davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16
Try this One.

Take your age - multiply by
? add 5 -- multiply by 50 -
adj the loose change lin your
pocket under a dollar. Subtract
.365 - add us and the first two
figures in the answer are your
age and the last two are the
change in your pocket. .
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16
Ser alanb,uiiroiae Semae.

Sir oen Toiten elmer slufieberin
tronMe id cine iebr energiihe Yer.
ion"
"GaS BIN ih - iraaen Sic nIr
meiucu Shmicgeriohu."
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16
Tortihritt.

"No fonmt Sbr Sohn benn gut
norirGrts
.:3iemlid, @or hrei SSahren bat er
uot meine abaelegten sln5iige &c.
troocn - Iebt aher traqc i'd, ieine."
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16

= c. aiht hel,tsutage nod einige
"|clitnaoe men. Die eieentlid, feinc
llriafe baben, auf ibr Wafauerf itol3
an iein.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16

- Tie eSraQe lit iekt. Oh a,i ben
II. &onareb Der Spirit Of 76"
iiberGchen miro.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16

- Fools try to convince a wo-
man but wise men persuade her.
SiebenbuÌˆrgisch-Amerikanisches Volksblatt. [volume] (Cleveland, Ohio) 1917-1971, 1941-01-16

Vittc lcicn Sic oi' s!uicigcn
llnN unteritiiten Sic bicic @eihGite.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

fasizam to dokazuje da radnici
o n h kapitalistickih m j a
Il kojima jos vlada konvencionalni
kapitalizam, ako ne zele da zive
pod pomamnim nacizmom, moraj1
Sc organizovati u skladu sa po-
litickim zakonima zemlje ekonom-
ski da tako obore kapitalizam. Ia
ko &c ujedno radnici oslobodjeni sa
obaranjem "demokratskog" kapi-
talizma moci pomoci da Sc oslobo-
de nesretni radnici ostali radni
narod ispod cizme gadnog nacizma
- domaceg stranog. Samo tada
&c sinuti zrak made da &c Sc cove
canstvo okrenuti ma bolje. Do tada
moramo gledati kako nasa klasa
pod nacizmom trpi neopisive nuke
ier nije imao ko da joj ukaze pra-
vi put oslobodjenja, jer Sc dala vo-
diti s!epo cd strane raznih preva-
ranata, kao sto Sc jos daje cd slic-
nih zavodljivaca vuci "a nos rad
nicka klasa demokratskog kapita-
lizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
SOCIJALISTICKO RESETO.

ME je isto tako nemoraIno, kao
zivot raskosu razvratu."
Kao sto Sc vidi, dovde Kresic
proklinje ekonomske uslove kapi-
talizma, jer IL MENU vlada "stra-
danje," kao "zivot raskosu." !"
Ali cd sada, kao sto Sc moze oce-
kivati on grdno odstupa cd napa-
danja kapitalizma rece:
II duznost &c biti drustveniE
radnika Ejamacno Sc ovde misli Ha
social workers., pisaca odgo--
jitelja [ovde "a sigurno ne misli
ma revolucionare, nego ma burzoa-
ske piscel, da drustvo IL temelia
preurede, da stvore takve prilike,
Pa da nestane nemorala materr
jaime bijede." A cutie ga sada ka-
ko jos dalje odstupa kako ubiia
radu da &c Sc ikada moci ljudsko
drustvo popraviti:
'"Trebace mnogo vremena tru-
da dok Sc IL ovoga danasnjeg I'VE
rinjaka napravi nesto, sto &c Sc
moci nazvati istinskim ljudskin
drustvom."
Ne da &c "trebati mnogo vreme-
ma truda da Sc il ovog zverinjaka
napravi nesto sto &c Sc moci nag
vati istinskim ljudskim drustvom,"
vec Sc nece nikad moci to o.
hviru zverinjaka postici. Zverinjak
&c ostati zver.njak dogod Sc ne
unisti. ko ie to ikada tako "pamet-
no" QUO da Sc cd zverinjaka ma
rravi "istinsko ljudsko drustvo"I
/ Kresicevi "drustveni radnici, pis-
ci odgojitelji," decenijama Sc
trude da "uniste" zla kapitalistie-
kog sveta sam Kresic sada priz-
maize da je zverinj&k ostao zveri
ljak.
/ on ne preporuGuje politicko +
ekonomsko organizovanje radnika
koji su tako organizovani jedini u
stanju da uniste zverinjak, jer da
MEGA nestane nestalO bi ljud
KresiGeve politike!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
"Well"! "Well"?

