RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-26

postavljen, koj &c cd sada biti putovodstvo
nasoj nac.ji." Podvuceno cd nas.)
Ed. r. ozivjuje anticki obicaj
Iako sc cd tada milcija poz.vala da lomi
be2broj strajkova federane trupe Sc nisu Ia
tn svrhu upotrebl javale do 8. juna, l941. Sum-
njiva cast zbog toga sto je prvi Predsednik
da prim Clevelandovo "putovodstvo" pripada
Franklnu Delano-u Roosevetu.
Nekoiko sati pre- sto je armja, snabdeve-
ma trenrana da brani "demokratiju,' bila
poslata da slom strajk avijonskih radnika kod
pcduzeea North American Aviation Co., sef
policije Inglewooda je oslovio strajkase: "Ja
vam cestitan ma nacinu kako ste do sada u
pravljali sa vasm piketaskm linijama ma
sem ponasanju, ma vasem juGerasnjem meetin-
GU" Ali u Washingtonu organizovani red
"buntovnika, 4" nije probudo cesttne odzive.
"Lberani" sef Odelenja Pravde, nakon sto je
grebao grozniGavo beskorisno po zakonskim
knjizurinama "a "autoritet," zgodno je pot
vrdio da situacja Ingewoodu obese v.se
insurekcija nego strajk radnika' Ali ako je
Predsednikova naredba da Sc sa bajonetima
somi strajk cd dvojbene legalnosti, njegovi
nacizmu sklOni clanovi Kongresa odlucni
da tako ne ostane. U ex post facto koraku da
Sc ispravi oval sieusni promasaj, senator Con-
nally je podneo projekat (koji &c Sc mozda
vojiti pre- nego sto ovo izdanje dobju nasi
citaocD sa kojm Sc uponomocuje Predsednik
da uzme (pomocu trupa) ma koje odbranbeno
poduzece, kada pronadie da "postojeci iii
preteci promasaj proizvodnje takvih poduzeca
jeste rezultat stra jka. iii preteceg strajka iii
drugih uzroka" - IT,, da ovlasti Predsed-
mix da uradi ono sto je vec uradio bez ovlas-
cenja!
Ali punu implikaciju Predsednikove ak
cije slanju trupa protiv strajkujucih radnka
Inglewooda mi ostavljamo "a neko drugo vre-
me- Ovde je dovoljno ukazati da je njegova
akcija jos jednom podvukla da su kapitalistc-
kj interest vrhovni, "da napad ma njih jeste
napad ma vladu" Nista ne moze biti istinitije
nit wise prikladnije cd reel Edwarda Le-
vingstona:
"Glatkost revnosti publike uvek sri
preko postupaka pritiskivanja, i narod sc ne
kada predobije da drzi da je ia brilijantna ma
pornost energije bila Il njegovu korist, koja
styar kada Sc posmatra svoju pravu svetlost,
jeste fatalni udarac protiv njegovog prava. |
nj ednoj vadi ne proAvodi oval ucinak
sa takvom lakocom kao II slobodnoj republici;
49,: popularnom vodji kao sto je Predsed-
nix Roosevelt cesto puta dopuSca nekaz-
njenost, nekada Sc nagradjuje odobrava-
MEM, "a postupke koji bi potresli tiranina ma
svom prestolu.'
Kao sto je celia kapitalistiGka klasa stala
uz Grovera Cleveanda, odobravajuci njegovoj
'kuraznosti," tako kapitaisticka kasa stoji
danas cvrsto uz Franklina Rooseveta. lzrab-
ljivac 94. znali su ako radnci dobiJu svoj
zahtev da Sc ukine kresanj je najamnice (ko]e
bese "a sest meseci 25 po sto) to bi okuraza-
valo opstu kampanju "a povecanje naJamnice.
Izrabljivaci danas znaju ako bi avijatski straj-
kasi dobil svoj zahtev da minimalna najamni-
ca bude 75c. ma sat i 1Oc. opste povisice ne bi
to bila samo North American iii njena ocinska
kompanija General Motors, koje bi delile frak-
CHE ogromnog profita "odbrane' obadveJh
(Nastavak ma g. strani.)