RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-08

mozemo. hazruSeni gradOVl, owe dve reel zna-
&c ublstvo hiljada neduznog naroda, pored ra-
zaran]a zgrada. Kazu da Sill Beogradu "a
par dana bombardovanja poginul 1000 sta
novnika da su tamosnj uslovi tako uzasni
da Sc ne mogu predstavti. Do takorekuc JUICE.
tai radni narod je bitsao, boro Sc da Sc odrzi
Il zivotu. | koiko Sc roditelji pate da svoju
decu neguJu da postanu ljudi zene i njih
2OOO kao zlvotnje ma klaonici poklase avlJon-
ske bombe. Sa uaskom owe zemlJe rat, owl
uzasi ce izgledati kao igracke. Jer tad nefe
hitl wise manevrisanja, nego ce Sc potpuno od-
resiti ratni konj, milijarde njih, da ruse, pale
ubijaju neizmerno Zakrvavice Sc Atlantik!
Zakrvavice Pacfik! Sa krvavm perom isto-
riJa. belezi dogadjaje krvolotnog kapitalizma.
On ce zavrsiti sadsti6kije nego ikoj prethod-
nj propal sistem vladavine prvatne svojine.
A zasto sve ovo? VodHi Sc oval rat da
ukinu uzroc svih ratova? Nje potrebno
ubijati Geo svet da Sc to postigne. Jer kada
ukinuce uzroka ratoya bi zahtevalo more krvi,
onda bi LEX bio gor cd bolesti. Lie Ii Sc more
hrvi Ia slobodu i demokratiju. Ako sloboda
demokratija traze plstos celog sveta kao cenn
"slobodu' "demokratiju." Ali nj ukinuce ra-
ta nj prava soboda demokratija ne traze
pustos celOg sveta "a svoje odrzavanje u.s.
postavljanje. Tako sto trazi burzoaska demo-
kratija i burzoaska sloboda izrabl ivanja rad
niGke klase. Oval Sc rat vodi protv demo-
kratije i slobode "a odrzanje uslova koji po-
radjaju sve ceSce vece ratove. Britaniji
sami burzoaski pisci prznaju da je ukinuta
poi ticka demokratija pa i sloboda. Rat in IT,
peti ne moze, jer Sc vod korist man jine
- kapitaisticke klase, protiv interesa yecine
radnicke klase Sloboda Sc vecin ne SINE
dat. jer ona moze prvu iskoristit protiv ma
mime, Sto bi mogo odvesti unisteniu uzroka
svih ratova uspostavi prave slobode i demo-
kratije Oduzimanje slobode vecini stanovnis-
tva doba rata jeste poztivni dokaz da SO
tai rat vodi korist mainline kapitaisticke
klasc, da je osvaj jacki, imperi jalistiGki rat
Jos ova zemja nije zvan.cnO usa IL rat,
vec su spremni zakoni koie ce kongres u
svojit elm ce ova zemja direktno stupiti IL
rat, svi su oni upereni direktno proty pos
toseceg skuGenog slobodnog kretania ameriG-
ke radnicke klase Mozemo skoro sigurno uzeti
Ia gotovo da ce bit tada svaki strajk zabran jen.
Sloboda govora, iako nam sada prvaci vee da
nece nj slucaju rata bti odstranjena, bice
uveliko okovana, kao stampa Svaki onaj koji
sa vidno bio protivnik rata bice smatran IL
dajicom "domovne.' Ratna histerija &c biti
odfesena a ona he bira sredstva Rulja ce do
blti zakonsku pomoc samo ako hara pail
l-o,i
bce to- da ce americka kapital:s icka klasa
pozvati iii terati radnicku klasu da Sc bije "a
ocuvanje politi6ke demokratije, kada ie nece
zemlji bit,
Ne traze sloboda, demokratija. cvizaci-
ia | sreca covecanstya da Sc lie neprekdno
more krvi, da Sc ruSe neprestano gradovi
ubiJaJu neduzni stanovnici. Sve Sc to moze po-
stici bez kapi krvi Radnicka k,asa pcsedue
nelzmernu moe zbog toga Sto je jedina
klasa drustvu koja prozivodi svo bogatstvo,
bez koJeg Sc ne moze zivot odrzati i bez koeg
Sc he mogu mion ubiia iati Buduci da je ona
tako ne0phodna, sama ia Gin njenica dokazuje
da bl ona bila skoro svemoguca kada bi bila
org; 1izovana kao klasa "a svoje he "a ka-
ptallsticke interese obvijeni sa laznim imeni-
NINA; organzovana politcki, da osvoji poll
tlcku drzavu da je razori. Da sta memo malo
oVde Mozda neko moze cudu pitati "ka-
kFa Je to besmslena preporuka da radnicka
klasa moze osvojiti i razoriti polti drzavu
naoruzanu tako kako ida nie nikada bila
naoruzana?' To Sc pitanje bi moglo pravom
u cudu postaviti da radncka kasa nije jedini
prolzvodjsc upravliac zemaljske proizvodnje.
Iamo lei njena ekonomska moe | kada bi