davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07

0 j1dle v Cechach platilo o.
becne pravidlo, re 81 nema nj
kdo v jfdle vybfrat, ably nebylo
zTejme, "ze je v zrani zbehlyy".
V m6stskych knihach jsou ma
hodile zpravy O r~ozlicnosti j.
del mestanskych obed1 cd ma
sa do varen1 z mouky, krup a
hrachu a jest z Mich patrno, re
hojnost j1del byla chlouba mes
tanova jake panova. Celed,
ktera byla Ike zdrave, 81 Nym-
burce vyminovala, jenom dva-
krate tydne losos1 maso k ODE
du. Ma venkove byl obvyklym
j1dlem chleb, syr, hrach, kase,
maso i ovoce. Kase Sc vaTily z
jahel, z krupice a krup, semen
ce i z mouky a SADLY sc me-
dem. Tez byly ryby oblfbenym
pokrmem a cd pradavna byly
sem vozeny Cd more solene a
susene ryby. z peciva Sc jme-
nujf kolace, buchty, mazance,
vanocky ci calty. precle, kobli-
by, vdolky. Pr zabijackach a.
nebo "svanjnfestech'' sc delaly
.jatrnice, klobasy, tlacenky. &C.
led 81 chasa titulovala hospo-
dare "%pantato", hospodyni "pa
n1mamo" a mens1ch statclch
jedla s hospodarem z jedne mi
sy. K pokrmGm Sc pila medo-
VIVA, pivo a vino. Kofalka {.
palenka = pivo palene bylo
pGvodne lekem, avsak jiz v Is
stolet1 Sc Tide Cechach opfjel
lpalenkou.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
Domy a stodoly pTilepene Ike
skalam.

V kraji kolem znameho drh-
lenskeho rybnika ma Mnicohvo-
h~radistsku stavej1 m1stnl oby-
vatele zvlastnim zpGsobem :
~nahrazuji jednu, prfpadne i vi
&c stran budov tim, re ostatni
pristavf Ike skale. V kraji je
mnoho vysokych p1skovcovych
skal. Jelikoz jde o pfskovec
mekky, byly v mem casem Wy
tvoTeny velke dutiny, misty pr
rodnf jeskyne, otevrene ma jiz-
nj stranu. PTevisle steny dovo-
lujf vytvoreni stodol a kGlen
bez velikeho nakladu, nebot
nejmene jedna strana Sc vzdy
usetr1. PGda je plscita, kraj
chudy a proto 81 m1stn1 obyva-
tele pomahaji jak Sc da.
Jelikoz vsak jde o p1skovec
velmi mekky, dochazf nekdy k
tomu, re balvany sc utrhnou a
lenskeho rybnfka ma Mnichovo-
ma stavbu svali. Prirozenych
skalnich stem Sc pouzfva nejvi-
ce pri chl1vc1ch a kolnach, ale
najdou Sc i pripady, re svetni-
ce ma jednu stenu re skaly.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07

