RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-27


Antropologija j istorijai u
ce da su negda ljudska bita live
la xivotinjskim natinom zivota.
To bese doba kad bica slicna lju-
dina 5ivljahu po prasumama, pre-
bivajuGi. po drvecu. Tada ia bica
nisu imala nj hrane, nj odela, nj
stanova.
Upotreba vatre, prigotovlJava-
ME hrane, pravljanje odela, IL
gradnja prebivaliSta, obradjiva-
ME semlje, odgajanje. bilja j zivo-
tinja:. sve to ne bese poznato pra-
ljudima. .zivot Sc odrzavao sakup-
ljanjem bilja, korenja i hvatanjem
riba drugih sitnih zivotinjica.
Preko dana lutalo Sc kojekuda. A
u veee, gde bi i'll noe zahvatila,
tamo su prenocivali.
Tt ljudski predaci behu pravi
robovi prirode. Njihov zivot bese
ugrozen sa svih strana: cd hlad-
noce, zege, poplave, gladi, napada
divljih zverova mnogih druglh
prirodhih sila elemenata.
Prirodni zakon opstanka zivota
uputio je pradivljake ljudske da
Sc udruzuju copore "a uzajam-
nu zastitu zivota. Coporska prl-
roda ljudi bese prapocetak oslo
bodjavanja cd prirodnog ropstva.
Grupsko udruzivanje poee raz-
viiati drustveni zivot. Nasta raz-
vitak govora, sticanje sposobnos-
ii pravIjenja upotrebe alata, u
potreba vatre, proizvadjanja ode
la, posudja i oruzja, podizanja
stanova, obradjivanja zemlje, kul-
tivisanja biljaka, pripitomljava-
MIA i odgajanja zivotinja tako
redom.
Sto god bese wise cinjen napre-
dak razvitka u ovom pravcu, tim
Sc sve wise ljudi odeljivahu cd Ii
votinjskog nacina zivota i sve Sc
wise oslobodjavahu cd prirodnog
ropstva. Uporedo sa razvitkom
drustvenog zivota ide j oslobodje-
ME iudsko cd ropstva neumolJi-
viii prirodnih sila. Prema tome,
Sto ie drustveni zivot razvijeniji,
tim su ljudi wise oslobodjeni rop-
stva prirode.
Ali sa razvitkom sticanja spo-
sobnosti poznavanja prirodnih 81
la elemenata stavljanja istih u
sluzbu ljudi nije uporedo islo i
predupredjivanje ropstva u opste.
Ma izvesnom stepenu drustvenog
progresa pocelo je prisvajanJe
zemlje, alata, pripitomljenih zivo-
tinia drugih korisnih proizvoda
ljudskog rada. To bese pojava
privatne svojine. Drustvo Sc po-
deli ma ekonomske klase -boga-
te siromasne.
Kao god sto pojava coporske
prirode ljudi bese pocetak oslobo-
djenja cd ropstva prirode, tako
isto pojava privatne svojine pro-
izvodnih zivotnih sredstava be-
Sc pocetak drustvenog ropstva. O.
nj, koji Sc domogose zemlje ala
ia, postadose gospodari izvora Ii
vota. Ko gospodari izvorom 1.-Two
ia, tai ina moe II svojim rukana.
Posednici izvora zivota namet-
muse svoju volju izvlascenim siro-
masima, potcinise in i pocese in
prisvajati. Tako siromasi pocese
bivati pretvarani privatno Was
nistvo bogatasa. Nastade proda-
vanje kupovanje ljudskih bica.
Pojavi sc licno ropstvo.
To bese pocetak klasnog drus-
tva, koje pociva ma privatnoj svo-
JIM radnih zivotnih .sredstava.
S uvadjanjem klasnog drustva po-
cinje dustveno ropstvo.
Pre- pojave klasnog drustva,
proizvodna zivotna sredstva be-
hu zajednicka drustvena svojina.
Ljudi su vodili borbu prirodnim
silama sa svrhom da iii upoznaJu,
savladaju stave pod kontrolu
"a odrzavanje, zastitu j udobnost
zivota. Tu ne bese nikakve potre-
be da Sc vodi medjusobna borba
u ljudskoj. zajednici zbog materi'
jalnih interesa. Sva borba bese u
narono nrntiv nrirodnih, ai1a ole.