davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1941-09-04
ORDER FOR HEARING ON PETI-
TION FOR LICENSE TO SELL
REAL ESTATE.
IN PROBATE COURT
No 25112


No. 35113
In the Matter of the Estate of Ernest
A. Jackson, Decedent.
TT Is ORDERED that the petition
of the representative of said estate for
license to sell the real estate described
therein be heard before this Court on
Monday, September 18th, 1941, at 10
O'Clock A. NJ, in the Probate Court
Room in the Court House in Duluth,
Minnesota, and that all persons in
terested then show cause, if any they
have, why such license should not
be granted.
Witness the HON. VIM j. ARCHER,
Judge of Probate Court, this 18th day
of August, 1871.
(Seal of Probate Court
Sheldon Watts. Clerk of Probate.
A. w. Nelson, Attorney for Petitioner,
Ely, MINI. 1921, ga.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1941-09-04

get the loan you need simply, pri-
vately and promptly.
You may repay your loan in conven-
lent monthly installments as shown
in the table. Monthly installments of
$9.H each, for instance, will repay
a 500 loan in full in twelve months.
Or as little as $500 a month for
eighteen months will also repay 500.
Borrow for less
Payments in the table include charges
at Households rate of 219o per
month on unpaid balances. The Small
Loan Law permits us to charge SUBJ
stantially more than this. Some finance
companies do charge a higher rate.
It's good business to compare rates
before you borrow.
If you need money, here's what to
do. Come to Household. Or just phone
for information. We're here to serve
you. Phone or visit us today without
ohliooti0D
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1941-09-04
CLASS Ill
DRIED AND CANNED
GOODS

Apricots- Louise Seliga, first;
Mrs. John Movrin, second; Mrs. E. T.
Buckley, third.
Baby Beets-Mrs. John Slabornik,
Mrs. Howard Hall, second; Mrs. Chep-
elnik, third
Beet Tops-Mrs. VIM. Rowe, first;
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1941-09-04
Miss Angela Puzel and Howard
Prowse and Miss Stella Kantola
When Shoes Pinch

When shoes pinch, wiring a cloth
out in very hot water, and place it
over the place while the shoe is still
on the foot. This expands the leath-
er and will give immediate relief.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Obecanje ludOm RADIO
vanje.
F., (Nastavak sa l. strane.)

Tom profesoru treba reel da
mi sada imamo svega izobilJu.
ali ga svi ne uzivamo, vec imamo
nemastinu "a skoro svo stanov-
nistvo, a neizmernu raskos "a ne
znatan broj stanovnistva. | tako
&c biti i nakon rata ako Sc dozvo-
Ii ovom kapitalizmu da dale osta-
ne u zivotu, kao sto to zeli profe-
sor Shaw.
A "demokratskim" vlastodrzci-
ma uzgred mozemo reel, da je BIZ
10 sveta i bez Adolfa Hitlera i
Bandita Mussolini-a, pa ipak "a
radnicku klasu ne bese raja ma o.
yom svetu. Nisu Hitler i Mussoli-
nj uzroci vec posledice velikog
zla - vladavine privatne svojine
iii kapitalizma.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
NaZad Cetvrt StOleca.
(Nastavak sa 8. strane.) J

(Nastavak sa 8. strane.)
3. da Sc sve naSe sindikalne
partijske organizacije odmah OF
wore;
4. da Sc dozvoli najpunija.
slobada Aretanja, ukidajuci .sve
objave pasoSe, te ostatke aus
trijskog okupacionog rezima;
5. da Sc dozvoli najpunija slO-
boda govora i dogovora u cijeloj
zemlji;
6. da Sc obustave progonstva
radnika IL Beograda pod izgovo-
rom prenaseljenosti;
T.. da Sc cenzura sasvim uki-
ne
s. da Sc Zakonu Radnjama
povrati puma sankcija.
U ime svih sindikalnih par
tijskih organizacija:
(Sleduju potpisi 25 predstav
nika naseg sindikalnog partii-
skog pokreta.)
IL "R. B." 1919.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Nj jednog centa OdbOri-
ma "JugOslavenske
pOmOci II Ameri
ci"!
(Nastavak sa /. strane.)