rod ma tom nebyl o mic lepe. A
lie v prostem lidu byla viva jis-
kriva vfra v budoucnost -. Co
nam nikdo witt nemGze, je las
ka. Laska k rodne zemi, k
rodnemu jazyku, a laska i pc
&c o pr1stl pokolenf. Take, Ty,
basniku, isl tax c1til a to isl We
del"
Ones je i Medek mrtev. Wy
loupili i instituci, jiz Tfdil. Ale
MCDOWELL ducha legi1 a Masa-
rykova, ktery v Pamatnfku o.
svobozenf, jejz ridil Medek,
byl v mohutne form6 schova-
van. Prave jake MCDOWELL a
nezardousili ducha Machova
MAZE, epopeje lasky a tiche Vi
ry a milovani vlasti. Z1stava
narodu berli v pravde pastyr-
skou.
Cech1m nemohl nikdo slozit
poklonu uctivejsi, milejsf a cen
nejs1, nez bratrsky narod jiho-
slovansky, ktery We dnech nej-
vetslho utrpeni vydal v Lublani
slovinskym jazykem pfeklad
MAZE:
"Bil pozen mrak-je prvi maj,
vecerni maj = ljubezni cas-.
K ljubezni vabil grille glas
je tia v dehtecih borrow gay"
Ano, Macho, je pozdnf vecer
Je take lasky cas-, i kdyz je to-
mu zatezko uveTit. Milujfcf u
m1rajf, ably JIM mohli lit, pla-
cfce mad "pamatnikem reka
spustlym, slavy st1nem, slavy
hrobkou, zazlou hvezdou, zhas
lynn sluncem," Karlovym Ty-
mem.
A s tou pamatkou v srdci
doufaj1 v budoucnost leps1 a
lfbeznejsf nez jakous cekal ty.
Pc pozdn1m veceru, pc hlu-
boke noci, pTichazf jitro. Mad
herne vypravenf tveho d1la,
ktere vydali v Praze v nakla-
datelstv1 Mazacove, to jsou Ger
vanky blfz1cfho Sc slunce, KITE
re, jak veT1me a v1me, zasvitne
v nezmensene krase, neztence-
ne s1le, S blahodarnost1 nepo-
ruSenou ma naSi vlast:
Zach, zemi krasnou,
zemi milovanou,
kolebku mou i hrob m1j,
matku mou,,
vlast jedinou i v dedictv1
mi danou,
Sirou tn zemi,
zemi jedinou."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
Kolik ie ma svets koni?

Zdalo by Sc, re v dobe, V n1z
automobily zaujimaj1 v dopra-
We tax dnlezite m1sto, Dude ma
svete stale meme kon1. Ale ne
davna statistika dokazuje, re
rychle stoupajicf motorisace
kone nevyfadila. Ma celem sve-
tie jest jeste 100 miilon1 koni
kterych clovek uziva Ike sve
sluzbe, nepocftajfc ovsem ruz'
ne druhy koni divokych.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
19lety vrah popraven.

V Salem, Ore, 19lety James
H. Thomas z Holyoke, Colo,
zaplatil svym zivotem v plyno-
We komore Ia vrazdu. Nedale-
ko Arlington, Ore, zastfelil
Douglass F. Smitha, kdyz no
Smith jake pocestn6ho swell We
SVEN autu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
AUTOMOBILY.

= Sophie Sluka, 71leta re
$500 blocku Jefferson ulice,
zemrela v pond6li Johns Hop
kins- nemocnici pc zranenf, jez
automobilem utrpela ma Fa-
yette a Glover ulicich v sobotu.
Anthony T. Kurek. 35lety z
Kenyon avenue, when jest z
melody.
- Jan Dworkowski, 69lety
z Locust ulice, Curtis Bay, jenz
poranen byl a~utomobilem 25.
lffjna, zemTel 81. r1jna. Zran6n
byl ma Pennington avenue
= Vivian Irene Wolliber, rs
leta z North Point road, crane
ma byla tax tezce automobilem
ma Sparrows Point road, kdyz
sla do prace v Reams Manufac-
turing spoil, re kratkosti pc
srazce zemTela. Automobil RI
dill William Harrison. Narazem
byla potlucena ma hlave, ma
dvou mistech zlamana prava
noha a ruka.
- Sest rokG stara divka,
Phyllis Osborne re S. Broad
way, srazena byla zadn1m ko-
lem trucku ma ceste do skoiy
ma Broadway a Eastern avenue
Netrvalo dlouho a dltko zem-
Telo v nemocnici. Sla Sc svymi
bratry, 11letym Russell a Ole
tym Paulem. R1dic trucku byl
Vernon Sanders z Plant City,
Florida.
= Ctyri vojenske tricky, RI
zene cernosskymi d1stojn1ky,
zarazily nahle svoji jfzdu,
kdyz v sobotu doslo ku srazce
ma Central a Ashland avenue.
Diva trucky byly slime porou-
chany. Ma jednom trucku jelo
so cernosskych vojakG. z je-
doucfch nebyl nikdo zranen.
= Devet rok1 stara d1vka.
Frances Marciano z Euclid a.
venue stfzena byla automObi-
lem v sobotu odpoledne We
400 blocku Frederick avenue.
V nehode p~rerazeno bylo il ra-
memo. Automobil rfdil Charles
L. Ellingshaus. Dfvka vstoupi-
la do cesty kare. Rfdic auto
mobilu uznan byl nevinnym a
propulsion.
- David Allen Robertson,
manzelka presidenta Goucher
koleje, zemrela v 1tery v Union
Memorial nemocnici pc crane
nj, ktere utrpela 25. T1jna v ne
hode automobilove ma st. Paul
ulici a 80. ulici, kde automobi
lief rfzeny cernochem srazil
Use s automobilem S. Eugene
,IPettis. Zesnula narozena byls
v Chicago v rodine Kobel.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
Zahynuli phi srazce aut Ia z
hodinv no oddavkach.

