davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
TrOSkOvi "Odbrane"
preko 81 milijardi.
(Nastavak sa 1. strane.)

cavaju broj uposlenih elanova
njihovih junija. W. P. A. zvanic.
nici su zadovoljni ier ratna indus
trija uposluje oko 100000 radnika
w. P. A. mesecno, ali Mr.. Rouch,
nacionalni direktor "a uposlivanje
w. P. A. radnika rece, da so pc
sto radnika w. P. A., nisu sposob-
nj "a privatnu industriju. Njih je
"depresija" unespsobila .da memo
gu podneti "demokratsku" eksplo.
ataciju privatnih industrija. Sa-
mo su radnici nezadovljni jer d
kostima osecaju da sve VEGA ratna
priprepma sluti sve wise vecem
krvoprolicu. l. oni instinktivno
znaju da su to oni i njihovi najbo-
Iii sinovi koji su pod kapitaliznlorfi
primorani da svoju krv liju.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
MasOvna p0buna i ma
sOvnO hapSenje rad
nika u PariZu.
(Nastavak sa l. strane.)

\NdSldtdh Sd i. SLl nANsJ
pedeset hiljada njih "koncen-
tracionim' logorima." Ali ia ubi-
stva moraju biti vrlo tajno obav-
LENA, jer prekomerni javni zlikov-
LUX nacisti6ke bande ne bi dobio
povoljan odziv "a nacisticku upra-
WI "a vladavinu privatne svoji-
ne uopste. Jer kad &c Sc >jednom
zaljuljati to more radnika pod
nacistickim imperijalizmom, ono
nece stati dogod ne dobije ono sto
moderno doba davno zahteva: svo
drustveno bogatstvo i svu drustve-
nu upravu.
Ali do tada, iii ako Sc pre- toga
organizuje americka radnicka kla-
sa da po ucenju S. L. P. obori ov-
dasnji kapitalizam da Sc time
zapocne Svetska Revolucija, rad
nitka klasa celog sveta mora pa
titi jos vece poteskoee, jer ona
samo to maze ocekivati pod vlada-
whom kapitalizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
'Sveslavenski ujedinje-
nj 'front.'.

'Brpska" pseudokomunistitka
novina Slobodna Rec, svom broju
Cd 13. augusta, donela je uvodnik
pod naslovom: "Neka stupi svaki
|Srbin slavenskom jedinstvu
protiv Hitlera," kojem veil:
"Sada je duznost mas Srba i
Srpkinja, da Sc slozimo j ujedini-
mo medjusobno ma programu bcr-
be protiv Fasizma, ma programu
borbe "a oslobodjenje srpskog
naroda, pa da bratski zajednic-
XII stupimo u redove velikog sve-
slavenskog ujedinjenog fronta pro-
tiv fasizma!"
Kao sto sc vidi nj u gornjem
citatu, pa nj u celom pomenutom
uvodniku nigde Sc ne spominje
rec "radnik," iii "radnistvo." Pos
tavlja Sc pitanje zasto ia novina,
koja Sc hvali da je prijatelj srp-
skin radnika, nije nasla "a shodno
da apeluje ma radnike slavenskih
i svih drugih zemalja protiv Ia
jednickog neprijatelja?
Da pseudokomunisti apeluju ma
radnitku klasu da ona kao klasa
vodi borbu protiv hitlerizma, oni
bi propagirali klasnu borbu, to
NINA nije interesu, jer khasna
borba vodi obaranju kapitalisma
zajedno sa njegovim "demokrat-
skim" kao nacisticko-faSistiekim
delovima. A, kao sto Sc u citatu po-
menute "komunistieko" -sovinistit-
ke novine vidi, pseudokomunisti
hoee samo obaranje Hitlera, a ne
kapitalizma, njegovog kriminalnog
roditelja! I
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

