RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-31
Stain nastavlia.

sta sno mi dobili sa potpisivanj jem ne
navalnog pakta sa Nemackom? Mi smo dobli
"a nasu zemlju mir cd godine po dana pril-
ku da pojaca syoje se da odbije fasisticku
Nemacku slucaju da ona rezikuje da navai
ma nasu zemju usuprot pakta Ovo bese defin-
tivna prednost "a mas nepogodnost "a fasis-
ticku Nemacku"
Nepogodnost "a Nemacku zaista! To je
mnogo "otezalo" Nemackoj da zna kako joj je
istocni deo osiguran da ne mora ujedno voditi
rat ma diva fronta da moze gurnuti skoro sve
njene sile protiv neprijatelja ma zapadu. Ia
takvo "otezavanje" napadaci teze, mole Sc
lazu
Ali Stain Sc ne trudi da nabroji razorne po-
sledice svoga ucestvovanja II zapalenju fiti-
liza svetskog pokolja Sa jednim potezom pera
j rukovanjem sa krvolocnom zverju, CHE avan-
ture unapredjuju moe upliv nemackog kapita-
lizma, on je svugde demoralisao radnike i otu-
djio je, "a navek, njihovu naklonost potporu.
On je trampio sve sto je Oktobarska revoluci-
ia znacila "a parce zemlje cd Batickog do Cr-
nog Mora "a dec Korelianskog 1stmusa -
terltoriju koja je uveiko sada u nacistiekim ru
kama. On je odbacio radnike sveta sa najgroz-
nijim najvulgarnijim nacinom ostavio III je
uzasima mperijalistickog rata
e klasni rat je odbacen.
Stain apeluje "na jboljm ljudima i zenama
Evrope, Amerike i Azije, i, ma kraju, najbojim
ljudima zenama Nemscke." On vrlo dobro pa
ri da ne spomene radnicku klasu kao takvu
da ista spomene sto bi mogld probudit secenja
ma Oktobar Radnici onih zemalja koje su sa-
da sumnjivi saveznici Rusije ne smeju Sc pod
sticati da Sc protve imperij jalistickom ratu iii
da uznemire mirne misli njihovih gospodara.
Oni moraju biti poslusni, moraju mrzit Hit
lera sa jednostranom mrznjom, i moraju sa
svojih misli isterati saznanje da je hitlerizam
neizbezna posledica kapitalistickog raspadanja.
Tako Sc nacisticko-Sovjetski rat mora vo-
dti kao rat "a odbranu otadzbine Sta bi mo-
gao poraz znacti ruskim masama to nam ne ka-
re Stain. On i'm ne veil da bi to znacilo povra-
canje privatne svoiine, najamnog ropstva
kapitaistickog izrabl jivan ia. To bi uvredilo
sluh gospode Rooseveta Churchilla koj su do
bro poznati sampjon privatne svoiine, ma
Iako je Stain grubo odbacio potporu radnika
celog sveta sa svojom odurnom perfidnoseu,
on prema winston Churchillu ina samo "bla-
godarnost." Winston Churchill, arhi-interven-
cionista, oslovlavajuci italijanske fasiste 49,
q. godine, rece:
"Ja Gu spomenuti koju rec International
nom izgledu fasizma Spoljno vas pokret je do
IL.
je antdotu otvora Rusje Cd sada, nj jedna
velika nacija nete biti bez krajnih sredstava
odbrane protiv rastenja rak-rane." (COngressio-
nal Record February 25, 194l)
Sovjetski nacionaizam Sc davno pojavio
NaraVno mnog0 pre- no Sto potpisao ma
clstcko-sovjetski pakt, stalinisticka birokratija
Je dala znake da je ona napustila sve sto je
znacia Oktobarska revolucija Prostor nam
ovde ne dozvoljava ponavljanje. Ali jednu smp-
tomicnu novotariju sprovedenu Crvenoj
Armji rano 1899 godine treba ponovo uzeti u
obzir vezi sa Stalinovim govorom, jer on OF
krlva da je rak-rana nacionalizma sovinistic-
kog patriotizma zamenila tradicije Boljsevicke
revoucije mnogo pre- no sto je Hitler zapoceo
svoj perfdni napadaj. Ia novotarija bese no.
va zakletva Crvene Armije.
Bertan D. Wolfe, pisac clanka "a "Har-
rer's Magazine" komentarise ovom prvom
koraku prusanizacije Crvene Armije:
"Prva stvar koja je otisla bese cuvena zak-
letva Crvene Armije Stara zakletva, koju sam
cuo da Sc izgovara impresivno, frazom "a fra