davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
Mem M|ECY MEG
NYUCDIJBA

Hirtelen es ismeretlen for
rasbol az a hir indult szarnyra
es jarta be az orszagot, hogy a.
legfels6bb birosag el0nke Chief
Justice Charles Evans Hughes
sulyosan beteg Is el6rehala-
dott kora miatt nyugdijazasat
fogja kerni a legrovidebb id6n
beliil.
Ere a hire cafolt rea ma
ga Hughes, aki ahelyett, hogy
nyilatkozatokat adott volna XII,
nekifekudt a munkanak es
abbol a tizenhet fontos dom
tesb6l, amelyeket most hozott.
a legfelsobb birosag, 0t0t sa--
jat maga irt meg.
Aki ilyen munkara kepes, az,
oreg kora dacara mem lehet
gyenge ember es mem lehet
beteg ember. A Supreme
Court minden egyes dontese-
hetekig tarto kemeny munka
eredmenye es ha Hughes ere
kepes volt, akkor mines sziik-
seq ARA, hogy nyugdijazasat
kerje.
A vilagga repitett hir mo-
gott valami ehes ember alma
rejlik, aki szeretne a magas al
last megkapni. Hughes azon-
ban egyforman elvezi az eln0k
es a nemzet bizalmat nagy
partatlansaga folytan es ICY ok
sincs ARA, hogy tavozasa most
legyen esedekes.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

Texas allan delkeleti resze-
ben az 1851-ik esztendo soran
Captain Richard King egy kls
orszagot epitett fel a maya es
utodai reszere. Olyan birtokot
szedett ossze, amelynek terje-
define valamivel nagyobb egy
millio akernel. Ext a birto-
kot egy 1,5OO mertfold hosszu
kerites zarta ell a vilagtol es a
mai tulajdonos, Captain King
egyik unokaja, Robert Kleberg
Junior engedelye nelkul senki
cnnek a nagy darab foldnek a
teriiletere mem lephetett.
A kis kiralysag nagyobb
Rhode Island allamnal es ko-
riilbelil 0t hatoda Delaware
Allamnak, tehat joggal mond-
hat6 akar orszagnak is.
Ez az elzart birtok ALTA ut
lat annak, hogy a mexikoi obol
menten utat lehessen epiterl
9s a legdelibb amerikai varost,
q texasi Brownsvillet, a mexi-
koi hataron, 0ssze lehessen
k0tni a vilaggal, ami ebben az
esetben a texasi San Diego es
Corpus Christi varosokat je-
lenti. Eel napos keriil6vel ju-
tottak eddig az automobilok
Brownsvillebe es gazdasagos
fejl6d6sr6l E miatt $40 Sc lehe-
tett.
a k0zy6lerneny evtizedes nyo
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
IED0NT0TTEK A KER|TEST

masa alatt most ez a lehetetlen
allapot megszint. Robert Kle-
berg Junior tulajdonos hozza-
jarult ahhoz, hogy elmelet-
ben dontsek lie a keriteseket
es nyissanak orszagutakat a
birtokon keresztiil. Az else
ilyen ut mar epites alatt is van
es hamarosan megnyitjak a
forgalomnak. Egy nagyon er-
tekes gazdasagi terulet saba
dull fel ICY az Egyesiilt ALA
mok javara az ut lenyeges meg
roviditese folytan.
A King birtokon egyebkent
10000 szarvasmarhat legeltet-
mex. 500 kapu volt a tulaj-
donos hasznalatara eddig a ke-
ritesen, de mindegyiket fegy-
veresen 6riztek, 800 szelmalom
szivattyuzta az ivovizet es SOC
mexicoi csordas 0rizte a jo-
szagot.
Az egesz birtokot k0riilbellil
husz millio dollarra becsiilik
es allitolag nagy vendegszere-
tetet elvez nnindenki, akit a
birtok teriiletere beengednek
hogy k0rul nezhessen.
Az vi utat aszfaltozni fog
jak es 40 mertfold hosszu lesz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
vALAa REV. RETTAlANN ClkkERE

