RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-27
BROJ 13. - NO. 13.

jatelji radnog naroda vele, da je radni narod
Bugarske i Jugoslavje "naklonjen Sovjetskom
Savezu,' jer je njegovo stanj je pod izrabljivac-
kim sistemom pod kojim on zvi vrlo nepod-
nosljivo. Drugm recima, radni narod tih ze
MALTA izrazavajuci naklonost Sovjetskom Sa-
vezu izrazo je naklonost Proeterskoj Revolu-
ciji, iako vr.o neodredjeno. | Aada Sc pliznaje
da je radni narod Balka~a zcijlo oG oEivao, pu-
tenn ruske Crve1e Agmje oslob2difr'c o1 ka-
pitalstitkog iarma, na nasto t"ga dobiia ne
sto koje je suprotno ocekvanju postoJece ME
gOvo stanJe mora da mu Sc cini da je Jedan
gadan, uzasan san - to je tragicno. Ali ko je
odeovoran "a tragicnu, iako privremenu
sudbnu balkanskog radnog naroda privrc~
menu jer je neizbezna svetska Proleterska
Revolucija?
Oci Naucnog Socijalizna Marx, Engel5
Lenin De Leon, nigde ne rekose da oslobo-
djena radnitka klasa jedne zemlje mora oslo
boditi zarobljenu radnicku klasu druge kapita
listicke zemlje, jer b oni, kada bi tako rezo-
novali, morali doti do zakljucka da Sc sve slc
osobodjenja radnicke kase skoncentrisu sa-
mo II jednoj kapitaIistickoi zemlji kada Sc il
Moi radnici oslobode, tada radnici ostaih ka-
pitalstckih zemalia imaju samo da cekaju n;t
dolazak pobedonosne armije oslobodene zem-
lie. Oyakav zakljucak je nenauGan, jer je ne
moguc da su ga oci Naucnog Socijaizma po-
stigli j zagovaraI oni ne bi bill ono sto jest,
nego opasni neprijateji stvar .oslobodjenj.
radhicke klase, jer nema veceg neprijatelja
radnicka klasa od onoga koji joj "svoiski' pre-
porucuje nemoguc put njenog oslobodjenja.
II /
Marksizam odgovoran Ia tn veliku tragedijI
nesretnog radnog naroda balkanskih zemalja
Jer on uci da Sc radnicka klasa stake kapita-
listicke zemlje mora klasno obrazovat, spre-
matt pravoval jano organizovati da ohracuna
sa svojom burzoazijom da tada pruzi ruku
pomocnicu radnitkoj klasi ostalih kapitaistic-
XIII zenalja da bi radnici mogli sto lakse pre-
obracunati swim kapitalistickim zeml jana
Onaj koji preporucuje nestO St0 je ovome OBJ
ratno: da &c jedna oslobodjena zemlja, ne po-
moGi, nego bas drektno osoDodit radni narod
kapitalistitkih zemalja, tai siri lazno oslobo-
dJenJe, tai sprema radnrke Ia pobedu reakcije.
kada radn narod ceka da &c ga neko dru-
gi oslobodit tada on gubi svoju muzeynost i
priznaje nesposobnost sopstvenog neovisnog o
2iDoooJSiiJ"'
koia propagira Nautni Socijalizam drzi da
je uzaudno ocekvati da Sc on moze putem svo-
je revolucionarne organizacije osoboditi j.
sedstveno, on smatra da je uzaludan say rad
oko sirenja ideje oslobodjenja radniGke kase
On Sc tada radje podaje ideji reformizma Ga
"doblJe sto wise moze ovom nepodno5jivon
kaptallstitkom sstemu da ceka Ma "Oslobo-
dJenle. ] tako on pada u ruke fekera i drU-
9Th preVaranata, koji ga drze Cvrsto daleko
Cd uticaia Naucnog Socijaizma: tako Sc rad
nj narod sprema tragicnu sudbinu pobe-
du reakcije. vece zarobljivanje - da ga gazi
naclstlcka cizma, kao Sto je tako nesretna sud-
bna postlgla radn nafod balkanskih zemaIia.
Tako Sc radnicka klasa zavodi da gubi nadu
ono sto je mogute sa gajenjem made ono
sto ie nemoguce.
kada te ''liberalne" noyine Sire m0puCnost
da sc moze kapitalistiCka vIada iedne zemlie
sprlJatelJtl sa Sovjetskom Savezon1, zbog to-
ga sto je ona slavenska Ii suprot tome sto Je
5. 5. S r. potpisao ''prijateljski' pakt sa mr.
skim ti1tierom, one Sire jednu krupnu az dG
kapitalisticka vlada moze pomoci svom zrab-
lienom narodu da Sc oslobodi ispod iarma IL
rabljivania. koje Ia vlada mora da brani in3-
&c he b bila kaptaIistitka, kada su pseudo
komunsti zenje pTeporucivali Jugoslayi-
il da sprijatelji sa Sovjetskom Junijom, oni
nlsu nj ma krai pameti imai radni narod tc
zemlJe. nego su tai savet slali kapitalis iCkoj
Vladl JugoslaviJe. Nigde oni nisu pozvali rad
(Nastavak na 3. strani)