lednje vreme je MIN rame uz
rame ma politickom polju. Jedan
Cd dokaza je organizovanje zen-
skin Klubova Radnicke Borbe.
Da bi materijani prihod bio sto
uspesniji koji je namenjen Kon-
vencijskoj Skupstini, u hrani su
prilozile sledece drugarice:
Ana Kapetanovie $500, Mary
Kovat $3.50, Ana Crkvenac $50,
Mrs. Walbridge $l.o0, Margaret
Curulic 75c., Florence Davis 75c.
U nagradama prilozise:
Ana Sekulic 8, Mary Sauer l.,
Margaret curulic l, Ana Kapeta-
movie l, N. N. l.
A u novcu sledeci prilozise:
Bojana i v. Suvatki $500, Ana
i J. Sekulic $500, Mary i J. curu-
lie $500, T. Toderoff $500, M.
Belle $3.50, Katie Boberic $3.50,
Bara i P. cotic $1.O0, Mary B.
Slepeevic $1.00, T. Todoroff $1.00,
J. Simoff $1.00, NJ. Kuzoff $1.0O,
T. Koss $1.00, Violet Vojnov $1.00,
Bacika $1.0O, Voleeff $1.O0, Kruzi
$1.00, Kati P. Lelic $1.0O, S. Po-
poff $1.O0, L. Krizanic $1.00, K.
Biro $1.0O, P. Vracarevic $1.00,
J. Begovic $1.0O, Katie M. Bodic
$1.00, X. Romanovic $1.O0, 2. Tir-
cevic $1.00, Ana i L. Kapetanovie
$1.00, Margaret Begovic $1.00,
Mary M. Kovac $1.00, N. N. $1.0O,
N. N. $1.00, nm. 5Oc,, u sesiru
$5.75.
Cist prihod iznosi $97.87.
Klub Radnicke Borbe Sc zahva-
ljuje svima koji su pomogli da ova
proslava bude uspesna.
Ana Sekulit, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

zvanicnu vezu sa nasim pokretom,
sa svrhom da Sc pomogne nase
revolucionarno glasilo. Koliko su
u tom uspele svedoci nam dole ma
vedena suma.
Da je tai uspeh postignut dugu-
je Sc radu pozrtvovanju tih dru-
garica kako pre- tako "a vreme
piknika. Dobra poseta, lepo vreme,
ukusna jela i plea koje su drugari-
ce spremile, sve je to doprinelo
da su veselje i igranka trajale do
kasno vece uz muziku tamburas-
kog drustva druga Bacvanskog i
harmonike drugarice Olge Stern
thai, dok Sc nismo ma kraju ras-
tall umorni ali zadovoljni sa po-
mislju da je ucinjen veliki uspeh
"a mas pokret.
Da bi prihod bio sto veci sledeee
drugarice prilozise jelu. M. Ran
kov $3.50, N. Grin 1925, X. sibul
$500. Pc $1.O0 A. Bacvanski, M.
Velimirov, M. Soklovacki, Z. Gil
goric, M. Tomin, M. Stevins, z. Err
deljan, M. Nenadov, E. Radin, Ju-
liza Sternthal, o. Sternthal, M. Mi
SAX. Osim toga drugarica M. Ste
wins poklonila je posudje ma kojem
je prihodovano S13.75, Mama
Sternthal krofne cd kojih je doslo
$6.15 drugarica A. Bacvanski
tortu koja je donela $4.O6.
U ime naseg Ogranka posebice
naseg pokreta opee, mi eesti-
tamo tim drugaricama ma uspehu
koji su postigle i radu koji su ulo-
zile, narcotic drugaricama Mill
Nenadov Zorki Erdeljan koje su
veci deo noci provele u kuvanju
paprikasa posle ma pikniku vred-
no radile i Natl Grin koja je sa
celim radon upravljala.
Cist prihod iznosi $1,000.
Drugarska vam hvala!
Joe Sternthal, Organizator.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
IL zIVOTA FEDERACIJE.