! meg csak q felh6k gyjilekeznek
Is amikor hiisege megbizonyita-
|sayal sok esetleges jovend6 KEEL
/ etlensegnek elejet veheti?
!, Furcsa dolog es mem k0ny-
Inyii megerteni, hogy Rev. Rett-
mann, az amerikai polgar til
takozik egy ilyen egyetemes
hiisegnyilatkozat ellen. Ertjiik
AIT, hogy a hazassagi eskiit
polgarosodasi eskiit stb. sem
szokas megismetelni. viszont
vannak egyhazak, ahol a kon-
firmalasi fogadalrnat megis-
metelhetik, ami szep es hasz-
nos Szokas. A nemzeti him
nuszt is igen sokszor meg
szoktuk isrnetelni, Is meg SEN
kinek sem tort le a keze, akar-
hanyszor k0sz0nt0tte is tiszte-
legve az amerikai lobogot!
j 81 Rev. Rettman igen kony-
nyen elintezi az Egyesiilt Ala
mokat fenyeget6 veszedelmet.
|azzal, hogy az ARA vonatkozd
Iagg 0 dalmat "nevetsegesnek'
mondja. Es hozzateszi, hogy
sok ezer a1nerikai polgar vallja
ugyanezt.
Ez igaz. Ellenben Lengyel-
orszagban, Cs e hszlovakiaban
Norvegiaban, Ausztriaban, Bel
giumban, Hollandiaban, Ro-
| maniaban, Daniaban sok tiz-
millio ember VOLT, aki ugyan-
ilyen konnyed hatarozottsag-
gal belyegezte nevetsegesnek
mindazt a beszedet, amely
orszaga mai sorsanak egyes
reszleteit probalta megjoven-
d0lni! Ha az Egyesiilt ALA.
mokban vannak ezrek, akik
nevetnek ezeken az aggodal.
makon, ugyanakkor vannal
tizmilliok, akik tudjak, hogy
"az nevet, aki utoljara nevet'
es a nevetessel varnak addig
amig a vilagvalsagnak vege
leSZ.
! Nit gondol Rev. Rettman
: miert dolgozik az Egyesilt
Allamok azon a hihetetler
aranyu honvedelmi program
mon, amely meg fogja valtoz
tatni ennek az orszagnak ar
culatat? Azert ITALIAN, inert
nep, a kormany, az eln0k, {
kongresszus, a h a DIV ezete'
5zekkel az 'ezrekkel" egyit
zinten nevetsegenek tartjs
a s.ggodalmakat? Ha ICY vol
"a, akkor Uncle Sam kenyel
: tnesen hatradolne a karos
szskeben, mint eddig tette E
aevetne, inert a nevetsege
dolgokon ,nevetni szokas. D.
$ nem ezt teszi, hanem szint'
: megdobbentoen kemeny eliza
! arczassal fegyverkezik az Ell
: len a veszedelem ellen, amel.
elosz0r gazdasagilag, azutal
politikailag is tonkreteszi, h;
gyengenek talaltatik. Szamla
I latlan billiokkal terheli me!
; a mostani es jovendo mem
: zedeket es kepes ra, hogy ke
: legmegbecsliltebb hagy oma
! nyaval szakitson: kepes ha1
:. madszor megvalasztani ugyal
n AIT az eln0k0t, inert ra akarj
k bizni ennek a "nevetseges
' veszedelemnek elintezeset {
/" kepes t0rvenybe iktatni a beke
t. bell kotelez6 katonaskodast {
I egyszerre, egyetlen napon |
z millio fiatalembert regisztra
: +o+ q cornza crol
A Mindezen lehet nevetni azol
4 max, akik ait gondoljak, hog
/ nekik pontosabb informacioi
! vannak a vilaghelyzet felo
u mint az orszag eln0kenek, kol
< nanyanak, ko n gresszusanal
a sajtojanak, hadvezetesenek. {
r mem nevetnek rata azok, aki
t q nepjogok es a demokraci
} egyik utols6 vedvarat me
/ u Z -. 4
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

