RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-20
Ia os|obedjenie hemacke.

U New Yorku Sc organizovala
nova organizacija koja Sc zove
"German-American Congress for
Democracy" Jedan cd njenih vo-
dja jeste dr.. Alfred Braunthal,
koji je bio jedan cd vodja nemac-
kin junija pre- no sto je kuga ma
cizma opkolila tn nesretnu zemljr.
On rece da sc oval Drugi Svetski
Rat vodi ga oslobodjenje ne sa-
mo potistenih nacija nego "a o.
slobodjenje same nemacke naci-
je." Il ovog sc da videti da je cilJ.
te organizacije da Sc pomaze jed
ma strana protiv druge ratujuce
strane - "demokratska" protiv
nacisticke - pod izgovorom da
Sc oval imperijalisticki rat vodi
"a "oslobodjenje" potistenih naci-
ia. Zbog toga su burzoaske novi-
ne ma vidnom mestu istakle ovu
"novost", komentarisuci uvodnic-
XII, razume Sc, vrlo zadovoljno j
pohvalno.
Kao Sto je svima poznato, pre-
Hitlera, tojest, pre- nego sto Sc
on, pomocu kapitala svetske bur-
zoazije, popeo ma presto, Nemac-
ka nacija bese "slobodna," kao sto
je cilj pomenute organizacije l.:
Sc sada takvom ucini. Ona. tada
bese kao sada podelena ma eko-
nomski obespravljenu sledstveno
potistenu radnicku klasu eko-
namski obskrbljenu sledstveno
parazitsku vladajucu kapitalistic-
ku klasu. To bese ia "slobodna
nemacka nacija", tojest, njena.
"demokratska" vlada, koja je ma
mucki, gangsterski, ruljaski ma
Gin dala pQgubiti Rosu Luxen-
bourg Karla Liebknechta, zbog
toga sto su oni trazili pravu slo-
bodnu nemacku naciju, slobodnu
cd morije klasne vladavine. l We
rovatno je da oval Dr.. Braunthal
sa rukama i nogama odobrayao.
kao sto su svi fekeri nemackih jul
Mia ostali reformisti odobrava-
Ii zlikovcima koji umorise sampi-
jone oslobodjenja nemacke rad
nicke klase. Dakle, ono sto tai
kongres trail ieste odrzanje kiss,
ne vladavine pod "demokratskom"
formom,. pod kojom ~se ona nije
mogla cd 1888, u Nemackoj odr-
zati.
Buduci da Sc u Nemackoj nije
mogla odrzati kapitalisticka demo-
kratija onda kada skoro swim
kapitalistickim zemljama vladase
predstavnicka forma vladavine,
kako Sc moze j. zamisliti moguc-
most da sc moze takva forma ka-
pitalisticke vladavine odrzati &
ko Sc uspe uspostaviti? Sa odsus~
tvom groznicave militarne pripre-
me, jer moramo predpostaviti da
sa povratkom "demokratije" Ne
mackoj "nestaje" razloga "a rat.
Nemackoj ce sc, kao i swim
drugim kapitalistickim zemljama,
pojaviti takva kriza, sa takvom
besposlicom kakvu klasna vlada-
vina jos. iskusila nije - kriza ko-
ia &c biti nastavak krize koja Sc
pojavi posle Prvog Svetskog Rata
u kojoj Sc, verovatno, nece
moci odrzati "demokratska" Via
davina nj u Nemackoj niti u ina
kojoj drugoj kapitalistickoj zem-
iii. Drugim recima, sa predpos-
tavkom da &c Sc Nemackoj pow
ratiti "demokratija," zele Sc u.s.
lovi "a pojavu nekog drugog Hit
lera,. tojest, "a, diktaturu burzoa-
zije, pod tutorstvom "demokrati-
ja."
l sa svojim ciljem povratka ode
mokratije" Il Nemackoj, ia orga-
nizacija ide ma ruku "demokrat-
skog" imperijalizma, Street zablu'
du da Sc oval rat vodi, me- "a pi-
jace, kolonije izvore sirovoe
materijala, nego ga slobodu po-
tistenih nacija," "a ''unistenje'
fasizma nacizma; da Sc radnic.
l., k1asa Stn viSe zavede da sc