RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-09

die. novi sef Odelenja Pravde. svom govoru
kojeg je odrzao 49, septembra pred konvenci-
jom "Californa State Bar Association" te-
mi, "Moc demokratije," sef odelenia Pravde
dao je neograncenu moe Predsednku, iziav-
ljivsi da mu Konsttucija daje moe da postupa
vreme opasnost j, cak Sta wise, "Predsed-
nikova odluka opstanku opasnosti mora bit
zakljucna." Tako (dogod Roosevelt ina posla
sa podavajucim Kongresom), prema njegovom
gledistu, on ina samo da progasi da takvo o.
pasno stanje vlada tada mu Konstitucija daie
rravo da postupa. Narod je bez utocista, bar
do drugog federalnog izbora nakon sto su
Predsednikovi postupci gurnuli zemlju rat.
Ocigledno je, ma Sta naknadno narod uradi
ia dan glasanja to neee izmeniti cinjenicu da
je on bio bezmocno gurnut rat
Narodni "presedeni' "a naredbu 'pucaj prvo."
Mr. Biddle je citirao nekoliko navodnih
presedena koji izgleda da daju tezinu argu-
mentu da sef Egzekutive ina pravo da izdadne
naredbu "puca prvo." Mi nemamo prostora
Ga Sc swim ovim bavimo. Nek presto potvrdju-
ju nase napade da samovoljni postupci Predsed-
nlkd hOOSeVeua n1SQ OQODfenl Ou StTane hOH-
stitucije nit Cd kojeg zakonika moralnosti
sem brutalne drzave. a no je da je
pJedsednik Pierce naredio da americka ladja
odfnbarduje Greytown, Nicaragua, ubijajuei
stnovnstvo tog mesta bezobzirno, nakon sto
je rulja napala konsulat Sajedinjenih Drzava.
Tacno je takodjer da je Pierce branio svoj po-
stupak kao jednu alternative "pokorne predaie
:
neke vrste pakosna osveta licemerno oprav-
DAME kojm bi Sc podali nebojse kao sto su
Hitler i Mussolni? Narcotic, u vidu zloglasnog
tlacenja Nicaraguanaca cd strane americklh
imperijalista pre- posle insdenta, neovlasce-
ma brutalna osveta protv ceog grada radi
postupka rule jeste ljaga ma nasoj naconal-
noj istoriji. sto je Kongres promasio da disci-
plinuje Pierce-a to samo dokazuje da je on "s
time mogao proci" ("got away with it.D ST.
gurno to ne dokazuje da je konstitucija o.
vlastila Predsednika da izvrsi akt rata da bi
odbio neoeekivani napad ma nasu nacionanu
cast!
Jos jedan navodni preseden bese postu-
pax Predsednika Jeffersona kada je poslao
skvadron ratnih ladja Sredozemno More da
zastite americku trgovinu cd Barbary napada-
ca. sef Odelenja Pravde tesko da je mogao ma
ci primer koji je wise porazan protlv nJegove
stvari porazan, tojest, Jefferson bese maj
stroziji u postupanju u suglasJu sa
slovom Konstitucije Vrlo mali broj istoricara
= 7 m a II da komen tarisu o
njegovoj doslovnoj primeni ovoj stvari. kao
sto to McMaster ukazuje: "On [Jeffersonl Je
verovao da moe objave rata lezi samo kon-
gresu. Bee takve objave ratno stanje ne moze
da postoj Tripolitanski Pasa mogao je svaltl
zastavni steg americkog konsulata, da naredl
svojim Raizima da dovezu americke ladje da
pretvore II roba svakog americkog mornafa
koj padne njihovih saka; ali dogod kongres
re resi- obratno Sjedinjene Drzave su mlru.
Da naredi da Sc bombarduje tripoltansk grao'
iii da sc zarobe xebec Qadje), iii da sc lJeo-
ma licnost osvoji kao ratni zaroblJenlk to bese
van svake moci koju Predsednik posedovase.
Najvise sto je on mogao uradit bese to da
snabde duhovnu odbranu. Ovakvu nlkakVu
drugu naredbu nije dobio da izvrsi voJVoda
Dale"
Mas Kongres moze da definise da kazni gu
sarstvO.
Predsednik Sc izrazo da n vodnl ma
pad ma ratnu ladju Greer "bese gu
sarstvo legalno moralno." Mas Sc oyde ne
tiee da Ii to bese gusarstvo iii ne, i'll da IL TO
bese submarine koja je prvo pucala ali rat
ma ladja. sto mas ovde znima to je Predsed-
(Nastavak ma 2. strani)