Ia necele dive hodiny pc
svych oddavkach byl mlady
parek novomanzelG re statU
Utahu zabit pri automobilovem
nestesti u Rupert, Idaho. Byl.
to Gordon Gibbs z Hyrum, ..
tab, a jeho nevesta, byval$
Frieda Kidman z Petersboro
Utah.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
Skolacka ubita.

Policie v jatecnfm distriktu V
Chicago vysetruje okolnosti,
"a jakych prisla 14leta Helena
Wyka o zivot. Byla pry pc
kratkem sporu napadena trent
spoluzackami a zmlacena tax,
re zemrela nasledkem vnitrni-
no krvaceni.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
POzAR SKLADISTE.

Velikym skladistem firmy
Maryland Wiping Cloth spoiled
nosti ma Ridgely ulici, plameny
zufily v pondel1. V ohni mi
ceno bylo 800 bal1kn hadrd a
pap1rovych obal1.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
csl. dobrovolnici hovofi.

Csl. vojsko provadi v Kama
de nabor. Uvedomel1 muzove
vstupujf do csl. armady a csl:
letectva. Pfichazejf, ably sve
stare vlasti nabfdli sve Pare a
sve srdce, ably pomahali sve via
sti a postavili Sc do tabora svo-
bodnych lidi, ktef1 nesnesou, a
by neprftel plenil jejich prava,
svobody a zivot. Dfvam Sc ma
ne a hovorfm s mimi. S kazdym
bych chtel mluviti dlouho, vel
mi dlouho. Tisknou mi ruku Ia
kovym vTelym stiskem ruky. A
vzdy sc mi vraci tez otazka:
"Proc vstupujete do csl. zahra-
nicniho vojska?" Odpoved je
jen jedna, znam il. Slysel jsem
il tisickrat uz donna v republice
slysel jsem il v Polsku, We Fran
eli, v Anglii. Ale znovu a zno-
WI 81 il chci potvrdit a znovu
uslyset osobnf pojetf kazdeho,
kdo prichazf, ably verejne a
slavne, pred tvar1 celeho sveta
projevil sve nejvnitrnejsf city.
Prede mnou stojf chlapec re
severozapadni Manitoby. Shiny
zdravy, takovy rozsochaty
mlady muz. proc? Protoze i
ia chci byti tam ,kde jsou moi
Tide, k nfmz patrfm, kteTf mlu-
vi tour reel jake ia, a protoze
uz nereknu ami jedine slovo, a.
lie chci uz strflet majesty, chci
cinem dokazat, o Gem hovoril
mdj otec."
j. S., 23lety farmar z JIM
Manitoby, pTisel take. Je uz
zenat, ma farmu O 165 akrech,
zenu a jednorocn1ho chlapce.
Prav1: "Chci pomoci sve rodi-
ne, sve stare vlasti, chci pomoci
Ii tomuto kraji. Proto Sc chci
stat csl. vojakem." Oci mu svf-
II a "a MIN stoj1 jeho zena, KITE
ra Sc usm1va tenn dobrym slo-
vGm sveho muze.
J T., 35lety farmar z E., Sc
take prihlasil. Nikdy NEIL v
starem kraji, ale je csl. statn1m
obcanem. I'll ma ruske hranici,
pax Sc pristehoval pod Kappa
ty a potion prisel do Kanady.
Hovor1 peknou sytou ceStinou.
Diva sc ma mne a r1ka: "Vzdyt
