davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

svaku kucu jednog mesta. On Sc
postavio pod k o n t % u po-
sednika ugljokopa, i predpostav-
liajuci da kapitalist: upravijaJu
sa industrijom, snabdevanje ovog
.espapa treba da je "a njih slgur-
no lax posao. Il iskustva oni tre-
baju da znaju tacno sta da rade
da bi Sc nastavila neprekidna op-
skrba uglja mestima. Sta Sc de-
sava? u roku cd nekoliko mesecl,
najljucoj zimi sto je ikada is
kusio juzni dec Engleske mnogi
predict behu bez uglja. Kada Je
veliki sneg bio ma zemlji i Jak
mraz bilo je kuca koje nisu ina
le ogreva. Bezbroj razloga je dat
"a objasnjenje zbrke promasaJa.
Razlozi koji su dali hladne ugod-
nosti narodu koji je drhtao cd III
me pred ognjistima bez vatre. Mas
su osigurali da Sc spremaJu pla-
novi sa kojima ce' Sc spreciti da
Sc ovo wise ne ponovi. Ali ono Sc
ronovilo prosle Zine. I stampa je
Izaposlena da mas pripremi "a do
I eek ponavljanja iste stvari iduce
zine. Owl posednici ugljokopa ko-
| iii poseduju "upravnu sposobnost"
| nogu organizovati zbrku i nered
| i nista wise. Oni nam naogu dava-
fti planove jos wise planova ali
ne uglja.
Hi uzmimo sto je vrlo vazno,
gradjevinarski material. LORD
Wolmer, koji bese glava Cement
Makers Federation sve dogod Sc
Inije uspostavilo Mnistarstvo Ra-
da i Gradiva, koji Sc tada imeno-
va "a direktora cimenta. Mi drzi-
mo da on jos prima platu cd Fe.
deracije. Ia svo vreme 1910. mani.
kao je cimenat "a sklonista Cd
bonn bI sto je oslabilo ,njihove
gradjenje. U gornjoj kuei Lordova
Biskup cd Birminghama je uei
nio sledecu izjavu: "Vladalo j
veliko sumnjicenje medju lokal
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

most" ie uzasna. Kako Sc ovo mo-
ze objasniti? Stampa to pitanJe
vrlo lako objasnjava. Vecinom
organi stampe svaljuju krivnju
ma popustanie radnika. | Mr.. Be-
vim drzi govore sa kojima urglra
radnike da sve wise i wise rade.
Postoji samo jedan nacin putem
koieg Sc moze postici delotvorna
organizacija industrije, to Je
da Sc ona preda u ruke prakticnlh
radnika koji in operisu svakodnev-
no. Samo su radnici ii koji orga.
nizuju potrebnu opskrbu sirovog
materijala, prevoz sirovih mate
frijala svrsene proizvode ma mes
| tn gde su potrebni Samo su rad
Saici ii koji organizuju process pro-
| izvodnje proizvode svo bogat-
stvo. to su, sledstveno, samo
radnici koji imaju iskustvo spo-
sobnost da delotvorno operisu sa
industrijama. Posedstvo kapitaia
ulozenog u industriji, prisustvo u
sobi direktora, aproprijacija pro-
fita (cak to "a MEGA obavlja
banka) ne daju kapitafistu teme4J
"a pravo ma orgsnizovanje indus
trije, niti cak da ista znade ka-
ko Sc operisu industrije. Slieno
tome, nj kockanje ma berzi ne
opskrbljava in "a organizovanJe
industrije. Ia opskrba Sc moze
debit samo sa praktienim iskus-
tvom tehnickim poznavanjem
Niko drugi sem ljudi zene koil
i (Nastavak ma A. strani.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

