemlje, kuda on odlazi. Radnici U
industriji drugsmo stvaraju sve
drustvene vrednosti. Ali sam
Bernard NJ. Baruch priznaje da
industrije pripadaju privatnim po-
sednicima, koje Sc "pperisu "a
njihovu dobit," a ne korist CO.
vecanstva. Sledstveno, radnici pri-
maju tex jednu sedminu svog pro-
izvoda vidu najamnice, estate
sest sedmina odlaze posednicima
industrija koje radnici "operisn
"a njihovu dobit." Plutokrati, ka-
da prime sav izrabljeni "visak
vrednosti'' radnicke klase, oni ga
dele. Jedan dobar deo odlazi trgo-
vackom kapitalu u vidu procen-
tualnog popusta. Drugi deo odlazi
oglasivackim agencijam, novlna-
ma casopisima sa kojima Sc hva-
lie da je proizvod jedne industri-
je bolji cd proizvoda druge isto-
vetne industrije. Treci deo odla-
ri drzavi "a razne poreze a sa
cetvrtim delom plutokratija trosi
"a svoi razvratni zivot. Ostao je
poslednji peti deo, koji Sc ne mo-
ze ovde unovciti zbog toga sto ga
stanoynistvo - radnicka klasa,
nije primila da bi ga mcgla po-
trositi, a, kao sto videsmo, svaki
drugi deo kspitalizma je dobio
svoj komad kapitalisti n1oraju
tai neprodati dec odneti ma svet-
skoj pijaci da ga tamo unovcc'
jer ako ga ne mogu tamo unov-
citi on Sc gomila IL dana Il dan
it'd, dok ne predstavlja jednu O.
gromnu kolicinu neprodatog "vis-
ka vrednosti," koja cinjenica de-
luie rorazno ma Geo ekonomski
politicki zivot jedne svih kapi-
talistickih zemalja.
Kapitalisticka konkurencija, ko-
ia postaje sve zesca koliko Sc
sve wise kod razvijenih kapitalis-
tickih zemalja gomila neprodati
"visak vrednosti," terra kapitaliste
svih kapitalistickih zemalja po-
teri "a teritorijama ma kojim da
prodadnu cd radnika ukradenu
robu. Americka roba konkurise
japanskoj robi obratno kini
Nemacka roba konkurise americ.
koj robi Juzncj Americi, to je