RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-12-11

rale da napadnu Sovjetsku Juniju. Medju dru-
GIN, one su Sc najvise bojale domaceg neprl-
jatelja, svoje radnicke klase, zobg toga Sc
nakon varvarske intervencije nisu usudile
poduzeti takve korake. Ali medjuvremeno,
nakon sto su Sc diva imperijalsticka tabora u
kostac huvatili, vodji SSSR, nakon sto su pot
puno izgubili veru u svog pravog saveznika
nakon sto su Sc dali uvuci u stu zamku bur-
zoaske klasne saradnje, oni Sc sami latise istog
gnusnog imperijaistickog koraka, koji jeste To-
gicna posledica njihove klasne saradnje paktova-
MIA cas- sa jednim. cas- sa drugim imperlJalls-
tickim zlikovcima, udarise ma Finsku koJoJ
sada 'vracaju" svu otetu zemlju). Tai korak
wise nego ikoji toliko je stete nance, ubijajuei
duh proletarijata, da ga je nemoguce izmeriti.
Neumrli De Leon govori da ga cuju svi oni
koji imaju usi: "Valjan radnicki pokret ne
SINE 'usvajati metode kapitalizma klasnom
ratu. Radnieki pokret mora, ma protiv, stavl-
ii sebe ma najvisi uravanj, sto ga je civilizaci-
ia dostigla." Jer ako Sc sile budueeg novog
drustva indentifikuju sa varvarskim silama re-
akcije onda prve CUBE svoj revolucionarni ka-
rakter. A ovo deluju porazno po citavom dru-
stvenom progresu. to ne bese radnicka klasa
"demokratskih" zemalja koja ustade da brani
SSSR cd nacsticke navae, nego to, zbog svojih
imperij ijalistickih interesa, cni plutokratska
"demokratija." Stalinova vlada je ignorsala
glas. ). L. p, g "a Daniela De Leona,
sada krv herojske Crvene Armije lije nepre-
kidY bk Sc sardonskim osmehom smese de
mo e,' njhova radnicka klasa patti cd
WI sce antimarksistickih koraka Stalnove
imo danas da ovdasnja "demokra-
till nacisticke mere borbi protiv
ra klase. Preporucuju Sc zakoni sa
ko ciljaju "demokratski" sputati radn
CT elm nacizmom Drugim recima, bur-
70 tara vrata Industrijalnom Feudaliz-
ii sa ovom crnom mogucnosti De
"Iz cinjenice, da kapitaisticki sis
6cuje svoj sopstven pad ne sleduje,
Sled toga klasna vladavna prestati."
Dfdgim recima De Leon n am ovm veil:
Onamo gde radnicka klasa nije revolucionarno
spremna da obori raspadajuci kapitalizam, a
oval Sc wise postarom "demokratski' ne moze
odrzati tamo pobedjuje Fasizam = Industrial
nj Feudalizam.
Ma drugu stranu, De Leon reee, "Ma koliko
mocna, kapitalisticka klasa nije svemocna."
Ona nije svemocna, jer ma koliko ona zeli da
cd proIetarijat oiuzme nrukom i borbom ste
eena prava, jer zatim De Leon jos kako tacno
primecuje, 'kapitalistcka klasa bi bila sva
sretna da pribegne sistemu ruskog 1905. 60
dine] terora." - "demokratska' burzoazija
moze jednm mahom ia prava unistiti Ona
to ne moze tako postici jer Sc boji da ii koracl
nece oterati proletariiat il njenog narucja u
narucje revolucionarnog pokreta. A kada rad
mix upozna ovu cinjenicu da kapitalisticka kla-
sa nije svemocna, onda nece osecati bez-
madeline slabim, vec &c traziti da Sc organizu-
je kao klasa sa ostalim drugovma radnicma.
nj jedan marksist nije imao vecu veru, nije
polagao vecu nadu radnicku klasu cd ne
umrog Danela De Leona.
Ia vreme njegovog zivota nasem pokre-
tn, cd 1890. do godine njegove fizieke smrtl
1913, on je neumorno radio stvar oslobo-
denja radnieke klase On je vodio neumorno
borbu protiv fekera, oportunista svih druglh
prevaranata, koja Sc moze usporediti samo sa
borbom iste prrode Marxa-Engelsa i Lenina.
Verujuci pobedu radnicke klase, bez pitanja
predstojech opasnosti, De Leon je izradio TAX
tku strategiju modernog radnickog poHreta.
Ne samo to- vec je De Leon, kao genie sto
bese, po prvi put izradio strukturu buduceg
besklasnog drustva, principe cilj sa kojima
Sc dici koji odikuju Socijalisticku Radnicku
Partiju On nam je ukazao ma pravu prlrodu
labor fekera, da je on najslabija strateska po-
ziciia burzoazije uci revolucionarni proleta-
rijat da svoje ubojno koplje okrene tim prav-
cema, da otkrije pred zavedenm radnicima
| ne. Agent Kriminalnog Porucnk