RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-29
Strajkovi i Vlada.

wa DC ASAAAJo SlOAAA$0SOAA ~
zinom sprema "a rat. Milijard.
dolara Sc trose "a militarno pri
premanje. Rooseveltova Admins
tracija ocekuje da &c doci nome
nat kada &c ona morati direktnt
stupiti u postojece krvoprolice
Ona zeli tog momenta, i koliko je
moguce pre- toga, da dobije pot
punu kontrolu mad zemljom, mad
kapitahstickom kao mad radnic.
kom klasom, ali najvise. mad rad
nickom klasom. Men je cilj da
ovo postigne sa majstorskim Ia
vodjenjem radnicke klase, a ka.
pitalistima ona preti sa batinom
strajkujucih radnika uzimanjem
njihovih industrija ako joj spre-
&c da postigne kontrolu mad rad
nicima. Kako misli da &c Roose-
veltova Administracija postici ze-
ljenu kontrolu mad radnicima?
Da donekle uspeSnO odgovori-
mo ma ovo pitanje moramo uzeti
obzir raznovrsno vladino drza-
ME prema skorasnjim strajkovi-
ma. Mi velimo raznovrsno drza-
ME, jer sc Rooseveltova Admins
tracija ne drzi jednako prema
swim strajkovima. Ma primer: po-
sredom njenog sredstva National
Labor Relations Board-a, ona je
bila ma strani strajkasa "a vre-
me Lackawanskog strajka, ona je
sada ma strani C. l. O. protiv
Forda; ma drugoj strani C.. l. O..
Sale proteste toj istoj Roosevelt
tovoj Administracija zbog toga
Sto je dala da Sc protiv straj ajkasa
San Francisco upotrebi nasi-
lie. Tamo su radnici brodogra-
djevne industrije ma strajku j u
protestu C. l. O. veil sc da je je-
dan veliki vladin trok kojeg su
pratili 800 marina, probio kroz
piketasku liniju strajkujucih rad
nika. U svojem telegramu G. l. O.
veil da Sc pomocu militarne sile
Wade Sjedinjenih Drzava uvaza-
ju skebovi II brodogradjevna po-
duzeca. A TEX JUICE, %. maja, Via
da je dala narediti d. Sc uhapse
"agitatori" arsenalskog poduzeca
Ravenna-i, gde su radnici bill
ma strajku.
IL ovog dvojakog ma ocima SUI
protnog drzanja Rooseveltove Ad-
ministracije prema raznim straj-
kovima da Sc videti sledece: Ka-
da strajkujuci radnici poslusaju
savet Administracije podnesu
svoje tube, zalbe potraznje
njenim federalnim "izmirivaci-
ma, sada narcotic njenom Po-
sredujucem Odboru (Mediation
Board), tada Sc ona prikazuje da
je uz strajkase. Ona obeca pred
stavnicima A. F. L. iii C. l. O., da
&c stati uz njihove trazbe. Ako
sc ovim ne slazu poslodavci on
da je vlada uz strajkase Il takvoj
borbi, da bi time kaznila poslo-
davce jer joj sprecavaju dobiti
kontrolu mad radnicima. kao sto
nssi citaoci znaju, gde god je
vlada stala uz strajkujucu juniju
tanno su poslodavci popustili. Ia
ko je Bethlehem, celicna korpo-
racija popustila stvarno vladi,
kada je popustila strajkujucoj c.
/. o.; tako je General Motors,
automobilska korporacija, popus-
tia Rooseveltovoj Administraciji
kada je dala svojim najamnim ro-
bovima 10c. ma sat povisicu pla-
te, sto je bacilo urednistvo pluto
kratskog New York Timesa u kon-
fuziju u cudu Sc pita: 'Gde &c
mas oval process odvesti?" l u bor-
bi izmedju C. l. O. florida ne bi
poslednji prvom popustio da "a
prvim ne stoji Rooseveltova Ad-
ministracija. Zbog toga Sc moze
C. l. O. pohvaliti da je uspeo
odrzati izbore Fordovih radnika
koji SUI 20 pc sto glasali "a c. l.
O. Tako vidimo da je liza svih
o,,:l S@,,c ;J,x,o 1o veonro N q