Cd NJ. Vasilica, Chicago, uspesnom
piknikn, rasturivanju tiketa, te fon.
du "a pedesetogodisnjicu Weekly Peo
plea drngim stvarima.
Sledeci su Ogranci poslali meseGne
izvestaje: Akron, Hoboken, New York
steubenville, Chicago. A owl su Ogran
ci poslali godisnje izvestaje: Los An
geles, Hoboken, Lackawanna, Cinci
matt, Dayton, Bellwood, steubenville
Milwaukee Cleveland.
Procitana je korespodencija izmedj,
Nacionalnog Centralnog Ureda u
svojena.
Opste primedbe sekretara Federaci
je: da &c "a koji dan uci stampu no
va brosura; da ie sve potrebne stvar
sredio "a konvenciju. Pro6itao ie dnev
nj red poslovnik konvencije, koii 81
prima sa iZmenama.
Izvestaj urednika Radnicke Borbe 81
usvaja.
Ogranku Akron izdato je 10 besplat
nih markica.
Drug Frank Rack izabran je "a brat
skog delegate ma konvenciju Madjarsk
Federacije s. L. p,
/ Y odbor "a likvidaciju kniige "Taj
ne Svijeta' izabrani su: Mitit Ste
fanovic
| Odluceno da Sc izda kalendar "a 194e
godinu. Cena oglasa da bude kako sic
| di: jedna stranica $1,000; pola strani
ce 800, cetvrtina stranice $400, Of
nina stranice $3.50. Ostalo Sc ostav
liza novom c. 0.
ProGitan je izvestaj Centralnog Od
bora 30. konvenciii Federacije nsve
Oval zapisnik je proeitan usvoier
Sednica Sc zatvara u 5:45 po podn.
c. scEPOVIc,
rekordujuci sckretal
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

Korespodencija:
Cd Anne sekulic, Detroit, salje irnena
novih funkcionera Kluba Radnitke
Borbe. Cd Anne Vidakovit, Milwaukee,
Sale imena novih funkcionera Kluba
Radnicke Borbe.
Cd 6. scepovica, Detroit, partij-
skom ustavu j tipografskoj greski
pri stampanju istog, te zadrzapim
cekovima Cd strane banke. cita Sc
nsvaja objasnjenje sekretara Federaci-
je.
Cd P. Bogdana, trail objasnjenje G
izboru Delegate. cita Sc usvaja Q1go-
vor sekretara Federaciie. Cd Therese
Pacovski, Milwaukee, stanju Kluba
Radnicke Borbe, sabirnim 1istama "a
Radnitku Borbu, te uspesnom pikni'
kn. Cd B. Radova, New York, uspes
nom pikniku.
Cd J, curulica, Detroit. trazi ime
Ogranka kredit "a $1O.50 "a oglast
"a 1910. godinu, koje ne moze kolek
tovati. Traznji Sc udovojava. Cd A
Jurjevica, Hoboken, trazi ime Ogran
ka kredit "a %, kalendara koie su dal
oglasiva6ima. 'Traznii Sc udovoljava.
Cd scepovita, Detroit, o konvencij
skim aferama, plakatama j programi
ma. Cd B. Goluba, East Chicago, d;
i'm je nemoguce odrzati polugodisnj,
sednicu, posto clanovi rade u razn'
vremena. ProGitana je kopija pism'
sekretara Federacije nacin kako d;
odrze sednicu, koja Sc usvaja.
Cd p Centnera, Montevideo, Uru
quay, Sale eek cd $52.S4 "a pretplat
ma Rdanicku Borbu "a konvencijsk
fond, izvestaj pozdrav konvencij
Federacije, te o uspesnom drugarskon
sastanku. Cd drugariee Stojanovit
Los Angeles. uspesnom pikniku, te d.
je drugarica Bojana suvaGki izabran
! "a delegate "a konvenciju Federacije
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

Kada burzoazija racuna rat
MIN troskovima i, sledstveno, o
krvoprolicu ameri6ke radnicke
klase, tada ona pravi racun bez
krcmara, jer &c ii racuni pljac-
kaske burzoazije ubrzati da Sc po-
stojece rastece nezadovoljstvo rad
nicke klase politi6ki industrijal-
no konsoliduje i tada &c odzvoniti
svoj burzoaziji i swim njenim raz-
bojni1kim planovima.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
Slavko Vojnov
Detroit. Mich.

