RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-04

i
ME radnog naroda. Ma protiv, ds
je danaSnji rat kao god j prosl
rat, bio jeste trgovaeki rat, raj
oko pijaca. Otuda radniekoj klas
Ii ostalom radnom narodu nije I
interesu da pomaze oval rat, gint
svoju krv prolevaju.
Interest radnicke i kapitalistic'
ke klase, bilo to fasistickih Ill
"demokratskih" zemalja, jesu SUI
protni neizmirljivi. Ono sto je u
interesu kapitalisticke klase, to je
protiv interesa radnieke klase j O.
bratno. Sledstveno, u interesu Je
radnicke klase da danasnji poredak
- kapitalisticki ~ razori j ma ME-
GOWN razvalinama podigne svoj
sopstveni poredak - Socijalistic-
| XII - u kome &c uzivati plodove
svog rada i tekovine civilzacije
i kulture.
Covecanstvo Sc stolecima We
likim naporima i zrtvama bori!o
da razvije i usavrsi alate "a
proizvodnju, pomoeu kojih da mo-
ze proizvoditi sve potrebne stvari
u izobilju "a udoban zivot, i kad
je dostiglo tai stupanj, kapitall-
zam sa svojim nacinom proizvodnje
i raspodele, onemogueuje coveean-
stvu da ostvari njegove vekovne
teznje i cilj. Ma oval naein kapi-
talizam stavlja sebe II kategoriju
najveceg drustvenog zlocinca!
U danasnjem imperijalistickom
ratu, kapitalistieka klasa sveta
podeljena je ma diva ratujuca To-
CORA: Observation-Disclosures i "de-
mokratski" logor. Prvi okrivljuju
poslednje da su one stavile skoro
citavi svet pod svoju kontrolu
poslednji okrivljuju prve, da one
pokusavaju pokoriti Geo svet ! "a
vesti fssisticki terror mad swim ma
cijama it'd. it'd. A mi kazemo, tvr-
dino dokazujemo da su krivi !
odgovorni jedni drugi, kriv je
kapitalizam kako fasistieki, tako j
"demokratski"!
U prvoj godini danasnjeg impe-
rijalistickog rata citavi niz ma
lih "nezavisnih" nacija izgubise
svoje "nezavisnosti" Kazemo me
zavisnosti", posto su one bar for
malno pre- izbuha danasnjeg rata
imale takozvane nezavisnostl, a
stvarno one nisu imale nezavls-
most. jer one behu vazali velikih
kapitalistickih zemalja - Engle-
seke, Amerike, Nemacke Francu-
ske. u drugoj godini ovog rata JOS
nekoliko tin "nezavisnih" drzavica
izgubise svoje "samostalnostl"
ukljucujuei i Jugoslaviju. Madjar-
ska, Rumunija Bugarska "preda-
dose" Sc nacistickim silama bez
oruzanog otpora, dok JugoslavlJa
i Grcka, vazali "demokratija", po-
kusase dati oruzanog otpora nacls-
tieko-fasistickom militarizmu,
nakon kratkog vremena podle-
gose pred jacim neprijateljem.
Wade owe dive drzavice, nakon
militarnog poraza, dadose vetra
petama i sada Sc nalaze, zasticene
cd n a c z m a, "demokratskim
zemljama, radni narod tih zema-
liza nuke muei pod nacisticko-ta'
sistickom militarnom { z m m
Vesti javljaju da su nacistickl I'VE
rovi, nakon okupacije JugoslavlJe,
poubijali oko $4,000 radnog naro-
da, koji Sc ma jedan iii drugi nacln
pokazase nepokornim pred osvaJa-
Gina.
Nakon sto je Jugoslavija poko-
rena, ona bese raskomadana. de-
dan deo je pograbila Madjarska'
drugi deo Italia, a mad naJveclm
delom vlada Nemacka, dok je Hr'
vatska dobila svoju "nezavisnost
i postala "kraljevinom". To je
"sudbina" malih nacija dvadese-
tom veku pod kapitalizmom!
Kao pre- stvaranja "velike Ju'
goslavije", tako danas nakon ME-
| nog raspadanja, razni prevarant