U svom drugom broju Danice,
Kresic pise "napada' kapitalizam
i njegovu civilizaciju. Quite ga:
81 ovo danasnje pokoljenje, a
mozda buduce, neizbjezivo &c
stradati uslijed drustvene pokva-
renosti, koju je sobom donijela ka-
pitalisticka civilizacija."
Onda on ide dalje istim pravcem
"protiv" kapitalizma veil:
'Istina je, moral je ma najvi-
Sem stupnju bas tamo gde je 81
romastvo najvece, ali je veliko 81
raj" l dale produzuje, estrada
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

sadasnjom konvencijom da je A.
f. L. sva "a ratnu politiku Roo
seveltove Wade svi 500 delegate,
iedna vest tvrdi, sa velikom larmom
su odobrili tn izjavu. Mozda ce
slicno postupiti delegati dolaze-
&c konvencije C. l. 0. Ali, kako
stvar stoji sa clanovima tin juniJa
i sa ostalim radnicima ritanjl
rata? tt radnici rekose kapita'is-
tickom pipacu pulsa Javnog
mnjenja" da su jednoglasno $50 20
sto stanovnistva owe zemlje) pro-
tiv rata. sto znaci da Sc mogu u
jediniti svi fekeri, svi politicari,
svi reformisti, svi popvi svi ka-
pitalisticki novinari, to sve &c BIZ
ii samo ujedinjena reakcija a nj
kako ujedinjena nacija.
Nacionalno jedinstvo Sc ne moze
nikada postici sistemu koji je
tako ostro sa klasama razdvojen
kao sto je danasnji razbojnicki
kapitalizam. Ono &c Sc postici sa-
mo tada kada nestane klasnog
drustva. A do tada, svako "naclo-
Ealno jedinstvo" jeste direktno u
rereno protiv radnicke klase, jer
je ono karitalisticko jedinstvo sa
kojim Sc plutokratija trudi da po-
vede radnicku klasu u krvoprolice
u vecem ropstvu.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Udara kaO slepac.

Kresiceva Danica je donela je-
dan uvodnik "a. oktobra) povrhu
jedne konferencije koja Sc odr-
zala Londonu "a. septembra, ko-
joj su prisustvovali predstavnici
izbeglih "demokratskih' vlada,
kao i Engleske Sovjetske Rusi-
je. Ta konferencija je usvojila u
sustini "cuvene," osam tacaka koje
poglasise svojim svojih kapita-
lstickih zemalja Roosevelt Chur-
chill, kada Sc sastase potajno ne.
Cde ma moru, u kojem uvodnihu
kresic zeli da Sc ne povrati stara
Jugoslavija, jer je ona tlacila tu-
die narode. Onda on rece "a ostale
"Slavenske" zemlje ovo:
"Cesi, koji su zapostavili Slo-
wake; Poljaci, koji su .ugnjetavali
ukrajince Bjelo-Ruse,' pa onda
rece i "boljsevici, koji su nasiljem
nametnuli svoju vladu Rusima.
Armencima, Gruzijancima svima
drugima"
Sada, mama nije stale koliko
kresic siba burzoaske Wade biv-
sjh vazala "demokratskog" impe-
Tijalizma, jer su one njegove. Ali
kada on sa istom batinom hcCe da
udari rusku Proleterskl Revolu-
ciju cd 1917, mi onda tn stanemo
da ispitamo sa ko,ikim pravom on
nju napada. Mi Sc secamo da ie
"Tuski narod" imao svoju "rlsku'
vladu rre boljsevicke revolucije.
On je imao caristicku vladu, ali
cna ga je do krajnosti ugnjeta-
vala. On je imao "demokratsku'
vladu koju Kresicevi "Rusi" uspos-
tavise u martu mesecu. Ali ia VIA
ca 'Rusa" bese protiv radnicke
klase celog radnog naroda velike
Rusije. Radni narod trazase mir
dolazaSe sa fronta velikom bro
iu. Ali ylada "Rusa" ne htede da
clje tom zahtevu ruskog radnog
raroda. Tada dodjose pravi pred
stavnici Rusije, radnicke Rusije
- bolisevici i uspostavise rad
nicku vladu nakon Sto razor:se Via
Gu Kresicevih "Rusa.'
Ruska Proleterska Revolucija je
nasilno ugnjetavala ali ne radni
narod, vec to behu kulaci drugi
kapitalisti, pcsednici privatne svo-
jine sa kojCm su iZrabliivali radn;
narod syih tih narodnosti koje spo
mimic 'Danica," koje prva sa pra-
vCm u ime interesa ogromne We
c.ne istrebi il zemlje.
A kada KreSic napada boljsevi-
ke on trazi unistenie Sovjetske
Rusiie da Sc ma njenom mestu pow
rati izrab' jivacka vlada demo
kratskog" kapitalizma.
Drug;m recima, kresic je prija-
tell "naroda" ali ne radnog naro-
da!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
''SIaveni" pa 'Slaveni. -