Detroit, Mich.
: U subotu 8. augusta umro je mas
vrli simpaticar Slavko Vojnov,
koji je ziveo u Wyandotte, Mich.
Pokojni Slavko rodio Sc 1881. u
selu Malencima, Banat. U %. god.
svoje mladosti napustio je svoje
rodjeno mesto i dosao je u Ame-
rici.
On Sc upoznao sa nasim pokre-
tom jos 1912. tada je postao ci-
taocem Radnicke Borbe, 1917.
stupi u pokret. Kasnije je otpao cd
clanstva, ali je uvek bio vezan sr-
Gem dusom sa idejom Socijalis-
ticke Radnicke Partije. Uvek je
branio S. L. p, kada nam je BIZ
10 potrebno uvek mas je i novcano
pomagao.
Pokojnik je sarahnjen u ponede-
ljak II. augusta. Nadgrobno slo-
vo je odrzao pisac ovih tuznih re-
dova.
Sa smrcu pokojnog nam Slavka
Voinova ne samo sto njegova zena
deca CUBE svoga muza oca, nego
mas Ogranak gubi dobrog simpa-
ticara.
Neka drugarica Voinova sa
njenom decom primi nase drugar-
sko saueesce.
u ime Ogranka Detroit,
G. Scepovic, Organizator.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
Sa piknika.
Cincinnati, o.

U nedelju II. avg. odrzan je pix
mix ciji uspeh nadkriljuje mnoge
afere odrzane proslosti, ovom
gradu, prema secanju pisca ovih
redaka. Isti bese priredjen cd jed
ne grupe simpatiearki, uz pomot
nasih tlanova, svrha mu bese da
Sc pomogne konvencijski fond
Radnicke Borbe. sto tn stvar cini
neobicnom i divljenju vrednom
jeste da je ia afera planirana IL
vedena cd grupe lena koje nemaju
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

U principu, politickoj ekono-
mil. ne treba nikad sloziti broje-
We jedne jedine godine, pa IL njih
izvuci opste zakone. Treba uvek
uzeti prosecni rok cd sest do Sc
dam godina - "a koje vreme mo-
derna Industrial prodje kroz razli-
Cite faze prosperiteta, hiperpro-
dukcije, stagnacije, krize zavrsi
svoj neizbezni kruzni tok.
Nema sumnje da bin ia, ako ce-
ma svoj robi padne, a to je nuzna
posledica slobodne trgovine, mo-
gao sebi da nabavim "a jedan fra
max mnogo wise stvari nego rani-
je. A radnikov franak vredi isto
tolika koliko svaki drugi. Dakle,
slobodna trgovina bice vrlo koris-
ma "a radnika. Tome smeta samo
jedna mala stvar, naime to, sto je
radnik pre- nego sto razmeni svoj
franak "a drugu robu, prvo razme-
nio svoj rad* "a kapital. Kad bi u
toj razmeni dobivao uvek "a isti
rad tai isti frank, i kad bi pale
Gene svoj ostaloj robi, onda bi on
uvek carlo utom pazaru. Teskoca
nije tome da Sc dokaze, da Gu ia,
ako padaju Gene svoj robi, dobiti
"a isti novac wise robe,.
Ekonomisti uzimaju uvek cenu
rada utrenutku kada sc on raz-
menjuje "a drugu robu, ali oni os-
Oval govor Marxov drzan je 7. ja-
nuara 1s4s. To je 10 godina pre- pojave
"Kapitala''. Medjuvreme Cd 10 godina
donelo je, kako Sc moze predstaviti, IL
vesne preinake ranim Marxovim eko-
nomskim spisima, pa ovom govoru.
Mi mozemo obratiti paznju sami ma
cinjenicu da Marx ovom govoru upo-
trebljava izraz "rad' gde docnijim
mu ekonomskim delima upotrebljava IL
raz "radna snaga" inaGe neka cita-
oc velikom obazrivoscu cita oval 60
vor - pre- kao dragocen istorijski do
kumenat, nego kao parce Marxovog e.
konomskog ucenja, koje je oko 1s48.
godine jos bilo procesu formiranja.
-Ur. r. B.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
Sa drugarskog sas-
tanka.
Montevideo, Uruguay.

