RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-23
Jedna siudija Q demokratiji.


gatstva imaju prestati biti pri-
vatna svojina nekolicine da Sc,
posto su postala svojinom drus-
va, proizvodnja bogatstva lima
vrsiti ne "A prodaju - sto znaci
"a korist privatnih posednika
sredstava proizvodnje - nego "a
upotrebu - sto znaei "a korist
svih clanova drustva, koji &c lis
tom biti obavezni da ucestvuJu
bilo u proizvodnji iii raspodetl
bogatstva, ako su telesno umno
u stanju da to cine.
S obzirom ma razliku izmedJu
tin dvaju ciljeva, prva stvar "a
rasmatranje jeste relativna vaz-
most njihova; druga su stvar po-
sledice, sto proisticu il primene
jednoga i drugog.
Kod pitanja relativnoj vaz-
nosti stvar je prilicno jasna !
palma Sc ina dati ekonomskom
cilju, zbog prostog razloga, sto
bez proizvodnje bogatstva ne bl
bilo liudskog drustva, ma koJem
da Sc podigne politicka vlast.
Bopatstvo mora biti pri ruci pre-
no sto Sc moze imati ma kakva
politicka uredba, koja da n]lm
barata kod raspodele, kao sto CO.
vek mora prvo ispeei hleb, da oi
ga mogao jesti. Ekonomija uvek
nadmasuje politiku, posto je prva
tenaelj, a druga nadgradnja; prva
ie sustina, vrla baza zivota, a
druea je odraz. Sustina &c uvek
pokazivati isto oblicje, dokle od-
razi mogu uzimati razlicite OBJ
like.
Kod pitanja primeni dva1"
cilieva posledica, sto il nJlh pro-
istisu. mora Sc prvo zabeleziti jed
na vazna pojava. Politieka demo-
kratiia nikada ne ulazi u carstvo
ekonomske strane naseg zlVota.
Ona Sc cd ME drzi udalJeno Ia
ko, kao da ne postoji. Ona Sc ba-
vi ljudima tako, kao da su oni
iedino politicka biea, a prava
privilegije, sto i'm in ona baJagl
dale, cisto su politieke ifaravi: IL
toga izlazi, da dokle smo svi mi
pozvani da "pomognemo' poll
tickom upravljanju zemljom, t..
dokle nam Sc dozvoljava da gla-
samo pomazemo kod izbora ci-
novnika koji da kormane polite
kom vlascu, dotle ma najvaznijoJ
strani naseg zivota - ekonom-
skoj strani - nemamo nijedne
recice; il toga izlazi i to, da
dokle je ogromna vecina naseg ma
roda politicki "slobodna' - tako
slobodna, da, bar u teoriji, sama
sobom vlada - dotle je ma eko-
nomskoj strani svoje egzistencije
ona potcinjena jednom ekonom-
skom despotizmu, koji joj ne daje
priliku da pita "zasto ovo i zasto
ono", jer "njeno je samo da radI'
| i - drzi jerk "a zube. Zasto je
ovo tako? To je tako zato, sto pri-
vatno vlasnistvo nekolicine mad
sredstvima "a proizvodnju i ra-
spodelu stvara "a mnoge stanje
il koga je nemoguce izbeci sve
dotle, dok postoji ia privatna
svojina. Ia sada Sc moze posta-
viii pitanje: Ali zasto politieka
demokratija ide naporedo sa eko-
nomskim despotizmom? Kako je
prva dosla zasto Sc ia protiv-
recnost odrzava? Odgovor ma ia
pitanja jeste: da poslovanju sa
drustvenim ustanovama covel
ne posluje sa uredbama, izradje-
MIN DO narudzbi skladu nekim
prethodno udesenim planom, nego
posluje sa proizvodom jedne evo-
lucije, il cije su utrobe ispale
takve stvari, kakve danas imamo.
Govoreti sirokom smislu, ono
sto danas imar1o, dafa nam je me-
djuakeija uzroka i posledice; 60
voreci u ogranieenijem smislu
politicka demokratija, moze Sc re-
ci, wise odgovara poslovanju ka-
pitalistickog industrijskog drus-
tva, nego sto bi odgovarala poll
ticka autokratija, jer prva wise
| oslobodfava liudske sposobnosti