RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-24
Pise: ]. p. Quinn.
(svrSetak)

Y SVOJOJ knJlZl, neVoluclJd III
hilizma," Herman Rausching pi-
Sc Nemackoj:
"Nista nije bilo dalje cd buduc-
nosti Rajha 1928. or boljsevic-
ke revolucije pa cak i politlcke
pobune sa strane levice! Isti lju-
di koji danas sire legendu da je
boljsevicka revolucija bila gotova
izbije znali su vrlo dobro, ovo
su om sa svojom taktikom ono
yreme dokazali da su znali, da su
Nemaekoj "coup d'etat' (drzav-
nj udarac) mogli izvrsiti samo
oni koji su Sc mogli osloniti ma
one koji poseduju konstitucional-
nu moe. Pa da su Sc stare Re-
publikanske partije sjedinile da
izvedu udarac, upotrebljavajuci
konstitucionalno pravo da bi po-
krile udarac cd strane nelegalnih
partija levice, Reichswehr (dr-
zavna vojska) to ne bi usvoJila
tako bi pokusaj bio ubijen u "a
cetku. Samo nacionalisticke gru-
be iii element koje SUI oni zeleli,
koji su imali jamcevinu da ce in
stititi Reichswehr, mogli su po-
kusati udarac sa najmanjim pros
pektivnim uspehom."
Nacizam nije uspostavljen
Nemackoj da spreci radnicku re-
voluciju. Prema Rauschningu ta-
mo nije bilo takve opasnosti!
Cak sta wise, kao sto on ukazuje
"udarac," da bi bio uspesan, mo-
ra imati zaledje (takvo kao sto
je Hindenburgovo imenoyanje
Hitlera "a kancelara Nemacke)
vojnika konstitucionalne moci.
Kao ljudi Socijalisticke Radnicke
Partije, mi znamo da radnici mo-
gu organizovati svoju moe "a re-
voluciju samo putem gradjenJa
Socijalisticke Industrijalne Juni-
je radnicke klase. Takvo Sto ne
bese ma horizontu Nemacke: Ne
bese opasnosti Cd revolucije. To-
talitarijanizam je doSao Nemac-
koj da sastavi ekonomski sistem
koji Sc ma komade raspadase. Z
Sjedinjenim .Drzarama ista .stvar
Sc, pod slicnim okolnostima, moze
desiti. Nacizam je trebao da re-
organizuje industrijski sistem, a
ovo ie znacilo regulisanje rada i
industrije. Rauschning opet u is
toj knjizi veil:
"Zadatci o kojima su Sc zdru-
zeni clement slozili behu, pos
tavljanje jakog autoritetskog re-
lima, transformaciju drzave U
pravcu apsolutizma, rekonstruk-
ciju ekonomskog sistema koji Sc
ma komade raspadase, povraca-
ME uiedinjenog, nacionalistickog,
patriotskog nacina misljenja kao
prvi uslov "a naoruzanje i obnov-
ljavanje nemacke moci ma polju
strane politike."
Nemacki ekonomski sistem "ras-
padase Sc ma komade'' autori-
tetska drzava bese potrebna VIA
daocima. Nacisticki, jaki, "rezim
imao ie plan sa kojim da Sc kon-
trolisu individualni kapitalisticki
element koji su iskocili IL linije
interesa nemackog kapitalizma,
kao radnici koji su nezadovoljni
sa uslovima. Nemackoj je bilo po-
trebno da sc naoruza da bi pro-
bila kroz zapreke koje je okiva-
hu, da dobije izvore sirovog
materijala, kao place. "1zgre-
di'' radnicke klase behu silno u
guseni, kao sto behu Josie kako
kapitalisticki element koji Sc nj
su kretali skladu sa ciljem au-
toritetske drzave. Neka bude pod
vuceno da, svakako, ne bese re-
volucionarne pretnje cd strane
radnika niti ikakve opasnosti cd
uspesnog revolta cd strane ele-
menata tako-zvane levice.
Ovo je trgovacki rat.
Ne mozc biti sumnje da nisu
Engleska Francuska usle Il pos
tojeci rat sa namerom da Il svo'
Jim zemljama uspostave totalita'
riiansku forum vladavine, To gle