RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-12-11
PROGRAM "POBEDE."

Pros!og juna je Predsednik Roosevelt in
struktovao zvancnike "odbrane' da izrade
program pobede." Oni su radil cd tada ma
MENU sada su gotovi sa istim Njihov pro-
gram, kojeg &c Roosevelt objasniti u svom
"ognjsnom" govoru nekada januaru 1943.,
predvidja troskove "pobede" izmedju 120 do
$50 milijardi dolara - skoro toliko koliko je
dvogodisnja svezemaljska proizvodnja owe
zemlje. Tai program "odbrane" predvidja da Sc
1913 godine mora proizvesti 60 milijardi do
Sc porazio Hitler.
Pomenuti program "odbrane" kojeg vele
da je zamislio sam Predsednik Roosevelt, iii
su ga rodili zajednicki govori Atlantiku
proslog leta, otvoreno predvidja pad standarda
zivota. moze Sc zamisliti kako &c 60 milijardi
dolara vrednosti ratnih produkata uticati
opstu zemaljsku proizvodnju, a je
najveci svezemaljski proizvod bio ispod 80 mill
jardi dolara.
Sem tih fantasticnih troskova "a gradjenje
najveee paklene masine ma svetu, program "od-
brane," odobrenjem Roosevelta, predvidja
potrebu slanja ekspedicionarnih sila da Sc tu-
ku ma evropskom kontinentu. Cikaska Tribune-a
obelodanila je Rooseveltovo pismo kojem je
preporucio da Sc spreme i oprave pet miliona
americkih vojnika "a rat preko Atlantika koju
tvrdnju niko do sada nije pobio I malo po malo
saznaje jemo da Sc zaista program "odbrane" sa
swim pomenutim merama rodio ma Atlantiku
roditejl su mu Roosevelt i Churchill
do SoIi
vojnci preko Okeana. Ma g. januara 1910,
svojoj besedi Kongresu, Predsednik Roosevelt
rece "Ja razumem osecaje onih koj opominju
naciju da oni nece nikada dati svoj pristanak da
Sc americka mladez salje ma zemljistu Evrope "a
boz ALI koliko Sc ia secam, niko i'll nije pitao "a
pristanak - ier niko ne ocekuje takvo poduzi-
MAMIE" Ocekuje Sc da &c Roosevelt u svojoj
iducoj besedi traziti formalno cd Kongresa "a
pristanak "takvog poduzimanja," kojeg nije
ocekivao 194O Ali to nije nikakvo cudo, jer Sc
on nije slagao nj sa nacistickim metodom u
poslivanja besposlenih, a sada, kao sto jasno
vidimo on trait super-nacisticko uposivanje
radnika, da grade orijasku ratnu masinu, da
bi Sc porazo Hitler, koji je sa takvim uposli-
vanjem besposlenh radnika stvorio ratnu ma
sinu sa kojom neprekidno preti opstanku "demo-
kratskog" imperijalzma. .Nedoslednost kapitalis-
tickog politicara nije produkat njegove ne
dosledne licne prirode, nego sistema kojemu
on bezuslovno sluzi. Ali to ne menja cinjencu
da zbog toga radnci bi smell ulivati nadu
obecanja kapitalistickih politicara da &c oni
ovu zemlju o6uvati cd ulaska rat. Jer po-
slednji puppeti cijim pupeanim zilama upravlja
razbojnicki kapitalizam.
Koga najvise pogadja sustina tog programa
"odbrane"? Njegovi formalni krojaci, zvanic-
nici "odbrane,' kao sto videsmo, otvoreno
predvidjaju pad standarda zivota. Ali ne kazu
ciji. Oni hoce da ostave upetatak da ce pasti
standard zivota svih slojeva drustva, da bi rad
nici mogli lakse progutati tn vrlo gorku pilulu
Ia sigurno, svako moze znati da nece pastl
standard zvota plutokratiji, jer ma koliko da
Gene zivotnih namirnca skacu one nisu nika-
da van dostiza halapljive plutokratije, odnosno
burzoazije. Pad standarda zivota znaci pad rad
nicke ralne najamnice. To znaci da ce on /
njegova familija imat mamie jela, mamie odela
slabijeg stanovanja, dok &c on bit primoran da
radi sve duze i duze vreme. U vez ovim,
vec sada javljaju da sc bas zbog postojeceg
nepodnosljivog dugog radnog vremena u "od-
branbenoj" industriji, povecao procenat tuber-
kuloznih osoba. A ciji &c sinovi otici preko O.
keana da Sc kolju "a "demokratiju"? Cueemo
da je po koji sin plutokratske familije otisao
preko, to samo da bi sc time ustisalo neza-
dovljstvo radnicke klase, kao sto &c otici po
koji clan filmske industrijte IL Holywooda
will ~oi1i r9H.
nickih familija.