bych sc musel stydet, d1vat Sc
ma to, co delaji Nemci, a nebra-
nit tomu. Proto me musite prij-
mout, proto budu csl. voja-
kem'.
v. G., zije L. D., 28lety far
mar, PRAGUE ma otcove farme.
"Chci k nas1 armada. Vzdycky
jsem byl Cechoslovakem, a
kdyz slysfm v radiu, jak nacis-
tie stTfleji nase lidi, zat1nam
pesti. Prosfm, prijmete mne,
musite mne prijmouti do arma-
dy."
Tricetilety K. S. z w. Sc d.
va pres rameno kamaradovi,
ktery podpisuje prihlasku: =
"Tak delej, abych take mohl
prihlasku podepsat. Mil otec
= je mu 60 let a zije zde uz
LIS let mi povfdal: Nevracej Sc
mi dnes domG, jestlize Sc nepri
hlasis do armady. Co by mi re-
xii nasi v stare vlasti, az tam
pc valce prijdu a ty bys nebyl V
armada. Oni tam trp1, a my
zde zijeme v blahobytu. Je to
tvoje i mole povinnost jit, Kar-
lie. ia byl v prvnf valce, ty bu-
des We druhe. Ale kdyby mi
to otec nerekl, sci bych, musel
bych j1t, protoze to vsechno je
take prece mGj pfipad."
A krasny byl T. S. z NJ, KITE
Try prisel S dvema svymi syny,
vsichni podali ruku a = mice
Ii. Ticho, ktere mezi mas pad
10, rostlo on1m ~vnitrn1m roze-
chvenlm chvile, v nfz vstava
velike rozhodnutl. Pc chvilce
T. S. roztal mlcenl: "Tady
jsem ia a moi synove. Chceme
jit vsichni. Proc? Protoze jsme
Cechoslovaci!"
Mackay (VM)
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
TEZCE ZRANEN
POBODANfM.

Eulis Stagnolia, 35lety, byl
tezce zranen v nedeli, kdyz be-
hem hadky pobodan byl do "a
ludku v 800 blocku w. Fayette
ulice. Bodl jej Harold C. Lin
damore.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
Cestuifci rostlina.

V JIM Americe rosie rostli-
ma Selaginella couvulta, ktera
"a sucha vytahne re zeme ko-
rlnky. swine Sc kulicku a da
Sc vetrem odvanouti do mist,
kde jsou pr1znivejSf podm1nky.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
1O1lety chce Sc ozenit.

V Hugo, Okla, George Free
ney, ktery "a sv1j v6k udal 1O1
rok v zadosti o vydani povole-
nj k snatku, chce 81 witt "a
manzelku 22letou Flora Nc
Carly. Povolenf vystaveno, lee
McCarty pravil, re must poe
kati, az obdrzl pTfstl eek ma
pensi, ably Ia ne mohl zaplatiti.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-11-07
MlStnl ZpraVy.
HASICI PORANENI.

Diva hasici v Towson pora-
neni byli, jeden tezce, kdyz do
stroje, ma nemz jeli, vrazil il
ny stroj ma York road jizne cd
Chesapeake avenue. Hasici,
Addie Kelly. byly prerazeny
ODE nohy. Druhy hasic, Gilbert
Wise poranen byl ma zebrech.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15
ANCOL LAP A "SzABADSAC" FEL0L

