RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-20

izrazene wolfe vecine americkog naroda - pro-
tiv wolfe radnicke klase. | ovo je zbog toga po-
beda reakcije.
Ali nije ovo prvi put da politician owe zemlJe
usvajaju korake koji su protiv izrazene Vo'Je
vecne. Americki narod, tojest, radnicka Kiasa
nje htea da ova zemlja udje rat l91'.' Jef
je sa izborom Wilsona to izrazla kongfes
je to znao, ! Wilson je to znao ali to i'm nj
malo nije sprecilo da objave rat da sa aral-
tovanjem posalju milione sinova rada preko
mora da pate ginu, da Sc sakate gasuJu.
Sada Sc postavlja pitanje zasto su pollti-
carl koje bira vetna stanju da zabaoaJu
noz ledja same te vecne koJa IN ma poiozaJ
post2vi, verujuci da ce oni njenlm lntefeslma
sluzit?
Da je kongres revolucionarnog dopa owe
zemlje. pa i nazad 100 godna, pokusao zabosh
noz II ledja svojih biraca, kao sto to clnl sa-
dasnji Kongres, on bi Sc ulcl nasao Ia
ko sto je tada bio nemoguce, ne zbog toga s1o
su tadasnji ludi bill ''bolji" i "casnlu' nego
sto su danas, nego zbog toga sto je veclna sta
novnistva tada posedovaa svojmu sa kojom sc
proizvodilo druStveno bogatstvo, toJest, eko-
nomska moe bese rukama radnog naroda A.
merke, a tex ovde, onde mogao vldetI po
koii bogatas, ali koji skupa nisu posedoVall e.
konomsku moe vecu cd ekonomske mocl os-
talog ogromnog radnog stanovnstVa, zpog To-
ga su izabrani politicari morali usVaJatl "a
kone koji su bill skladu zeljama njhovih
izbornika.
Danas stvar sa vecinom stanoVnlka owe
zemljc stoji sasma obratno celia radnicka
klasa je potpuno sto Sc tlce posedstVa bogat-
stva, ekonomski obespravJena. lo4o. godlne
90 DO sto stanovnika owe zemlJe posedoVahn
svo zemaljsko bogatstvo samo 10 po sto behu
proletcri dok danas. nakon sto godina, 10 po
sto poseduju svo bogatstvo, ostalh so po sto
su clanovi radnicke klase i ostalog della rad
nog naroda. Zbog toga sto radnicka klasa. ko-
ia bira kapitalisticke politicare, ne poseduje
ekonomsku moe, poslednj mogu da joj zabada-
ju noz ledja. tojest da usvaJaJu zakone ug-
njetavania radnicke klase. | zbog toga reakci-
ia pobeduje. Jer neorganizovani radnci mogu
PROFESSIONAL tuziti sc koliko god hoce, niko
i'm, JOS "a sada nece spretiti da vicu do nebe-
sa, jer neorganizovani protest. su kao ogrom-
ma para van kaZana apsolutno nemocna. A
ovo stanje radnicke klase godi reakcji, tojest,
kapitalizmu.
Mi rekosmo, da su radnci danas neorga-
nizovani i zbog toga, dadajemo, reakcja po-
bedjuje, ali neko moze pitati pa sta je sa A. F.
l.. c. /. O., potpornim drustvima ostalm
kubovma koima nalaze milon clanoya
radnicke klase, narcotic Il prve dive pome-
mute junije. nisu tamo radnici organize
vani? Tai neko moze dalie reel, da pre- Prvog
Svetskog Rata ne besei c. |. O.. koiu "komuni
sti " ku ju nebesa. kao pravoval janu radnic-
ku jdniju. da zbog toga sada stvar trebaju
da stole malo bole L vez sa ovim, pitsburs-
ka Slobodna Rec savetovaa je svojim citaoci-
ma da vode borbu protiv usvaj jan ia H. K. l776,
preko postojecih junja potpornih i crkVenih
organizatija, sa ovm ona negira nasu tvrd-
nju da radnici nsu organzovani, vec tvrdi O.
. bratno da radnic organizovan Da vidimo.
lstna je da "a vreme Prvog Svetskog RAJ
ia samo polovina broia radnika postoiecih iu-
Mia behu tlanovi adasnjih junija. Istina je
da je pored pet miliona "organizovanih' rad
nika Il A. F. l.. it'd. kapaistlcka poiticka dr.
zava usvajala mere koje behu protiv wolfe rad
Hlehe Mast JET su po prdNllu ullehllio III III
direktno uvek protv ME uperene. Sada imamo
diva puta wise radnika iunijama nego Sto smo
mai 1917, vele nam, oko 10 miiona radnika
su 4. F. L. i c. |. O. Da Il sa uspehom reak
Gle danas stvar stoji drukciie nego sto bese
1917? Videsmo Ga kongres usvaia zakon pri-
slime vojne obaveze. kao da ne bese radnicko
opozicie; videsmo kako Kongres daje Predsed-
niku diktatorska prava, kao da ne bese nj gla