davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-08-08
Matka zatcena pro unos dcery.

ANAO%A0 Aot(OAAo PAO AAAOO 0~~Ay
Steve Seno z Mendoza, H.,
kde ma hostinec a restaurant a
Ijej1 syn Frank jsou zavfeni V
okresnim vezen1 ma zalobu z
1nosu vlastnf dcery Senove.N a
tuto zalobu je trest zalafe az.
do vySe 40 let.
Byli chyceni pc pronasledo-
vanf asi II policejnfch auto
mobil1 ma vzdalenost 35 mil.
Vincentia Seno, 20 let stara,
ktera PRAGUE v pekarne jiz
rok, pravila policistGm:
"Chtej1 mne dopraviti domG,
ably re mne ucinili otrokyni."
Matka odpovedela: "Je to
ma dcera a Dude d6lati to, co
il naT1dfm."
Vincentia Tekla policii, re
byla nucena pracovati Is no
din denne, dokud neodeSla
pred rokem re sveho domova.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-08-08

V Herrin, ILL.,, 45lety John
Eddington zemTel v nemocnici
"a IL hodin pc tie, kdyz mu ma
kladn1 Wax drahy Illinois Cen
trail ma kTizovatce uf1zl ODE no
ny pod koleny.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-08-08

SSSSSSSSSSS SSSSSSSS22SS
- Sidney Hillman, spolure-
ditel 1radovny valecne produk
&c OPM, postal dopisy 200 le-.
teckym tovarnam a jinym kon-
traktorGm pracujfcfm ma OBJ
jednavkach pro narodni obra-
nu, ably zamestnavali a cvicili
zeny, aniz by snizovali mzdy
neb menili pracovn1 dobu.
Hillman postal dopisy ia
brikant1m valecnych potreb,
apeluje ma ne, ably hledali kva-
lifikovane delnice We SVEN nej-
blizsim okoli, ably Sc vyhnuli
importovani pracovnikd odji-
mud, c1mz by Sc jen vytvoril
problem jejich ubytovanf.
= Spoj. Staty zasadily hos
podafskou ranu japonske va
leone masine zostren1m existu-
jicfho jiz embargo ma gasolfn
a olej pro letadla a uvalenfm
prfsneho pridelovani vsech O.
statnfch petrolejovych produk
tn.
Tento krok, k nemuz Sc pre-
sident Roosevelt odhodlal, je
nejucinnejsfm cinem, nell do
celia ultimatem, v hospodarske
valce, kterou americka vlada
vede v 1sill O zastaveni japon-
skeho vyboje ma jiznim Paci-
fiku.
Japonsko je dnes pohneva-
no novym hospodarskym opa-
tTenfm Spoj. StatG proti nemu.
Ministr obchodu Sasaze Saxon
il, ktery je p~odadmiralem ia
ponskeho valecneho lodstva,
pravil, re "nynejsf mezinarod-
nj situace je tax napjata, re
jedina jiskra NIUE staciti k wy
volanf explose."
Department zemedelstvi
odhaduje, re mnozstvf Why re
strife 1941 Dude rekordn1, asi
399, 941, 600 liber.
= Censovnl Trad odhaduje,
re obyvatelstva Spoj. Stat1 v
poslednfch dewitt mesfcich ro-
ku 1910 pribylo o 1856
take 1. ledna 1941 vseho oby-
vatelstva bylo 132,584,922 du-
81.
Kontinent Spoj. Stat1 pr u
fednim sc1tanf 1. dubna 1910,
kdy byl posledn1 census, mel
131, 669,275 obyvatelG.
Cd tohoto censu porodni, u
mrtnf a pfistehovalecka Stats
tika ukazujf pr1merny prfr1s-
tex 102, 900 mes1cne. V posled-
mich 10 letech prGmerny mesi-
chi pf1rGstek vsak cinil pouze
IA, 900 dust.
= President Roosevelt opu-
still Washington, ably ztravil
asi tyden ma Atlantickem oce-
anu. SekretaT namornictv1
Frank Knox a sekretar Bfleho'
domu Stephen T. Early poza-
dali casopisy a radiove STANCE,
ably zachovaly mlceni a nevy-
de president Sc ma
chazf. Early prohlasil, re cd
.asu, kdy president vstoupil ma
yachtu Potomac, az do DOLBY,
kdy Sc vrat1, plavba ma mort
Dude pokladana "a d1vernou
Operaci namorn1 a proto nema
.yti nikym vyzrazeno, kde pre-
sidentska LODI Sc nachazf. Ma
kazde podobne ceste ma mort
1oprovazeli novinarstf zpravo-
1ajove presidenta; tentokrate
vsak nebyl nikomu prlstup ma
Iod dovolen.
Costa Dude trvati asi tyden
nebo 10 dni. President preje 81
nlti 1plny kid. Jedinymi je-
no spolecniky byly jeho sekre-
ar, general-major Edwin M.
Watson, namoTni radce, kap.
John R. Beardalle a lekaT BIZ
eho domu, podadmiral Dr..
Ross T. Mcintyre.
R1SZni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27
A LECUJABb
ADO SR0F