maid 1905-ben napilappa fej-
lesztette es annak megfelelo
epiletet es elsorendu nyom-
dat szerzett a cleveland Huron
Roadon. A Szabadsag napilap
ekkor mar olyan tekintelynek
orvendett, hogy mikor fenn-
allasanak husz ewes jubileumat
unnepelte 1911-ben, a disz-
banketten William Howard
Taft, az Egyesiilt Allamok
akkori eln0ke is megjelent.
A tulfeszitett munka fel-
orolte Kohanyi Tihamer ide-
geit ugy, hogy az 1913-ik ev
elejen 0r0k nyugalomra tert.
Rovid atmenet utan a lap DR..
Cherna Endre ezredes kezebe
ment at, aki AIT meg ma
gyobbra fejlesztette, de az iga-
zan tulhajtott menetet Cherna
ezredes szervezete Sc birta ell es
k0zvetlenlil a buffaloi nemzet
gyules utani 0szon varatlanul
0r0k nyugalomra teri.
A valsag nehez eveiben sok
valtozason ment at a Szabad-
sag tulajdonjoga, egy id6ben
mem magyar, maskor meg mem
megfelel6 kezekre keriilt, amig
vegre 1910 januar honapjaban
XII tudott szakadni egy ma
gyobb vallalat k0telekeb6l Is
megbizhatoan kitiin6 magyar
kezekre kerulve vi viragzasnak
indult 0nall6an es minden kill
SO k0telekt6l mentesen.
A Szabadsag ma a 1876
East 22nd Street, sajat tele-
pen lev6 nyomdajaban Com
bos Zoltan szerkeszt6 k0riilte-
kint6 vezetese alatt jelenik
meg es 0tven ewes jubileumat
a skier jegyeben iinnepelheti.
A szerkesztes munkajaban
CONDOS Zoltan szerkeszt6nek,
aki egyben a lap kiad6ja is, az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15

utan magyar mulatsagokon:
- SohSe halunk meg.
A Szovetseg titkari szeke-
ben joravalo Major baratunk
tilt. Mi tagadas benne, mem
sokat ertett az Greg ur a bizto-
sitasi dolgokhoz, a konyveles-
hez Sc es nagy zavarok lettek
volna, ha Desc Janos a dolgok
melyere mem lat es be mem
szolitja a kozponti irodaba
Szlaboczky Ernot, aki azutan
rendbehozta a k0nyveket.
Ez a Szlaboczky Emo (sza-
raz, hosszu, vekony ember)
valamikor az Osztrak Magyar
Bank szolnoki fiokjanak f0-
tisztvisel6je volt. Kenyes lelki,
erzekeny szivi ember, aki
nagy allasb6l pottyant az anne
rikai szurke semmisegbe, en-
nelfogva hamarosan belefa-
radt az itteni eletbe, melabus
lett es tenyleg egy sep napon
0nkezevel vetett veget az ele-
tenek. A Sz0vetsegi kozponti
irodahan azonban pontosan
vegezte a munkajat, csak ep-
pen egy szokasa volt. Ha va
lami d0nteni val6 kerdes keriilt
felszinre, mem t0r6d0tt senki
massal, csak Dezs6 Janossal,
inert mint mondta:
- Az urak igen okos tana-
csokkal latnak ell engem, de
ugy latom, hogy jobb, ha a De-
ESQ koponyaja utan haladok.
A szovetseg akkor meg mem
egyes tagok utan jart, hanem
az volt a t0rekvese es alapgon-
dolata, hogy egesz egyesiilete-
ket nyer1en meg a maga resze
re. Voltakeppen viszontbiztosi-
to lett volna, de ez mem sike-
rtilhetett, inert albany haz,
annyifele volt q szOk&s. Ket H-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15

