davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1941-01-15

|te ldngft et,pas tnH fonHen, i,m ib
|ren 8ater su befreieH. 2aHeit:
aHmdbIhb bate Sic &adt aaes eirt
sebiiHt. Der Sola,ps,rm tidte, nns
Dor Ser 9iitte rauidten bic ga,n,e
Habtposel fsbrien, Ser fifd adpatei
uno MHsna gent besann sa tpeine,t
aber Elm penis ipater rnubte III
bod eineeidlafen fein, SeIa fie fdFal
nit einem MaaIe iab aus Ben Dedeu
bod. SSbr nor, als bate ien.ano au
Sic Cir Der Siitte eeidlasen. Sis
fiiblte, tpie oas 8luA aug ibrem Sc.
|iidt mid. Das Ser3 bdtHmerte tuiIo
|Sie Iauidte. IS par nnr sas 2nar.
ren oes SoIaes ,sno orauben eas Gau.
iden Ser Bdurne au b0ren. @atte fie
|iid) setauIdt? 2oneiam Iieb lie Iid
tpieoer a,,riidaleiten. Nuf ibrem nit
ben @eiidbt Hebten nod bic einsetred'
neten Sr0neu.
Nber Sa pnree bon nc,te,H on eit
2ir sefIopft. Das tnar feine Sa,t,
ibune. NDrna Sent riibrte iib nidt
Sic 5itterte, ob,pebl fie iih faiien
polte. 8er fam ba? Ser 1tano Sa
oraubcn, MIR bnrd cine oiinne Bret
teripane bon ibr eetrennt? Bas tpeH'
te mon bon ibr? 8as iauerte %
orauben?
als nad einieen 9ein,tten neuer.
oines aefIepft tpa1roe, furs nns ener.
eild. tuenn ond nisbt .iibermdbis ber
riid. entidIoB fie iitb, lire 6urbt 81
oeriasen. Sic ltan6 anf, ibfiipfte ir
sic 9leioer, aiinSete Sic 3erae an nnl
nabm ibren Henolner a,,r 9ans. Gin,
FSefunee lang tuollte fie bnrd bie &C.
idloiiene 9iir fraeen, tuer sraubcr
lei. aber Damn Iieb iie es fein. @s
fam ibr lGderlib Dor. Beim &er3ett
|ideiu tpar es ibr, als fdme ser Iui
aariid, Sen fie ienit immer bate. Sit
riidte bie &iite. 3ltr Seite un6 banr
Sen Gid. 9ie Cir flentmte, als fi'
iie 0ffnen tpoltte, am 8oben. IS gol
einen mibtonenSen 2al,t, aIs ie mi
frdftigen S0noen baran rib.
r8as eibt's?" fraete iie, als iie
in Der offenen Sir itono, in sic Sin,
lternis binaus. steben Der Seffnuns
10 baB i'm Ser &eraenihein aug Ser
Siitte ni6t traf inber 0unfelbeit
itanb cine bobe @eitaIt. Gin Nann
NIT einem tief in sic Stirn ee5oeenen
Sombrero. Naprna 9ent belt ibren
&epolper i'm AnI9lae, als iie ibrt
5raae uieoerboIte. ,&os eibt's, mos
mollen Sic a,,m Senfer mitten in
ser ssabt?"
Ser 6remSe, Der fie ,poB einiat
Sefnnoen lang aneeitorrt bate, mi.
fie bonn 5eueridein Der Serge nmse'
ben in Der Siir itan6, riibrte fid. @r
nabm ieinen Sombrero ab uno trat
aus oem 9unfel.
"geraeiben sie", iaate CT, i'd
,ueiB, bob es cine llnoeridamtbeit bon
mir iit, Sic mitten in Der Ratbt ans
Dem 8ett an beIen. sic iaaten aber
einmal, sic feien lluberiddmtbeite,1
bon anoeren 2enten setpSbnt, uni
oarnm nabm ib mir ben W,t, Sie
al ftSren."
Ser Nann. Der Dor ser Tiir ftan6,
tpar Eerrp goulo. Nprna COB feine
Antiport.
Cd ineik mir 11SmIifh fei11en IN.
Ohio Waisenfreund. [volume] (Pomeroy, O. [Ohio]) 1874-1953, 1941-01-15