szin alatt mem fog beh6dolni a
naciknak $ ha ellenallasa csak
egyetlen 6raig tart is, de ell
lenall. Valahogy ugy erezziik
sokan, hogy ez lett volna a
meltobb eljaras a szabadsag-
kiizdelmeir6l hires ezer eyes
magyar nemzethez. Es ha mar
csak az amerikai magyarsag
az egyetlen szabad magyar Sc
reg az egesz vilagon, ennek a
magyarsagnak legalabb is
annyit illenek az amerikai
nemzet el6tt kijelenteni, hogy
nemzete legjobb baratainak
hoheraival mem azonositja ma
gat. Kinek lehetne ebb6l ka-
re? A magyar nemzetnek ia
Ian, amelyet revolverrel keny.:
szeritettek belle ebbe a terme-
szetellenes szovetsegbe? Vagy
az amerikai magyarsagnak,
amelynek mem polgarosult
tagjai megint veszedelmesen
k0zelegnek ahoz a ponthoz,
hogy egy negyedszazadon be-
I'LL masodszor ellenseges ide-
genekke valjanak? Es miert
epen egy amerikai polgarnak
kell ez ellen tiltakozni? Val
jon a ludb6rzo utalkozas XII
fele iranyuljon: azok fele-e,
akik egyszeruen engedelmes-
kednek a revolveres parancs-
max, vagy akik, szabad embe-
rex, szabad allam szabad pol
garai leven, ha egyebet mem
tehetnek, legalabb a szavukat
emelik fol ellene? Valamikor
a kommunistak is hasonlo-
kepen dirigalhatjak a magyar
kormanyt. Vajjon akkor is
azoknak a fejere fonjuk a h6-
siesseg koszorujat, akik alaza-
tosan odairjak a neviiket az
egesz nemzet neveben, ahova
a kommunistak ujja mutatja?
Akkor is az lesz a leghelye-
sebb es legmagyarabb alias
pont?
Sok magyar vert meg lehe-
tett volna menteni az ezeI
ewes multi folyaman, ha a ma
gyar szabadsag h0sei ezt a
"modsrn" felfogasta vallottak
volna. Ell lehetett volna ke-
riilni az Csszes szabadsaghar-
cokat, csak Rakoczinak, Kos
suthnak, meg a t0bbinek egy-
szeriien AIT kellett volna tenni
amt az erosebb diktalt ne
xix. - Magyar szabadsag E.
fuggetlenseg addig lesz, amed-
dig a nemzet eleg ertekesnek
tartja ezt a szabadsagot IS fig
getlenseget ahhoz, hogy ha kell
er6vel is megvedje. Ha ez g
modern felfogas ervenyesult
volna a multban, Magyaror
sag regen mem leteznek.
2.) Mindez azonban a mesz
szi Europa dolga es az Egye
silt Allamok nepet mem erin
, tene kozelebbrol, ha a mos
tani vilagkiizdelemben Anne
rika sorsarol is $40 mem lenne
Az Egyesiilt Allamokbar
t k0zel egy millio magyar lelel
, el, akiknek Rev. Rettman Sza
! val szerint "kisse kellemetlen'
! hogy a helyzet ICY alakult
I Vannak azonban amerikai ma
J gyarok, akik szerint az a hely
! zet mem ''kisse kellemetlen'
, hanem vegzetesen tragikus.
! mem polgarosult idegenekke
8 szemben tanusitott megkul0m
) boztetes, a regisztralas, a ma
: gan es k0zsegely munkakna
$ torten6 Acknowledgements csal
kezdete annak, ami j0het, h
! ez a "kisse kellemetlen" hely
/ yet az esemenyek kerlelhetet
! len logikaja kovetkezteben tc
: vabb fajul.
: Az Egyesiilt AllamOkban
: hemzsegnek az arulok, vagy a
ar111aSra. k6Sz amherek. Ez
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

