RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-18

pokrOvltelJstvOm. Sstem ublranJa clanarlne
posredom lokala, ma mesto da Sc Sale direktno
characterization uredu (kao sto Je slstem
United Mine Workers), snabdeo je vodje supar-
nike sa sredstvima da Sc osile.
Nekada Sc dve iii wise lokalnih masna u
jedine da bi napale suparnika. Konvencija Il
Buffalo je videla takvo "ujednjenje", koje je,
slucajno mnogo pojacalo Thomasovu grupu.
Ali ovo "ujedinjenje" niti oznacava kraJ borbe
"a prevlast niti pojacava automobilske radni-
ke jednu zbijenu grupu protiv izrabljivaca.
Opste je poznata stvar, bez pitanJa besrsm-
nog pobijanja Daily Workera, stalinisti upo-
trebljavaju junije kao kfavu muzaru da in
snabdu sa sredstvma sa kojima da vrse poll
ticku aktivnost. Ali bestijalnost berlesk boljse-
vika iako Sc jasno vidi, promasuje da objasni
manjkavost stvarnog ujedinjenja Lewisovu
juniju ugljokopaea kojoj su stainisti oce-
vidni sa njihovm opreznm vladan jem Il koJoJ
Sc ne trpe suparni vodji
Istina je kada su pod pritiskom, kada su
radnici uzbudjeni "a borbu, recimo, ma primer,
protv Chryslera iii General Motorsa oni oda-
ju znsk prkrivenog nagona klasne solidarnosti.
Ali kada je okrsaj priveden kraju - cesto sa
sramnom kapitulacijom labor fekera poslo-
svesnost preovladjuje. Strukovna a st IA,
takozvana staresnska prava, i sllcne kasno
razbijajuce stvari troSe energiju radnika. Ma
trolisu i varaju in. On su onda, bez pitanja
velicine njihove junije, ono sto je De Leon va
ljano opisao kao "pet bolesnih prstiju ma rIci. y
sposobn samo da teraju muhe sa lica kapita-
listicke klase da L. A. W. brzo postaje spo-
soban ''terac muha" to dokazuje neprikrivena
bune, koju ona oseca zbog toga sto su dobili We
Gu vlast "Predsednk Thomas, Walter Ruther i
ljudi koji msle kao on" Herald Tribune-a je
z;dovljna sto je u A. W. "pcrasla.'
PevanJe "Solidarnost "a uvek," nije nikada
prcuzrokovao soidarnost u stvari Junia ko-
ia Sc bczira ma bezumno mis- ljenje da moze bti
mira iznedju kaptala i rada, mad kojom. cak
sta wise, vlada centrfugalna sila poslo-sves
rosti, nikada moze proizvesti solidarnost
uvek ce ostat pet boesnih prstiju ruc"
Junija koia je stegnuta pesnica, junija koja
je u stsnju zadati udarac protiv tiranije kapita-
la, mad takvom junjom potpuno vlada centripe-
talni princip klasne svesti. Razumevanje proste
istine da su interest kspitaa rada suprotni
nizmu koj ujedinjuje!
Ne kao stalnisti koji su Sc ugnjezdli II ju-
nji postene plate Ia posten rad da bi sagradili
svoju politicku masinu, Socijalisticka Radnit
ka P; rtija upotrebljava svoju energiju sred-
stva bez uztezanja da sagradi klasno-nadi hnu-
tn Socijalisticku 1ndustrijalnu Juniiu koja jc
jedina sposobna ivesti radnike il noci kapita-
LIMA u zoru besklasne Socjalisticke Republic
Rada. Buduci da Komunistitka partija pred
vida sebe kao vladaiutu birokratiju mad pod
loznim junijana. Sociiaisticka Radnicka Parti-
ia predvidia Socijalisticke Industriialne Junje
l:ao jednu i jedinu administrations silu mad
radjajutem drustvu
Pogreska razdvaja; samo istina uiedinj juje
Pogreska koja je cepa konvenciiu United Au-
tombile Workers Buffalo, jeste, teneljito
krivo verovanje da radnikov zivot moze biti
podnosljiv okviru sistema kapitslistickog IL
rabljivanja 1stina koja ce ropravit ovu pogre-
sku napokon ujediniti sutomobilske radnike
i radnike cele zemlje jeste nepokolebljivo zna-
ME da je kapitalzam van okvira popravke. da
Ma mesto "postene plate "a posten rad oni
moral ju traziti:
Radionice radnicima,
Proizvod proizvodjacima.
Sva vlast Socijalistickoj Industrialnoj
Juniji!
WEEKLY