RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20

posednic tin industrija sada zgr6u veee pro.
fite nego sto su kada zgreal Ali einjenica os-
taje da je Lewis "prijate1J' radnika. ma os-
novu svoga rekorda on je trazio da ga ameri-
cka plutokratija postavi ma ist polozaj ma
koJem su britanski plutokrati postavili Bevina
da sluzi njihovim imperijalistitkim interest
ma Zasto Sc Lewis nije tog polozaja docepao
tome cemo malo kasnije nesto reel.
Vele nam da je britanska plutokratija pc
verila Bevinu neograniGnu moe da on moze
prislti ma koju osobu da radi u ma kojem po-
duzecu ratne industrje a to znaci da je on
postao Hitler mad ceom brtanskom radnickom
klasom. On je glava prisilnog ropskog stanja
II kojem britanska plutokratja, nezmernu
pomoc svojih porucnika brtanskh junija, cd
Vede celu britansku radnicku klasu.
Stara je prica da burzoazija pod predstav
nlckom vadavinom po pravilu uvek salJe rad
nicima svoje predstavnike il radnickih redo
va, er in owl mogu najbolje zavodit verova-
nju da je kapitalisticki sstem kojem radni-
ci mogu dobit "postenu platu' Ia posten rad
ako stalno slusaju kapitalisticke porucnike
njhoyo ce Sc stanje uvek poboljsavati; zbog
toga ce kapitalsticka stampa cesto isticati la
bar fekere kao prijatelje radnika. Retko ce
burzoazija coveka IL svojih redova postaviti
ma polozaju da kao prijatelj radnika mad rad
ncima diktira
Ne samo da kapitaisticke porucnike pos
tojecim junijama istice samo otvorena kapita
listicka stampa nego in naluspesnije isticu prl-
krivene kapitalisticke novine njhovi pokre-
ii, koie Sc kao fekeri isticu da su "prijatelji'
radnicke klase red djajuci jednu "a drugom
slugom junije fekere ma celu takvih junja,
da b tako sto uspesnije zavele radnike ve-
rovanju da su fekeri njihovi prijatelj da b
Sto sgurnije owl radnike zavodi da Sc bore "a
kapitalisticke posebne opste mperija jalistcke
nterese "demokratske" plutokratije Cinjenica
da Sc Britaniji postavio labor feker kao dix
tator da mad radnicima "a njihovo' ime vlada i
da in sto wise zarobljuje dokazuje da svi oni
pokreti koji vode politiku pobojsavanja radni-
ckog stanja iskljucivo u okviru kapitalzma,
tojest, borba samo "a povisicu plate skraci-
vanje radnog vremena, bez de Sc trazi beZus-
loyna predaja kapitalizma, vodi radnike Ii do
maci fasiZam, sto je "a njih to sto kao strani
faslzapl, jer otrov strane guje nije nj malo zes
ci cd zestokog otrova domace guje. Da britain
ska burzoazija nije podigla upliv fekera Bevi-
ma drug:h, Moi bi blo vrlo tecko da sprovede
deo zakon Pfisiinog ropskog rada da mad
radnicima nametne diktatora, jer bi sa otsust-
vom fekera radnici uvdel da iii plutokratija
napada ella in jos wise zarobiti, oyo b ma
teralo radnike Ma pobunu protiv burzoaziie -
Proeterska Reyouciia bi jasno i gasno kuca-
la ma vrata Britaniie. Tako vidimo da su svi
zagovaraci skljucivih poboljsica Il kapitali-
Emu zagovarac zarobljivanja radnicke klase -
najcrnj njeni neprijatelji
sada mozemo uzet Ii pretres pitanje "a
sto nje americka plutokratija izabrala Levi
sa iii Greena da njih drektno sprema Ia dix
tatore "demokratij" pomotu koiih da sto
| uspeSnije ona obespravi radncku klasu? kao
sto syako pravo ina svog zuzetka tako Sc
Il ovom nacinu varanja radnicke klase nalazi
izuzetak tojest, sticanjem narocitih okolnosti
ovdasnja burzoazija je uspela podici ciana IL
svojih redova kao "prijatelja' cele radnicke
klase A da ameriGka plutokratija postigne o.
va cilj Il tome su joj pomogle sve reformisti-
cke pseudokomunisticke novine kao i svi fe-
Kerr ZaJedno Sa SWIM nJlhoNlm JunlJama. 1akO
Sc sa osmogodsnjm rekordom reformistickih
mera, "poboljSica" stanja radncke klase clan
plutokratije podigao kao "prijateli' radnika.
sa tom nadom da ce Sc svi fekeri sloziti, ame-
rlcka plutokratija, toJest, njeni predstavnici u
kongresu daju predsedniku Rooseveltu dikta-
torska prava. sli6na onma koja britanska bur
zoazija dade labor fekeru Bevinu. Zato Lewis
nije dobio trazeni dktatorski poloza