(NaStaVak Sa /. Stfane.)
narodu bivse Jugoslavije, neka svu
svoju pomoc pruzi Jugoslaven-
skoj Federaciji Socijalisticke Rad
nicke Partije, koja siri sa swim
silama joj ma raspolozenju ideju
oslobodjenja radnicke klase ispod
kapitalizma, jedinu nadu coveean-
stva. Samo Proleterska Revoluci-
ia moze pomoci radnom narodu,
a narcotic ako sc americka radnic-
ka klasa spremi "a sigurno oba-
ranje ovdasnjeg kapitalizma gla-
We i srca svetskog kapitalizma,
tada &c sve ostale kapitalisticke
zemlje pasti pred pobedonosnom
Proleterskom Revolucijom kao
kuce cd karata.
"Odbor Jugoslavenske Pomo-
ci America" i drugi takvi rade
ma tome da Sc pomogne kapitaliz-
mu, neprijatelju radnicke klase i
opsteg radnog naroda. Zbog toga
mi velimo jugoslavenskim radni-
Gina: Nj jednog centa tim odbo-
rima reakcionarnih administrac ci-
ia potpornih organizacija!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
ISPRAVKA.

Pod rubrikom "svi "a Detroit"
koja Sc pojavila 81. broju r. B.
nekim nepozeljnim slucajem Sc is
krivila jedna rec il citata pisma
druga G. Dobric'evica, koji je ja-
vic misljenje svoga Ogranka o
pitanju gde da Sc odrzi nasa ma
redna konvencija. Pomenuti citat
Sc ovako pogresno pojavio: "pos-
to je poslednji [Detroit] cd ma
kojeg drugog mesta mnogo je o.
ziveo owe godine," a treba da O.
vako ispravno glasi: "posto je po-
desniji cd ma kojeg drugog mesta
mnogo je oziveo owe godine."
Umoljavaju Sc nasi citaoci da
gornju ispravku uzmu obzir.
Urednistvo.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12

A isto tako nase vredne dru-
garice, E. Komjetan, R. VukoJe-
va, E. Diosi, K. Vrbanic, dobro
su mas posluzivale sa jelom l pl-
Gem.
Drugovima Culumu komJeta-
nu gostima, i onima koji su mas
posluzivali, kao i muzikantu koJl
mas je razveselio, svima hvala.
Pozeljno bi bilo sa gledista ma
Seq pokreta da svi citaoci Radnic-
ke Borbe slave svoje rodjendane
ma ovakav nacin. Isto tako ko]l
inaugurira6u move kuce (samo
sto ovih malo ima). Daljni komen-
tar ovome dopisu neka dadu cita-
oci Radnicke Borbe.
p. Centner, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12

da dajemo onome koji slavi ro-
djendan mi cemo da darujemo
asoj Radnickoj Borbi, nasem
duhovnom ucitelju mile nam i
zlatne slobode svetiljki da-
nasnjem kapitalizmu, koja neumo-
rno brani interese radnickog os-
lobodjenja." Njegovom pozivu sc
slijedeci odazvase II uruguays-
kim pesosima:
J. Majer 500, P. Centner 500,
T. Vrbanic 500, J. Cindric 500,
J. Prstac 500, V. Vukojevac 400,
F. Helencer 400, 1. Diosi 400, M.
Pavlovic 800, D. Mraovic 800, N.
Oreskovic 200, S. Fabes 200, A.
Markanovic 200, M. Cvijeticanin
800, S. Pernar ESQ, M. Frajnik
200, Matec Pavlovic 200, B. Ma
lenkovic $1.51, M. Busljota $1.O0
R. Vukojevac 100, M. Klasinski
LOO i N. Komjetan 100.
Pored 'toga, drug Centner do
neo je drugu Culumu jedan pred
met "a poklon, kojeg je poslijedni
dao ma izigravanje tako Sc sa-
kupi naknadna svota cd $5.31. u
kupno 69.32.
Sa ovom proslavom ucinili smo
wise stvari: drug Culum je pros
lavio svoj rodjendan, drug Kom-
jetan inauguraciju svoje kuce, svi
smo Sc razveselili sa svirkom
pevanjem, dobili smo duhovno O.
bavestenje eselpizmu kao kru-
ma svega toga dobili smo oval
mali novcani poklon "a Radnicku
Borbu. Mas muzikant N. Komje-
tan i ovoga puta mas je sa svojom
harmonikom razveselio.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
IL ZIVOTA FEDERACIJE.