Pitsburski Narodni Glasnik to-
liko udara u zicu Slavenskog Sd
vinizma da je doneo i uvodnik Q8.
septembra) pod naslovom, "Ideia
Slavenskog jedinstva raste" I eva
Sta, medju S | m stvarima
tamo pise:
"Hitlerov 'novi poredak' znaeio
b; ne samo ropstvo, nego aktuel-.
nu smrt slavenskih nacija Ev-
ropi" Pa onda ovo: "a slaveni
svih slavenskih zemalja pokazase
da pod niku cijenu nece ne mogu
trpijeti HitIerovo ropstvo tiraM-
ju." Onda ovo: "Crvena Armiia
ma bojnom polju razbija podlu Hit
lerovu rasnu teoriju interiors;
mu' slavenskih naroda." Kao da
Sc ona ne bori da sc ocuvaju os-
tatci Proleterske Revolucije!
Pa onda ovako savetuje americ-
ke "Slavene":
"AmeriGh Slaveni mogu, treba-
ju i duznost i'm je da pomognu
svojoj sIavenskoj braci u Evropi,"
jer "Pomazuci iste," veil ia pseu-
Observation-Disclosures novi-
vina, "oni pomazu sami sebi, svo-
joj domovini svojoj buduenosti-" !"
SKoro i skolsko dete treba dzs-
zna da Sd Slaveni, Nemci, Ameri-
kanci, Englezi it'd, podeljeni ma
klase radnicku klasu kapita-
listicku klasu da svima narudE
nostima zbog te klasne podele Via
da neprekidna klasna borba. Poll
ska, Cehoslavacka, Jugoslaviia
i Burgarska, kao sto cine sve bur
zoaske zemlje, tlacile su svoju IL
rabljenu radnicku klasu ostaG
radni narod do krajnosti. Koliko ie
radnika zbog revolucionarne ak
tivnosti dao pogubiti zatvoriti
diktator Pulsidski! Koliko je bor-.
benin radnika 1928. bugarsks
vlada dala pogubiti nocu sa ha---
jonetima da Sc ne bi mir" krsiot
Koliko je Jugoslavija borbenih
radnika bacila "glavnjacama,"
da tamo trunu cd gladi smradi!
ii pseudokomunisti imaju o.
braza da Sc kao prijatelji radnog
naroda prikazuju Street vaskrsenie
tih zemalja sa takvim vladama,
jer da Sc traze drukce Wade, rad
nicke Wade. ne bi Sc udaralo So
vinisticku zicu "slavenskog jedir~
stva" nego bi trazili radili da Sc
siri i da raste ideja radnickog ie~
dinstva!
Sve ovo nam dokazuje da korup-
CHI pseudokomun izma nema kraisl
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Nacisticki red u Hrvat-
sk0j.
(Nastavak sa 1. strane.)

Ista vest nastavlja sa svojim
strasnim izvestajem da su Paveli-
cevi ustasi pogubili 5000 nenaoru-
zanih zarobljenika u "koncentra-
cionom logoru" blizu Jatova. Oko
700 osoba su umrle cd gladi iii su
direktno pogubljene koje su bile
zatvorene u zeljeznickim teretnim
vagonima. Preko 100000 osoba SD
pobegle IL Bosne Hrvatske, cd
kojih su mnoge supple cetnike
da Sc, iako uzaludno, bore protiv
tog neopisivog varvarizma zlikov-
skog domaceg stranog fasizma.
Mozda su owe vesti preterane, a
mozda nisu. Poznavajuci prirod1
fasista i nacista oni ne biraju
sredstva da bi postigli cilj. To je
razuzdana pomamna vladavina
svojine koja je stanju poeiniti
necuvena fla bezobrazna della
samo da Sc ona ma vlast odrzi.
Gornja vest nam daje vrlo OPT
rliv -dokaz da domaci nacizam iii
fasizam moze biti zverskiji cd stra-
nog fasizma. Ista vest dodaje, da
SUI nekoliko pomenutog poginulog
broja osoba ubili nemacki itali-
janski nacisti, ali ogromnu veeinu
poubise domaci fasisti, Pavelicevi
ustasi.
Buduci da nj jedan drugi sistem
sem kapitalizam ne moze roroditi
takvo zlo eudoviste kao sto je po-
mamni domaci strani nacizam iii
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Opet Sc trail iZ1mirenie
fekera.
(Nastavak sa l. strane.)