sebb magyar egyeSuletet ra le-
hetett venni ARA, hogy csat-
lakozzanak a Bridgeport Sz0-
vetseg kotelekebe es ICY allja-
max szilard alapra penzigyi-
leg, de ARA mar nem, hogy
alapszabalyaikban es ugyveze-
tesukben egyhangusagot te-
remtsenek.
A trentoni egyleti helyi nagy-
sagok tartottak magukat min
dig olyan okos embereknek,
mint a perth amboyiak es de-
hogy is csinaltak volna olyan
alapszabalyt, amely k0z0s le-
hetett volna.
Major batyanknak ez is
mindegy volt. Mem is probalt a
helyzeten javitani, pedig akkor
mar New Jersey allan fel6l
igen eros szelek kezdtek fui-
dogalni, hogy felfrissitik a Sz0-
vetseg eletet. Es ezt Bridge
portion is tamogatta az a cso-
port, amely er6sebb tevekeny-
seget ohajtott.
N0vekedett a forradalmi in
dulat f6leg Trentonban, erez-
nj lehetett, hogy a kozpont
maradi 0regei alatt ropog-re-
cseg a barsonysze,k es tenyleg
egy sep napon, de ez mar
valamikor 1910 k0riil t0rtent,
vagy utana, ki1neletes sz6val
elve: halva talaltak Major ba-
tyankat a hal6szobajaban.
Emlekenek vedelmere mondva,
mem hianyzott utana egy arva
cent sem, csak eppen maga is
ARA ebredt, hogy mem a ha-
lad6 vilagba val6 ember t0bbe,
eljart felette a kor es mivel
mem tudta, hogy mib6l ellen
meg, bucsut mondott a f0ldi
vilagnak.
Szlaboczky Ern6 akkor meg
cit, tehat mem volt stirg6s a
dolog, hogy az tires szeket be-
tdtsek. Bevartak a rendes kon-
venci6t, amelynek sorAn q fel-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15

frissitest, a megujitast kove-
telo csoport kerilt felszinre.
Az eln0ki szekbe Desc Janost,
fotitkarnak Walko Janost va
lasztottak es megkezdodott az
vi korszak, amely sikerrel ell
is vezette a Szovetseget az ot-
venedik esztendo kuszobeig.
Er6ben es egeszsegben, meg
milliokra szaporodott wagon
ban, ami ezentul mar csak no
nj fog.
Ezekben az aldott regi idok-
ben, amikor ket font virstlit
meg OF centert mertek, eros
verseny tort XII harom varos
k0zott. New York, Cleveland es
Bridgeport kuzd0ttek azert,
hogy melyik legyen az anne
rikai magyarsag k0zpontja?
Egyesileti szempontbol Cleve-
Ian hamarosan kiesett a ver-
senyb6l, de ANIMAL nagyobb
maradt a sajto teren. New
York soha mem volt nepszerii
az amerikai magyarsag k0re-
ben, inert tul sok volt oft az
okos ernber. Mott tehat Bridge
port csillaga, ahova konven-
ci6kra szivesen ment minden
magyar, inert oft igazan ma
gyar hangulatot, jellemet Is
eszjarast talalt.
Es ezt a j6 magyar hirnevet
meg is alapozta ugy, hogy mem
vesztheti ell soha. A magyar
lelelnek k0zpont gyanant
Bridgeport felel meg legjob-
ban, inert mem olyan kozmo-
polita, mint New York, vagy
Pittsburgh, mem olyan min
den mast h&tterbe szorit6,
mint Washington es mem olyan
csoportokra, s6t egyenekre
Szakadt, mint Cleveland.
10 helyen van Bridgeporton
a Sz0vetseg. Ez a nekival6 k0z-
pont es hihet6 is, hogy a ma
sodfk 0tven esztend6 vegen is
OFT talalja helyen a negyedik,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15
AZ OWEN Ewes SzOVETSEC

