RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-02


odstranjivanje tog jedinog preostalog
neprijatelja civilzacije [kapitaizma] nece biti
veiiki problem"
Zasto Sc udvaraju FinskoJ?
3. Drzanje Brtanije Amerike naspram
Finske, saveznice Nemacke, jeste pre- wise "ra-
zumno' "simpaticno" da ne privlaci sumnJu
da Sc Finskoj udvaraju radi moguce slucaj-
nosti "a ponovo premestanje "priJatelJa'
"neprijatelja.' Fnsko "Belo pismo," koje ma
merava da otkrije navodne nepodnoslJive zah-
teve koje je Finskoj podnosila Sovjetska Ju-
Mia razmaku Cd Is meseci izmedJu Rusko- =
Finskog rata j nacisticke provale zadovoljno
je obelodanila americka stampa prosle nede-
lie, jedan pisac Uudwell Denny, koj pise "a
Scripps-Howard "chain') odlazi tako daleko
veleci, "Amerikanc su generalno pozdravili
tekuce finske pobede"
d. Dugo ignorisani bondov ruske impe-
ratorske Wade, koje je davno odbacio SSSR,
zauzeli su mesto medju wise aktivnijim stranm
pitanjima Wall Streeta
5. Mnogobrojni priznati podupiraci ka-
pitalizma branii su saradnju sa Rusijom kao
"hladnokrvnu oportunistitku' propozciju. Je-
Dan cd ovih je Wendell Wllkie. U San Fran
cisco je ukazao ma ociglednu tinjenicn da
Churchill Eden .... nsu izmenil svoju ka-
snu tacku gledista napram komunizma Soviet
skoj Juniji. - Objasnjavajuci razliku IL
medju navodne opasnosti nacista i Sovjeta,
on rece:
"Rusija nkada nije bia "a mas militarna
iii trgovacka pretnja Ali stvar je s&sma
drukca sa Hitlerom. -. ~
Gomlajuci poznate fakte jedan mad dru-
GIN, mi doazimo do mesovte slike misli "de-
mokratske" burzoazije Il njenoj srodnosti sa
RusijCm sto mi tamo vdmo to je nepopus-
tljivo prijateljstvo, bez pitanja takve sarad
ME kakvu sadasnjost diktuje. Ovoj gospodi je
nepozelna rama i odlucna pobeda nacista mad
SSSR, ali je dvojbeno da je NINA ona nepo-
zeljnija cd odlucne pobede Crvene Armije'
VeGina "demokratskih" kapitalista suglasni 81
da Sc nacistick nemacki kapitaizam mora smr
viii kao pretnja svetske ekonomske domlnaciJe.
Ako Sc to ne des. onda 6e Britannia, ma ma
ME- postati drugostepena sila amercka VI
I hovnost b bila ugrozena. Z drugu ruku, unis-
tenje Sovjetske Junije. ako ostavilo pod
tackom "nedovrsenog posla,' jos nalazi ma
dnevnom redu "demokratskih' kapitalista.
Znaci Sc nagomilavaju koji dokazuju da
,iie tu samo mala ustezenost davanja pomocl
Rusiji. Vrlo je moguce da ce pomoc, kakva sc
pruza. davati Moi tolikoj reri da o.
moguci produzenje rata bez da Sc ucine mo-
guce prave ruske kontra-ofenzivne operacije
Medjuvremeno. burlesk bojseviki svagde pot
sticu aznu "saradnju," sa velikom gra jom
ako ne efektivno. on zahtevaju da Sc radnici
ponizno pokore ratnim planovima nlihovih ka-
politickih gospodara.
Drzanje S. l.. p prema SSSR.
redovima S. l.. ?. nema neprilateliskog
raspolozenja prema ruskim radnicima. Ali tn
je nepopustljva protivnost prema anti-marH-
sistickoj stainistickoj birokratiji zbog ME
nog zopacenja revoluciie zdajstva radnic-
Ike klase ma swim mestma. koja ona poeinl
GA bi osigurala svoj opstanak. S. l.. 7. Sc Ear
ko NADIA da ce ruski radnici uspeti da (a) is
kljuce prodirace (b) da Sc rese vladaJuee bl-
rokratje Ona veruje, pre- nego sto ce mocl
rlsk radnic uzivati mir, da Sc svestran ne
prijatelj radnika- razuzdani vladaJuci kapltal
- mora razoriti, ma aimanje swim vellklm
svetsk;m imperaistickim zemljama. Ona po-
drzava da sve ono sto ella zavesti radnlke
zabasurivanju ptanja tini stanje radnlia Ii
swim zemljam sve nesigurnijim i da Rusko-
Britanski savez nije mamie mfacan od prosc2
sroracuma izmedju Stalina Hitlera. Ovo Je,
svakako, predmet van okvira ovog c!anka