(Nastavak sa l. strane.)
c. l. 0. da Sc povrate natrag jer
&c biti "dobro docekane. Ali re-
elmo da Sc zbilja ujedine C. I. o.
A. F. L., da Ii bi to znacilo da bi sc
tada pos glo IN &C on a l.
no ] d n v o." kao sto tvrdi
Predsednik Roosevelt? Sa jednom
i drugom junijom vladaju fekeri.
kada je VIM. Green izjavio pred
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
TRAIL.

Ogranak Milwaukee trazi pozo.
risni komad "Ratne Neveste", te
Sc umoljavaju svi Ogranci pole
dini clanovi, kod kojih sc nalazi
gornji pozorisni komad, da ga po-
Sale drugu VIM. Kelenicu, organi-
zatoru Ogranka Milwaukee. Ovo
je odresa druga Kelenica:
Mr.. VIM. Kelanic,
ITO So. 10th ST.,
Milwaukee, Wis.
P. SLEPCEVIC,
sekretar Federacije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
OPET PREPORUCUJU sTEDNJU.

ME koja Sc odrzala u bankama ko-
je nisu propale. Besposleni radni-
ci je potrosise j zaduzise Sc do
vraga. Ovo je gorko iskustvo j do
kazuje da stednja nj malo ne re-
sava problem radnikovog zivota,
o kojem je toboz govorio Mr.. Gas
ton. Drugim recima, prakticno
govoreci, sa stednjom radnici gu
be.
Pored prakticnog direktnog u
cinka kojeg stednja ina ma rad
nikov zivot, ona indirektno us,ov-
Lava izrabljivanje samih tih rad
nika. Sta radi banka sa radniko-
vom stednjom. Ona tai novac ula-
ze u proizvodnji i tai radnikov u
stedjen novac postaje kapital sa
kojim Sc izrabljuje radnicka kla-
sa, naravno, zajedno sa kapitalom
kapitalisticke klase. A sta cd to-
ga radnici, posednici tog 'kapita-
la" dobivaju? Mizerne diva DO sto
interesa da sa mime ne mogu ku-
pitt nj potrebnu godisnju kolicinu
soil!
Tako mozemo uzeti stednju sa
svake strane videcemo da ie ona
protiv interesa radnicke klase.
Ona znaci mizerniji zivot. Ona tu-
pi ostrich klasne borbe zaglu-
p,uie sve wise zavedenog radnika
u laznom verovanju da lie on
staniu svoj zivot pod kapitalizmom
zastiti sa stednjom.
Kako mizerni izgledaju ii pa
metni kapitalisticki namesnici sa
svojim mizernijim preporukama
radnickoj klasi, kada Sc ina u Vi
du nepobitna cinjenica da radnici
stvaraju svo drustveno bogat-
stvo, bez ikakve pomoci parazitske
burzoazije, nego ma protiv su-
prot swim njenim prererekama.
Tt radnici vode borbu da bi dobili
malo wise zivotnih namirnica,
oni preporucuiu da tn povisicu
povrate u vidu stednje kapitaliz-
mu, samo da bi bio sto sigurniji
kapitalisticki sistem rarazitske
burzoazije. Mizerni moraju biti ii
kapitalisticki zvanienici jer oni
zastupaju mizerniji kapitalizam.
Nema "a radnike nikakve, zastite
pod kapitalizmom. Oni su pod Min
csudjeni da vecito robuju. u ko-
liko &c kapitalizam duze trajati to
lobovanje &c biti sve nerodnos-
live. Radnicima ne mogu romoci
kapitalisticki politicari jer su oni
tamo metnuti da site samo intere-
Sc kapitalisticke klase, koji su u
vek protiv interesa radnicke klase.
Radnicima mogu pomoci samo oni
koji zastupaju njihove klasne in
terese koji traze. kao sto to ne
umorno trazi Socijalisticka Rad
nicka Partija - obaranje kapita-
lizma uspostavu Socijalisticke
1ndustrijalne Republic Rada Ii
kojoj &c radnici primati runu dru-
stvenu vrednost svoga proizvoda.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Ispravka.

