RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-20

one s"reperaciji" ill "ohnovY kapitalizma, to je
burzoazija morala mogla da po tome prole-
terskom buntovnistvu raspali toljagom gole fl
zicke sile - toljagom Fasizma. A kako je
takozvanim "siromasnim", "porazenim" "po-
bedniekm", zemljama proletarijat bio najglad-
niji, najnezadovoljniji najbuntovnji, to je
tim zemljama i prvo proradila toljaga Fasizma.
2. Izbacivanim il proizyodnje razmene
sve brojnijim milionima radnika morala sje BIZ
ii davana "javna milostinja" iii "javni rad,
sto je moglo da Sc cini samo preko drzave -
jer je privatna kapitalisticka proizvodnja uve-
liko lezala potrbuske. A da bi, u otsustvo nor
malnih pijaca, pokusale da zaustave sirenje
dubljenje "depresije", takozvane "bogate" ka-
pltalisticke zemlje, osobito Sjedinjene Drzave,
pribegose vandalskom unistavanju hrane dru-
gih proizvoda rada, "a koje su njhovm vlas-
nicima placale slime milione il drzavne kase,
dok su takozvane "siromasne" kapitalsticke
zemlje readjustirale svoje prozvodne meha-
nizme "a svrhe rata. l ovo ono je moglo da
Sc cini samo preko drzave Tako je drzava do
bila ogromno povecanu vaznost moe, sto Sc
rezultovalo brzem iii sporijem fasiziranju ka-
pitaistickog sveta
3. Takozvane "bogate" kapitalisticke zem
lie vladahu NAL ne swim svetskim pijacama,
koliko je takvih bilo i ina. Ne samo usled to-
ga sto behu "pobedioci" ratu, vec usled to-
ga sto su posedovale goleme kapitale. Italia
Japan, ako ratni 'pobedioci", nisu imali TAX
We kapitale, pa Sc i njihova sudbina uveliko
izio
wise, Italia prva povede kolo fasizma Owe
takozvane "siromasne" zemlje su trebale da
Jeftinocom espapa povracaju izgubljene iii o.
svaJaju move place Cd zemalja golemih kapi-
tala, sto Sc, pod wise mamie jednakim uslovima
proizvodnje, nije moglo nj zamisliti. "SiromasT
su trebai da stvore sebi povoljnije uslove "a
proizvodnju nego sto behu oni zeml jana
"bogatasa'. Nina su trebal mnogo jeftiniji
mnogo mirniji radnici Drugim reGima, lima
je trebao "ndustrijski mir" i "drustven MIR.
TIC i'm je dao Fasizam.
Ali ma kako "radikalne" iii cak "revolu-
cionarne' Ear Mussolini Hitler nisu izvrsili
"revoluciju"D izgledale sve te ekonomsko-po-
liticke mere burzoazje "a produzavanje lopov-
sko-transke joj vladavine, koje nose kolektiv-
no ime "Fasizam", one su u sustin samo ma
duvane "reforme" Emo, te Sc fasistieke mere
"idealno' praktikuju u Italiji vec Is godina,
u Nenackoi"i drugim nekim zemljama vec do
bar broj godina, pa ipak NINA nema normal
ne kaptalisticke obnove ma protiv, te fasstic-
ke mere jos wise pogorsavaju ostatak kakvih-
takvih zivotnih uslova kapitalizma U koliko
radnik mamie strajkuje wise proizvodi, tojest,
u koliko je zesca eksploatacija radnicke kase,
u toliko je VEGA planina neprodanih espapa.
koliko radnik mamie dobije maine najamni-
ce, tolko je mania mace premalena pijaca.
Fasizam nije stanju, kao nj "demokrati-
ja', da nadje normalne place "a svoje kapita-
liste normalan najamni rad "a svoje radnike.
On moze da stvara "pijace" rad samo kroz
spremanje "a rat i kroz vodjenje rata, a to
moze "demokratija'! Ali takav rad Fasizma,
kao i takav rad "demokratije', vodi - Sedmim
Novembrima!
Vara Sc svetska burzoazja, skupa sa svo-
Jim "demokratskim'' i fasistiekim, "socijalde-
mokratskm' "komunstickim", svesnim ne
svesnim "reformatorima' Raspadajuci kapita-
liam Sc ne moze 'reperirati' ill "obnoviti" -
on Sc mora razorti!
Ne; mas oko Socijalisticke Radnieke Par
tile Amerike nj najmanje ne pomucuje stvarni
iii uobrazeni kikot cerek burzoazije njenih
lakeja svih fela boja. Mas nimalo ne zbunju-
ju bogate kase njhovih "zajednica", "saveza" !,
"jednota" "naprednih kubova", niti njihove
"narodne mase' iii "narodni frontovi', niti Mi
hove "demokratske legije" iii "jurisne trupe'
niti njihove "demokratske" iii fasisticke drza-
We ratne masine Sve to pociva ma ekonom-
skom sstemu, koji Sc vec decenijama lomi i