RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-09

milije sa najamnicom svoga s u ru g a
najamnog radnika, da Ii je ona zadovo-
n zbog toga sto sada nije stanju da kuri
istu kolcinu zivotnih potrebstina "a jedan do
lar koju je mogla dobiti nazad recimo par go
dina? Dobicete odgovor da nije zadovoljna.
Pitajte je opet, ako je njen suprug dobio po-
visicu da Ii je njom u stanju da kupi vecu
pa cak istu kolcinu zivotnih namirnica cd
mazad par godina dobicete cd ME isto tako
emfaticni odgovor da nije. Ponavljamo, niko u
kapitalizmu nije protv podizanja cena kao sto
je to radnicka klasa. Dokaz je "a ovo vrlo vid-
ljiv razumjiv: Radnicka klasa prima tex jed
nu skoro nevidljvu kolieinu svoga proizvoda
u vidu najamnice kojom nije stanju da
plati "a espape koj Sc stalno penju, dok je ka-
ritalistickoj klas lakse dobti sve luksuzne stva-
ri da zivotnim potrebstinama ne govori-
NO. bez pitanja skakanja cena tih luksuznih
papa sada da vidimo je Ii "visoka" najamni
ca uzrok podizanja cena svih drugih espapa, kao
sto to tvrdi Eccles?
Ma prvom mestu celia istorija klasne borbe
izmedju rada i kapitala dokazuje da su to Gene
zivotnih namrnica koje uvek prednjace pod!-
zanju Gene radne snage. l radncka kasa sko-
ro ne moze nj odahnuti trudeci Sc da stigne
ne zvotnh namrnica. Karl Marx, ustanovi-
tell socijalisticke naucne ekonomie nakon du
cog spitivanja, rece da je strajk odbranbeno
sredstvo radnicke klase. Sta to znaci? To znaci
da kapitaisticka klasa, gonjena pozudom "a
sve vecim "vskom vrednosti," neprekdno ma
oI,,i1 {olrn min ajoYor CI1
jer pomocu kresanja najamnice kapitalisti po-
vecavaju svo cd radnika ukradeni, "visak vred-
nost" Jedan oblik kapitalstickog nasrtaja jes
te podzanje cena zivotnih namirnca. | pre-
no sto Sc radnic rese da traze poviscu i po
ceni strajkovanja cena zivotnim namirnicama
odlazi gore.
Podizanje padanie espapa stvar su zakona
ponude traznje Ako je VEGA potraznja espapa
cena njegova ide gore, ako je mania njegova
cena ide dole. Pitanje sada postavja sta po-
vecava odnos traznje espapa radi cega njego-
va cena ide gore? Ratna proizvodnja trazi ma
10 vecu zaposlenost. Najnovija statistika o
radn nicma uposlenim idustriji ostalim grad
skim poduzeeima veil nam da in sada ina
80 miona po, 3,6400o0 wise cd prosle godi-
ne. Ii radnici dolaze il drugih manjih mesta
II VEGA mesta. Sta Sc desava? Rente odaze gore
- tako visoko da su nekim predelinla
peticijama rentasi trazili cd kucegazda da
skinu po drugi iii treci put povecanu rentu,
zaleci Sc da nfjednom cd njih nije poveeana
, najamnica. Tt tri miliona naknadnih radnika
kupuju wise hrane nego sto su kao besposenici
pre- kupovali. VEGA potraznja, Gene odlaze 60
re. Onda dolazi vlada da sa svojim prednosti
ma stvori vestaeko manjkanje mnogim espa-
pima zbog toga tim odredjenim espapima od-
lazi cena gore. Cena hrane Sc stalno penie i
penjace Sc wise ne samo zbog toga sto sada
posredom rata, vlada VEGA uposlenost nego i
zbog toga sto &c Sc ma kredit, pa platila ikada
iii nikada, dati Britaniji ogromna kolcina sva-
lovrsne hrane. Sledstveno, Gene odaze gore pre-
ko stepena Gene radne snage. l radnici traze
povsicu najamnice da bi bill staniu ziveti
kao pre-. Kapitalisti odbijaju zahteve. da bi
svoju najamnicu odbranii cd pada radnci IL
laze ma strajk. Zbog toga je strajk, kako
ga Max naziva, odbranbeno sredstvo radnicke
klase. Drugim recima, najamnica klepece "a
skupljim zivotnim namirncama a ne obratno
kako to Il skladu vulgarnom ekonomijom
tvrdi Eccles drugi podrepas parazitske pluto
kratije.
Da Ii oni znaju iii neznaju da najamnce ne
prednjace opstem skakanju cena svih drugih
espapa vulgarnim ekonomistima, godi vulgarna
ekonomija, jer oni ma osnovu tog laznog gledi-
Sta preporucuju ograncenje Gene radne snage.
LA tog zahteva ogranicenja podizanja radni-
kove najamnice nalazi Sc jedna fla namera koju