Drug T. Vrbanic je sazvao dru-
garski sastanak svom stanu u
blizini Montevideo-a, koji Sc odr-
zao u nedelju 13. julia. Nase vred-
ne drugarice su spremile dobar
rucak, bilo je servirano dobro
pice.
Posto su Sc prisutni ma ovom
drugarskom sastanku, koji Sc odr-
zao "a pomoc nasoj sveti1jki i du-
hovnoj hrani Radnickoj Borbi, do
bro najedosey napise, drug v. W.
kojevac, u ulczi stoloravnatelja, po-
zdravlja goste predaje rec drugu
D. Culumu, koji je odrzao kratak
ali jezgrovit govor.
Drug Culum rece, kao sto su bill
znacajni sastanci icnih robova
koji su Sc nocu potajno sastajali
dogovarajuci Sc kako da Sc OSLO
bode ropstva, tako &c svaki mas
sastanka ma koliko malen bio ina
ii jos wise istorijskog znacaja, jer,
dok su Sc icni robovi uzaludno bo-
rili "a oslobodjenje cd ropstva,
jer tada ne beSe istorijske podloge
"a oslobodjenje, mi moderni ma
jamni robovi robujuci pod kapita-
izmom stvorili smo uslove "a ma
Sc potpuno oslobodjenje cd svakog
ljudskog ropstva.
Tada Sc drug govornik dotakao
svetskih dogadjaja izdajnickog
rada ovdasnjih pseudokomunista
koji predvode u preporucivanju
burzoaskih reakcionarnih zakona,
kao sto ma primer, njihova partija
zahteva organizovanje "narodne
vojske "a odbranu domovine de-
mokratije." Pored toga, pseudo
komunisti zahtevaju izgradnju ma
cionalne tvornice oruzja, kao po-
visicu plate oficirima da vojnici
imaju besplatnu voznju ma javnim
sredstvima saobracaja. I oni, u
ime Sovjetskog Saveza traze cente
cd radnika, ali mi nigde ne Gus
mo niti videsmo, rece drug Gu
lum, da Sovjetski Savez apeluje ma
radnicku klasu sveta ga pomoc,
nego Stain udara u zicu spasava-
MIA "demokratija" trazi ne klas-
nu borbu vec narodnu borbu, dok
Sc Crvena Armija bori ma zivot i
smrt da. ocuva ostatke Proleter-
ske Revolucije.
Drug culum nastavlja sa svojim
govorom veil da Sc tako kao sto
pseudokomunisti rade kao sto
Stain njegova vlada rade ne
moze pomoci Sovjetskom radnom
narodu da pobedi groznog napada-
ca. Menu Sc moze pomoci samo
ako Sc radnici jedne svih kapita-
listickih zemalja organizuju po-
liticki j ekonomski "a obaranje
kapitalizma. PolitiGki, radi osva-
janja obaranja burzoaske drzave,
a ekonomski organizovana radniG-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
(Nastavak sa l. strane.)