AKRON, O.:
Sabirna lista, broj All, sakupio Sam
DadoviG: Friend 10c., s. Sandrene 90. .
Sava Licanin soc, p. Manoff soc. Sam
Dadovic soc. Kata Bible soc.
Ukupno $2.35.
Sabirna lista, broj 412, sakupio n
Coric: l.. Vuic 50c., X. Besser $3.50 j
n. Corit $1.00.
Ukupno $500.
Sabirna lista, broj 4l3, sakupio NJ
Kapic: s. Bozin SOC.
Sabirna lista, broj 4l5, sakupio ]. TIE
Sic: NJ. Dulepka SOC. NJ. Dentist 5000
A. Kuhajda 5c., n. Ruzic zoe, 4, Bun.
Git soc. J. Tesic $l0O,
Uknpno $3.50.
YOUNGSTOWN, o.:
Sabirna lista, broi 461, sakupio ]
Mraovic: B. Busic $l.0O, I. Sinkovit
$l00, NJ. Perof $l,00, n. Tsvetcoft
soc, G. Isacoff 25c, j !. Horvatic soc
Ukupno 1925.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
NASI DOPISI.
mi cemo "a nju raditi sve do ME-

mi cemo "a nju raditi sve do ME
nog ostvarenja. U njenom ostvare-
nju zivece vecito tvoj napor
kao, i napori drugih palih bo-
raca koji svoje zivote posvetise
samo da buduci narastaj zivi u
miru u izobilju.
Ami njegov udovi drugarici
Saric, njegovim sinovima Johnu i
Mattu, njegovoj kceri Mary ! ze-
tn Johnu njegovim dvema un-
ucadi saljemo nase drugarsko
sauceSce.
J. Rudez, dopisnik.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
"NaciOnalnO OslObodie-
ME balkanskih narOda." "

Pittsburski Narodni Glasnik,
o d a il malo dale u svom
nacionalizmu i Cd svoje srpske
sestrice Slobodne Reel cd sovi-
.uistickih novina. y svom uvodni>
ku pod naslovom "Nuzna objas-
njenja Jugoslaviji," pri kraju
istog ia novina pise:
'Zadaca koja pred mama stoji
jeste da ujedinimo svoje sile, "a
jedno ostalim narodima Balka-
ma, pa da pomnozimo nase sile
radu ma pravo nacionalno oslobo-
djenje svi balkanskih naroda."
"Pravo' iii krivo nacionalno os-
lobodjenje nj malo ne Znaci oslo
bodjenje ranicke klase ispod ka-
pitalizma tih zemalja, nego ono
znaci oslobodjenje je "demokratskog"
kapitala cd nacistickih pljackasa
koji "demokratijama" vracaju jos
do sada uspeSno Gao "a sramotu."
Ali ia novina ne zivi samo da
siri sovinizam preko Okeana jer
dalje veil:
"Borba "a nacionalnu nezavis-
most naroda u starom kraju tre-
ba biti povezana sa borbom "a
| ocuvanje mira, demokracije gra-
| djanskih sloboda u ovoj nam
novoj domovini"!
"Stara domovina," "nova domo-
vina," nacionalno oslobodjenje
Srba, Hrvata Slower -, g. rio
nalno oslobodjenje balk&nskih ma
roda,' sve je to protiv Marksiz-
ma jer radnicka klasa nema do
! movine pod kapitalizmom j sleds-
tveno, ona re noze nikada biti
naciona1no oslobodjena dogod ira
je kapitalizma. l oni koji zagova-
raju nacionalno oslobodjenje bez
da traze obaranje kapitalizma
kao preduslov oslobodjenju oni
vrse gnusan posao varanja .radni-
ka da postanu glupavi da Sc TAX
vi mogu bez velike poteskoce od-
vesti u ernie ropstvo. To je cilj
prikrivene otvorene reakcije.
Etc u sto Sc razvise one novi-
ne koie nazad desetak godina
vatreno zagovarahu, ovde nepri-
menjivu, diktaturu proletarijata,
koje nazivahu cak i Lincolna re-
akcionarem. Zbog toga sto su sta
jail ma pogresnom zemljistu one
padose duboko u gnusnom sovi-
, nizmu covek Sc Cd njihove gnus-
rosti mora samo groziti!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12

