RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-26

celicna poduzeea koja &c kostat, jednu mill
jardu dolara. Vlada je vec "ulozila" desetine
miliona dolara mnogm privatnim poduzecima,
koje &c postati svojina prvatnih firmi nakon
odredjenog roka zbog toga su Sc usudile te
celicne frme da cd Wade traze te milione
"a podizanje novih celicnih tvornica. Vest
povoljno komentarise tim zahtevima ceicnih
magnata izgledi su da &c federalna vlada u
svojiti njihov plan.
Oni koj su pratili dogadjaje i njihove
posledice proslog svetskog krvoprolica secaju
Sc da je celicna industrija owe zemlje dupl-
rala svoja poduzeca, tojest, kada je rat bio
dovrsen, celicine frme su male pri ruci diva
puta VEGA poduzeca nego sto su i'm bila pot
rebna "a posleratnu prozvodnju gvozdja ce-
ika Ta nova ceicna poduzeca podigose same
celicne firme cd svojih ogromnih profita, da
Sc to opet ne desi, one traze da "a buduca no
va ceicna poduzeca plati federalna vlada.
Oval zahtev celicnih firmi konkretno dokazu-
je da je citav razvitak proizvodnje, koji sc
pred nasim ocima jasno pokazuje, razvitak
suprotnom pravcu razvitak ineffective bolesti
kapitalizma progres izopacenja.
Da je normalan postojeci tok kapitalistic-
kog "'razvitka" vro fantasticno bi blo i "a
misliti da celicne firme traze Cd Wade milijar-
du dolara da razviju svoju proizvodnju Tako
Sc nije normalno razvijao kapitalizam. Ne be-
Sc to davno U936. "a vreme zemaljskih izbo-
ra) vdei smo ma automobilma, ulicnim
pakatama sela gradova, zborno geso Repub-
likanske partije koje je glasilo: keep the Go
verment out of private business!'' Kada pijaca
potrosne prirode, odnosno, normalna pijaca ira
Ii wise espapa date industrie, neustrucavaju
Sc njeni posednic nj po ceni interesa ma Ia
JAM da razviju svoja poduzeca i tada nece nj
da cuju nekakvom vladnom 0 k II
kada je zap t | z m bio ma svom
normalnom stupnju je placao svojoJ
poltickoj drzavi da ona prvenstveno drzi rad
ncku klasu potcn jenosti : uslov potreban
"a normalan razvtak kapitalizma = da OF
pravlja celokupne opste posove burzoazije,
ne da njome stupa zajedno prozvodnji,
kao sto je kapitalisti danas direktno pozivaju
skoro je mole da njene milijarde ulozi u te-
licne drugih industrija poduzeca.
Kapitaizam je davno sazreo sada je
"povukao sve, najvarvarskije nacije cvii-
zaciju," ali danas sam vuce sebe sve
bonn varvarizam Ladje koje Sc godinama
grade danas vremenu cd pet minuta tope.
Vele nam da cd svog ogromnog zvoza kojeg
ova zemlja Sale Velikoj Brtaniji, 40 po sto
Sc nalazi morske dubine. Bombe ruse grado-
We, magazine hrane, odela sve sto one potre-
fe Opsta razornost imperjalistickog rata jes-
te osnov porasta americke proizvodnje.
Drugim recima, sadasnji kaptalistick:
razvitak lici bolesnom telu kojem Sc sve u
via sem boesna bakcila, koja Sc Josie kako
razvija progresira takorekuc munjevitom br-
zinom Kazu nam da Sc neizleciva rak-rana
sastoji Cd jednorodnih celia cd kojih Sc sasto-
je potrebni organi ljudskog tela. Razlika ie
samo u tome sto Sc celije rak-rane suprotno
razvijaju ubijajuci zdrave organe tela. U TAX
vom nesretnom teu desava Sc progress ali
progress zivota nego progress raspadanja, uni
ranja.
Jeste, takav je tai "prosperitet' kojeg
danas prezivljava kapitalzam koj cemu glave
doc kao sto rekosmo, pod kaptalizmom
danas industrija razvija ne zbog proizvod-
ME potrebnih sredstava odrzanje zivota, ne
go zbog prozvodnje sve vecih sredstava Ia sto
uspesnije Il b i a j ljudi, zena i nejake
dece "a sto vece razaranje decenijama
stolecima proizvede log bogatstva kada mi
kazemo da je kapij alizam truo da Sc izopa-
clio, postojeci dogadiaji sa velikom grajom pot
vrdjuju nasu tvrdr iu. Jer je kapitazam do
sac ma ovom svetu sa m S ON da razviie