najmilije d u imperijalisticki
rat i pretvorih u topovsku hranu.
4 sada i'm mrtva tela glodju ne
vece gnusne zveri cd podivljalih
branioca krvolocnog kapitalizma !!
Iduce nedelje ulazimo trecu
godinu svetskog krvoprolica, koja
preti da &c sa svojim uzasima "a
seniti sveukupne uzase prve dve
godine. Sta drugo moze znaciti sve
ogromnija ratna priprema owe
zemlje sem jos vece krvoprolice i
jos vece razaranje drustvenog
bogatstva. Sa produzenjem vojne
sluzbe ova zemlja jamacno oceku-
je da &c biti pozvata da direktno
stupi u rat. Ako Sc to desi onda &c
svi kontinenti biti svestrano sa
ration zahvaceni i uzasi &c biti u
desetostruceni ako ne j wise cd do
sada postignutih uzasa.
Ali sa produzenjem rata sa o.
vakvim modernim ratnim sprava-
ma ne samo da Sc direktno sa nil
ma ubijaju milioni vojnika, nego
bas zbog ogromne pegibije miliona
stvaraju Sc jos uzasniji uslovi IL
kojh Sc poradjaju milioni smrt-
nih bakcila, eskperti ocekuju da
&c pretece bakcile bolesti oduze-
ii wise zivota nego sto je to u sta
nju uraditi moderna ratna masina
Medju tim bolestima koje &c po-
goditi milione zivota ratujucih
| neratujucih zemalja nalaze Sc IL
fus, influenza, Malaria, zapalje-
ne kicmenog soka j zivaca, zuta
groznica druge bolesti. Sve su
owe bolesti delovale poraznije u
Prvom Svetskom Ratu nego sveu-
kupna ratna masina.
Etc, drugovi radnici, ovo su tex
| nekoliko uzasa koji pod kapitaliz-
| nom eekaju celu svetsku radnieku
| klasu. Predsednik Roosevelt sam
| ocekuje da &c oval rat trajati do
kraja 1913. godine, koje &c vreme
biti uzasnije po sve eovecanstvo
nego sto je ikoje pero u stanju to
opisati.
| Nemojte. Sc nadati da &c kapi-
talisti moci ista uraditi da Sc rat
privede kraju pre- nego sto rotpuno
unesreci cello ljudstvo, jer su oni
bezpomocni, jer Sc oni moraJu po-
koravati zakonima gladavine pri'
vatne svojine. Ma svetu nen1a Il
vota "a sve razvijene kapitalisticke
zemlje. Da bi kapitalizam produ-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
Sa proslave Kluba r. b
Detroit, Mich.

DeCrOlC, MICH.
Klub Radnicke Borbe proslavio
je trogodisnjicu svoga opstanka
16. augusta, sa dobrom vecerom
Chicken supper) zabavnim pro-
gramom.
Poseta je bila dobra, oko 85.
Medju prisutnima ovoga puta bill
su i drugovi Suva6ki il dalekog
Los Angeles, Calf.
Nakon vecere, u ime Kluba je
goste pozdravio drug VIM. Sable,
koji je ukratko objasnio ulogu
zene cd "Biblijskog" sveta pa do
danasnje moderne industrije gde
zena rame uz rame sa muskarcem
najamnim radnikom radi, a u pos
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
zAP1sN1K cENTRALNoa oDBoRA

Sednica G.. o. odrzana IL nede1iu II,
augusta 1941, Centralnom Uredu
34l3 st, Clair Ave-, Cleveland, 0.
Prisutni: Petrovic, Mite, Stefano-
vic. Radienovic, sestok, Bogdan See.
povic.
Predsedava Stefanovic.
Zapisnik cd prosle sednice je procitan
i usvojen.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
N ASI DOPISI.