/ radnike da i'm preti opasnost, "smrtonosna O.
pasnost" sa strane, dok iii ovde do kostiju IL
rabljuju kapitalisti Da jos jednom citiramo
jedan izraz Slobodne Reel, da wise nj n,alo ne
sumnjamo da pseudokomunisti nisu veci So
cijasovinisti cd same zloglasne propale ne
macke ocijaldemokratije. Ona veil: 'Srpskl
radni6k pokret u America - pod vodstvom
'Slobodne Reef y ne izostaje, niti ce IL
ostajat Cd celokupnog radnickog pokreta A
merike, CHI je sastavni deo. Njegov stav prema
danasnjem ratu odredjuje Sc interesma borbe
"a oslobodjenje srpskog naroda u starom zaVl-
caju; interesima odbrane j ocuvanja owe zern-
lie. :" da bi pojacala oval vrhunac sovinlz-
ma sa apelom ma simpatju radnika prema
Sovjetskoj Juniji, S. r. zakljucuje da Sc opor-
/, tunizam pseudokomunista odredjuje sa "inte-
resima poraza Htlera ma sovjetskom frontu.' y!
Mi opet ponavljamo da je Hitler Sovjetskom
frontu dao velikog poleta pseudokomunistic-
kom socijalsovinizmu.
Tako vidimo da Sc oportunzam, reforml-
zam socijalsovinizma uvlace medju radnike
Ca in drze sto wise zavedenijim, kao to Lenln
rece, "u burzoaskoj okolini." I kao sto Lenin
dale rece da, "Boljsevizam ne bi mogao pobediti
burzoaziju 1917 do 1919. da nije pre- toga,
1908. da 1917, naucio da pobedi menjsevike,
ii. oportuniste, reformiste socijalsoviniste, l
da in nepostedno zgoni IL partije proeterske
revolucije" - tako cemo mi pobediti ovdas-
ME pseudokomuniste, menjsevike, njihov opor-
tunizam, reformizam i socijalsovinizam ako
in nepostedno izgonimo IL redova americkog
radniGkog pokreta i da poslednjem damo novu
osnovu - revolucionarnu osnovu - Socijalis-
tlcki Industrijalni Junionzam, u kojem nece biti
rnesta "a nikakve oportuniste, reformiste i So
cijalsoviniste, jer &c oni propasti zajedno sa
svojim ocem trulim kapitalizmon1. Zbog
toga oportunizam mrzi i strahuje cd revoluci-
onarnog pokreta. zbog toga mi revoucionarl
moramo Sc neumorno, neustrasivo boriti protiv
oportunizma, "crvenog', crnog iii svake boje.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02
BORIMO SE PROTIv OPOR-
TUNIZMA.
(Nastavak sa 2. strane.)

(NaSCaVak Sa q. StEane.J
slusajte kako Sc IL njh izleva silni socijalso-
vinizam posredom iste novine, Slobodne Reel:
"Hitleroya. Nemacka je strasni najveci nepr-
jatelj celokupnog coveGanstva." - Bas kao sto
govorahu socijaldemokrati nemackim zavedenim
radnicima da je "varvarska Rusija' najveci
neprijatelj cove6anstva! Naravno, kada oportu-
nzam pusti sovinizam da prednjaci, oval ce
se kretati sa vecom brzinom Slobodna Rec da-
lie ovome nastavlja: "Ta snrtonosna opas-
most [nacisticka Nemacka] preti ovo naso1
novoj domovini, gde zivimo, gde radimo, gde
Sc odgajaju nasa deca, gde smo ostavili polo
vicu wise svoga zivota." Tu nema nj reel IL
rabljivanju radnicke klase. Ma to Sc mora pot
puno zaboraviti, jer je "nasa' stara iii nova
domovina" smrtnoj opasnosti." sada treba-
mo svi da zgrabimo puske pa rat - da brani-
mo "nasu novu domovinu"! - da Sc koljemo
"a Wall Street,!
Oportunizam je u korist svoga sovinizma
ugrabio priliku nacisticke navale ma Soviet
sku Juniju, da bi zlikovacki iskoristio ono malo
simpatije koju radnici jos imaju prema SSsR,
i koju nije potpuno ubila stalinisticka biro-
kratija sa svojim mnogobrojnim anti-marksls-
tickim koracma, u korist kapitalizma owe zern-
lje l sada bez ikakvog srama j stida pseudo
komunisti duvaju isti rog sa otvorenim US
kacma imperijalisti6kog rata. Tako su postal
veliki "pobornici demokratije" ii pseudokomu-
nisti, da podupiru svaki ratni korak kojeg Roo
sevelt poduzimlje bez ptanja formalnog o.
dobrenja americkog Kongresa!
Istina je da je nacizam veliki neprijatet
covecanstva. Ali jos VEGA je istina da je kapita-
liam, koji poradja nacizam, najveci nepriJa-
tell cele ljudske rase. Ali oportunizam njegov
socijalsovinizam ne mogu propagirati borbu
protiv celog kapitahzma, jer su oni njegove
verne sluge. Oni mogu samo varati izrabljene
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02
Rat osvetljava ka apha|istiGku nesposobnast.

