RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

tveno bogatstvo. OWN Sc objasnjava zasto Sc
vod "Borba Atlantka," jer Sc Nemacka ooJl
wise cd industrijske moci Sjedinjenih DrzaVa
nego cd miliona nenaoruzanog neprijatelJskog
naroda. cinjenica da II radnika e I'd
rade iskljuxivo da bi Sc jedan radnlk-vo]nlk
mogao odrzati ma bojnom polju obJasnJava O.
bim ratne proizvodnje dane zemlje. Da Sc ma
bojnom polju odrze diva miliona voJnlka po-
trebno je da "a njih iskljucivo rade trideset
cetri miliona radnika Recimo, da ova zemlJa
mdje rat da je potrebno da posalJe trl MI
Iona vojnka. To bi zahtevalo da pedest Je-
dan million radnika rade industriji, wise ne
go sto tamo rade sada "a rat "a clvllne po-
trebe. l kapitalisti Sc bore da podignu produK-
tivnost radne snage da bi Sc nekako spustlo
broj radnika potrebnih "a odrzavanje jednog
ratujuceg radnika, ovo i'm godi jer time
povecava "visak vrednosti' koji oni dnevno
sve vecoj meri kradu cd izrabljenih radnika
Tako predstavnik plutokratije, Knudson trazl
da radnici industrije masinskih alata rade Sc
dam dana nedeljno, iako oni sada rade prosec-
no skoro 60 sati nedeljno (59.9). | knudson
skoro urgira posednike te industrije da mole
radnike da Sc do kostiju izrabljuju "a 'nacio-
nalnu odbranu"
Ali ia cinjenica da II industrijskih rad
nika trebaju da rade "a jednog vojnika posto-
jeceg imperjalistickog rata kazuje nam kollka
je potencionalna moe radnicke klase. nJlho-
vim rukama Sc nalazi industrial, moderni alatl
koji daju klasi iii naciji vrhovnu moe Oni su
Oh al Of
proizvodnje rukovati. Oni su jedini ii koji IN
mogu proizvoditi cd kopanja gvozdene drugog
metala rude, do njihove stvarne upotrebe. Onl
poseduju moe sa kojon bi mogli odmah obus-
taviti rat.
A kako radnci mogu doci do g da
svoju potencionalnu moe pretvore aktivna
moe? Industrijski radnici bi mogli stati, toJesl
objaviti generalni strajk, sa nadom da tako O.
bustave krvoprolice, ali $ time Sc pored mnogo
drugih nepozeljnh stvari, ostavlja kapltalistlcka
kasa posedstvu industrije; njena potlcka
moe dobija snagu neprekidno cd tog posedstva
i radnici ma uici bi Sc suocili sa COLIN ba-
jonetima, masinskim puskama tenkovima,
mozda bombasima. Tai korak bi bio znak sla-
bosti a ne znak jakosti, jer Sc ostavlja neprija-
tell ma najjacoj poziciji, koji je korak bas zbog
toga unapred osudjen ma propast. Pored toga,
nije cilj covecanstva samo da Sc resi- ovog
krvoprolica, nego da unisti uslove koji mogu
proizvesti buds,Se imperijalisticke ratove. A
to predpostav5a bdrbu fadnidke kase protiv
kaptalistickest klase "a prevlast, "a osvajanje
zemaljske industriie uprave mad zemljom.
Jer, kao sto rekosmo, bez industrije u svojem
posedstvu radnicka kasa je slaba - kao sto
bese u ramon pocetku cello covecanstvo slabo
kada ne posedovase alate - slabija cd zivotinJa.
Sledstveno, posedstvo alata proizvodnie zahte-
va organizovanje radncke klase "a njihovo O.
svajanje, drzanje kretanje.
Ali pre- nego sto Sc radnici mogu zaista or
ganizovati "a svrhu osvajanja sve-zemalJske
industrje, oni Sc moraju potpuno razvencati
sa swim onim merama koje Sc ne poklapaJu sa
cljem osvajanja industrija. Oni Sc moraju
potpuno odeliti cd svih pokreta koji ne zagova-
raju tai revolucionarni cilj. Nakon toga, ne
pre-, radnci &c doci do saznaja, kojeg Socija-
isticka Radnicka Partija decenijama siri, da
Sc organizuju politicki industrijalno - sauna
ME koje nje tesko steel shvatiti kada rad
nici jednom uvide ispravnost ideje Socijalistic-
kog Industrjalnog Junionizma. Cilj je jasan
kao zvonce: Alati proizvodnje zemlja moraju
biti posedstvo organizovane radnicke klase ako
ona zezli da bude jaka sposobna da sa dru-
stvom vlada Alati prozvodnje IL ruku kapita-
listicke klase, to bi tada njih cinilo slabijim i
cd pacova bi i'll kao kapitalste nestalo sa O.
We zemlje. Sredstva su razumna: Organizovanje
radnika u politieku partiju Socijalstieke Indus
trijalne Junje, kao sto je S. L. P, da radnici
sa njome osvoje razore politcku drzavu sa
cijim padom pada klasna vladavina koja je kao