RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-23

votnh namirnica ne da NINA namerno do
kaze kako one prednjace Gene radne snage,
vec da dokaze da vlada nije u stanju da in kon-
trollse. On rece da Sc cd augusta 1889, do
juna 1941., podga cena sledecim espapina:
seceru 11.6 po sto maslu 36 po sto, kenovanom
salmonu 33 po sto, suhom pasulju Is po sto,
kali 2.7 po sto, mascu 80 po sto overolzima
1873 po sto, cilimima 81 po sto, dusecima 3.S
po sto Take yidirno da ;e prosecna cena tim
espapima poskocia "a nekih 20 po sto. Ovde
Je professor stao, jer kao sto rekosmo, MENU
nije bla namera da dokaze da su Gene ovih
espapa poskocile mnogo wise cd Gene radne
snage.
Da bi dobili priznanje il usta kapitalis
tickog predstavnika da su Gene svih espapa
moramo obratiti Isadoru Lubinu komesaru
Statistike Rada Washingtonu On Sc ma IA.
oktobra pojavio ma poziv pred odborom pome-
nutog bila NINA on autoritativno rece da su
vece Gene cd augusta 1889. do danas dovojine
da pokriju "svaku naknadnu povisicu ma jam
nice kao j dosadasnju povisicu ;" Jeste Ii cilu
Sta rece tai statstcar? On drugim recima re-
ce, da radnici nikada nece moci dobit tolikG
poviscu najamnce koja bi Sc poklapala sa pos
tojecom vecom cenom zivotnih namirnica. l
cutie ga Sta jos veil pa cete uverlti da Je
njegova tvrdnja vro moguca. On rece da Sc ce-
na rada povecala cd 1886. samo "a IL po sto, a
cena zivotnih namirnica poskocila je "a dive 60
dine 20 po sto on je dalje priznao ono sto
smo mi uvek tvrdili, kada je prilikom dalnjeg
ispitivanja rekao da su mnoge Gene mnogim es-
papima poskocile pre- podizanja Gene radne
snage. Pored toga, tai statsticar je ma sto ko-
mada razbo tvrdnju da &c vece Gene radne
snage dovest do infacije, kada bas to pi-
tanje odgovori da 'Nema dokaza da Sc najam-
nice krecu tako brzo da bi utcale ma ovu si
tuacju [inflacijul."
A sada, kako lazno zvuci izjava Marrinera
Eccelsa, glave Federal Reserve Boarda, koji
pred istim odborom O, pomenutom blu Ia
kontrolisanje Gene rece, &c. vi ne mozete o.
staviti najamnice plate, koje su glavni fax
tori Il podizanju cena da budete realisticni
u sprecavanju inflacije"! l kako inferno iz-
gledaju sv ostali burzoaskih predstavnici koji
Sc muce da dokazu da su "visoke' najamnce
odgovorne "a podizanje> >opstih cena!
Jos jednu znacajnu izjavu je pred tim od-
zanju najamnice radaika es ,pamuene, 6elcne,
ugljene automobilske industrije, "da Sc
svakom slucaju mogla dati povsica najamnice
bez da Sc podize cena espapima tih industri-
ja"
Kapital izrabljuje rad prvog teraju ME
govi izrabljvacki zakoni da sto wise izrabljuje
poslednjeg Borba izmedju ia diva nepomirji-
va neprijatelja Sc vodi prvenstveno oko pode-
lie vrednosti proizvoda. Da kapital dobije sto ve-
ci udeo neplacenog rada on uvlaci modernu
masineriju koja povecava opsti proizvod rada,
mozda ga udvostrucava, utrostrucava bes-
krajno povecava. Tako Sc radnikov udeo svoga
proizvoda stalno smanjuje potiskuje do nisti
ce Zbog toga kapitaisti bi mogli dati sve po-
visice bez da su primoran podizati Gene svojim
espapima.
tv ar mania iii VEGA cena rada
nema nista zaiednekog sa vecom cenom pro-
izvedenog espapa Niti podizanje najamnice ne
moze menjat kolcinu vrednosti espapa koja
Sc odredjuje drustvenim potrebnim radnim
vremenom Ono sto utice ma Gene jeste zakon
ponude traznje, kojeg momentalno ali ne
navek moze kontrolisati monopolistieki kapital
tako grabi prlku da svako podizanje Gene
radne snage iskoristi u pove6avanju Gene
svojih espapa. Tako mi vidimo da elm Sc raz-
nosaeima mleka podigne najamnica, poslodav-
ci poveeavaju cenu mleka "a jedan iii wise ce-
nata. ako nakon jednog perioda oni uvide da
je poveeana Gene porazno uticala ma potrosnju
mleka oni skidaju Gene. Ali svo ovo podizanje
padanje cena nece porazno uticati ma pro-
fite kapitalisteke klase, jer Sc profit dobivaju