MIN vrhovnim vlastima da ce Sc
otkriti njihove nepromisljenostl.
Duguiuci Sc upotrebi krecnoz
uortara ne mesto cimentnog NOR
tara, milioni narodnog novca su
utaman otisli. Ministarstvo koje }e
bilo odgovorno telo nije zasluano
postovanja." l owe: "U jesen ce
:kisa doci, i, oni SUI dobili obaves-
tenie cd autoritativnih elanova
Wade kao sto je Bevin da &c doc1
nocni neprijatelski bombasi ei-
il &c let trajati dugo. Tako nam
je izgledalo "a sigurno da ee sc
uveliko mizerija prosle zine obno-
viii >. Ako naknadno dugom noe
nom terorizmu mnogi budu pri-
morani da odu pod vlazna sklonis-
a. u ciju sigurnost sa pravon
sumnjaju, cak i mas narod sa ne
usporedivom istrajnoscu moze sc
rodati o6aju." Ia dalnju informa-
ciju samo pogledajte dnevnoj
stampi.
Hi hoeemo Ii uzeti organizaciju
snabdevanja hrane. Grom i pakao
Lord Woolton. jedan Cd barona
raspodelne industrije jeste Mi
nistar Hrane. Mi otvoreno prizna'
| ienao da je van nase moci da do
volino opisemo organizaciju op'
skrbe hrane njene raspodele. Da
Sc tai posao obavi potrebno je pc
ro Dean Swifta. Mi Sc MEGA os
tavljamo.
Ho6emo Ii uzeti wise? Nije po
trebno. Izvestaji zbrkama i ne
redima II dnevnoj stampi su od
vratni Jedna novina rece naZat
rar dana: "Niko ne mole cItat
Ikomentare u britanskoj Stampi
domacim stvarima bez dubokog o
seeaia nemira." Ipak sve owe IN
dustriie SUI rukanaa upravitelja
niihoyih namesnika, kojf su svi u
zeti IL redova posedn ika tih indus
! trija. Njiheva "upfavna sposob
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

MIA. On zahteva da. svaki radnik
|iEgubi svaku jotu samopostova-
(nja. On trazi duSevno kao i teles-
Eno zarobljivanje celog radnog ma
roda. Taj "novi red' je pomamni
kapitaizam koji Sc popeo ma div
ljem konju i sa velikim bicem II
ruci pod oge gazi siba
Fneduzne zarobljene radnike. L.
:medju jednog drugog radnHka
klasa ina da bira samo zio. I zlo
&c zateci radnike sve dotle dogod
Sc oni podaju laznoj propaganda
da drugog izbora sem kapitalizma
,nema.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

pravo da nakon toga uspostave
novi red - pravi novi red Bes"
klaene Zajednice, u kojo nece biti
roboyanja niti obespravljenja, U
kojoj &c vladati potpuna ekonom-
ska drustvena jednakost; ko-
joj nece biti tlacenja jer nece biti
klasa nj politicke drzave da tlace
obespravljaju korisne calnove
drustva, kao sto to danas radi je-
dan i drugi deo zulumcarskog ka-
pitalizma. Ia takav novi red tre-
ba da radi svaki klasnosvesni rad
mix radnica sa svom svojom neu-
mormon energijom.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02
Pravi novi red.

Kada radnici saznadu da lie same
radnicka klasa jedino korisna kla.
ga u drustvu, koja proizvodi svc
drustveno bogatstvo; kada oni saz.
.nadu de- je kapitalistitka klasa
rotpuno parazitska da iii ona do
kostiju izrabljuje, tada &c Sc oni
organizovati u jednu revolucio-
narnu politicku partiju kao sto je
S. L. P. te &c sa njome osvojiti
razoriti poiticku vladavinu kapi-
talizma; tada &c Sc oni takodjer
organizovati industrijalno, sa svr-
hon da podupru svoje politicko
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02
L. organa britanske S. L. P.
"THE SOCIALIST"