max 2 moStani vilAgkerdesbe
lnem is volna igaza, Rev. Rett-
Imannak, mint arnerikai polgar
max, epen q ''my country
alapjan 1nostani es vegleges
hazaja allaspontjat kellene osz-
tania. (Polgarleveleben ugyan-
is benne van, hogy alland6an
lit akar maradni).
Befejezesiil meg ennyit::
A kifogasolt cikkbe kar volt
olyan dolgokat belemagya-
razni, annelyek a cikkiro gon-
dolataban egyaltalaban mem
fordultak meg. Kar volt a
regi id6k sajtovita receptiei
szerint ''k0p0nyegforgato spion
max" es az edesanyjat meg
rugdalni kesz fraternek titu-
lalni a nevjelzes nelkul meg
jelent vezercikk ismeretlen iro-
jat, csak azert, inert az becsii-
letes meggy6zodessel hiszi,
hogy az ARA hivatott vezet0-
enberek altal kiadott huseg-
nyilatkozat es a nacizmussal
valo szembe mbehelyezkedes hang
sulyozasa csak hasznalna az
amerikai magyarsagnak. Mert
mem okvetlen k0ponyegforgato
spion az, aki maskepen gon-
dolkodik, mint mi es mem fell
tetlentil bizonyos, hogy a ke-
nyerado vi anya iranti hu-
seq kifejezese az edesanya
megrugdalasaval egyenl6!
! A naci szovetsegbe mem a
magyar nemzet ment belle, ha-
mem a magyar kormany. A
nemzetet pedig a kormannyal
mem illik osszeteveszteni, inert
a nemzetnek mar voltak pl.
darabont, 6szirozsas, es kom-
munista kormanyai is.
Az amerikai magyaroknak a
magyar nemzet edesanyja volt,
de a magyar kormany mem
S6t!
/ Ha pedig a ludborzo utalko-
zas mindenaron kikivankozik
bel6liink ,azt sem muszaj ok
vetlenil olyan amerikai ma
gyar polgarok fele iranyitani
akik javat akarjak az anne,
rikai magyarsagnak S akikre
egyel6re csak annyit lehet ra-
mondani, hogy husegesek Anne
rikahoz es nem nacik.
| Ha mar utalkozni akarunk
plane ludb6rozve, esetleg, mint
jo amerikai polgarok, kerdez.
zuk meg varosunk polgarmes.
teret, vagy kongresszusi KEEP
visel6nket, esetleg allamunE
egyik szenatorat, vagy talar
magat az orszag eln0ket, hogy
XII fele utalkozzunk; mint j(
magyarok pedig talan megker
dezhetunk olyan jo magyaro
kat, mint gr6f Bethlen Istvar
vagy Eckhardt Tibort, akik
mex magyarsagat meg eddis
senki sem vonta ketsegbe, leg
feljebb a nemet vagy magyar
nacik. Ok tudjak.
A kifogasolt cikk ir6ja, min
szabad amerikai polgar, a jov'
ben is valiant fogja az irasai
ban hangoztatott elveket
: minden szavaban es tettebel
els6sorban az Egyesilt ALA
i mok iranti huseg fogja iranyi
/ tani, amelynek alkotmanyar'
; feleskiid0tt. Es tudja ait is
S hogy a magyar szarmazas1
: amerikai polgarok tulnyom
S resze hasonlo lokepen gondolko
5 xix eS cSelekSzik.
Ugyanakkor azonban j6izles
es igazsagerzete sohasem fog
: ia megengedni, hogy kopd
y nyegforgat6 spionnak, luo
< borz6 utalkozasra melto vals
|, kinek, SGT nacinak vagy kon
: munistanak titulaljon olya
!, johiszemi arnerikai magys
e rokat, akiknek nezete az owe
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

