RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-16
Cd Friedricha Epgelaa.


odlomak il Engelsove knjige "Raz-
vitak socijalizma Cd utopije do
nauke". To je delce Engels pisao
pre- pola veka, ipak su osnovne
misli u MENU tacne. Nedovoljno
upueen eitaoc mole pasti u nedo-
umnicu kod pasaza, gde Engels
veil, ida proletarijat uzme drzav-
nu vlast pretvori pre- svega sred-
stva "a proizvodnju drzavnu
svojinu". To ne treba da mas bu-
nj. Kad je Engels to pisao, nigde
ma svetu nisu proizvndne sile bile
tako razvijene organizovane, kao
sto su danas America. citaoc &c
takodjer videti dole, da kad sred-
stva "a proizvodnju, sa drugim
pratiocima svojim, dostignu ona-
kav stepen. razvitka organizaci-
je, kakav je danas dostigla Anne
rika, tada nestaju uslovi "a sva-
ku drzavu, bilo burzoasku iii rad
nicku, pa zahtevaju "upravu mad
stvarima" iii Besklasnu Zajednicu
Rada, kakvu zagovara S. L. ?.
Kad Sc donje osnovne Engelsove
misli marksisticki primenu ma da-
nasnje materijalne druge uslove
u ovoj zemlji, onda dobijamo o.
no, sto danas zagovara Socijalis-
ticka Radnicka Partija Amerike.
Uyek Sc treba cuvati dogmaticnog
tumacenja Mrx-Engelsovih izraza,
jer Sc takvo tumacenje protivi
Marx-Engelspvoj dijalektici, da-
kle protiyi Marksizmu. Ko Sc da-
mas u ovoj zemlji pridrzava uee-
MIA Daniela De Leona, ucenja S.
L. F., tai je onakav marksist, kak-
vim hi ga hteli videti Marx En-
gels.
-Ur. r. 3.
Drustvene aktivne snage delaju
kao prirodne: slepo, snazno, ru-.
seei sve dotle dokle i'll ne uppzna-
mo dok o NINA ne povedemo
raGuna. A cim i'll jednom upozna-
mo elm shvatimo njihovu akci-
ju, njihove prayce i dejstva, onda
cd mas zavisi hocemo Ii koliko
IN ;a p0tenitr gv0J6j V61jl j p0lmotu
niih ostvariti svoje ciljeve. To ma
rocito vazi "a danasnje ogromne
produktivne spage. Dokle god Sc
tvrdoglayo ustezemo da razume-
mo njihovu prirodu njihov ka-
rakter, a protiv toga buni Sc !
jezi kapitalisticki nacin proizyod-
ME njegovi branioci = dotle te
snage delaju protir nase wolfe.
pr0tiv mas, dotle vladaju mama.
kao sto smo to vec opsirno izneli.
A cim Sc jednom shvati njihova
priroda one u rukama udruzenih
proizvodjaca mogl postati mirne
sluge cd demonskih gospodara.
Postoji razlika izmedju rusilacke
snage elektriciteta munji We
zanog elektriciteta telegrafa i
svetlosnih zrakova; razlika izme-
dju pozara i vatre koja sluzi CO.
veku. Kada bi Sc prema onome sto
znamo prirodi, uradilo produk-
tivnim snagama, imali bismo ma
mesto drustvene anarhije u pro-
izvodnji drustveno, plansko regu-
lisanje proizvodnje saglasno po-
trebama celine i pojedinaca. Tada
bi kapltallstlckl nacln pflSVaJa-
MIA, II kome proizvod najpre davi
rroizvodjaea, pa zatim muci pri s.
vajaca, bio zamenjen podeiom
proizvoda koja bi Sc zasnivala m
prirodi sredstava moderne proiz-
vodnje: jedne strane, dakle, me-
posredno drustveno prisvajanJe
kao sredstvo odrzanja i prosirenja
proizvodnje, druge opet nepos-
redno individualno prisvajanie
sredstava "a zivot uzivanje.
Time sto kapitalisticki nacin
rroizvodnje sve wise i wise pref
vara veliku yeeinu stanovnistva
proletarijat, stvara Sc sila koja
je primorana da izvrSi oval pre-
obrazaj, ma i po cenu nJegovs
propasti. Posto on sve wise wise
tezi preobrazaju velikih, socijali-
,;~oc:b c,oIc%o1.o ,,~niy1ycdy, u,