Medju prilagacima "a konven-
cijski fond, koji su prilozili preko
Ogranaka, ma sabirnoj listi, broj
316, Ogranka New York, objav-
ljeno je da je prilozio K. Lovri6
$1.O0, a treba da stoji K. Livi$
S1.OO. Neka Sc ova ispravka uvazi.
P. Slepeevic,
sekretar Federacije.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
DOpuna.

U uvodima izvestaja Ogranka
Akron i Milwaukee koji su Sc po.
javili 80. broju R. B., ispustena
su imena Delegate druga E. Gal
ka "a Ogranak Akron, druga
VIM. Kelenica "a Ogranak Mil
waukee.
Ia ovu omaSku trazimo izvinu
cd pomenutih drugova umolja-
vamO naSe citaoce da uvaze ovu
dopunu.
UredniStvO.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
POtpOre r. B.

Chicago, ILL.,:
Sabirna lista, broj 176, sa-
kupio A. Kapugija: A. Kapugia
25c., P. Ceh 5Oc., Ch Yankoff Csc,
P. Popovic 25c., D. Popovic $1.0O,
l. Franc 5Oc., L. Had 15., j. Brost
25c., R. Dunat So, J. B. Csc, B.
&. 5Oc., M. Pavic 25c., M. Kucan
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Pred konvencijom A. F. l.. po-
javio Sc H. f. CASTOR, pomocnl
Sekretar Blagajne rece delegate
ma da je potrebno da radnici Ste
de cd svoje zarade. l celu odgo-
vornost "a pretecu n c i j u
svalio je ma radnike On rece ,ako
radnici potrose svu svoju naJamnl-
Gu Gene zivotnih namirnica ce OIL
ci gore tada &c to zbrisati svu po-
visicu koju su radnici dobill, ako
su je dobili. | tako &c pre- doci IN
flacija. cali ako svi americkl rad
nici uloze svoje naknadne zarade
owe nedelje, iduce nedelje i svake
nedelje," rece on, "podizanje cena
bi bilo obustavljeno individualni
radnik IMAGE rezervu "a buduc-
most sa kojom da stiti sebe i svoju
familiju." On je rreporueio j
"check off" sistem, da poslodavci
odbijaju cd radnikove plate i da "a
NIGGA tn kolicinu ulazu u banki iii
u vladimir "odbranbenim" bondo-
vima.
Sada, ako su radnici dobili po-
visicu najamnice, mnogim slu-
cajevima su morali izaci ma straJ-
ku da bi je dobi'i, Sta in je nagnalo
da to cine? Bese Ii to teznja "a
stednjom? Cinjenice govore da
radnici po pravilu vode borbu "a
povisicu najamnice kada skacu ce-
ne zivotnim namirnicama. Drcg:m
recima, radnici su primorani da
trose sve Sto dobiju da bi Sc Ii
votu, odrzali.
Ako svi radnici, CASTOR trazi
da svi radnici sistematski stede,
cd svoje najamnice odbiju dobl-
venu ''povisicu" "a stednju oni ce
to raditi ma racun svoga zdravja
zdravlja svoje familije, jer &c
dobivati mamie zivotnih namirni-
ca. A kada bi radnici posluSali
oavet Gastona da to "a njih cini 20
slodavac, da poslodavac sazna
Ga radnici mogu podneti padanje
standarda svoga zivota radi Ste
dnje, kako bi radnici mogli traziti
cd poslodavca naknadnu povis;cu
kada stednja ne bi sprecila nerre-
kidno podizanje cena zivotnih ma
nirnica? On i'm bi presto rekao, ia
IA "a vas mamie stediti vi cete ta-
ko moci malo wise zivotnih namir-
MICA kupovati. Ono sto CASTOR pre-
porucuje to je mizerniji zivot rad
nicke klase.
Bilo je radnika koji SUI ma racun
svoga zdravlja ziveli vrlo skuceno
sa namerom da usparaju sto wise
mogu. Oni verovase da su potrebne
'bele pare "a crne dane" Dodje
Eapitalisticka kriza, tojest, dodjo
Sc crni dani. Ali sa krizom cdose
i "bele pare' uvetar. Tragicno su
prosli ii radnici jer su mnogi
iZvrsili a m ou b st V O. Mnogi
radnici pokupovase kuce. Crni
Gani odnesose "bele kuce." l "a
kratko vreme nestade i one sted-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Pravi i najgori neprijatelj ma
roda jeste danasnja burzoaska
stampa. Zato Sc drzite strogo svom
dusom device sto vam je dobacu-
jem: Prezir i mrznja, smrt pro-
past danasnjoj burzoaskoj stam-
pi! - Lassalle.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Zlatni Jubilarni Fond Weekly
People-a
Chicago, Ill:
Sabirna lista, broj 425, S. Po-
pov Csc.
Sabirna lista, broj APT, sakupio
M. Vasilic: G. Cernak $1.00, M.
Vasilic Soc, Ch. Yankoff 25c., i
M. Polovina soc. Ukupno 1925.
Cincinnati, O.:
Ogranak God "dobrovoljnih mar
kica") $14.00
Cleveland, O.:
Ogranak God "dobrovoljnih mar
klca') ......... ...... $7.OO
East Chicago, Ind:
Ogranak God "dobrovoljnih mar
klca) ............... $.OO
Los Angeles, Calf:
Ogranak God "dobrovoljnih mar
Klca } .............. Sl.OU
Milwaukee, Wis:
Zavet: F. Brlas $3.50 i F. Brit
$3.50. Ukupno $500
West Bond, Wis.,:
Zavet: S. Bakie $3.50
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Medal da knjiga tobom gospo-
dari nego gospodari ii njom. Ko-
me knjiga gospodari, tai je mr.
tav um. - Bulver.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Neka laz zlo pokvarenost
strepe, jer jos izmedju njih j ne
ba krstari soko Istine, u svojoj
vecitoj pozi, i strelja i'll osvetnic-
kim okom svojim. - Lowell.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
IL zIVOTA FEDERACIJE.
Vesela vecer u HObOken, N. ].