Arnint elorelathato volt es
araint AIT lapunk jelentette is,
az els6 adot0rveny csak kostol6
volt, hogy mi var az Egyestilt
Allamok nepere az uj adok te-
rem Lathato volt, hogy a ke-
seriije ezutan jon.
A sz0vetsegi penzugymif,isz-
ter vi ado javaslatot terjesz-
tett a kepvisel6haz ele, amely-
mex reven negyezer nyolcszaz
millio vi adot ohajt kivetni
akkent hogy az adokbol tizen-
nyolcezer millio dollar folly
jek be az allampenztarba.
vi adot fognak fizetni pei
daul a dolgoz6 munkasok ak
kent, hogy ezt az vi ad6t be-
rukb6l hetenkent a munkaad6
vonja lie es kiildi be az ado
flivatalba.
A Social Security, tehat a
nyugdij es munkanelkiilisegi
segely alapra munkaadok es
a munkasok egy-egy percent
tel t0bbet fognak fizetni.
Es ismet cSak ait mondhat-
juk, hogy ezzel meg mem or
veget az adopres szoritasa.
Min5ez mem .elegendo a rend-
XVIII nemzeti vedelmi koltse-
gek fedezesere. Az adok tovabb-
ra is emelkedni fognak es pc
dig addig a hatarig, amig min
den j0vedelem fel ad6kra fog
menni. 80,
Mindezt a nazik es fasciStak
munkajanak k0szonhetjlk. Ide-
je tehat, hogy veluk szemben
tenyleg kimeletlenul jarjunk ell.
Benjamin Franklin szerint
soha mem volt jo haboru IS
rOsSz beke.
! A harag a lassu eszjarasu
embereket 0tletesse teszi, de
azert szegenyek maradnak TO-
vabbra is.
Rendesen olyan dolgok mel
lett kardoskodunk legerosebben
amelyeket legkevesbbe isme-
rink.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27
TZUST LAKODALMAT ERTF
FODOR GYULA
LAPSZERKESZTO

A regi, tehat november ho-
nap utolso csiit0rt0kjere ESQ
Halaadas napi kalendarium
szerint ennek az evnek no.
vernber 27-ik napjan erte ell
erdemes lapszerkeszt6 es lap
kiado kollegank, Fodor Gyula,
a Detroit Ujsag szerkeszt6-
tulajdonosa huszon0todik ev-
fordulojat annak. hogy meg
nosult.
Koztiszteletben allo, huse-
ges elettarsat kapott maya
melle Fodor Gyula kartarsunk
huszon0t ev elott, olyat, aki az
amerikai magyar ujsagiras te-
merdek gondjat, hanyattatasat
odaado szorgalommal toltotte
be ferjenek oldalan.
Kollegialis megbecsulessel
neztink a jubilalo hazaspar felG
akik negyedszazad alatt mints
kepet allitottak Amerikabar
annak, hogy nilyen magas er.
kolcsi alapon all az igazi ma.
gyar hazaselet.
Mem orszagos jellegu ese
meny az, hogy ha egy ameri
kai magyar szerkeszt6 eletenel
soran ilyen evfordulo meru
fel. De nekiink, akik egy ke
nyeren yagyunk Fodor Gyula
val, meg kellett allnunk alta
lanos jellegu munkank k0ze
pen, hogy igaz tisztelettel lid
| v0z0ljuk a jubilal6 hazaspart
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