trijalnu Juniju bi bila sila mad ST.
lama koja bi mogla osvojiti svu-
zemlisku industriju i kretati je u
korist svih korisnib proizvodjaca.
Tako organizovana radnicka kia-
| sa svih kapitalistickih zemalja ko-
je okruzuju Sovjetski Savez bi
mopla razoriti sve kapitalisticke
Wade i tako bi Sc mogla pruziti
styarna pomoc ruskim radnicima
u njihovoj borbi 20 ocuvanje te-
kovina Proleterske Revolucile.
Sam Stain it ma Ia. kongresu ru-
ske Komunisticke Partije, odzan
1925. godine, odgovorio ma pita-
| ME: Da Ii je u stanju Crvena Ar
mia ocuvati zemlju cd navale ka-
| pitalistickih zemalja, da ona to
| nece biti u stanju, vec je potrebno
da Sc izvrsi Proleterska Revolu-
ella, ako ne swim kapitalistickim
zemliama a ono barem u nekim
zemljama. U koliko bi kapitalis-
ticki plot koji mas okruzava bio
srusen II toliko bi nasa opasnost
bila dalje otklonjena. Stain je o
istom dale rekao: Mi mozemo cd
biti jednu navalu, kao sto to uci-
nismo 1918. 1920, ali poraz jed
ne navale ne uklanja opasnost
drupe trece sve dotle dogod
postoji kapitalistieki plot oko mas
Proleterska Revolucija u kapita-
listickim zemljama jeste cd zivot-
nog intersa "a radnike Sovjetskog
Saveza. (Ova sc inforn1acija ma
lazi u knjizi Istorija Boljsevicke
Partije, stranica 321 u spanskom
prevodu) Ali Stalinova vlada ov-
dasnjih pseudokomunisti sada nj
reci ne govore potrebi Proleter.
ske Revolucije, nego jedni dru'
gi zagovaraju ocuvanje "demo-
kratije", tojest "demokratskog'
imperijalizma.
Zatim je drug Culum pozvao pri'
sutne da posecuju nase skole
zavrsio je svoj govor sa naglasi-
vanjem da Sc kapitalizam mora
,razoriti kao uMok svi ratova
drugih mnogobrojnih neopisivih
zala. Jedan simpaticar je postavio
! jedno pitanje ma kojem je drug
Culum dao zadovoljan odgovor.
Nakon govora, drug Komjentan
je uzeo tanjir, drug Vidmar olov-
ku i papir te Sc krenuse da sakup-
ljaju dobrovoljne- priloge "a pok-
rice troskova, sto do toga preo-
stane da Sc poSalje kao poklon
Radnickoj Borbi. Sledeci prilozise
u uruguay-jskim pesosima:
J. M. Vidmar 500, J. Majer 500,
drugarica Vidmar 100, a njena
kcerka O.5O, D. Culum 5.12, P.
Centner 500, NJ. Pavlovic 500
Porodica Matte Pavlovica 500
V. Vukojevac 500, S. Pernar 800
M. Cvjeticanin 800, Porodica Vr-
banjic 800, D. Mraovic 800, b
Malenkovic 800, A. Komjentan
800, S. Fabos $50, A. Markano.
vic ESQ, J. Cindric 200, I. Diosin
/ 200, P. Vukojevac 200, J. Vuja.
mic 200, A. Komjetan (sin) 200
N. Oreskovic 200, I. Mike 1.50
d. ITSCdC O.OV.
Cist prihod sa ovog drugarskoe
sastanka iznosi So pesosa, koji j
namenjen Radnickoj Borbi.
Kao uvek, tako ovoga puta nase
vredne drugarice E. Komjetan, K
Vrbanjic, zajedno sa nasom vred'
nom simpaticarkom K. Pavlovic
sluzile su mas neumorno i zadovo.
line su pri tom bile jer znaju da
pomazu jedini revolucionarni rad.
nicki pokret u Montevideo-u
Organizacija De Leonovih Sled
benika Sc kako onima koji su rad
iii, tako i onima koji su prilozi.
Ii dobrovoljne priloge najlepse "a.
hvaljuje.
p. Centner, dopisnik.
Go nikniko
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
ZLATNI JUBILARNI FOND
WEEKLY PEAPLE a.

