Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-02-14
Valka v Europe

kteT1 zbehli z Ostrova Martini
que, nachazejic1m sc pod fran
couzskou vladou, pfibylo dc
Hamilton, Bermuda, We sve &C.
ste do Velke Britanie, kde sc
cht6jf pTihlasiti do armady k
boji prot Nemc1m.
Tvrdi, re v6tSi cast francouZ
skeho ostrova Martinique v Ka-
ribskem mort, kontrolovanem
dosud vladou We Vichy, hlasi
Sc pod prapor generala Chas.
de Gaulee-a, vGdce "svobod-
nych FrancouzG6", ktery pc bo-
ku Angle vede dale valku pro
ii Nemecku.
Mezi francouzskymi zbehy
nal6zaji Sc tri marinaci z kfiz-
Mkt Emile Bertin'' a Jeanne
dare a tTi lodnfci, kter1 slou-
zili ma obchodnfch lodfch.
Mezi uprchlymi Cechy male
"a Sc take jeden ddstojnik.
V Londyne "News Chroni-
Gle" pTinesly zpravu o dulezi-
tych ceskoslovenskych vojen-
skych vynalezech, ktere Sc po-
daTilo odstranit do bezpeci
pred Hitlerovym padem do Ces-
kOslovenska, coz Sc stale v po-
lovin6 bTezna 1889.
Techto ceskoslovenskych Wy
nSlezT hvlO nrvn6 V~VuZitkOVa-
no v Anglii pri vyrobe zvlast-
MIN zbrani, jez dostala take
recka armada k boji prot TIA
linn.
V tomto prfpade jde hlavne
@ specialnf pusku typu "Bessa''
ktera jest originalnf zbrani stej
ne jake povestny lehky kulo-
met "Bren" z brnenske Zbro-
jovky, prodany hned pred val
kou Anglii, ktera Jim vyzbroji-
la i australasia vojsko.
Robert Hutchinson, pfedse-
da American Eagle Club, orga-
nisace americkych letcG, boju-
jfcfch v Britanii prot Mem
cum, pravil, re V britske arma-
de bojuje jiz cd 5000 do 5000
Americana.
Tito Americana prisli vesmes
re Spoj. StatG, ably pomohli
Brit1m v jejich nynejs1m boji.
PTedseda onoho klubu americ-
kych letc1 Hutchinson pochazi
z Filadelfie v Pennsylvania, kde
Sc narodil. Toto prohlasen1 u
Ginil pred cleny American
Chmaber of Commerce Lon
dyne.
Anglicka ofensiva v severn1
a vychodnf Africe prot ItalGm
postupuje zvysenym tempem.
Anglicti letci pripravuj1 cestu
pozemnlm vojskdm, drtice OBJ
ranu a moznost odporu ItalG.
We vychodnf Africe, jak by
10 oznameno v komunike u
hlavniho stanu, Anglicane bill
II Sc Ike Kerenu, zeleznicn1mu
stTedisku V Eritrei, AZ mile ma
severozapad cd Asmary, hlav-
niho mesta kolonie. Dale ma
jihu italske vojska jsou ma u
stupu cd Barentu ma vychod
a jsou zle tfsnena Anglicany v
okoli Tole.
Anglicke mechanicke oddly
V Lvbvi iSOu liz pOuhych so mil
cd Bengazi a mysl1 Sc, re do 48
hodin budou pred branami teto
italske zakladny.
Anglicka vojska, postupujlcl
do severozapadn1 Habese po-
del Condarske cesty nedaleko
jezera Tana cin1 velky pokrok
pres to, re fasiste tam polozili
mnOho min.
Britska bombometna letadla
zeslabujf italsky odpor neusta-
lymi 1toky ma jejich posice
v okoli Kerenu a ma ceste, We
doucf k vychodu. Tato silnice
a zeleznice do Asmary jsoU
hlavn1 cestou 1stupu ItalG.
Postup anglckych motoro-
vych oddfld v Eritrei je pfiro-
zene t6zsf nez byl v Lybii, pro
toze tamnf krajina je pusta Z
divoka. Mimo to dobytl sill
nych italskych posic kolem Ke-
renu Dude tez vyzadovati mno.
no casu a prace.
Cd zahajenf kampane We W
chodnf Africe bylo zajato vice
nez 1900 italskych vojakG.
N6mci platf rocn6 ma danicf
"a miliardy marek (13 miliarc
600 milion1 dolarG) re 40 mill
ard marek narodn1ho pfijmu
jak oznamil E. w. Schmidt, re
ditel Nemecke banky.
V jeho zprav6 sc pravi, *
pc zaplacenf beznych vydan:
zbyva z toho osm miliard dola
ri rOEn9 ma Vedeni valkV.