RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-16
P0lszaj / zadaci SeeljaHstICke
lntNaacionale.

1
nog MIA bezimenih u Nemackoj
u nemackoj svarcajskoj. U Ita-
lliji imamo takodje jedno jasno
grupisanje. Ekstremni oportunis-
tt Busolati i komp. su "a "otadz-
binu", "a Geda - Vajana - Pie
hanova - Ervea. Revolucionarni
socijaldemokrati C"socijalisticka
partija") sa "Avanti" ma celu, bo-
ri Sc protiv sovinizma i demas-
kira burzoaski sebienjacki ka-
rakter poziva ma rat, tako da oni
uzivaju potporu velike vecine ma
prednih radnika. U Rusiji su eks-
tremni oportunisti IL logora lik-
vidatora*) predavanjima i CLAM
Gina vec podigli svoj glas u zas-
titu sovinizma. P. Maslov E..
Smirnov brane carizam pod izgo-
vorom odbrane otadzbine, prav-
daju ulazak socijalista burzoas-
ka reakcionarna ministarstva kao
j odobravanje javnih kredita da-
mas novih naoruzanja sutra !!
Do nacionalizma je stigao PIE
kanov, koji svoj ruski sovinizam
umotava frankofilstvo, a isto
tako i Aleksinski. Izgleda da Sc
Il tom drustvu jos najuljudnije
drzi Martov, vodeci opoziciju i
protiv francuskog i protiv nemac-
kog sovinizma, boreci Sc protiv
''Forverca" i protiv G. Hyndma-
ma, protiv Maslova i ne ustru-
cava Sc da odlucno objavi rat cita-
vom characterization oportuniz-
mu njegovom ''najuticainijem
centru", nemackoj socijalnoj demo-
kratiji. Pokusaji da Sc dobrovoli-
ci predstave kao izvrsioci soci-
| jalistickih zadataka (tako ma pr.
izjave grupe ruskih dobrovoljaca
u Parizu, socijaldemokrata soci-
jalrevolucionara, kao poljskih
socijaldemokrata t. d. uzivali SD
samo Plehanovljevu zastitu. We
Gina pariske sekcije nase partije
osudila je te pokusaje.
To je sasvim ukratko stanje
7stvari socijalnoj demokratiji
Rusije i Zapadne Europe. Slom
Internacionale je ocigledan. Po-
! lemika francuskih nemackih soci-
jalista to je definitivno potvrdi-
Ia. Ne samo levi socijaldemokra-
tt (Mering "Bremer Burgerzei-
tung") nego i umereniji svajcar-
ski listovi ("Volksrecht") to su
PRIMAL. Kauckijevi pokusaii, da
prikriju oval slom samo su kuka-
vicko izgovaranje. A tai slom jeste
has slom oportunizma, koji Sc po-
kazao da je burzoaski Zaroblienik.
Pozicija burzoazije je jasna
Isto je tako jasno, da oportunisti
presto slepo ponavljaju njene ar
gumente. Ukazimo ovde ma fri
volno pricanje "Neue Zeit", da Sc
internacionalizam sastoji bas u
tome, da radnici jedne zemlje u
ime odbrane otadzbine pucaju ma
radnike druge zemlje!
Pitanje otadzbine - to pripisi.
mo ma rabos oportunistima! = ne
moze Sc tretirati ignorisuci kon-
kretno istorijski karakter ovoe
rata. Oval rat je imperijalistick
rat, t. j. jedan rat epohe najuna.
predjenijeg kapitalizma, zavrsne
epohe kapitahzma. Radnicka kla
sa ina prvo da Sc ''ured7 okvi.
ru nacija, kaze ''Komunisticki Ma
nifest", ukazujuci ma granice u
slove naseg priznanja narodnost'
otadzbine, kao nuznih obliks
burzoaskog pokreta prenose to
sto vazi "a epohu postanka kapita'
lizma, ma njegovu zavrsnu epohu
Ali toj eposi, zadatcima pro-
letarijata u borbi "a razorenje ne
feudalizma, nego kapitalizma, go.
viri Karlo Marx jasno i razgovet
no: "Radnici nemaju otadzbine"
Shvatljivo je zbog cega Sc opor-
tunisti plase da priznadu ovu is.
tinu socijalizma, pa Sc cak phase
~ Tako ssu Rusiji oni ssoci-
jalisti ,(Potresov i drugi koji su
sa zavrsetkom revolucije cd 1906