Mikor az 19O6-ik esztendo So
ran mi vegleg Amerikaba ke-
riiltunk, Bridgeport Szovet-
seq mar regen megvolt es nagy
tekintelynek orvendett. Egesz
Amerika tudta rola, hogy nit
akar es maga Sc tagadta. A
vegcel az volt, hogy egyetlen
testtiIetbe kovacsoljanak ossze
minden magyar egyletet es ICY
er0snek, nagynak, hatalmas-
max Luntesek fel az amerikai
magyarsagot kifele is, meg be-
fele is.
KifeIe bizony ez mem nagyon
SikerliIhetett, inert hiszen ut
jat alta annak a nyelvi nehez-
seq. Ritka volt, mint feher
hollo, az olyan magyar ember,
aki angolul is tudott es exert
kifele mem igen mutogathatta
erejet a Bridgeport Sz0vetseg.
De befele ANIMAL inkabb. Ha va
lami nagyot akart mondani az
amerikai magyar, akkor ARA
hivatkozott, hogy ambator
messze Iakik t6le, megis oft
ill mog0tte a hatalmas, a nagy
vagyonnal rendelkez6 Bridge
porti Sz0vetseg. Ha jol emlek-
szem, volt is mar a Szovetseg-
mex akkor vagy hatvanezer dol
larja, de az 6riasi penznek
tint tel mindnyajunk szeme-
ben. Mem csoda, hiszen ezer
vagy ketezer dollarral bir6
ember mar szaladt haza, a
ziil6f0ldre, hogy f0ldet vegyen
Is holta napjaig ur legyen be-
Idle.
A regi emberek javaresze, a
regi vezet6seg mar regen eltiint
az6ta a temet6ben. Elment
zsenyhey J6ska Is, aH 0les
bajszat simogatva olyan sok-
szor dalolta e1fel el6tt, ejfel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15

fOldek legnagyObb resze a Szekfenek- -diilo-
ben van, jo hat kilometernyire falutol A
f0ldh0z juttatott zsellerek XII is k0ltoztek a
f0ldjukre, de a legtobbjenek mem volt
penze, mem epithetett hajlekot es bizony
barlanglako lett bel6le.
Mem ertem, kerlekalassan Mi az,
hogy barlanglako?
Silk vermeket astak f0ldbe, k0-
zonseges lyukakat es lefedtek valami giz-
gazzal Ezekben barlangokban t0ltik csa-
ladjukkal az egesz telet
- Kellemetlen, mondta kepvise-
ID es nlegtorolte selyenzsebkend6jevel a
monoklijat.
A legkellemetlenebb az benne, hogy
legt0bb ilyen oduban apro gyerekek ell
mex es er6sen pusztit koztiik tuberkulo-
meglatogatni nehany ilyen barlanglako
csaladot, hat leirhatatlan, amt LATHAM. A
nyirkos, levegotlen odu nemcsak betege-
ket pusztitja el, hanem azokat is, akik
egeszsegesen keriiltek belle. Ezen a telen
mem keyesebbet, mint ot halottat cipeltek
XII barlangokbol de nyirkos odukban
meg igen sok beteg sinyl6dik.
= Bocsass meg doktorkam hogy fel-
beszakitom eloadasodat, - szolt idegesen
a jegyz6 - te kisse, hogy ugy mondjam,
s0teten latod ezt dolgot es amint ezt
orvosi hivatasod el6 is irja, tulsagosan So
tet szinekkel ecseteled helyzetet. Kerlek-
alassan, kepviselo uram, dolog ugy all,
hogy ezen videken 6si szokas barlang
lakas. Mondhatnam: osi intezmeny ira
dicio. Az emberek szaporodnak faluban,
a fold keves, az a gyerek, akinek mar mem
jut az apjaebol es csaladot alapit, berel
maganak nehany holdas parcellat az ura-
dalomtol. Ezel6tt legalabb, amig mem osz-
tottak XII f0ldeket, ICY volt, ami veleme-
nyem szerint igen egeszseges, szocialis
rendszer. A specials helyi viszonyok ter
meltek XII, az enberek csak alkalmazkod-
tax ezekhez viszonyokhoz.
- Tudod kerlek, lit is ervenyesiil
Darwin elmelete. 90, hogy nincs lit f6-
tisztelend6 ur, aki el6tt meg ma, hui
szadik szazad k0zepe fele sem lehet Dar-
winrol beszelni.) Szoval az ilyen vi rajok
vi eletet kezdenek berelt foldon ARA
termeszetesen mines penziik, hogy kejlako-
kat, kastelyokat epitsenek berparcellajuk-
ra, hat ideiglenesen, hangshlyozni XII
vanom, csak r0vid, atmeneti id6re, verem-
lakasokban huzodnak meg. Par even be-
I'LL, ha takarekosak es valamennyi kis
penzt 0sszegyujtenek, inert gyujthetnek,
a fold fizet, alaposan megjutalmazza
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15

