RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-05

Ali Predsednik Roosevelt je u svom go
voru ucino jedno priznanje vrednog spon1e-
ma. Napadajuci "isolaciju," on rece sledece:
"rarifni zidovi - Kineski zidovi isolaci-
ie - bill bi uzaludni Sloboda da trgujemo
jeste neophodna nasem ekonomskom zivotu."
Roosevelt dalje govori "Mi ne jedemo
svu hranu koju mi mozemo prozvesti; mi ne
trosmo svo ulje koje mi mozemo ispumpati;
mi ne upotrebljavamo sve proizvode koje mo-
zemo proizvesti" Onda Predsednik Roosevelt
oval paragraf zakljuci sa sedecom znacajnom
izjavom: '"To nece biti Americki lid koji ce
drzati nacsticke produkte van zemlje; to ce
biti nacisticki zid koji ce mas drzat unutra."
Etc nam opet stare price kapitalizma.
Radnicka kasa stvara svo drustveno bogatstvo,
koja dobja maine najamnice jedan nistavni
deo; kapitaisticka klasa svakog dana cd rad
nicke klase krade sve veti "visak vrednosti"
neplaceni rad radnicke klase Radncka klasa
ne moze ma pijaci kupiti wise nego sto vidu
najamnce dobije, kapitalsticka klasa ne
moze tai ogromni ukradeni "visak vred-
nosti' sama potroSit pa ma koiko da ie ha-
lapljiva. Pri ruci estate "suvisak" neprodatog
"viska vrednosti' Mozda ce Sc citaoc malo
cuditi kada saznade da sam Predsednik
Roosevelt INA da mi iedemo svu hranu
koju mi mozemo proiZvesti" zbog toga sto
smo svi suvise presiti. da je MENU takodjer
poznata grozna cinjenica da mi "neupotreb
lJavamo sve proizvode, "zbog toga sto svi
zivimo izobilju svih proizvedenih dobara,
Jer Je on sazvao da Sc odrzi National Nu-
triton Conference, ma 26. maja, upravo dan
pre- nego sto je on kao Predsednik Siedinje-
nih Drzava odrzao svoj govor kojem je
ovde rec Doktori drugi eksperti koj su pri-
sustvovali toj konferenciii rekose Predsedni-
ku Rooseveltu, kso celoj zemlj da Sc II ovoj
zemlJi nalaze as miliona stanovnika koj
pate cd gladovana "u sredini izoblja." | ori
n a m rekOSe da Sc a n d ar d diiete rs no
sto stanovnika mora podci dab mog!i
podnetl "napore nacionalne odbraie" A ko su ii
45 miliona koji gladuju IL "sredini izobiia," i
koJoJ klasi pripadaiu Is po sto stanovnika ko-
Jlma Sc treba podici standard diiete. toiest.
koJl pate cd mani jkavosti hrane? Sve to sku-
pa sacnjava americku radnicku kl;su koja
pfolzVodl svo drustveno bogatstvo. a "a to do
blJe vidu najamnice, po samom priznaniu
pomenute konferencije doktora drugih eksper
ia, nj toliko koliko joj je potrebno da Sc dos
tojno odrzi zivotu.
| sve gornje je dobro poznato Rooseveltu
Ear nam ne rece nazad par godina da 10
treclha stanovnlstva Owe zmelie slabo nahra-
memo, slabo odeveno slabo udomljeno, Pozna-
vaJuci sve ovo on kao Predsednik zemie ne
preporucuje sistem pod koiim moze cello stanov
nlstvo owe zemlje uzivati sve plodove svoga
rada, vec Sc bori da SO odr5i sistan, Lo;;
%rao'JuJe radnlcku klasu, pod kojim stanovs-
Two patl od gladovanja, pod kojim neprodati
suvlsSk ukradenog "viska vrednosti" terra
kapltallzam Owe zemlje rat, Predsednik
roosevelt ne moze drukce postupati nego sto
postupa, bas zbog toga sto stoii ma zemli;
stu kapitalistickog zrabljivania radnicke
klase
Zbog toga. da bi se tapita 1isticka klasa
reslla opasnog "suviska.' neprodatop cd rad
nlcke klase ukradenog "viska vrednosti."
Predsednik Roosevelt preporueuie odbranu nj
Jaca sierra uticaja (Juznu Ameriku i "slobo
du mora po ceni krvoprolica,
Mozda je Geo svet slusao oval mnooo o6e-
kVanl govor PredsecInika Roosevelta ia 81;
gurno mozemo reci da su $ mime b;li zadovoli
III skoro potpuno plutokrati Velke Brtaniie.
razume Sc da Sc $ mime nisu zadovolili
zoos svoJlh gangsters iih razloga nj Hitler. pa
III Mussolnl, iako ga je Roosevelt Il eovor,,
potpuno ignorisao. Ali radnic stvoritelii drus
''enoe oogatstva, niiu nsta dobro "a sebe