RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-20

ye6e gomile espapa prodaju ma sve manioj pi-,
jaci. Slikovito govoret ona mora ia nadJe
nacin da Primo Carneru - sve vece gomlle
viska vrednosti utsne u odelo plgmeJa -
sve MANU- svetsku pijacu. l dok ona to poku-
sava, njen svetski proizvodjach Carnera posta-
je sve orijaskiji, njen svetski kupovacki pig
mel postaje sve pigmejskiji. Obe te krajnosti
Sc objasnjavaju sve dusmanskijim pljackanjem
proletarijata, koje ubrzava svaka nova iii u
savrsenija masina, svaki nov iii savrseniji me-
tod rada.
No jake odavno burzoazija trazi resenje
"a to neresivo pitanje, ali ga DO danas nlJe
nasla. Okruglo govoreci, danasnja hronicna in
dustrjska kriza je poeela jos 1907. Tada je
kaptalisticki nacin proizvodnje po prvi put do
sac zestok sukob sa kapitalistickm nacinom
razmene ma svetskim terazijama. Doseljenici
naseg jezika Sc jos dobro secaju tadasnJeg sta
povanja". l ako je docnijih godina nesto po-
pustilo, to "stapovanje" stvarno niJe prekinuto
do Svetskog Rata. Tai rat bese krvava demon
stracija nemoci svetske burzoazije da svoJ JOS
tada prerazvijeni nacn proizvodnje vrati
kalup svoga sve tesnjeg nacina razmene. Kad
Sc nije moglo naci dovoljno pijaca "a robu svih
kapitalistickih prodavaca ma svetu, tada sc
poslednji razbise ma svoje "nacionalne" grupe,
pa podjose da, preko krvi, mesa kostiju nase
klase, otimaju place jedni cd drugih.
Da, tada bese prekinuto "stapovanje". Gro
znicavo Sc radio ma sve strane. Ali tai rad nj
je otvarao move place "a normalnu kapltalls-
ticku proizvodnju, vec hranio pakleno zdrelo
Marsa. To bese vestacki rad najgroznije vrste.
Gin je rat prestao, i tai vestacki rad je ne
stao. B obnovljeno pogorsano usled Jako
razvijenih sredstava "a proizvodnju kroz go
dine rata ranije "stapovanje". Opet su ui-
CANA kapitalistckog sveta lutali milioni bes-
poslenih gladnih radnika. Stanje bese, opste
govoreci, jos gore nego do Svetskog Rata. Po-
red ostalog, ration je svetska burzoazlJa lzgu-
bila sestinu zemajske kugle. Uzalud padose
desetine miliona telesno maj jbolih sinova CO.
vekovih! Uzaud odose stotine miljardi dola-
ra u obiku ratnih troskova! To Sc dobija kad
Sc prkosi znanosti.
Sta je sad burzoazija mogla da cini? Ne
koiko njenih drzava jos je lezalo obliveno krv-
lju i u dar-maru. One nisu mogle da cine nj
sta. Meme rane je milostvo previjala sad VIA
dajuea "socijalna demokratija" - kozom krv
lju proletarijata. Do burzoazije takozvanih "bo-
gath, j 3"pobednic = zerslja stojase "a pro-
duzi process prkosenja znanosti: da u sve ma
nju svetsku pijacu uteruje sve vece gomile Wis
ka vrednosti l zbiija, nasta period prosperi-
teta", omogucen gavnom kamarama zlata a
mericke plutokratje. l ma domacoj i ma stra-
mr. nil roha
kredit To je u sustni znacio: da su prodav-
ci placali musterjama da kupuju robu proda-
vaca To ne behu normalan rad normalna pi-
jaca, vec yestaGki rad vestacka pijaca To je
moglo da traje TEX nekoliko godina jesen
1929, to Sc kreditastvo srusi kao kuea Cd ka
rata.
l onda svet udje u najcrnju fazu tridese-
togodisnje ekonomske krize kapitalizma, tako-
zvanu "depresiju' koja je s mama dan-danas!
Tako Sc opet vracamo FaSzmu. I nalazi-
mo sledeee tri glavne grupe einjenica njego-
vom poreklu razvtku:
1. ako sve ozbiljniju ekonomsku krizu
- koja, kao sto videsmo, duzim iii kraclm
vestackim prekidima, traje jos cd prve dece-
nije ovog stoleca nije pratio, opste govo-
reci, odgovarajuci revolucionarni pokret prole-
tarijata, nasa je klasa kroz cello to vreme BIZ
vala sve buntovnija --uprkos svojim laznlm
socijaldemokratskim', "komunistickim" ira
dikalnim' vodjama, koji Sc, il neznanja iii me-
postenja iii obojega upinjahu upinju IL pet
nih lila da je zadrze okviru sistema pljacke
tranije. Kako oval buntovni proetarijat nj
je bio u stanju (osim RusijD da ubije kapi-
talizam, burzoazija opet nje mogla pored
takvog buntovnog proletarijata da svojski prl-
IN