Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-01-31

bylo Brasov, hlavni mesto Sed-
mihradska a baStu Zelezne gar
dy, pc bitve trvaj1cf SO hodin S
rebely, kter1 Sc zatarasili We We
fejnych budovach.
Zaroven rozs1rily Sc v Buda-
pesti zpravy, re pres vsechno
ujistovan1 vlady, re mlstopre-
mier Sima byl chycen, je dosud
ma svobode.
Nemecke vojsko bojovalo s
rumunskymi rebely zelezne
gardy v ulicich Temesvaru, 80
mil cd jugoslavskych hranic,
kdyz byl premier Ion Antones-
Gu oznamil, re vzpoura zelez-
ne gardy byla zkrusena.
Dosly zpravy, nepotvrzene z
1Tednfch kruhG, re behem re-
belle zelezne gardy v Rumun-
sku bylo zabito 700 zidI. a T.
900 poraneno.
Italove jsou ma 1stupu z Umm
Hagar, posledn1ho mlsta ma
hranicich Eritree a Sudanu.
Anglicane jsou Jim v patach.
Zat1m CO anglicka kampan
We vychodnf Africe nabyva ma
sfle, u Derry, libyjskeho pf1sta
WI, ktery je ma ceste anglicke-
no naporu, anglicka vojska re
siluj1 sve posice.
V Italske Eritrei pTedn1 stra-
re anglicke armady jsou jiz
pouze nekolik mil cd Agorda-
tn, d1lezite zeleznicnf STANCE
ma trait, vedouc1 do Asmary, E.
ritrejskeho hlavn1ho mesta,
pouhych 70 mil daleko a do
Massauy, jedineho dobreho pri
stavu v teto stare italske kolo-
nil.
Italove chvatne zTizuji opev-
n6nf pred Agordatem, jak Sc
pravf z a%nglickych v%ojenskych
pramen1. Nenf vsak zadnych
znamek, re jsou posflany posi-
ly z Asmary italskym vojskGm,
ktere Anglicane zahnali jiz ma
80 mil do vnitra Eritrei pc do
bytf Kassaly v angloegyptskem
Sudanu dine 10. ledna.
Jine anglicke vojsko Eritrei
postupuje ma Barentu, asi 80
mil ma jihozapad cd Agordatu.
Hlavnf tlak ma Italy v sever
nj Africe vyvozuje anglicke
~letectvo, ale v komunike angelic
keno velitelstv1 Sc prav1, re 90
perace kolem Derry vyvijej1 Sc
uspokojive."
V komunike sc dale prav1, re
pTi dobytf Tobruku pablo do
,zajet1 $4,000 italskych vojakG
a S 1,100 zajatymi v Eritrei, CT
nj to dohromady asi 111,O00
zajatych Ital1 cd zahajen1 O.
fensivy anglickou armadou V
Africe.
Mimo to bylo ukoristeno %
strednfch a 20 lehkych tankG a
mnozstv1 jin6ho valecneho ma
terialu, ktery je dosud tr1den a
poc1tan.
AngIictf letci sestrelili sest i
talskych aeroplanG v Africe, z
nichz pet bylo zniceno v letec-
kych bitvach, jeden ma letisti.
Anglicane ztratili pouze jeden
stihacl aeroplan.
Anglicka vojska postupujl
tez ma 1seku Mtemna a do vni-
ira HabaSe. Anglicke patroly
Ma hranic1ch italskeho Somal-
ska a Kenye jsou V dotyku S l.
tally ma cele fronte.
Italske nejvySSi velitelstv1 O.
znamilo, re jeho vojska v Libyi
"zpGsobila citelna ztraty nepfa
telskym motorovym vozum" v
boji ma vychod a Jill cd Derry.
Italstf letci ostrelovali re
strojn1ch pusek a bombardova-
Ii silna soustredeni anglickeho
delostrelectva a mechanickych
odd1lG.
Kanadska parolod Empress
of Australia vyslala depesi O
pomoc, V niz pravf, re byla tor
pedovana 200 mil ma zapad cd
.Dakaru v zapadn1 Africe.
Slouzila "a vojenskou trans
portnf LODI. Mniuleho r1jna "a
chranila posadku torpedovane-
no holandskeho parnfku Volen
dam uprostred Atlantickeho o.
ceanu. Roku 1899 konali ma
nj cestu do Ameriky anglicky
kral a kralovna.
Statnf sekretaT Cordell Hull
rekl zahranicnfmu vyboru, re
americka pomoc "je hlavne
zodpovednou" "a schopnost
Angle odporovati nemecke in
vasi v p~osledn1ch sedmi mes1-
c1ch.
CobT1o bxY1o toin0 a1n 20 uni