Cinjenlce su owe: kapitalizam je
pokusao j pokazao Sc sasvim ne
uspesan. Sistem kredita je pro-
pao usled sebicnih zahteva kapi-
talistickog individualizma. On ne
moze pruziti radnickoj klasi stat
nu sigurnost. On je kao kuca, ko-
ia Sc rusi, koja Sc ne mole popra-
viii; on je kao sasvim istrosena
maSina! - Bell.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
S0cijalistiCkO reSet0.

Ia samoobuzdanje, samoodrica-
ME i samo poverenje."
Ste znaci da je Amerikanski Sr-
bobran "a kmetsko ropstvo, jer
zagoyara Industrijalni Feudali-
zam, Il kojem nece biti politicke
slobode "a "sty aranje revolucije."
To on sam kaze. I njegovi citaoci
radnici trebaju da ove stvari W.
mu obzir s mime ma rolie il
svoje kuce!
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Protiv klasne bOrbe.
(Nastavak sa l. strane.)

Buduci da mi znamo da Petain
nije tamo uspostavljen da sluzi
interesu Socijalisticke Revoluci-
je nego reakciji i to najcrnjoj -
fasizmu. njegove preporuke nema-
ju nj toliku tezinu koju poseduje
najmanje perje najmladje ptice.
Ono sto Petain hoce to je da Sc
zarobi radnicka klasa tako da ne
&c biti u stanju davati nikakvog
otpora nasrtajima kapitalisticke
klase njegove fasisticke drzave.
Ali S time sc ne odstranjuje klas-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12

ca .... -. -. ...... P"o'oo
CLEVELAND, O.:
Ogranak ("od dobrovoljnih marki-
ca ...... ...... ..-... 49, P"o'
Sabirne liste, brojevi 422 42', sh-
kupila Kata Grabacit: NJ. Tonic ST.
90, Kata Grabavcic 800, Elizabeth
Stanic 25c. Mildred Slepcevic 23c.
uknpn0 ...... $3.50. -. :. paw
EAST CHICAGO; IND:
Ogranak good dobrovoljnih mark'-
ca .... ...... ...''' 80 %''''o
YOUNGSTOWN, O.:
Ogranak ("od dobrovoljnih mark'-
ca ...... 1900. .'... 80 F'''o
Tkupno II ovom broju $34.oo
SVEGA do danas ...... $9'4.3'
Saknpljeni prilozi ma sablrnlm hs'a-
ma "a Zlatni Jubilani Fond Weekly
People a, koia ie svota nkljucena gor-
Moi opstoj svoti.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Preporucuje fasizam.