i q 'MagyarSag egylK nem-
regi szamaban vezercikk je-
lent meg, amely AIT siirgette,
hogy az amerikai magyar
sag hivatott vezet6enberei fe-
| jezzek XII az amerikai ma
gyarsag hiiseget az Egyesiilt
Allamokkal szemben s ugyan-
akkor iteljek el a magyar kor-
manynak AIT az eljarasat,
hogy Magyarorszagot a nemet-
olasz-japan szovetseg tagjava
tette.
Ere a cikkre a lap leg
utobbi szamaban Rettman Far
kas lelkesz valaszolt. Hogy
valaszanak hangja es egyes XII
fejezesei tulmennek azon a ha-
tarm, amely intelligens en-
berek vitajaban megengedett-
mex tekintheto, az mellekes,
elvegre mindenki olyan ka-
lappal k0sz0n, amilyen van ner
XII es ugy ir, ahogy tud. A fo
az, hogy Rev. Rettmann, aki
amerikai polgar, ellenzi AIT,
hogy az amerikai magyar We
zetok a magyarsag neveber
hiisegnyilatkozatot teg yenek,
meg inkabb AIT, hogy a ma
gyar kormany eljarasa f0l0tt
bark is iteletet mondjon. Els
aki megis ezt tenne, ait Rev.
Rettmann, amerikai polgar,
"koponyegforgato spic linek''
newell, aki alig varja, hogy a
magyar hazan "rugjon egyet",
aki az els6 jelre szuk0lve sza-
lad vi anyaja "szoknyaja" ala
S akiket exert, barkik legyenek
is azok, Rettman lelkesz "lud-
borzo utalkozasavap' suit.
Ilyen modorban irt cikkre
mem szokas valaszolni, mivel
azonban fontos dologrol van
$40, a kifogasolt cikk iroja
Rev. Rettmann soraihoz a k0-
vetkez6 megjegyzeseket fiji:
A kifogasolt cikk irojanak
Rev. Rettman cikkeben a
'sludb6rz6 utalkozas" kifeje-
zes ragadta meg legjobban a
figyelmet. Mint gyarlo en-
ber, 8 is kepes hasonlo, bar
kisse civilizalatlan erzesek XII
fejtesere, azokat azonban Rev
Rettmannal ellentetben mem
azon magyar szarmazasu anne
rikai polgarok szamara tarto-
gatja, akik a mostani sulyos
idokben husegiiket fejezik ki
az Egyessilt Allamokkal SEEM
ben es elitelik a magyar kor-
many vegzetes l6peset. A XII.
fogasolt cikk irojanak hata
megfelelo utalkozasok kiserete.
ben, a k0vetkezok miatt lud
borzik:
~ Csak ludb6rzo utalkozas
sal tud azokra a nemet ma
cikra gondolni, akik hosszu
evek adaz gyulolk0desei utar
a kommunistakkal sz0vetkez
tex, beigazolva, hogy azel6tt
hangoztatott allaspontjuk k0
zonseges vilagbolonditas volt
| Utalkozva ludb0rzik a hata, hs
ARA gondol, hogy ugyan ezel
a nemet nacik verbegazoltal
Magyarorszag legigazibb barat
] jat, Lengyelorszagot, amelyel
a kommunistakkal osztozkod
tax. Utalkozva ludb6rzil
annak a gondolatara, hogy a
egetver6 or0mmel udv0z0l
4 magyar-lengyel k0z0s hatart,
: ket nemzet sok szazados e
: mar megvalosult almat ugyal
: eek a nacik semmisitette
t meg es a lengyelek helyett
a kommunistakat allitottak
8 magyar hatarra ,akik csak a
n alkalmat varjak, hogy ujr
a atnyuljanak a Karpatokon {
: diadalmenetben vigyek vissz
: Kun Belat, a most altaluk ki
: szabaditott Rakosi Matyast E
g a 'tobbi vereskezii kalandort
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

