RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-17

zastupa Rooseveltova Administracija, sa veli-
kom drskoscu, bez ikakvog obzira prema zemaj-
skom Ustavu, zahteva da ova zemlja poduz-
me korake ako &c oni znaciti ulazak owe zem-
lie krvoprolice. Klevelandski Plain Dealer
donosi uvodnik pod nasovom: "Ma koii korak
je opravdan,' kojem medju drugim primecu-
Je knoxovoj sugeriranoj instrukciji americ-
koj Mornarici "da osigura komunkaciju" z-
medju 'Sjedinjenih Drzava drugih strates-
XIII polozaja," tojest, da americke ratne ladje
prate konvo je "a Britaniju. Plain Dealer veil:
"Ovo moze znaciti da ce mozda morati Norma
RIGA pucati.' Onda ista novina dale primecu-
je: PA sta TINA ako ona mora pucat? Ova
zemja tada ne bi wise bila u rat protv Ne
macke i njenih totalitari janskih saveznika ne
90 sto je sada." | odobrava tajne planove
Rooseveltove Wade koji vode ulasku rat ma
osnovu izgovora da bi javna rasprava dala Hit
leru priliku da preduhitri korake owe Wade
Drugim recima, ova novna koja pripada ko-
loseku novina New York Timesa drugih, "a
govara direktni ulazak rat bez objave rata,
jer ona rece, napada juci izolacionste, "da oni
zaboravljaju cinjenicu da Sc ratovi wise ne OBJ
javljuju "
Nile ovo prvi put da ova zemlja krece
imperijalisticki Svetski Rat. Ona je IL MENU
usla sasvim 1917, protiv istog imperi jalistic-
kog takmaca Nemacke. Sada Sc tragediia
ponavlja jos tragicnije. Ali ona uzimlje drugu
formu. Ne trazi Sc objava rata, nego da Roo
seveltova vlada manipulate ovu zemju "a ula-
zak rat vl ZoS4
tacno "a ovu kapitaistiCku drzavu da ona di-
rektno objavi rat Nemackoj kao sto to ona u
cini 1917, kao sto to u6inise Velka Britani-
ia bivsa Francuska 1889?
U pitanju je americka radncka klasa Ma
koliko Sc drzi da je ova zemja umesana u o.
vom drugom Svetskom Ratu americki radnici
ne mare samo da Sc on ne moraiu klati sa
radnicma druge ratujuce mperijalisticke zem-
lie. Pipaci "javnog mnenja' Sc Ma sve nacine
trude da bi mogli nekako opipati da njego-
vo blo kuca "a direktni ulazak owe zemlje
rat, ali sve uzalud. Najbolje sto oni mogu ma
pipati to je da SUI "a po Ssto stanovnika voljni
da ova zenllja udje Il rat, da su 76 po sto od-
lucni protiv rata. Pored toga ii pipac prizna-
ju da 56 po sto traze ratni referendum Tako
vidimo da kapitalisticka propaganda, iako Sc
IL petnih lila trudila, nije uspela predobiti
radnicku klasu "a rat. sada mozenlo jasno vi
deti zasto postojeca polticka drzaya drz da
je "a nju vrlo neprobitacno da IL lieu cinjenice
koja joj jasno veil da americka radnieka klasa
nece rat, uvuce ovu zemlju konvencionalno
rat. Otuda tajni planovi, tajni koraci koji ce
naterati NemaCku da napadne americku vojnu
silu, nadajuci Sc da ce ovako Rooscvetova
vlada moci uvuci zemliu rat bez opasnosti
pobune radnicke klase, pod izgovorom "da smo
napadnuti,' sledstveno, 'moramo Sc braniti'.
Ali bez pitanja postojeceg negativnog dr.
zanja americke radnicke klase, americki kapita-
liam Je primoran da gurne ovu zemlju sasvm
postojece krvoproliCe, radi svoiih imperiialis-
titkih interesa, nema te sile koja ce ga pri-
morati da ga zivog spreci cd ulaska rat. Nj
oVo kazemo jer iaho su svi americki radnici
odlucno protiv rata, oni su neorganizovani, sa
fekerima i drugm prevarantima ma stotinu
komada razdeleni i sva njihova protivnost ra-
ia jeste ogromno velika para van kazana koja
nema nikakve moci.
Socijalsticka Radnicka Partija deceniia-
Hld uCl Idulike ud HJlnONd D0fDa DrOtlVnOSt
protiv posledica kapitalizma nece NINA doneti
nikakve koristi, vec, ma protiv, veliku stetu Ono
sto smo neprekidno predskazivali to Sc nefalje-
no danas dnevno desava. to ce Sc sve wise de-
savatl. kao sto Sc uzasne pretnje ma kapitais-
tckom mratnom horizontu iasno pokazuju
sve dotle dogod radnici ne organizuju i DO
ueenju Socijalisticke Radnicke Partije, ne o.
bore kapitalzam.