EAST CHICAGO, IND:
Sabirna lista, broi 437: G. Dobrice-
DAYTON, o.:
Ogranak God "dobrovoljnih marki-
ca ...... $3.50. ..... ..... $4.oO
DETROIT, MICH:
Ogranak God "dobrovoljnih marki-
ca') ...... ...... ..... ..... $500
LACKAWANNA, N. Y:
Ogranak God "dobrovoljnih marki-
cay ...... ...... ...... :. 5000
Ukupno ...... ...... ...... 1880
SvEGA do danas ........ $1031, ,62
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
DVOGODIsNJICA SVETSKOG.......

zio svoj razbojnicki zivot, milioni
moraju stalno da ginu. Iii to iii
da Sc kapitalizam pretvori saw u
ernie ropstvo industrijalnog feu-
dalizma, to je sve sto moze radnie-
ka klasa ocekivati ako ostavi ka-
pitalizam zivotu.
Ali mi ne verujemo da &c rad
nici mirno gledati kako in kapi-
talizam tamani kao muhe kako
preti da III stalno jos wise ubija,
obespravljuje izrabljuje. Mi to
ne verujemo jer dobivamo oba-
vesatenje da Sc sami konskripto-
vani momci osecaju jako nezado-
voljnim zbog svoje sublime koja in
pod kapitalizmom stize. Vojnici
drugih zemalja, sem slavne Crvene
Armije, moraju sc JOS nezadovolj-
nije osecati. Treba znati i dobro
pamtiti da SUI svi vojnici kapita-
listickih zemalja silom vojsku u
vuceni da Sc oni silom teraju da
u druge vojnike, sa kojima oni
nemaju nikakv svadje, pucaju.
Znajmo da sve to radnici nerado
cine.
Ali neko nam moze primetiti:
Ear vi ne vidite da Sc radnicka kla-
sa nj malo ne krece vasim pravcen,
nego pokorno nosi sve tezi jaram
bez ikakvih protesta. Premda je
ova primedba preterana, jer Sc
radnici cesto bune protiv veceg
kapitalistickog izrabljivanja, ali i
kada ne bi bila preterana, mi bi
toj osobi odgovorili, da je posto-
| jece mrtvilo radnih masa sudbeno
kao sto je stagnacija pred velikom
burom. l kada radnicka klasa
| jednom poene da Sc krece, ona &c
pokazati toliku borbenu moe ka-
kvu svet jos nije video. .Zbog toga
mi iskreno apelujmo ma sve veei
/ broj radnika do kojih mozemo ga
nasim slovom nasom reeju dosti-
! ci da SO n~;1rusa y nn~,a spre-
me zajedno mama, da mozan,0 III
stanju "a sigurno povesti radnic-
ku klasu ma pravi put revolucio-
narne ~obade kada Sc ona jednOm
! krene kac sIn GO mora krenuti
protiv kapitalizma.
Dole rat!
Sva vlast Socijalistickim Indus
trijanim Junijama!
Zemlja radionice radnicima!
/ Napred ka Socijalistickoj Indus
trijalnoj Republici Rada!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

s. l. cord a
in o the Of
E. 81, Resevat
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

tavljaju sasvim ma stranu trenu-
tax kada rad izvrsava svoju raz-
menu "a kapital.
(Svrsice se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
AaITACIoN1 FOND FEDERACIJE.

CHICAGO, ILL.,:
Sabirna lista, broi AZ, sakupio A. IA.
pugija: D. Grbac $1.00, P. Radanovit
Csc, F. B. csc, J, B, 25c, Misic 25c
APs Meat Market SOC, J. Richman 25c
Mrs. Ernest Host soc, c. s. Culic Csc
NJ. Kucan 25c.
Ukupno 1915.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28

POTPORE RADNIcKOJ BORBI.
MILWAUKEE, WIS:
Sabirna lsta, broj 221: Frances Dja
kulovic ...... -. ...,.... 25t