Mi Sc cesto puta pozivamo ma
cinjenicu da elanovi kapitalistic-
Ike kIase ne organizuju industrije
Pkoje oni poseduju i kontrolisu, da
Eoni iimaju vrio malo udela u III
dustriji iii proizvodnji. Njihova
iedina VEGA sa industrijom jeste
posedstvo ubiranje profita. Stvar-
mo organizovanje industrije cd 60
! re do dole vrse uposlenici. Ako
Fneko u ovo sumnja, neka pogle-
Ida nekoliko kapetana industrije ko-
il .su clanovi polu tuceta wise dl-
rektivnih odbora drugih kompani-
ia i drugih industrija koji, i kada
! bi radili SO sati ma dan, ne bi Sc
mogli upoznati nj sa komplikova-
aim razgranavanjem industrije ko-
ie oni toboze "direktuju." cinje-
! mica je da oni ne upravljaju niti
organizuju industriju. Oni su pot
puno odvojeni cd ME.
Nesposobnost kapitalista nil
hova skrajna manjkavost famoZne
"upravne sposobnosti" uvek Sc
jasnije pokazuje u ratno doba. Ka-
, da sc rat zapocne jedna Cd prvlh
stvari koju uradi vlada jeste l.
tmenovanje predstavnika vrhovnog
kapitalizma, navodnih posedniks
| upravne sposobnosti, da ubrzaju
proizvodnju, da kontrolisu oval III
onaj espap, i tako dalje tako da-
| lie. Pre- nego sto prodje dugC
! vreme cisti rezultat je zbrka Il
jednoj pa onda u drugoj cd tih
! industrial. Isti je slucaj sva:
kom ratu, ako je neko ovo jed
/ nom opazio on ocekuje da &c Sc
tcpet pojaviti sa takvom' 'sigufnos.
leu sa kojom astronomisti ocekujl
HaIey-ovu repatu zvezdu. I ono sc
"a sigurno pojavljuje.
Uzmimo, ma primer, ugaG. IL
je espap cd zivotne vaznosti Il
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

Svaki covek voli biti slobodar
| i svaki zudi "a slobodom. Ali covel
Inc dolazi do slobode cato sto zud
"a njom zeli biti slobodan. Dc
slobode covek dolazi putem Dor.
be. Ia nju Sc on mora boriti. Mno-
81 ljudi ocekuju slobodu da &c i'm
neko drugi doneti, kao pecenu
sevu ma srebrnom tanjiru. Oni ko-
j takvu slobodu ocekuju, mesto
siobode, dobivaju jos vece teze
ropstvo.
Ma koliko Sc govorilo nekoj
slobodi, covek ne moze biti slo-
bodan sve dotle, dok ne postane
ekonomski nezavisan, dok on ne
bude imao ucesca prava kako
u radu, tako odredjivanju 5
ostalim ljudima, kako i ma koji ma
Gin da zajednicki rade "a zajednic-
XII i'm opstanak i uzivanie. Dok
.radnik prima naredbe cd drugoga
"a njegov rad, on nije slobodan -
on je rob.
Kapitalisticko drustvo, u kome:
danas zivimo, podeljeno je ma
klase - radnicku i kapitalisticku.
klasu. Prva proizvodi svo drustve-
no bogatstvo, "a to prima samo,
toiiko, da bi sebe mogla odrzati.
u zivotu produziti sa proizvod-
njom. Ona prima najamnicu i Ia
to Sc zove .najamna klasa. Posled-
MIA (kapitalisticka klasa) Was
mix je svih zemaljskih industrial,
kao takva, ona uprvlja s njom !
pomocu ME izrabljuje radnicku
Masu. Ovo izrabljivanje mi zove-
mo zakonitom kradjom, posto ka-
pitalisticka politicka drzava je
ozakonila ovakvu kradju. Nema
razlike, da Ii kapitalisticka klasa
zakonito iii nezakonito krala rad
nicku klasu, glavno je da je rad
niGka klasa okradena. / kao takva
ona ne moze biti slobodna, posto
sistem vladavine stiti njene pljac-
kase. l sve dotle dok postoje klase
drustvu, kradja iii izrabljivanje
je neizbezno, te prema tome, rop-
stvo &c opstojati.
Oval drustveni razvitak ispita-
Ii su i analizovali nasi velikani -
Marks, Engels, De Leon i drugi,
te ustanovili cinjenicu, da bi ljudi
bill slobodni, oni moraju reorgani-
zovati drustvo ma novoj osnovi,
osnovi Jednakosti, Slobode PRAY
de- Ovakvo drustveno uredJenJe
ne moze Sc uspostaviti, da da-
lie ostane drustvo podeljeno ma
klase. Drugim recima, privatna
svojina mad sredstvima "a proz-
vodnju mora Sc preneti Il drustve-
nu svojinu. A ovo znaei ekonom-
| ska iednakost svih clanova dru-
stva. Tada samo tada &c eovek -
liudi - biti slobodni Bee ekonom-
| ske slobode nema slobode. Exc
nomska sloboda je osnova svih
drugih sloboda.
Utemeljaci naucnog Socijalizma
skovali su krilaticu: "OslobodJe-
/
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02