hogy mem akar haborut-
Az eln0ki meggondolas az,
hogy segitsunk mindenkit, akt
"a nazik ellen harcolt teljes
er6nkkel, inert ICY tarthatjuk
tavol a haborut Amerikatd.
Amig Hitler el van foglalva Eu-.
r6paban vagy mas harctereken,
addig mem is gondolhat ARA,
hogy valami lepest tegyen
Amerika iranyaban.
Az okos roosevelt elgondo-
las szerint mi leverhetjuk Hit
lert verontas nelkul, tisztan
|anyagi aldozatokkal. Adjuk
meg tehat ezen a teren AIT,
amire sziikseg van es akkor ia
Ian ell tudjuk kertilni a teny-
leges haborut.
Ennel egyszerubb es ert-
het6bb politikat Ell Sc lehet gon
dolni. Es nagy el6nye ennek
az, hogy a roosevelt elgondo-
las meg tavol tudta t6liink tar
tani a haborut. Lehet, hogy e.
utan is meg tudja tenni.
A szonoklatok emberei, a
szenator urak, elnok partiak 6s
ellenzekiek csodalatos modon
mem tudjak ezt atlatni e. ez
az Okla annak, hogy az eln6k
es vele egyutt a nemzet csak
mosolyogni tud handabandA-
Zasuk felett.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27
AIECROSSzABB PALYA 4 F0LDON

Nagyon nehez kerdes az,
hogy arrol beszeljink, melyik
a legrosszabb palya, foglalko-
zas vagyis alapjaban we've
kenyerkereseti mod a vilagon.
Jogosan mondjuk es enlitjuk a
kenyerkereseti modot, inert
alapjaban we've barmit is csi-
nal az ember, csak kenyeret
pr6bal keresni
K0lt6k, festok, zeneszek,
szobraszok, politikusok, allan
ferfiak, hadvezerek foglalkoza-
sukat, mesterseguket mind
csak a kenyerkereset Matt
iizik es valamennyi ezt mond-
ia.
- Ha ujraszulethetnek, mas
palyara lepnek.
Olyan ember meg aligha
volt, aki a sajat palyajaval
meg lett volna elegedve.
Is ennek megallapitasa utan
terjiink at ARA, .amir6l volta
keppen beszelni akarunk.
Az amerikai mez6gazda, a
farmer, amint AIT kezdet ota
allitjak, mondjak es irjak, en-
mex nemzetnek a hatgerince.
A gerinc az, ami a testet fent
tartja. Ha a gerinc meggyen-
gill, oda a test. Gondolkozha-
tik a fei, keringhet a YER, mii-
k6dhetik a tiido es a sziv,
egeszsegesen emeszhet a gyo-
NOR. gerinc a fo megis.
Ha hinni tudunk a renge-
teg panasznak, amt mar ot-
ven esztend6 ota hallunk az
amerikai nemzet gerince, a
f6idmivel6 osztaly felol, ak
kor Macy baj van, inert ez a
gerinc sulyosan elgorbiilt. Es
hajlong, mint nadszal a szel-
ben. F6leg a politikusok el6tt,
akiknek kegyeit hajszolja. Es
ez okbol politikai nezeteit, al
laspontiat egyre-masra valtoz-
tatja Persze mindig abba az
iranyba hajlong mostansag az
amerikai farmer. ahonnan va
lamit var. ...
De hat van-e olyan ember a
fold hatan, aki maskent csc
lekszis? Mines es mivel nincs,
ezt az ide-odahailongast, ezt a
szelkakaskodast ne vegviik
rossz neven az amerikai far
mert6l A magunk gyengeit
isInerye mines jusssunk ARA,
hOgy barmit is szemere YES
stink.
A Macy gazdasagi valsag
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27
ARANYASoK

