Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-10-03
SOUPS
CIZINCU.

hlasen1 veskereho zdejsfho ma
jetku, n~alezej1cfho bud cizfm
vladam, nebo ciz1m pr1slusn1-
kun pc urcitych vladou stano-
venych datech. Jednotlivci,
kterf vlastnf takovyto majetek,
nebo kteT1 vedf o takov6mto
jsou povinni podati
hlasen1 pred 80. zafim t. r. ma
formulate TFR 800, ktery 81
mohou opatriti We Federaln1
reservn1 bance nebo v n6ktere
jine bance. Take tyto banky
must podati vykaz. z narfzenf
jsou vyjmuti t. Nv. generally
licensed nationals. Pod tfmto
term1nem jsou m1neni CHI pTf-
slusn1ci, jejichz stale bydliste
je zde We Spojenych Statech a
kter1 zde zijf alespon cd II.
cervna 1910. Vyjimka Sc cin1
u Norska, Danska, Belgie, Ho-
landska a Lucemburku, jejichz
mohovitosti byly obstaveny
pred II. cervnem 1910 a V je-
jichz pr1pad6 dr1vejs1 data v
platnosti. Majetek, odhadova-
ny ma meme neil $1,000, nebo
bankovn1 vklady ma meme neil
tuto castku nemusf byti hlase-
ny.
Jelikoz ceskoslovenske fon-
dy byly obstaveny IA. cervna
1941, vztahuje Sc ma ceskoslo-
venske pf1slusn1ky datum dT1-
|vejsf, t. j. II. cerven 1910. il
nymi slovy: ii ceskoslovensti
prislusnici, kteri sem byli pri-
pusteni k trvalemu pobytu
pred II. cervnem 1910, nemusi
hlasiti svGj majetek.
Move naT1zen1 znamena ne
jen por1zen1 soupisu vsech
zdejs1ch fondu a majetku til
|c1ti evropskych zemf a Cfny a
Japonska, jejichz fondy byly
pred 26. cervencem 1871 ovsta
veny, ale i soupisu veskereho
majetku vsech ostatn1ch ciz1ch
vlad a jejich pr1slusn1k1, tedy
Ii takovych zem1, jake Mexika,
nebo Brazilie, ba dokonce i Ru-
ska, jehoz fondy byly uz kdysi
ovstaveny. ale pozd6ji byly u
volneny.
Narfzenf znamena t6z horec-
nou cinnost pro velke newyor-
ske banky, z nichz jedna odha-
duje, re jej1 hlasen1 Wade bu-
de vyzadovati $4,000 hodin
pfedchoZ1 prace.
DGvodem k predepsanemu
soupisu je zjevn6 snaha O lepsi
kontrolu ciz1ho majetku nez ja-
ka az dosud existovala. Pnvod-
MIN ucelem obstaven1 ciz1ch
fondG byla ochrana jejich vlast
Mkt pred pr1padnou ztratou.
Kdyz mezinarodn1 krise zasa-
hla rusive i do zivota Spoje-
nych StatG, stall Sc mas narodni
zajem o kontrolu ciz1ch fond1
samozTejmym. IA. cervna 1871
oddvodnil president Roosevelt
vseobecnou immobilisaci ciz1ch
fondG - vcetne nemeckych a
italskych = nasledujicfm pro-
hlasenim: "Ucelem vykonn6ho
naT1zen1 je - mimo jine = "a
braniti uz1van1 financn1ch pro
stTedkG Spojenych Stat1 zpG-
sobem, ktery by skodil narodn1
obrane a jinym americkym za.j-
MIN, zabraniti We Spojenych
Statech likvidaci jmenf, ukori-
steneho pod natlakem nebo W.
bojem, a braniti podvratne Gin
nosti We Spojenych Statech."
Pres pr1sny dozor mad cizin-
ci vlastnenym jmen1m, byly
|Spojene Staty dosti velkodusne
v tom, re dovolovaly prevod pc
nez lidem, kteT1 je v cizine po-
tfebovali. Banky dnes vyTizu-
il prave tolik jednotlivych pre-
vodd do Evropy jake pred
valkou. Jinymi slovy, asi stej-
ny pocet lidf v Europe dostava
dnes z Ameriky pen1ze jake
drive. Castka, kterou je vsak
dnes mono poukazati do CHI
ny, je pritomnymi naT1zenfmi
oproti drfvejsku znacne snfze-
ma. TAX ma pr. osobe, ktera
nen1 obcanem %Spojenych StatG,
je dovoleno zas1lati nanejvys
500 mesfcne. Dodatecnych
$25 je mono zas1lati kazdemu
dalslmu clenovi rodiny, v nfz
jeden Glen dostava stodolarove
meslcn1 maximum. S kazdou
zasilkou penez musl byti SOU
casne podepsano prohlasenf, re
penlze jsou nezbytne Ike krytf
zivotn1ch potTeb. Americkemu
obcanovi je dovoleno pos1lati
mesicne az $500; jedna-li Sc
vsak o repatriaci, je dovoleno