RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-08


tiv kojih bi morali da Sc sami bijemo.' Posto
on rece, "Buduci da otisli tako daleko,
mi moramo nastavti tim pravcem,' slusaJte
ga kako ponavlja one iste misli koje su hus
kaci rata - Eight for Freedom Committee
- u svom manifesto stskli Knox veil:
Hitler he SINE dozvuliti da mas ratni ma
terijal hrana stigne Britaniju - on &c btl
porazen ako tamo stigne Mi ne smemo do
zvoliti da Sc mas material potopi u Atlantiku
mi cemo bti porazeni ako Sc to desl.' |
Knox trazi da po sVaku cenu ratni material
owe zemlje stigne Briraniju - j pc ceni u
laska owe zemlje rat.
Ia ovima dolazi Churchill drzi govor IL
pucen America u kojem u sustini kapitalistic-
koj klasi njihovoj politickoj vadavin owe
zemlje on rece: "Kada ia rekao nazad
deset nedelja Date nam aate mi cemo do
vrsiti posao, ia time mislio, Date ih
mama dovezite in do naseg dostiza.' izgleda
mi sada da &c to Amerikanci uraditi."
Ali Churchill rece da ce Nemacka poku-
sat da prekne "zivotnu Iiniju' izmedju Bri.
tanije i owe zemlje to on nazva Battle OF
the Atlantic" A TO znaci da ce Nemacka
pokusati da potop saw americki material ma
menjen Britaniji, posledica toga bce direkt
nj ulazak owe zemlje u krvoprolice Jer sv
znaci vele da ce ova zemlja sa svojim ladJama
voziti ratn material da &c ona njih branit
svojom mornaricom
Zbog toga predstavnci Ratnog Odelenja
odrzase ratne govore. Zbog toga je Roosevelt
napao Lindbergha jer je posednji govorio
protiv spoljne poitike Rooseveltove Wade, ko
ia ide nefaljeno direktno ka krvoprolicu. Zboe
toga Sc il petnih lila trudi DR.. Gallup. glava
Institute of Public Opinion, da dokaze da So
vecina stanovnika owe zemje "a ulazak u rat
ako priznaje da bi samo l9 protiv 81 gla sal
da ova zemlja udje rat. Ali rece ia b
"68 cd 1901 gla sail "a ulazak u rat sko ne
b bilo drugcg izlaZa" Sto znac da je on
muc.o svoje glasace da bi "dokazao da su
vecina zemlje "a rat. To Jest, on je sio-
vac istinu. Jer ako su 81 cd 100 protiv rata
oni protiv rata to je sve. Nj jedna zem-
liza ne kaze svojem stanovnistvu da "uIazim Il
rat sto ne moran, nego mi Sc tex hoce da
bi mogla sa Grugim naGinom postici to isto Il,
cine ldem,' nego sve one vele 'ulazm Il rat
jer nemamo drugog izlaza' Zbog toga skoro
sve burzOaske novne traze da ova zemlj ia ma
svojim ladjama nosi ratn material sa svo-
Jim ratnim ladJama pratt teretne ladje Zbog
toga je Predsednk Roosevelt poslao americke
ratne ladje da -kcstsre Atlantik stotine milja
cd priznate vode.e zone "a takvo krstaren ie
Sada ce sve wise i jace burzoaska ratna pro-
paganda da jauce cd iednog do drugog kraia
owe nesretne zemlje koju ce p,utokratija da
prinese ma zrtveniku Boga Marsa ako to u r.
casu amercka radncka klasa ne spreci.
Neizbezan. tojest. ne;zbezan Il okviru kapi-
taizma, ulazak owe zemle u rat. prosirice O.
bim rata. Celia Zapadna Hemisfera stupa II
more krvi sa niom ce skoro Geo svet biti say
krvav. Celia Europa je krvava il njenih pora
curl krv, bolest uzt sna, neop.sivo uzasna
mizerija Azija odavno krvavi, tamo Sc vec
poJavlJuJe l,udozderstvo U Afrci tece reka
krvl / stalno Sc mrtvima nabujava U tn
nesrecu kapitaisticka vladav:na gura ov,,
zemlJu. Zbog toga je ona usvojla zakon pri-
slime vojne sluzbe. l draftovani clanovi rad
nog naroda koji s. sada u yojsci nisu tamo H.
vuceni da sc tex "a godinu dana vezbaju pa
onda da dodju svojjm kucama nego Sc spre-
maJu da budu hrana topovima masinskim
puskama. avijcnskim bombama, da njihova
mrtva tea Il mo1u ribe jedu ma zemji clvi
jastreb To je 'ssna buducnost koiu kapi-
talizam owe zemlje kuje "a ovdasnju radnitku
klasu.
ko moze pret tavit obim pustosi sa ulas-
kom owe Zemlje rat! Mi nemamo dovoljno
recl da Cplsemo ono Sto donekle predstaviti