lovaikat, takar6jukat eladtak,
azoknak a csal6dasair6l mem
beszeltek a Mintben a zongora-
verklit6l hangos esteken,
S meg kevesebbet S AIT is
csak suttogva beszeltek arr6l.
hogy lit is, oft is eltiint egy-
egy gazdag claim gazdaja.
Hogy naponta 0t-hat embert
temettek. Err6l hangosan csak
hetek mulva kezdtek beszelni,
mikor az egyik lombtalan fan
agy tell reggel kiil0n0s gyiim0l-
csot, akasztott embert talal-
tax.
Mathewek egtek a vagyt6l,
hogy a rostajukat belle merit
SEX d kavicsba, de a fodel sir
g6s volt, inert Montanaban a
kes0 6szi ejszakak mem tre-
falnak az emberrel. Meg az
tan a sokadalomban a bizton-
sag is csak abban volt, ha j6
eros log-hjza volt az ember-
mex.
A lazbetegek merhetetlen IL
galmaval varta Mathew, hogy
a negyedik nap virradjon.
Mem tudta. hogy hanyadika
van, abban sem volt biztoS,
hogy melyik honapban voltak
S persze az aranymez6k0n mem
volt vasarnap. ya
AIT irta Mathew kes6bb a
naplojaba, hogy vagy okt6ber
vege, vagy november volt, mi
kor a tiribesi hivatalnok a csa-
kanyat a montanai aranyme-
zon elosz0r belevagta a gulch
partjaba. .m- ..s.
Meg setetes volt, mikor a
munkat megkezdtek csak egy
jo oraval keS6bb foghattak
hozza, hogy a levagott kavicsot
rostaljak. inert az aranv kiva-
logatasahoz vilag kell.
Remegett a keze, mikor az
elso rosta f0ldet kimosta S sze-
rencseje volt, hogy Hill vele
volt. kiilonben Italian meg sem
ismerte volna az aranyszeme.
ket S meg kevesbe a nuggeto.
kat, de erre Mathew odaig nen
gondolt.
Csak forgatta serpenyOjet
amibe a porszemek a rostar
athulltak nem tudta iZgal
maban, hogy hirtelen a valo
gatast hol kezdje, a rostaban-e
amelyben esetleg nuggetek
aranydarabok maradtak - hs
maradtak, vagy a serpenyoben
ahol a porszemeket kellett ke
resni. a ..e
Szinte csodaval hataros, hog,
az aranyasok mem halifax mes
mindannyian szivbajban, xii
lon0sen akkor, mikor eletuk
ben a legelso serpenyo tartal
mat megneztek.
|
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

kezdete ota sok mindent ka-
pott az amerikai mez6gazda az
allamtol, de sorsaval soha
nincs megelegedve. Egyenjo-
gusagot akar es kovetel a ma
ga reszere a mask nagy ter
melesi aggal, az iparral, no.
lott regen megirta Franklin:
A mez6gazda penzbeli
egyenertekben kifejezve soha
mem kereshet annyit, mint az
iparos, inert a gazdasagi ell
osztodas mas javakban juttatta
reszere a b6seget. A f0ldmu-
vesnek mines lakberre, elelmi-
szerekre, tiizel6 anyagra es az
elet legtobb elemi sziiksegletere
penzbeli kiadasa, inert mind
eek el6teremteseben fuggetlen
a tarsadalomtol. Az iparos az
elethez szukseges kellekeknek
teljes szaz szazalekat keszpenz-
Eel vasarolja. A farmer ce-
lokra munkajanak legfellebt
husz szazalekat forditja, gyak-
ran meg annyit Sc, tehat az
eletben valo helyzete fiigget-
lenebb bark masanel. Es ebber
rejlik az ereje.
Persze Franklin mindezt d
nemzet alapitasakor, 1798-ball
irta, tehat akkor, amikor a.
automobil meg mem rontotta G!
/ a farmert es az eletet a bir,
tokon elite, mem a legk0zeleb-
bi varos utcain, a szinhazak,
ban, a szorakozasi helyeken
Ma mar alighanem Franklin is
maskent beszelne az amerikai
mez6gazda fel6l, aki gorbe ge,
rincu lett.
Benjamin Franklin idejeber
az amerikai nemzeti elet az
IS foglalkozasokra, tehat 3
mez6gazdasagra volt alapitva
Iparra, helyesebben nagyban!
iparra, senki mem gondolt. Meg
voltak nyugodva az amerika,
nemzet fiai abban a tudatban
hogy ez a fold megterem min
den elemit, amire sziikseg var
az elet fentartasahoz es igy a
vagyont, a joletet csakis a fold
Ebirtoklasaban, tulajdonjogabar
lattak.
Icy itelte meg a jov6t is mir
denki. Azon a merlegen at
hogy a fold, az arnerikai fold
eleg nagy es eleg gazdag, hogy
mindenkit eltartson ipari er6.
feszitesek nelkul Az aprole.
kos mesterembereken XVII
senkise gondolt gyarszeri ipar.
Ira es ennek kovetkezmenye
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27
Mem KELLEn SEMMI URUGY