lullLl Iusl Du1lz ~ &~@1st11t
pittsburgh, pa.
ns is
smsriRainssysr eseten a. it masssok
nss i Hsyss @easa sasss af Sssss ssds s
sn s M Sse rms ssemees
kst.sa aiaes
hogy megfelelnek a valosagnak.
Nemetorszagban ketszazezert6l nyolcszazezer ember
van leirhaatlan es elkepzelheteten bruatasoknak kite
We fogoy ytaborokban Ezeknek husz szazaleka zsido,
nyocvan szazaeka kereszteny.
Tzezerne tobb katoikus es luteranus papot zartak
fogoytaborokba tobbkevesebb id6re, kozk nagyon
kat agyonverte AIT vallottak, hogy Hitler
Ur hanem listen hogy vaas mem lehe az allamge-
pezet engedemes szogaa.
Egy jol ertesilt katolius hrszogalat Genb6 ezt je
lent Atalaban elogadott elteves hogy naz gyozelem
eseten Nemetoszagban kereszenyseg utoo atszatat
krak egy nemzeti vallast csnalnak pogany ver es
fold" elmelet alapjan.'
1939-ben bezartak 700 koostort eszardat mutt h6
napban kdobtak hatvan katolikus papot templomabo
Nagyon sok pap munkajat megbentottak, inert megtl-
tottak hogy akasakbol klepjenek sokat predikaasto
tiltottak el.
1939ben ezer protestans papnovendekb6l csak
szaz lett felszentee akk hitet tettek nazizmus mel
lett tobb klencszaz fodaatt intezeekben kenytelen
tovabb tanuln hogy tokban hordozzak keresztenyseg
takyaat.
AAoiAooo
papsagrol "A papokat ARA kenyszertk, hogy saJat
sirtakat megassa Ell ogak aruni Isteneiket Earul-
max mndent hogy sajat nyomorusagos alasukat es o-
vedelmiiket megtartsak."
protestans papok hetvenot szazaleka, mint kozie-
geny be elenleg valamennyl fronton van
valoszinileg azert hogy mne t0bb elessen koziliik
keresztenyseg nagy nemet martirja Pastor Nlemol-
Ter vlaghaboru nen1et hose evek ota be csukva,
inert mem hailando keresztenyseg helyett nazzmust
predikaln tempomaban Felkoszton van es dupla-ne-
hez munkat vegez (mnt azok nagy martirok aklk ke
reszteny hert gayarabsagot szenvedte kovet tor es
arkot as.
mellette levo cellaban szenved Rupert Mayer Je-
zsuta atya ak sznten hos nemet katona volt vlag-
haboruban melott pap lett, mint Nemoler. Mint Nemo
ler sem fogadta ell felknat szabadsago azza 1el-
tetellel hogy nem fog predikalni jovoben.
Termeszetesen sokat koteeket irhatnank az udozott
neet keresztenyek szenvedeserol akkor sem tudnank
azok szazezredreszet sem megirnl
De hisszk, hogy ha egy lutheranus papnak ennyl
mem eleg akkor t0bbet hiaba irnank.
Csak ait jegyezzuk meg, hogy ha mar nemetek nj
tet erabcliak legalabb hagyak meg az amerka magya
rokat hitlkben Abban hitben hogy hlseges pogaral
kivannak eni ennek hazanak amey otthont, kenyeret
Is szabadsagot adott minden pogarnak
Pfarrer Rettmann gyalazat, az arulas a hutlenseg
martromsagat kinalja magyaroknak, akkto AIT kerl
hogy "szenvedenek ell bnetest es gyaazatot Pfarrer
Niemoler HIT martirornsagat vallata.
Ha vaamkor az amerikai magyarsag ARA szanna
aoat hopv nenet embert kovessen, semmi esetre mem
a Rettrnanokat hanem Niemollereket togna koVetnl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02

A jov6t k0nnyen ismeri meg
az, ah tanulmanyozza a null
tat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-02
1iir 4nrhuliir1igrn 4frrn
pfarrrr mnlfgallg Rfttman
pittsburgh, pa,

Minthogy Rettman Farkas lutheranus lelkesz par
hete er0sen naI izi cikket irt egyik magyar uj-
sagban amelyben mem kert kevesebbet minthogy az
amerikai-magyar haboru eseten az lit el6 magyarok
valaljanak bunetest es gyalazatot (vagys tagadjak
meg Egyesilt Alamoknak eskid0tt hJseget), ezt
rast kIlonosen keresztyen pap figyemebe
ajanljuk Az adatok Time newsmagazin december
23-ik szamabol vannak, World Council of Churches
jeentesenek alapjan, tehat semm ketseg nncs,
hogy azok megfelelnek valosagnak.
Evening star., 1941-06-08
Miss Joyce Ann Grubbs
Weds George Herndon Dent.

The marriage of Miss Joyce Ann
Grubbs, daughter of Mr. and Mrs
Robert Smith GrubbS of Warren
ton, Va, and MI. George Herndon
Dent of Front Royal and Freder-
icksburg, Va, the son of Mr.. and
Mrs. George Thomas Dent of Fred
ericksburg, took place yesterday
afternoon at 5 o'clock in the Fred
ericksburg Baptist Church.
The ceremony was performed by
the Rev. Robert F. Caverlee in the
presence of members of the two
families and a few friends. Mrs
George Freeman played the we'd
ding music and Miss Anita Hern-
don, cousin of the bridegroom, sang.
The bride was dressed in sheer
gray crepe with navy blue acces-
sories and wore shoulder corsage
of taisman roses and sweet peas.
She was unattended.
A reception at Hotel Stratford
followed the wedding. Mrs Francis
Hicks, the brides sister; Miss Lois
Dent, sister of the bridegroom. and
Miss Priscilla Wrightson of Chevy
Chase, Md, presided in turn, at the
punch bowl
Immediately after the reception,
Mr.. and Mrs. Dent left for a brief
Northern trip. They will reside in
Front Royal after June IA.
The bride is q direct descendant
OF Charles Swan of Revolutionary
fame and of William Grant, first
justice Of Fauquier County, Va.
Mr.. Dent was an honor graduate OF
the class of 1887, Randolph Macon
College, and is a member of the
faculty of Randolph-Macon Acad-
eny in Front Royal.
Evening star., 1941-06-08
Senator Lister Hill
National Law Speaker

