RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-11
Argentinski radnici su. iva
rani, zastraSeni, opljaG-
kani / izrab|jeni.

IRE nekoS ddHa uoDiI o"o PiSHt
il Buenos Aresa, Argentina, cd ma
Seq druga M. Kalazica, koji Sc pr
nalazio Montevideo, Uruguay,
kojem on opisuje stanje arsentinskil
radnika. Drzeci da &c nase cItaoc'
mnogo interesovati opisivanje pra
veg stanja tamosnjih radnika prl
lika, mi pismo pomenutog druga sko
ro u celosti propustamo. 1sto glasi:
Dolaskom u ovu "a meme now
zemlju (Argentinu) naisao san
ma velike poteskoce. Grad (Bu
enos Aires) je mnogo veci nege
Montevideo; industrija je mnogo
razvijenija - ali sirotinja Je
mnogobrojnija, pa tako bespos'
lica. Zbog veceg broja besposlenlf
radnika ovde su radnici malodu'
sniu cd radnika Montevideo-u
Nile potrebno gazdi, tojest, mad
gledniku da in urgira. MedJusobna
konkurencija je uzasna medJu
radnicima, a onaj koji je ne moze
izdrzati tai bude otpusten, "por
Jalta trabajo" Ger "manjka' pos
LAY.
Kod kapitalista obicaji su jed
MAXI; oni guile radnike koji bolje
moze. Pc zakonu radnici trebaJH
da rade ne wise cd 8 sati dnevno.
Ali to vredi samo "a fabrike i vc-
ca poduzeca. A poduzetnici raz-
nih manjih poduzeca, kojih ina
ovde mnogo ma broju, iskoriscuju
osmosatnu radnu snagu po milo]
i'm wolff. Oni primoravaju radni-
ke da pocnu 10 do Is minuta pre-
i da toliko ostanu DUE ma posao
nakon sto Sc navrsi osmosatni rad
nj dan. Koji Sc protiv toga buni
zna sta ga ceka!
Lutajuci "a poslom Cd fabrike
do poduzeca, radnik nailazi ma
razne natpise pred njihovim vra-
TINA. "PrOhibida la entrada" (u-
laz je zabranjen), "No hay vacan-
tes" enema praznog mesta). mo
necesita trabaj odores" (ne treba
lsdnika) it'd. Dobiti posao maj
tezi sa najgorom platom treba j.
matt "rekomendaciju." Bee reko-
mendacije nema uposlenja, a ako
slucajno neko dobije posao bez ME
tai mora imati volovsku snagu i
fizionomiju. - Nh
U koliko wise besposlica raste
toliko Sc wise otvaraju move
"agencije "a usposlivanje." Preko
tih agencija vecinom Sc traze rad
nici "a fabricne domace poslove.
Veliki Sc lopovluk preko njih vrsi.
Radniei su primorani platiti nil
ma 10 po sto cd ponudjene najam-
nice. Tt radnici su vecinom pre-
vareni. Evo kako: Radnik uplati
agenciji pet do sest pesosa. Od-
veze Sc ma obecano mesto, svakako,
ma svoj racun. Tamo mu doticni
rcslodavac iii nadglednik postavi
tskve uslove rada koje siromah
radnik ne moze primiti. Radnik sc
vraca razocaran kod agencije
ova mu vraca pare sa odbitkom
jednog pesosa iii kako SUI Sc po-
godili = wise cd toga. Tako Sc
lopoyski dogovore namesnici poslo-
davaca sa "agencijama uposlenja''
da pliackaju siromasne besposle-
re radnike.
ia sam Sc nekako zaposlio ma do
macem poslu gde radim cd Z sat-
ujutro do 10-11 satu uvece, to "a
mizernu mesecnu platu. Dobijem
po dana odmora svakih IA dana
/ neznam sta bi kOrisnije uradio "a
to kratko vreme, u korist oslobo-
dienja ispod najamnog ropstva. O.
bicno odlazim poznatim Jugosla'
venskim radnicima, pa okupim O.
sedan iii osam njih II kuci jed
nog prijatelja. Tako Sc trudim ds
i'm protumacim danasnje nepod
nosljivo stanje zbog cega mora
mo da snasamo tn mizeriju. Kazen
i'm da Sc radnici moraju prosveti
ii citajuci radnicke novine kao St.
je RADNICKA BORBA, koja Sir
nuznu prosvetu "a oslobodJenJ'