A dolog melyere nez6 en-
ber a $40 szoros ertelmeben
csak r0h0gni tud azon, hogy a
sz0vetsegi szenatorok tulnyom6
resze mikent pr6balkozik es
|megse tud Roosevelt eln0kkel
kibabralni.
Ket csoportra oszthatok
nagyjaban most a sz0vetsegi
szenatorok. Az egyik csoport
minden aron nyilt hadiizenetbe
szeretne ugratni az eln0k0t es
ezek azok, alzik eddig- tiiz0n-
wien keresztul k0vettek Roose-
veltet. A mask csoport titok-
ban es lelke melyen szinten
akarna a haboru meginditasat,
de annyira elfogult az eln0kkel
szemben, hogy egesz kulpoliti-
kajat ellenzi.
A torvenyjavaslat es annak
modositasa soran, hogy a keres
kedelmi haj6kat fegyverezziik
fel es a modositas szerint en-
gedjiik be a haborus, azaz an
gliai kik0t6kbe, mindket oldal
megprobalta az eln0k0t ug-
ratni.
Az egyik csoport, az ellen
zeki, diadalmas rikoltassal mu-
tatott ra ARA, hogy egyik
hadihaj6nkat az ellenseg elsii-
lyesztette, egy masikat ugy
megbombazott, hogy tizenegy-
amerikai haditengeresz meg
halt. 4sEs. 4.-
Oktober utolso napjan har-
sanyan kiabaltak a szenatus-
ban tartott ellenzeki beszedek
mem az orszag, hanem az elnok
fele: 2.
- lit van a jogcim, amit
Roosevelt keresett. Miert mem
iizen tehat nyomban haborut?
Meddig tiiri ext az allapotot?
Egyeb Sc kellett a mask cso-
port embereinek, a minden
aron elnokpartiaknak Zugott
a kozbeszolasok aria, a besze-
dek, k0ztuk Barkley szenator
hangja, aki mint a szenatusi
demokrata t0bbseg vezere ke-
szen ALT a vedelemre:
- EFT mem fogja turni az
elnok. Most mar kesz a ha.
boru. 1a~es,r' ~
Es meg tovabb ment Con
naly demokrata szenator, a ha.
jok felfegyverzesenek es a ha'
borus kikotobe kiildetesenei
el6adoja, nikor felkialtott:
- Meddig turjiik meg a pre-
vckalsst Hitler reszerol. Intez
kediek azonnal az eln0k es m
ilyen esemenyek utan azonna
megszavazzuk a haborut. Ez &
helyzet ICY mem mehet tovabb
EFT mem turhetjuk.
Abbol az olyrnpuszi magas
sagbol, arnivel Roosevelt nez II
a torvenyhozokra, bizonyars
szelid mosolygassal hallgatts
ezeket a vitakat es vegul sze
liden megmutatta, hogy velt
mem lehet kibabralni. Sc ellen
felei, Sc baratai mem tudjak egy
I1epessel sc kiz0kkenteni abbo
a kerekvagasbol, amelyben ha
lad ennek a mostani valsago.
helyzetnek a soran.
| Magahoz hivatta az elnok a;
ujsagirokat es csendes bangor
szinte sziirken mondta mes
nekik k0zles vegett a maga ne
zetet::
- A tengeren eddig torten
esemenyek meg mem vonnal
okvetleniil maguk utan hadiiz'
netet es mem jelentenek habo
ruba menest.
!. Az eln6k akkor mondta EFT
amikor a haborus parti jo ba
) ratai egyenesen a haboruba va
10 beugrasra akartak kenysze
riteni. Tudomasukra adta koz
vetett uton, de erthet6en, hog
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

