RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-10
Rev0|uCi0naTai zRataj sindikata

| "a 0OSAI~ As~N ~<~~J~
IL mesto da Sc osecaju jedno, ona
Sc cesto svadjaju medjusobno o
ko granica svoje oblasti, oko sit
nih razlika interesima. A isto
vreme stvara sc aristokratskl
duh, naduvenost organizovanlh
radnika koji prezrivo glclaju IA
veliku masu neizucenih, neorga-
nizovanih paupera koji su bez
zastite izdati svakoj nevolji, ne
sigurnosti, bedi ocajanju sto in
kapitalizam priprema "a prolete-
re. Sto sc owe izrasli nemackom
radnickom pokretu tako malo pri-
mecuju, to dolazi otuda sto Je ov-
de jos Cd pocetka snazan polite
K: pokret budio svest opstem
klasnom jedinstvu.
Politicki pokret vrsi ono sto
sindikalni pokret samo po izuzet-
ku moze vrsiti: Oh istavlja klasu
prema klasi. Ia MEGA ne postoje
razlike izmedju raznih radnickih
grupa; duh je njegov duh onog
! radnika koji ie, pri pogrebu Jor-
kovom, ma pitanje: koje grupe
zastavu nosi, odgovorio: Kakvo je
to pitanje? Ia mi smo svi jedpo.
Politicki predstavnici proletarija-
Ia govore rade ne ime jedne
.jedine grupe, niti pax ime or
ganizovanih radnika, vec ime
sviju ugnjetenih eksploatisanih,
Politicki pokret izrazava ono sto
.ie zajednicko svima proleterima;
time on obavlja jednu jaku vezu
oko cele klase budi svest svako-
me pojedincu, pokazujuci mu da
on pripada ovoj klasi. Fakat da
nasi predstavnici u parlamentu
zastupaju celu radnicku klasu
sam oval fakat moze kod JOS ne
prosvecene mase probuditi prve
make klasne svesti; oni Sc poci-
niu osecati kao clanovi jedne ve-
like celine. Politicka je borba je-
dina koja Sc vodi protiv cele kla-
sc kapitalista, protiv koloniialnog,
berzanskog, zelenaskog i agrar-
nog kapitala isto tako kao protiv
industrijskog; ona in posadja u
svemu onome sto i'm je zajednic-
ko, Il njihovom eksploatatcrskom
dejstvu koje in stavlja ma suprot
velikoj mast eksploatisanih Take
dakle politicka delatnost doprino-
81 organizaciji masa, ona prozima
organizovane mase oseca jem klas-
nog jedinstva, svescu da klasa
stoji mad posebnim organizaciia-
ma da njihova razlika ustupa
pred onim sto i'm je zajednicko,
pred ciljem celine, maine pred o.
slobodjenjem klase.
Oyo je dakie dejstvo politicke
prakse ma organizaciju radnicke
klase; dejstvo sindikalne prakse
opet je sasvim druge vrste. Kada
govorimo 0 organizaciji, pod tim
Sc ne razume spoljasna forma
izvesnih udruzenja saveza, vec
duh koji in odrzava; owe spoljas-
ME privremene forme mogu biti
raZorene nasilnim napadima a da
;pak radnicka klasa time ne pos
tame ponova stara, raskomadana,
r&sturena masa ranijeg vreme-
"a. Sve su vladajuce klase zaslep-
liene te ne vide duh misle da
razorenjem spoljasnih forama
mogu slomiti silu jedne revolu-
cionarne klase; uzalud, jer ova
Uvek nalazi move forme kao izraz
stanja njenoga duha. sto organi-
Zaciju razlikuje cd proste gomile,
sto menu snagu beskraino uzdize
mad snagama njenih pojedinih de-
Iowa, to je ono prirodno, DO cemu
Sc pescani kamen razlikuje cd 60
mile peska; pescani kamen moze
silom hitca uciniti silna dejstva.
dok Sc gomila peska rastura malo
jacim vetrom. To je znacaj spoi-
noga sredstva koje slepljuje pes
cana zrnca jedno "a drugo; spoj-
no sredstvo koje ljude odrzava
zajedno II organizaciji, to je Mi
hovo duhovno stanje koje svako-
me clanu nalaZe da syoju licnost