Greg amerikai magyar ujsag-
irok egyike, Muzslay JOSEF Sc
gedkezik, aki egyetlen atme-
nett megszakitassal 1905 ota
all lap szolgalataban. A seer
kesztoseg kivalo tagja DR.. Silk
lay Andor, ez a tehetseges ma
gyar ujsagiro, akinek erdeme
az, hogy Koszta Mihaly emile
ket sikerult az egyik amerikai
hadihajon, az Ingrahm kapi-
tanyi disztermeben megoroki-
teni. A munkatarsak soraban
van Varga S. Gyorgy es Rat
Albert is.
Negy erdemes magyar nyom-
dasz faradozik mar harminc
eve a Szabadsag miiszaki el0-
allitasan. A lap t0rdeleset Mi
SEX Bella vegzi, aki palyajat a
Szabadsag nyomdajaban kezd-
te es vegzi ma is. Traxler Fe-
reno, Huber Istvan es Bruch
nechter Frigyes szinten t0bb,
mint harminc eve dolgoznak a
Szabadsagon Is k0ziil0k Huber
Istvan eros tollal irt cikkei
reven is ismeretes.
Cleveland varosanak eletA-
vel annyira 0sszen6tt a Sza-
badsag 0tven eve, hogy bar a
lap idegen nyelvii, ait magae-
max tartja es vallja a varos
amerikai k0z0nsege. A lapnG3
olyan erk0lcsi sulya van a va1
ros eleteben, hogy mikor leg
ut6bb CONDOS Zoltan SEER
keszto egy angol nyelvii cikk-
ben a magyar Petrash Lajos
birot ajanlotta a polgarmes-
teri szeNe, a polgarsag bamu-
latos egyhangusaggal csatla-
kozott a magyar napilap seer
keszt6jenek ajanlatahoz.
Az 0tvenedik ev kiiszOben a
Szabadsag ismet Kohanyi IL
hamer szellemeben lep ma
ponta a nyilvanossag ele es We
zet6 tenyez6je az amerikai ma
gyar k0zeletnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-05-15

A Scripps-Howard laphalo-
Eat egyik kivaloan szerkesz-
tett napilapja, a Cleveland
Press targyilagosan meltanylo
cikket szentelt majus hatodiki
szamaban annak, hogy a nagy
magyar napilap, a "Szabadsag''
ebben az evben unnepli fennal-
lasanak otven ewes jubileumat.
A lap @rdemes magyar szar-
mazasu munkatarsa, Theodore
Andrica a Szabadsag alapita-
sahoz teri vissza cikkeben es
reszletesen ismerteti irasaban
a lap alapitojanak, nehai Ko-
hanyi Tihamernek kezdeti kuz
delmeit, amelyeket otven ev-
vel kesobbre olyan fenyes 81
ker koronazott.
A woodland Avenue 1896
szama alatt hetilap gyanant
kezdte palyafutasat a Szabad-
sag. Lelkes es joindulatu ma
gyarok, k0ztiik Kuntz Tivadar
es Black Jozsef ezredes, a
cleveland nagy Bailey es May
aruhazak alapitoja, tovabba
Weizer Janos korulbeliil hat
szaz dollart adtak 0ssze a lap
inditasara es annak szerkesz-
t6jeve Kohanyi Tihamert seer
z6dtettek. Harom honappal
kes6bb a kezdeti t6ke elfogyott
es az alapit6k ekkor egysze-
ruen Kohanyi Tihamernek
ajandekoztak a lapot, hogy a
tovabbi kiadasoktol menekiil-
jenek.
Acelos kitartas es ferfias
akarat jellemezte Kohanyi
Tihamert, aki ezer nehezsegen
at kiizd0tt a lappal addig, a
mig AIT hetenkent ketszer,