RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-27


poraziti, sYakako, oni ne bez mnogih zigzaga
Ii sa Ziaza Fosterom!] podupiru Roose-
veltove razlicite mere direktno ka ovom cilJu.
Nekoliko dana ranije (31. oktobra), Fo-
ster jer podvuceno negirao da "nacionainl
'front.' znaci kasnu saradnju. On je ugrabio
prliku da napadne klasnu saradnju koju su
praktikovali socjaldemokrati "a vreme Prvog
Svetskog Rata. Njihova politika saradnJe sa
vladajucim klasama, on rece, sastoji Sc cd pot
cinjavanja (zrtvovanja) radnickih lnteresa
korist kapitalstickih." On je opomenuo svoJe
citaoce da upamte "da nacionalni front ne
harmonise radniGke kapitalisticke interese
pitanju radnickog produkta; on ne obara klas-
nu borbu, ali on samo menja menu formu."!
(Podvuceno cd nas.)
Posletno izdanja 'Alasne borbe."
Nova "forma" klasne borbe, interesovace
citaoce WEEKLY PPEOPLE-A Ii RADN1cKE
BORBE] da saznaju, jeste takva koJa naredJuJe
radnicima ida su budni' da paze da vlada vodi
"odlucnu borbu protiv Hitlera," da Sc masine
operisu puno vremeno, da Sc ma kraju rata
uspostavi, pravedni, demokratski i trajan mir"
it'd, it'd. To je najneobcnija "klasna borba"
jer i izrabljiyaci rada takodjer bez ikakvog
ustezanja vicu "a potpuni rat, "a puno vreme-
no operisanje masinerije, i, naravno, pljacka-
81 takodjer teze "a "pravednim, demokratskim
trajnim mirom' - koji huskac rata nece to?
Zaista, poslednje komunisticko izdanje "klasne
borbe" izgleda sasvim kao valcer.
Jedna zaprepascujuca posledica owe "klas-
ne borbe" njenoj promenjenoj formi jeste
ocekivanje da oni koji proizvadjaju bogatstvo
nadmase izrabljivace u njihovoj Z u n il "a
proizvodnju viska vrednosti. Strajk su ne
Observation-Disclosures stalinisti Sc NINA pro-
tive sa istom silom sa kojom sc NINA pro-
tivi Trgovacka Komora. "Ja Sc { a m da je
posao samog organizovanog rada da pazi da Sc
svako prekidanje proizvodnje privede kraju
da Sc radi u potpunom skladu sa Predsed-
nikovm pozivom "a punu proizvodnju.' ovo
rece Robert Minor u Daily Workeru. II. No
vembra. Ma 81 oktobra ista stainisticka krpa
donela je prvo-stranicn uvodnik kojem ma
pada John L. Lewisov "nerazlikujuci program
strajka bez ikakvog obzira prema interesima
nacionalne odbrane." Uvodnik nastavlja:
"Vladine agencije su korektno trazile cd
radnika da obuzdaju njihovu upotrebu prava
ma strajkovanje."
aUdeo' rada u imperijalistitkom ratu.
Sve ovo, naravno, "opravdava" Sc ma os-
novu toga sto "sve klase" imaju udeo ovom
ratu rs obzirom ma opstu razornost njihovih
interesa cd strane nacista sve drustvene klase,
sledstveno, imaju istovetni interes da stupe
koo nacionalnog jedinstva "a svestranu borbu
da Sc porazi Hitler" pise Foster odgovara-
juei ma ptanje: "sta je anti-Hitlerski 'naci-
onani 'front.'" l nastavlja: Ma koliko da Sc
one razlikuju svadjaju povrhu. unutrasnjih
ekonomskih politickih pitanja, one impera-
t;vno potrebuju da zajedno stole protiv Hit
lera"
Sta &c radnici izgubit ration, bez pi-
tanja da Ii &c Sc on dobiti, izgubiti iii pre-
kinut bez odlucne pobede iii poraza nijedne
ratujuce strane, to nam zlozivac ne kaze Nj
ii nam on objasnjava da je fasizam proizvod
trulog kapitalizma gde god radnici promase da
mu zadadnu oslobodiacki udarac. Niti nj
najmanje nagovestava da &c, pod izgovorom
"odbrane," vladajuca klasa uspostaviti takvu
totaitarjansku kontrolu kakvu smatra po-
trebnom "a produzavanje svoga sistema.
Vrtoglavi zbog prospekta neogranicene
saradnje sa izrabljivacima i njihovim polite
kim sluganima stalinisti neee dozvoliti nj
jednoj pouki skorasnje istorije sveta da i'm
razori partiju.
"Udeo" rada u ratu ne treba ovde opisiva-
ii, jer Sc o MENU govorilo mnogo puta cd
strane Predsednika, Eight for Freedom Com
mittee," William Greena cd strane bezbroj
namigivaca rata. Iako su stalinisti sirili le-
dole kad Herve hapn zakuca ma