Amerikanski Srbobran doneo je
uvodnik u jednom svom broju pod
naslovom: "Federativni Macdonald
zam." Sa kojim Sc ''napada" kapi-
talizam sa kojim Sc napada Mark
sizam nesto Sc trece brani. | to
trece je nekakav "federativni ma
cionalizam." On veil: "Kapitalis-
ii optuzuju nacionaliste kao pro-
tivnike internacionalnog mira dok
in marksisti nazivaju mracnjaci-
ma i reakcionarima."
Buduci da smo Marksisti, zeljni
smo znati ko su ii "federativni
nacionalisti," ali ma zalost, Ame-
rikanski Srbobran ne imenuje nj
jedan njihov pokret, niti ijednu
vidnu njegovu licnost. Zbog toga
Sc moramo sa generaliZacijama
zadovoljiti, on 0 NINA veil ovo ::
"Sebe pax federativni nacionalis-
ii karakterisu kao evolucioniste,
iednim delom revolucionare i
pristalice progresa, oni idu zatim
da svoje narode disciplinuju ok
viru nacionalne drzave pokrenu
ma samopomoci samoodrzanje,
uz saradnju ravnopravnih suseda."
Kada smo saznali da &c oni da
"narode disciplinuju u okviru ma
cionalne drzave," sto jako zauda-
ra ma fasizam, toj smesi Sc pri-
blizujemo sa sledecim izvadkom
pomenutog pro-fasistickog uvod-
nika A. S.: "Kapitalisticka mark
sisticka demokratija polaze Cd ma
celia ljudske jednakosti, iako je
oni sami ne postum ne ostvaru-
ju.. Zato je i njihova jedna-
kost hipokritska." Dnda za"fe.
derativce" veil Sc ovo: Fedora
tivni nationalist odbacuju takvu
jednakost isticu vaznost funk.
cije, medju kojima, prema njiho'
voj vaznosti mora vladati strogs
hijerharija duha, una razuma
ne materije. Ma mesto materi
jalne jednakosti oni postavljaju
zahtev jednakosti mogucnosti
ma"
Ostavice mo Sc ovoga puta laz
ne tvrdnje da Marksisticka demo
kratija, tojest, Socijalisticka In
dustrijalna Republika Rada "n'
postuje ne ostvaruje c e |
| ljudske jednakosti," a znamo d.
kapltallstlcka demokratlJa to cl
nj, nego cemo uzeti pitanje sta
ovim trazi Amerikanski Srbobran
| Onaj koji napada Marksizan
ideju oslobodjenja radnicke klase
a Il isto vreme "napada' kapital
zam, njegov nacin proizvodnje
politicke vladavine, mora zagova
rati neku drugu formu vladavin
privatne svojine. A kakva NOR
biti ia forma vladavine? l A. s
ma to ovim odgovara: "Na mes
to anarhisticke slobode citaj pc
liticke slobodel, koja je komunis
TINA potrebna samo "a stvaranj
revolucije, mora doci samokontre
| ma bOrba niti SO OdStran in ie me
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Piknik u BellWOOd, Ill.
Piknik Ogranaka New York HObOken.

owe zon "o"e
pcene eanene
il
nead
veoshlo vdibigu-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Pirincin Meetings in Cleveland. 0.


Tuesday evenings
meeting Wednesday June l8 Carnegie
Cleveland Bpm
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Sa drugarskOg sastanka