6OAA$Ay clAAyA A0t So6 Ve&1A, cAJ
nyi sziikseges volt a ket szoba-
boil all6 log-hazhoz es a f0dele-
mex, meg az oldalanak a beta
pas7tasat rabiztak a Hill fiara.
Akinek a leany is segitett.
Keszpenzt csak szegekert
adtak S ket fel-ablakert, ami
ert - nyolcvan dollart kellett
fizetni.
Ma kisse soknak langzik egy
fel ablakert negyven dollar, de
ma ait sehova mem kell nyolc
heten at szekereken huzatni.
Ez alatt a harom nap alatt
osszemelegedtek a lakotarsak
es megegyeztek abban. hogy a
claimjeiket k0z0Sben, mint
partnerek fogjak dolgozni.
Hogy a Hill fla is segit,
ar1ennyit tud, a Hill leanya
vezeti a haZtartast mindezek-
mex a fejeben Mathew har-
madreszes partner lesz.
Ebb0l az erdekes partnerseg-
b0l kes0bb, igaz, hogy sokkal
kesobb, nagyon erdekes es ma
gyon nagy dolgok szulettek.
Az epitkezes harom napjan
termeszetesen nemcsak tervez-
TEX, hanem emberekkel, az en-
berek sokasagaval is beszel-
TEX.
Hej, gyorsabban csattogott a
fejsze, mikor megtudtak. hogy
mellettik levo claimek egyi-
ken egy kinai aranymoso szaz-
nyolcvan dollart mosott XII az
alatt, anlig Ok a hazzal baji6d-
TAX az elso nap.
S kilon0sen gyorsan csat-
togott, mikor lattak, hogy a
nep egyre 0z0nlik, hogy a j0-
vevenyeknek Sc szeri, Sc sza-
ma. Hiaba volt mindenkinek a
maya claimje kimerve, minden
cmber ellenseget latott a ma
sikban, mindenki ugy erezte,
hogy a mask enber 6 el6le
mossa el az aranyat.
S mikor este holtra faradtaIl
letettek a szerszamot, dehogy
mentek aludni.
Siettek a "varosba", ahol hi
hetetlen doIgokat hallottak
amelyeknek azonban a fele
igaz volt amiket akkor is ell
hittek volna, ha csak a tized-
resze lett volna igaz bel6le.
Egyetlen napon egy mexicoi
banyasz hetezer dollarnal t0b'
bet er6 nuggetet mosott XII q
gulchbol S szazezer dollart nelc
fogadott ell a f0ldjeert. Lattak
a szerencse barna arcu fiat es
ittak a palinkabol, amt poha.
rankent ket dollarjaval treat.
olt akkor este a Mintben min
den embernek.
AIT csak ioval kes6bb tud.
tax meg, hogy negy nappal az
utan eltunt a mexicoi S PAL
nappal kesobb harom brigant
kept, szotlan yankee mosta az
aranyat a foldjeb6l.
Mikor estenkent a nap fan.
tasztikus esemenyeit hallgat.
TAX, Mathew ugy erezte, hogy
Meseorszagban van hogy eb
Dol az alOmbol fel kell mex
egyszer ebredni.
Nemcsak azoknak a szamars
volt meseorszag a cs6dulet
akik az aranyat mostak, ha'
mem meg inkabb azoknak, akil
a banyaszokat banyasztak.
Akik egy felablakert negy
ven dollart, egy font soer'
nyolc dollart, egy pohar pa
linkaert ket dollart kaptak
yagy akik fuvaroztak napi har
mine dollarert.
| A gambling-hazak crooked
gamblerjei, akik ezereket SO
pOrtek be estenkent es a Ia
nyok, akik egy dollaron alu
mem tancoltak egy tancot
akik a berugott banyaszokto
az aranyport elcsokoltak esten
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