Senator Lister Hill of Alabama
will deliver the commencement ad-
dress at the graduation exercises of
National University Law School at
Continental Hall, Friday evening, it
was announced today by Leslie c.
Garnett, chancellor OF the university
Senator Hill is a graduate of the
University of Alabama, where he was
Phi Beta Kappa. He took graduate
work at Columbia University and the
University of Michigan.
Following the commencement eX-
ercises Senator Hill will be guest of
the senior class at the commence
ment ball at the Kennedy Warren
Other activities of commencement
week at National include the Cy Pres
Club breakfast at Olney Inn today at
IL am; the reception for the senior
class by the Alumni Association and
the Board of Governors of National
at the university today at pm,
and the graduate club banquet at
the Hay Adams House on Wednes-
day at 8 pm.
Evening star., 1941-06-08

companied by Mr. Donald Imirie of
Washington as best man.
The bride wore a wedding gown of
white net. made with tight bodice,
full skirt, long full sleeves and train.
Her tulle veil was full length and
was arranged in cap fashion and
caught with orange blossoms. Her
bouquet was of bride roses and lily
of the valley.
Miss Dorothy F. Keith, sister of
| the bride, was maid of honor and
wore pale pink marquisette over
net, with pink net hat, and carried
a bouquet of spring flowers.
Miss Frances Ellen Keith, another
sister of the bride, was maid of
honor and wore pale blue marqui-
settle over net, with matching hat,
and carried spring flowers. Both
the maid of honor and the brides
maids dresses were made on the
same lines as that of the bride
Little Beverly Paige Goldsborough,
cousin of the bride, was flower girl,
and wore pale blue organdy, with
organdy hat, and carried a basket of
pink rose petals, which were scat
tered in the path of the bride.
The usherS were Mr.. j. William
Keith. il, brother of the bride. of
Centerville; Mr.. Louis B. Perkins of
Centerville, Mr.. Ernest F. Coleman
of Washington and Mr.. Keith Cum
ningham.
The brides mother was attired in
dark blue sheer crepe, with hat to
match, and wore a corsage of gar
denias. Mrs. Jukes, mother of the
bridegroom, wore dark blue lace,
with matching hat and gloves, and
wore corsage of pink rose buds.
Immediately after the marriage
reception was held at Mount Pleas
ant, home of the brides parents,
after which Mr. and Mrs Jukes left
for wedding trip. Upon their re-
turn they will reside at Davenport
Terrace Apartment, 4817 Thirty
sixth street NV, Chevy Chase.
The bride is a graduate of Gen.
terville High School Mr.. Jukes
attended Arnold School at Pitts
burgh, Pa; Mountjoy College, Dub
lin, Ireland, and was graduated from
St. Johns College, Annapolis, and
the George Washington University
law school. He is member of the
District of Columbia bar and a
member of local law firm.
Miss Mary Fowler Robson
Has Outdoor Wedding.
A lovely outdoor wedding of yes
terday afternoon was that of Miss
Mary Fowler Robson, daughter of
Mr. and Mrs. Francis Pole Robson
of Sandy Spring Md, to DR.. William
Henry Breeden, son of Mr.. and Mrs.
Lindsay Kistler Breeder of Ben
nettsville, S. C. The ceremony was
performed at 4:30 o'clock on the
lawn of Sharon, home of the brides
parents, by the Rev. Franklin j.
Bohanon, rector of Rock Greek
Episcopal Church.
The bride was given in marriage
by her father, and she wore her
mothers wedding gown of heavy
ivory duchess satin and rose point
lace, which was fashioned on en-
pire lines with a court train. She
wore full-length tulle veil held by
a coronet of orange blossoms and
her only ornament was an heirloom
diamond necklace. She carried a
bouquet of brides roses and lilies
of the valley.
Mrs. Lincoln Parks of Elizabeth,
N. j., was matron of honor for her
sister, and she wore a costume of
pale green organdy made princess
style with lace inserts and a garden
hat of natural straw. Her arm