Hasko
goydihipu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Vecerinka u Chicago, Ill.


bvnh
edrugovod
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Vecerinka u Akron, O.

ndelu pd Nedord
gor,m muzke ire Ia r. vodb =
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Vecerinka u Chicago. iii.

s.
e
drug j. East brgu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16

Csc, Gorny 25c., F. B. 25c., j.
Rishman 10c. C. NJ. 25c. Ukupno
S5.75.
New York, n. r.:
J. Skorlpan .......... S1.0o.
Spokane. Wash:
l. Sijak ............ $500.
St. Louis, Mo-:
j. Rudez 75c., simpaticar $1.0O /
simpaticar 25c. Ukupno $500.
Svega S10.75.
Radio Broadcasting Fund.
New York, N. Y.
Ogranak ............ $500.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Vecerinka u Lackawanna. n. Y.

oktbr
J1 Ia csal -
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16


urngame
dancing the AL
: cesla Come mask
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
Social in Cleveland, 0.

of Ave,
A ril by the
be p reresm the
and bring
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16


as
dibig
Vecerinka u Chicago, ILL.,
L
rh abavnhi u 0ce
z
Vecernka Chicago ILL.,
kdjm
Ia
Vecernka u Akron O.
OanakA ronpireu Doran,2 Minst
i dGm o Poredto bic
muzke iueZ "a drtgovo vod bTgu- =
Vecernka u Lackawanna N Y
ezt L da
srat Ia u igu
Social in Cleveland, 0.
Music Room If Denson Ave.
p al 0 Free
0 a
Annual Halloween Highland Park, Mich
to Of
hesra
Radio Talks
The Waterbury Democrat., 1941-11-11

slide until next November when the suc- ceSSful candidate could have been deSig- mated for the short term of two months from election date to January and for the full two years following As it stands now the person who is elected in January will very likely be called upon to stand for reelection in November. This may not appear to involve very much, but actually it does, both in time, effort, and money.
 It would be ideal, of course, if the governor could fill the vacancy by ap- pointment until next November with the stipulation that the candidate elected the first Tuesday in November would take office the next day, but under the law this doesn't seem possible Another pos Sibility is to leave the office vacant and allow the affairs of the district to be managed from eX-congressman Smiths office which can remain open for six months after his resignation. This like wise has it's good points and it's drawbacks.
 Officials believe that public opinion demands representation for this district during the current critical period, but there's always the chance that officials read more into such 8 situation than is actually there. Practically this special election is an expense which the various towns in the district could do without right now, but probably they will be ob- Iged to assume in the guise of public ser vice. Some word from Washington as to the need of the election might be appre- lated all around.