RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-20
Kroz Partiju / Fedefaciju.

Puma je zemlja strajkova sva-
kodnevno novi strajkovi iskacu.
Kad radnici strajkuju, to je znak
da oni nisu zadovoljni sa stanjem
stvari. Nemilosrdna eksploatacija
radnika cd strane poslodavaca,
radnike prisiljava da traze olak-
Sice bolje uslove zivota. l rad
tnici olaksice i poboljsice svoga
stanja nastoje da postignu kroz
strajkove.
Koliko &c radnici kroz svoje
strajkove uspeti da olaksaju po-
boljsaju svoje ropsko stanje, nije
toliko vazno "a revolucionare, ko-
liko je vazan znacaj same borbe
protiv nasrtaja kapitala, a koja
.ispoljava nezadovoljstvo radnika
Jer kada je radnik nezadovoljan
sa svojim ropskim polozajem, znak
je da ce Sc on boriti protiv TAX
vog nepodnosljivog stanja, sva-
ka borba nezadovoljstvo ma stra-
nj radnika dokazuje da ne moze
biti mira niti izmirenja u drust-
WI. koie ie Zasnoyano ma klasnim
suprotnostima i ekonomskim nc
jednakostima.
T Ako bi radnici bill zadovoljni
sa svojim ropskim polozajem, a
bas to vladajuca klasa zeli mas
toji da ubedi radnike, da je nil
how polozaj dobar, s kojim treba-
ju da su zadovoljni, tada bi nasa
NADIA poverenje radnicku kla-
su bila Utopia; tada bi bio ne
moguc ikakvi daljni drustveni
progres. Nemoguc bi bio zbog to-
ga, sto Sc jasno vidi cinjenice
potkrepljuju da pod druStvenim
uredjenjem privatne svojine mad
alatima "a proizvodnju, progresa
ne moze biti. Ovo je jasno svahoj
zdravo-mislecoj osobi.
ako mi pozdravljamo, odobra-
vamo i, koliko nam je moguce. po-
mazemo syaki prayovaljani rad
nicki strajk, mi straikove ne "a
govaramo. Nezagovaramo il pros
tog i ociglednog razloga, sto I
NINA Ga ovo je iskustvo samih
strajkova potkrepilo) ne vidimo
mocno sredstvo, pomocu kojeg
|radnici mogu stvarno i trajno po-
boljsati svoj ropski polozaj | ne
samo zbog toga, nego zbog jednop
glavnijeg razloga, imeno: sto rad
nicki strajkovi ne prelaze granice
kapitalizma. Drugim recima, sto
radnici kroz strajkove ne mogu
postici svoje ekonomsko oslobo-
djenje. Cinjenica je da radnici kad
strajkuju napustaju industrije i
ma tai nacin priznaju pravo pri-
vatnog vlasnistva mad industriia-
ma, sve dotle dokle postoji pri-
vatno vlasnistvo industrial. rad
nicka klasa estate najamna kla-
sa, ropska klasa.
Radnici ako zele da stvarno i
trajno olaksaju i poboljsaju svo-
ie zivotno stanje, oni moraju da.
zamene strajkove sa izbacivaniem
kapitalisticke klase il zemaljskih
industrial, pa uzmu krecu ze-
maljske industrije korist sebe,
u korist drustva. Samo ma taj ma
Gin ne samo da &c stvarno traj-
no poboljsati svoje zivotno sta
ME, nego ce sebe potpuno oslobo-
diti ekonomskih okova, kojima
su danas pod kapitalizmom ohc-
vani. Tada ce oni postati slobod-
nj jednakopravni ljudi zene Il
punom smislu te reci.
Radi obavestenja nasih citaoca,
dole donosimo izvestaj druga P.
Bogdana, organizatora Ogranka
Lackawanna, o celicnom strajku
Bethlehem korporacije, koji Sc o.
digrao tn skoro. IL ovog izvesta-
ia citaoci &c saznati Gu koliko' i'm
nije poznato) kako drzanje nasih
clanova u ovom strajku, tako
odlucno drzanje samih strajkuju.
cih radnika. Izvestaj glasi:
"Sigurno da &c vas tamo inte-
resovati lakavanski strajk, pa pre-