RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-03

koje danas drece protiv pomenutih politlckih
diktatora, nije imala dovoljno kompllmentnln
izraza da bi sto wise pohvalila "dobra' della
koja Mussolin sa svojim ostalim gangsterima
cini harajuci nesretnu ltaliju. Nj protiv HIT
lera te burzoaske nevine ne pisase dogod Je on
obespravljao radni narod Nemacke. Ali kada
oni pocese savijati rep britanskom lavu Gu
patti perja u Juznoj America imperiJallstickom
orlu americke kapitalsticke klase, onda Sc po-
die kapitalisticka klasa svih "demokratiJa
poce grdit te gadne diktatore Mussolln-a
Hitlera. Nepobitna je cinJenica ola demo
kratska' kapitalisticka kasa ne ustaje protIV
Hitlera Mussolni-a zbog toga sto su onl po-
liticko-gangstersh diktatori, nego zbog toga
sto oni prete imperjalistickom carstvu njiho-
viii "demokratija"
Drukce stoji stvar sa radnickom klasom;
ona IL osnove mrz poltieke diktatore zbog
toga sto oni otimlju cd ME mukom stecena po-
liticka prava, a dubini duse clanova radnic-
Ike klase usadjena je neodoljiva teznja "a dobl-
vanjem vecih prava. jer covecanstvo moze pro-
gresrati samo tada kada Sc teznje radnicke
klase ostvare. Otuda, kada radnicka klasa us
taje protiv politickih diktatora usale pro-
tiv ncprijateja liudskog progresa. Socijais-
ticka Radnicka Partija ie Il samom zacetkn
fasizma naciZma ustala protiv sa dokazima
je optuzila "demokratski" kapitahzam da je
njegova klasa = Wall Street pomogla da
Sc oni podgnu odrze kao strasila protiv Pro-
eterske Revolucie
Ali nije dovojno samo ustajati protiv po-
litickih diktatora. jer oni posledica uzroka
a ne uzroci posledice Nj Mussoini nj Hitler
nemaju vecu diktatorsku moe mad radnim ma
rodom Italie Nematke. kolku diktatorsku
moe poseduje clan plutokratije mad radnicima
Il svom poduzecu Kada radnici rade IL ma ko-
joj iii cijo tvornici oni su tamo potpuno obes
pravlieni. Nj Mussolini nj Hitler nemaju pro-
centualno toliko spijuna da vrse prljav posao
koliko nih poseduje ekonomsM diktator
Ford iii ma koii drlgi clan kapitalisticke kla-
Sc. koliko je canova radnicke klase stavljeno
ma "crnoj listi' "odeenjima rada" kaptalis
tickih tvornica jer sc oni osudise da radio
nicama upraZne svoja polticka prava. | "crna
lista" ekonomskih diktatora ina tesne So
"koncentracionim ogorima' poiti6kih dikta
tora. Poslednji su rezultat prve.
Razumno ie, Zasto narod bun protiv
gubljenja poltickih praya. jer su ona. kao sto
rekosmo, mukom radnog naroda stecena, iako
kapitalisticka klasa njih drzi da su privilegije
naroda ma mlost nemilost kaptalisticke po-
liticke drzave: ali gar nisu tvornce. zeljeznice,
zgrade i sve druge drustvene vrednosti stvo-
rene sa jos vecom mukom radnicke klase? Sva-
Ike godine radnicka klasa zrtvuje hiljade svojih
cl;,nova samo da bi sc sto wise tvornica ze-
lieznca, zgrada ostalh drustvenih vrednos-
ii proizvelo. Onda, ko drugi sem radnika stva
ra to bogatstvo. SVe sto okom vidimo, sto nj
ie iskljuciv proizvod make prirode, stvoreno
je cd strane radnGke kase. Sledstveno Ear
ne cine vecu nepravdu Cd politickih diktatora
ekonomski diktatori, kada autokratski vladaju
radnicima tvornicama koje su sami ii
radnici stvorli Zbog toga razumno ce bit
vrlo vazniie, kada ce radnicka klasa ustati
protiv ekonomskih diktatora
Da sa industrijama ne vada kapitalistit-
ka privatna svojina ne bi Sc mogao zamisliti
opstanak poltickh diktatora Marx Engels,
De Leon, Lenn uce da je politicka drzava Cd
raz ekonomskih usloya - postojeca drzava je
odraz vladavine kapitalisticke privatne svoji-
ne mad sfedstyima proizvodnje koja su proiz-
vod naiamnog rada. Ta drzava je odraz exc
nomskih uslova, pa bila ona "demokratska" i'll
diktatorska. ko je p peo diktatorske pres
tole Mussolni-a j Hit era ako to ne behu eko-
nomski diktatori, dor acih i stranih kapitalis-
titkih zemalja, Zbog toga svi oni koji usta-
iu n0tiv politkh q dkatora, a ne ustaju pro-
tiv kapitaliZma oni s. bore protiv drustvenih