Videli smo da nema sustastvene
razlike izmedju starog "demokrat-
skog" "novog" nacistickog reda.
Oni su oba Crane jednog drveta,
uzroka svog drustvenog zla. Rad
nici trebaju da odbace i jednoe
drugog, jer jedan poradja dru-
goga. Opste je poznata cinjenica
da su "demokratije" negovale ma
cizam i materijalno mu pomagale
da Sc podigne protiv sila Prole'
terske Revolucije. Sada nam de
mokratije" vele kako njihovo van
bracno deta = hitlerizam ne
valja i zele da i'm pomognemo da
ga Sc rese da bi one same posta'
le jedan ogromni veliki ujedinJe
nj svesvetski "frankenstein"! I
drugu ruku, to zlogodiste "demo
kratskih" roditelja razgoljicav:
svoie roditelje i veil da on ims
bolji red zove ga "novinl redOm.
Start red, tojest, konvencionain
'kapitalizam predstavija najamn.
ropstvo, nrahljivanje radnick
klase, u kojem vhada glad i 1lemas
| q,
tina ma jednoj a neopisiva rastsof
ma drugoj strani. "Novi red j
izopaceni kapitalizam. U njeml
vlada gruba varvarska sila tlace
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02
Start | fHeVi TeG.

lvazal "demokratija" - sada je va
zal nacista. Sustastvene raziike
Enema. Sada nacisti pucaju zat-.
Evaraju buntovnike - pre- je "de--
mokratska" Jugoslavija bacaia'
Ebuntonike u glavnjaci gde su Sc.
hgusili cd smradi. Sada pod ma
Lcistima, radni narod nerna rrava'
slobodnog organizovanje niti uzi-
IVA slobodu stampe nj pre- nije'
l.mogao slobodno radni narod zago-I
I,varati Proletersku Revckuciju MI
ii je pre- uzivao slobodu stanpe i
govora. Ovde mosemo naponnenuti,
.ako radni narod dane kapitalistic-
ke zemlje nema pravo da propagi-
,ra oslobodjenje radnicke klase on
Enema nikakvo pravo. Da ponovimo'
.opet: to pravo radni narod Jugo-
slavic nije imao pre- rata, pod "de
mokratijama," niti ga ina sada'
pod nacistima, niti &c ga inati 1ko
Jugoslaviju opet osvoje demo-
kratije"! Razlika ismedju demo
.kratizma" nacizma jeste ia sto
"demokratizam" mosi licefnernu
masku civiiizacije ma svom varvar-
skom lieu, dok je nacizann poderao
svoju Hcemernu masku vidimo
ga kao razgolicenog kapitalizma.]
Nacizam .kao varv variz "a M
jeste dusa celog kapitaliz-
ma. Marx rece z a sedan
Edeset godina: "Kapital dohazi [na'
svetl cureci cd glave do pete, iz'|
svake pore, sa krvlju blatom."
II kao sto je dosao tako kapitaE-
zam nacisticki "demokratski"
odlazi sa ovog sveta "cureci odi|
glave do pete, ia svake pore, sa
krvlju blatom.'
Bacanje prasine u oci.
Tako vidimo da Sc tacke mira
"demokratskog" imperijalizma u|
sustini nj malo ne razlikuju cd ma
cistickih tacaka kapitalistickog
mira. | jedan drugi deo trulog
'kapitalizma trazi ovekovetenje'1
.vladavine privatne svojine; jedan
i drugi imperijalizam trail vece
zarobljivanje radnicke klase, a to
&c reci skoro celog stanovnistva.
sOnaj koji misli da Sc moze kapita-
Elizam odrzati sa politickim slobo-
Estinama nakon rata jako Sc vara.
ETako ga varaju "demokratski" za-l
govaraci. Oni bacaju radnicima
Eprasinu u oci da iii tako zaslep-
|, ljene vode iii rat iii Industri-
jalni Feudalizam. Sada Sc traze,I
cd radnika, u ime "demokratije"
materijalna p ozrtv van a.
sSutra &c Sc cd radnika traziti po-
iticka pozrtvovanja - da Sc od-
reknu kritikovanja Wade pod IL
govorm da je u krizi potrebno ma
scionalno jedinstvo." Sa materijal-
MIN "pozrtvovanjem' radnici &c
izgubiti pravo ma strajk, jer ira
! ziti pobojsice nece biti u skladu sa'
"pozrtvovanjem," a sa polite kim
pozrtvovanjem radnici &c izgubi-
I'll mukom stecena politi6ka prava
da mogu slobodno siriti nauku rad
nickog oslobodjenja. Tako Sc "de-
mokratije" trude da ponocu "de-
Fmokratske" prasine uvlace domaci
nacizam.
Crane jednos stable.
Videli smo da nema suStastvene
razliko iznedir starnu "demOkrat-
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-01-12