Sd uTuSdI ShOS SdStdltNo
Montevideo, Uruguay.
Tradicionalni je obicaj ovde u |
Uruguay-u da svako slavi svoj
rodjendan, prema tome kako je|
kome moguce.
Mas drug Culum rijesi da owe
godine slavi svoj rodjendan. On
pozove druga A. Komjetana da
zajednicki proslave jedan dan,
posto je drug Komjetan imao
da nesto slavi. Drug Komjetan je
napravio sebi kucu vec je bio u
nju sa svojom familijom nasta-
MEN. Tako Sc oni dogovorise da
zajednicki prirede ''fiestu" u
stanu druga Komjetana Gu
lum da proslavi svoj rodjen dan,
Komjetan inauguraciju kuce.
Pored toga oni odredise da zajed-
nicki snose troskive "fieste." Cd
Organizacije R. O. D. S. oni "a
traze da i'm posalje jednog go
vornika Organizacija i'm posla
druga Centnera.
Proslava Sc odrzala 6. aprila.
kada su gosti bill siti posto su
popili easu plea, tada ustade
drug A. Komjetan i sa nekoliko
rijeci sc zahvai gostima ma njih-
ovoj odazvanosti, zatim dade RI
jec drugu Centneru.
Drug Centner je ma jezgroyit
nacin objasnio polozaj radnicke
klase pod kapitalizmom, kao i
savremenu situaciju, koja je TAX
va da iziskuje bro aktovanje rad
nicke klase "a obaranje kapita-
lizma. Ako tome promasi rad
nieka klasa, nastavi drug Cent
ner, bicemo baceni jos ernie
ropstvo cd najamnog ropstva kao
sto je radnicka klasa Europe u
MENU vec baeena. Potom je on
ukazao i ma nacin ma koji sc rad
nicka klasa moze osloboditi. Da
to ona postigne ona mora pose
dovati silu, koju moze postici sa-
mo sa politickim ekonomskim
organizovanjem svih radnika, to-
jest, radnici sc moraju organi-
zovati II jednu Socijalisticku In
dustrijalnu Juniju sa svrhom da
uzme sredstva proizvodnje, ko-
munikacije transportacije, da
in drzi krece korist svih cla-
nova drustva, oni Sc takodjer
moraju organizovati u jednu re-
volucionarnu politicku organiza-
ciju sa kojom da osvoje razore
| kapitalisticku politicku drzavu,
da tako obore kapitalizam ma ci-
Jim rusevinama da uspostave
svoju radnicku vladavinu.
Potom je drug Centner ukazao
ma potrebu da Sc pomaze Radni-
cka Organizacija De-Leonistic-
/ kin Sledbenika Uruguay-a, jer
je ona jedina organizacija u ovoj
zemlji koja siri klasnu v t
kod radnika bez koje su radnici
zrtve raznih otvorenih i prikri-
venih kapitalistickih partija ko-
je drze radnike uz kapitalisticke
interese. "Kada jednom radnici
upoznaju svoje klasne interese
tada &c biti brzi kraj kapitaliz-
mu,' rece drug Centner. I svoju
pozdravnu rec drug Centner "a
vrsi sa sledecim: "Zato pomaga-
juci gore navedenu organizaciju
mi pomazemo radnickoj klasi da
Sc sto pre- prosveti "a obaranje
kapitalizma." Zatim nasta burno
odobravanje.
Ia drugom Centnerom uze
rijec drug Culum, posto Sc "a
hvali posjeti on rece slijedece:
"Tradicionalan je obicaj ovde u
Uruguay II da kada neko slavi
rodjendan dajumu Sc razni pok-
loni raznim stvarima, ali oval
put tai cemo obicaj odbaciti j u
zeti jedan nov ibicaj koji odgo-
vara danasnjem dobu; u mesto
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Ivan Saric.

