RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-10
BROJ IS. - NO. Is.

10 mladji savremenk Machiavelli-a Lojola re-
&c sledece svom sekretaru kvatetu osoba ko-
je su potrebne da budu dobri Jezuiti: "U one
osobe koje Sc nude on mamie gleda ma clstu
prirodnu dobrotu nego ma cvrstocu karakte-
ra(?) sposobnost "a otpravljanje poslova, jer
oni koji nisu podesni "a javno poslovanje, nisu
sposobni da drze polozaj Il Ijezuitskonl drus-
tvu"
Jedan Gobar primer metoda borhe "a pos
tignuce ella kojeg preporucuje Machiaveli
zatm Ignatius Lojola, naazi Sc Suevoj
pripovetki koja ovih dana izlazi kao podlistak
u Radnckoj Borbi, pod naslovom, "Dzepna BIZ
blija iii Kristijan Stampar." U toj istorijskoj
pripovetc Fra Girard je franciskanac. Kao sto
rece Machiavelli, "onaj koji hoce da uvek
ce nac nekog koji ce Sc podati varanju,' ta-
ko je Fra Girard zavrtio mladu glavu sina
Kristijana stampara, koji Sc zvase Hevre. Ka-
toliGkoj crkvi je trebalo novaca. Lukavi zvaniC-
nici katoiczma izumese lazno sredstvo po-
mocu kojeg da Sc postigne cilj - "placanje "a
prastanje grehova" Fra Girard e nagovorio
svoju zrtvu Hevere-a da ukradne mukom ste
Gene j JOS tezim naporima sacuvane novce svo-
da bi neka dusa paklu zbaviIa cd gre
hova!
A sto Sc tice vadaoca koji Sc okrecu pre-
ma vetru, oportunistieki, kao sto tako NINA
savetuje Machavelli, oni su sv takvi. Oni
biraju prema civilizovanom principu sredstvo
Ia postignuce ella. Ma primer, Hitler te obe
eati svakoj maloj drzavci nezavisnost samo
do. 10 IL lad p,i+o 10 hn
favala slobodu Indji cd kad je stu pokorila
samo da bi je tako varala da je sto lakse drzi
u potcnjenosti.
Ona organizacija radniGkim redovima
koja ina izgedni dobar cil preporucuie
ma kakvo sredstvo da on postigne, veruje
Il "princip" borbe da cilj opravdava sredstyo-
Machiavelianzam. Takva ce organizaciia pro-
porucivati i direktnu kradju da bi Sc sa ulra-
denim novcem doslo blze do ostvarenja ella,
Markham Sc protivi takvom "principu" borbe.
On kaze da svo bogatstvo proizvodi radnicka
klasa to bogatstvo treba da pripada radnickoi
klasi, ali on ne kaze da jedna saka Judi ina
pravo da u ime cele radnicke klase krade deo
tog cd kapitalisticke strane ukradenog bogat-
stva. To pravo, da uzme, drzi upravlja ko-
rist syih radnika svo drustveno bogatstvo ina
samo celia pravovalja jano Iorganzovana radni-
cka klasa, Ito samo putem Socijalisticke Revo-
lucije. Tako uci Markszam Oni pokreti IL rad
nickim redovima koji zagovaraiu kradju da
Sc postigne cilj sjedinjavaiu Sc sa kapitalst-
ma, padaju korupciju u kojoj Sc propadaiu-
ci kapitaizam nalazi.
Cilj radnieke klase jeste vrhunac civiliza-
ci1e. Nasa sredstya da sc tai velieanstyeni cili
postigne moraju biti postavlje jena na civilizo-
vanom prncipu, jer, ako je cilj plemenit a
sredstva su gadnog gangsterizma to predpos-
tavlja nedoslednost mad nedoslednostima Pra-
vovaljana radncka organizaciia zaeoyara
marksisticku prosvetu agitaciiu organi-
zovanje radnieke klase, polittki i ekonomsk
da tako ujedinjena ona moze postiti svoi cilj.
U vez sa ovim De Leon reCe:
"Pravovaljani radnicki pokret ne treba
'prisvajati' metode kaptalisticke kase klas-
nom ratu. Radnitki pokret, na protiv sebc
postavlja ma najvisotijoj povrsini koiu ie ci-
vilizacija postigla. On mora nastoiati da Sc Us
voji civilzovan metod, on to mora raditi ona-