lett, hogy a nemzeti gondolko-
zas a f0ldmiiveles iranyaban
feil6dott XII. Mas sz6val egy-
oldalu lett.
Es ennek hatrahagyott ma
radvanyai ma is erezhet6k
nemzeti kozasunkban.
*%*
Mezogazdasagi kor6kben min
csen ANIMAL gyakoribb rs kedl
vencebb' foglalkozas, mint an
max boncolgatasa, hegy egy-
egy termeken, buzan, zabon,
arpan, ROBSON XII mennyit Ike
res? Az .ilyen boncolgatas az
utan mindig aMal vegz6dik,
hogy a iegr0videbbjet allan
doan a farmer huzza, akin
ennelfogva az allan k0telesse-
ge a segites.
nyen feljajdulast hallottunk
legutobb a f0ldmivelesiigyi
koltsegvetes targyalasanak So
ran, amikor sz6lasra emelke-
dettt Oregon allan egyik KEEP
visel6je, Walter NJ. Pierce es
keseru sirast csapott a min
dennapi kenyer fel6i. Meg
hasadhatott volna az ember
szive a panaszkodas hallatara,
ha igazat adott volna a tor
venyhozo urnak.
Nagyjaban arroi sz6lt a pa
nasz, hogy a kenyeren, amit
Amerika fogyaszt, mindenki
keres, sokat keres, csak a gaz-
da mem. aki a kenyerhez valid
buZat ter1neli.
A torvenyhezo az orszag koz-
pontjaban. Washingtonban TO-
gyasztott kenyeret vette ala
pull es ARA a megallapitasrs
jutott, hogy s1az dollar eladasi
aru kenyerb6l els6nek a pek.
mester kap SIS dollar es AZ cen
tet. Ezzei szemben a farmer
mex, aki a szaz dollar ertek;l
kenyerhea sziikseges bu-at te,
melte. Is dollar IS cent tut
mig a kiskeresked0, a sarki
boltos enr1yi kenyeren 19 dol
lar % centet keres. A g6zmal.
mosra, aki a buzat fel6r0lte Z
dollar 23 cent, a szallitasi k0lt.
segekre 3 dollar so cent esik
es a t6zsdeiigyn0k. aki a buza,
kezelte, pontosan dollar es q
centet zsebel ell.
Ez bizony az els6 tekintetre
szornyi dolognak latszik. Mi
ert keressen a pek tobbet. vagy
a kis boltos t6bbet, mint q
mezogazda, aki szantott, vetet'
es aratott. hogy mi vegiil ke,
nyeret ehessiink? Miert?
Ezerszer es ezerszer merult
fel eletink soran ez a reltely
amelyre hetk0znapi gondolko
zassal, feluletes m6don mem
tudtunk soha feleletet adni.
Ha azonban melyebben ne
ztink a dolgokba, akkor azon
nal latjuk, hogy valahol hibs
van szamVetes korul. A leg.
nagyobb hiba a pek k0rul van
Meg kell gondolnunk AIT, hogy
szaz dollar ara kenyer ezer da
rab kenyeret jelent es emmy
kenyer el6anitasahoz ket ipar
munkas alkalmazasa sztkse
ges. A dolog termeszetenel fog
va ez a ket ipari munkas ejje
dolgozik, tehat magasabb bert
keres es hala a unoknak, ket
gyakor:ott pek mostansag 2:
dollar rs centet kap egy nap
munkaert Washington varosa
ban. Ennek tetejebe azonba1
meg kell fizesse a pek a liszt
tehat buza arat is, a szalli
tast, a k0zvetitest es ha pom
tos szamitast csinalunk, akko
a vegeredmeny az, hogy sza'
dollar ara kenyeren a pek tisz
ia keresete csak S dollar 4
cent. Persze, ha sajat mag;
az ofrxyiL v,oY,nLac oI>l>,r ,~ooo
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

ennek terhe legkevesbe az 6s-
termel6 mez6gazdat erinti es
exert meg ma is ez a legjobb
palya AmerikAban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

A Macy gazdasagi valsag
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-11-27

esemenyek meg mem vonnak
okvetlenUl maguk utan hadiize
netet es mem jelentenek habo-
ruba menest.
Az elnok akkor mondta EFT,
amikor a haborus parti jo ba-
ratai egyenesen a haboruba va
10 beugrasra akartak kenysze-
riteni. Tudomasukra adta koz-
vetett uton, de erthet0en, hogy
ennek az orszagnak kiilpoliti-
kajat mem Ok csinaljak.
De eppen ICY lehutotte egy-
ben az ellenzeket is.
Az ellenzek mindig azon
nyargalt, hogy Roosevelt vala-
mi haborus urugyet keres es
most kiderult, hogy ebb6l egyet
len $40 sem igaz.
| Soha jogosabban mem kerhe-
tett vOlna hadiizenetet RooSe-
velt a t0rvenyhozastol, mint
most, mikor annyi amerikai
hadi tengeresz elete veszett Ell
Megkapta volna minden hosz.
szas vita nelkul. Talan mee
Wheeler is megszavazta volna
! De Roosevelt megmutatta