u utorak vece u. maJa ispus-
tic ie svoju plemenitu dusu mas
dugogodisnji clan a zatim mas DO
bar simpaticar drug Ivan sarlc,
svojoj SO. godini. On je umro Cd
dobro poznate proleterske boles-
ii - tuberkuloze.
Pokojnik je napustio svoje rod
no mesto,: Lovinac, Lika, nazad
33 godine. Cd tada Sc nije pow
ratio tamo da vidi svoje mile i
drage. Ovde Sc ozenio nazad %
godine sa svojom dobrom dru-
garicom odhranio je troje dobre
dece, koji ostase ucviljeni "a svo-
i'm milim dragim suprugom i
roditeljem.
Tuberkoloza cd koje patti mno-
gi broj radnika dolazi usled tes-
kog najamnog rada teskih okol-
nosti pod kojim je najamni radnik
primoran da egzistira. / ovo Sc
desava u dvadestom stolecu u
kojem su alati proizvodnje toliko
razvijeni da su radnici stanju,
kada ne bi proizvodili "a prodaju
profit kapitalisticke klase, nego
"a upotrebu, "a par sati dnev-
nog rada proizvesti toliko bogat-
stva "a svoje uzivanje kakvog jos
ljudstvo nije kao celina uzivalo.
Tada bi ljudi ziveli Il zdravim
stanovima disali eist vazduh,
jeli zdravu hranu nosili dobro
odelo it'd, ma mesto sto SUI danas
primorani da 1--WE slabim sta
novina, da disu kuzni vazduh, da
jedu nezdravu hranu da boluju
j umiru cd tuberkuloze kao sto Sc
to desi nasem drugu Ivanu sari-
Gu.
Gore pomenuh da Sc pokojni
drug Ivan saric nije povratio II
svoje rodno mesto cd kada ga je
napustio. Ali on to nije uradio ne
zbog toga sto nije hteo da vidi
svoje roditelje, kumove, prijatelje
j komsije, te da vidi ono skolsko
igracko mesto gde Sc kao dec
ko sa svojim sko1skim drugovima
igrao, nego radi istih razloga zbog
nju da posete start kraj - mani
kanje novaca.
njkanje novaca.
Pokojnik je shvatio osnovni
uzrok zbog kojeg nasa ogromna
radnicka klasa koja projzvodi
svo drustveno bogatstvo patti Cd
nemastine, razumeo je svoju pro-
letersku duznost prema njenom
naredjenju stupio je clanstvo
Socijalisticke Radnicke Partije
jos 1918. godine i bio je njen clan
do nazad cetiri iii pet godina,
koje je poslednje godine proveo
mama kao najbolji simpaticar
Bolest bese najglavniji uzrok ra-
di koje bi prinudjen da napusti
clanovanje u pokretu.
Ali i ako je pokojni napustio
clanovanje on nije napustio svu
drugu mogucu aktivnost "a stvar
oslobodjenja radnicke klase. Ka-
da smo Sc dole potpisani i drug
Kucan, krenuli ma agitaciju u
Madison, Ill.,, uvek smo Sc prvo
svratili kod drugay sariea, gde
mas je on sa svojom drugaricom
uvek radosno docekao, da nam
dade informaciju pojedinim ju-
goslavenskim radnickim famili-
jana tog mesta, gde stanuju it'd.
On je uvek bio gotov zeljan da
S mama ide agitaciju.
l zaista sa smrcu pokojnog dru
ga 1vana sarica, Socijaisticka
Radnicka Partija gubi jednog cd
svojih dobrih i iskrenih simpati-
Cara revolucionara.
Da je pokojnik bio dobar drug
j poznat medju nasom emigraci-
JON, to su potvrdili mnogi ljudi i
zene koji dodjse da ga poslednji
put vide. Bilo je mnago cveca ma
njegovom odru i u sprovodu su IT,
cestvovali oko 20 automobile.
NadprOhnn s1ovo 10 od,Soo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Moonlight Picnic in Detroit, Mich.

Saturday night June 2 941 Comra
freshly from
friends
mile
and
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Piknik u East Chicago. Ind.


Rd Gary nd
ejetne
p Ia os
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12

ma borba niti Sc odstranjuje mo-
gucnost da &c ona uzeti oblik gra-
djanskog rata.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
Piknik u Lackawanna, N. 7.


att
bespat ueu se g0 fa-
Gurk ma
oso brine odoor
Piknk BellwO0d, ILL.,
Ia edugoi
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12
ZLATNI JUBILARN1 FOND
WEEKLY PEOPLE-a.

AKRON, o.:
Ogranak good dobrovoljnih mark
The Sauk Centre herald. (Sauk Centre, Stearns County, Minn.) 1886-current, 1941-06-12

Mr.. and Mrs. John Mondloch
and children returned Wednesday
night after spending week visit
ing relatives in Port Washington,
Milwaukee and Sheboygan, Wis
consin. They attended wedding
for Mr.. Mondloch's niece, Bern
adette Mondloch, in Port Wash
ington.
William Robinson, of Howard
Lake, and Hugh Robinson, of
Sacramento, California, arrived
Wednesday morning to visit a
few days in the home Of their
brother, Mr.. and Mrs. JOS. Robin
son.
Mr.. and Mrs. c. w. Stegner and
family returned Tuesday evening
after a week on vacation in Rob
binsdale and Minneapolis. Their
daughter, Lucille, Is here on vac
alton from nurses training in st.
Luke's hospital, Duluth.
Mr.. and Mrs. H. j. Wakefield, of
West Union, Mrs. Henry Thiegs
and son, Phillip, of this city, were
visitors Sunday at st. Benedict's
College in st. Joseph.
Pat Hennessey, of Grey Eagle,
returned to his home Friday after
visiting several days with his
niece, Mr.. and Mrs. William
Wruck.