LIMA, Peru
NEAR the sacred burial ground Of the
III strangled Virgins of the Sum- at Pachaca-
mac several mummes and treasure box
containing plaques and feminine ornaments all OF
pure Inca gold were recently dug up by ranch
workers
DR.. A. A. Giesecke, eminent archaeologist who
is excavating the site of the Pachacamac temple
ruins in the interests of the Peruvian Government,
has expressed alarm, as well he may.
If amateur eXcavators, caring only for gold
are permitted to tear those graves and what lies
below, to pieces, they will destroy 1000 years of
buried history which DR. Giesecke has been de-
ciphering with infinite pains striving to make
each maidens mummy add a word to the long
story which Pizarro the butcher, ended IN
weller of blood.
Nowhere is it easier to touch off gold rush
than here because the ruins are only eight miles
from this city where everyone knows that IN Peru
lies the greatest buried treasure of ali time more
than a half billion dollars worth, mostly in solid
gold.
At least $50,0OOOOO in the yellow metal lies
somewhere in sight of Pachacamac.
The thought of such vast wealth protected by
only few feet of soil, stirs up gold-madnesS
in adventurous men, making them ready to risk
their own lives and to destroy those of any who
get in their way.
Little do they care how these American Vestal
Virgins of the Sun lived and died.
Yet strangest of ALL there is good reason to
believe that many a barefoot Indian so poverty
stricken that he only afford to wear trousers
when he goes to town. knows where that vast
hoard of precious metal lies.
But, like everyone of his generations of an
cestors for the last 400 years, none will reveal it
to the white man.
More than third of this gold was on its way
to Francisco Pizarro and his followers as the re-
suit of piece of treachery and promise-breaking
worthy of the worst modern dictator.
Received as friends by the Inca Atahuapa,
the Spaniards treacherously betrayed his hospi-
tally and evidences of good will by taking him
prisoner.
When the Inca realized that what made these
white men devils not gods he had supposed,
was greed for gold he offered to buy his freedom
with the greatest ransom ever named for an indi-
vidual.
Standing in twenty feet long by
eighteen wide he agreed to have it filled with gold
to mark on the wall, some say, nine feet high,
some only seven. Taking the lower figure making
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-01-12
full S+rangIed as
Sacrifices. Their
Ancient Cemetery Is
Now Threatened bv
Treasure Hunters
Who Cheat Science
and Deny Them Even
the Peace of the
Grave

full allowance for the fact that
the Inca gold was not solid ingots
but thin plate, utensils and orna-
ments of various shapes and deducting the amount
the captive rulers subjects actually did denver,
there must have been some S150,000OOO worth Oh
it on it's slow way toward the gold-hungry ana
bood-thirsty Spaniards from all parts OF the en-
pre
4 LII the Conquistadors had to do was wait
n couple of months and all this would
have been placed in their hands without effort on
their part.
But these ronclad gangsters learned that 1t
was not a quarter of the treasure that lay IN the
temples of Peru, so they regretted their bargain
murdered the Inca and set out to get 1t all to the
last crumb.
Never did a brutal conqueror make a greater
mistake. Out along every road and mountain trail
sped runners, crying:
THE white man has murdered our Inca!
Instantly the heads Of all the golden streams
stopped moving toward the Spanards, but they
kept flowing from their sources, growing into pools
of gold The pools then flowed together into few
lakes of gold which soon united with far
greater ones rushed from the big remaining reser-
voirs in the temples where the priests knew it was
bury everything or be robbed