,Heeres. 1atte ct oamals audi aui
sine folde @eife @iaIaB nerIaugt?
@oate er etpa fie? sic bib fib aui
bic eippen. EIoslidb ibante iie fid
ibrer @eeanfen.
6ie trat binter 9errp gonlb IN
bic 9iitte nnos idlob bic aiir biater
itb ab.> ~: ..r~
+: Der Mann itieb beiaabc NIT fei-
Hem Gombrero on bic Gefe ser
nieorigeu 6iitte. Ct IieB iid aber
eleib barauf anf bic 9iIte foIlen.
Isle geitatten" faste er babel.
sd bin nd,nIid b,.noentiioc."
@r nabm ieinen eroben ouatlen
Sontbrero ab uno mari i'm adtlos
seaen bie &anS, no er an einem Ha-
gel bGneeu btieb. 9ann wiidte ct
fb nit ee,n aernel ieines farierten
5laneabenloes iiber sic naie Stirn.
Rerna Bent itone Dor ser seidIoi.
fenen Sir une lab >ibn an. Sbr 9aor
,par aeraault bon Dem furaen ,turus
bieem Sdlaf. Das Stalluen itamo in
ibren aueen, ober iie more niht fd.
big eetpeicn, iraenoei'l&ort su iaeeu.
Nber Eerrp @euIe ldien lire itnm=
NE Jrase AUDI 10 5u perfteben, oenn
ct faete:
. uSie founen iid rnbis spieber bin-
leeen ,ns tpeiter iblafen. Die &erse
braubt nit)t at bremen. SD m0bte
tur, ,penn Sic nibts baecscn baben,
cine &eile bier boden bleiben, ,tno
tpenu Sic mir Sbren Geooluer biel-
leibt Ieiben fonnteu, tp0rc idJ Sbneu
eanfbor.'
Mprna. Bent idieu feline 5probe
su baben, benn iie ibtuieg.
sd bate ndmlid ebem einen 3u-
lammenito6", erflGrte Serrp GoulS
eelai1en. u0sit ireenoeinem &erl, Der
mid iiberfalen bat, nno babel lit mir
lpeib ser Senfer, uic es 5lteina mein
Gepolper fap,itt segangel1.' BUR 9e-
itatigtns rib ct leinem tieibdmgenSen
Soft aug Dem @iirtel 1,mo mari iDu
auf ben Giid. 9abei lob Mprna, baB
ser linfe aermel ieines Selnoes Dol
Ter 8lut mar. Sic sitterte etwas, als
iie oas entoedte.
uSoffeutlieb meinen sic aber nidt",
fubr Serrp Goulo fort, ,,oab ib mid
bier bel Sbncm perltede. @s iino be-
reits ein paar Stunoen Der, oab
mid Der Sunge ing Senieits beior-
bern moIlte, nnS es lit MIR ntein per-
fanltes Hedb, oab itb i'm nid)t mebr
ertpii6t babe. 9abei bate id ibn
idon ont &ra9en, als ,nein &epolper
in Die Bride sing. @r lit mir ee-
rabesu atuiiden Sen &dnben ourhee-
rmtidt:, Stun, ,.n6 in3,pildcn bin id)
BON Der Suberei 10 miioe ge,porben,
baB id midi einfa6 Elm ,penia aus.
ruben mnb, bis id MIDI onf ben 6eim-
spes made, Der nod Elm @noe ,ueit
it,"
Mprna be9riff bas alles ni1t. Die
@orte oes Mannes famen ibr bodlt
merf'uiiroig Dor. Benn er iid aus
ruben tpollte, Damn fonnte ct f;b bod
tuabrbaftig oub 6rauBen i'm BoIoe
ing Noos legen. @s ,par bod ,parm
genug. llno auBeroem, tpas tpollte
er nit iBrent &eboIber. sic bate oie
Baffe nod INNER in Ser @anb uno
Hnd1fe nnr t1ihf Anrnn fie linn ~
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
BROJ,. Z. NO. 7.

Izmedju Rooseveta Bevina postoji sa
mo jedna razlika, prvi je rcdom il plutokrat-
skin redova, drugi je rodom IL radniekih redo
va, ali mi verujemo da ovde sva' razlika pres
taje. Oba su Sc podigl da uspesno zavaravaju
radnicku kasu da su njen "prijatelji" sa prin
cipom reformizma "poboljsavanja" stanja
radnicke l-.ase. .scudo. 3n.uais- su n: sVa US
ia hvalil Roc osevc'tove mere Nov, C:la tru-
dill su sc d. g pcs.ayc "a urava~j ~ kojem
stoi neumrli Lincoln Tako oai zaiedno sa
swim fekerima pomogii da Sc Roosevelt, bez O.
pasnosti pobune radnicke klase, snabde sa dix
tatorskim sama, koje vode vecem zaroblj java
nju radnicke klase, kao sto te sile vec posedu
je arhifeker britanske radncke klase
Da iskljuciva borba "a povisicu najamni
ce ne vodi porazu radnicke klase ne bi Marx,
koji ie Geo svoj genijalni zivot posveto stvari
oslobodjenja radnicke klase, rekao, da radnici
ma mesto konzervativne loznke "Postena pa
ia "a posten rad" ispisu ma svojoj zastavi 90
baranje najamnog sistema," nazad II godina;
da reforma vodi radnicku klasu ka vetem
zarobljavanj ju ne bi De Leon Geo svoj zvot po-
svetio borbi protiv oportunizma i reformzma,
kao borbi protiv porucnika kaptalisticke kla-
Sc postojecim junjama.
Dobro ce ucnti radniGka klasa Amerike
ako sledi korake Marxa i De Leona, tojest
principe Socijalstcke Radnicke Partije, tes-
ko Moi tesko ceom ljudskom progresu c-
vilizacji ako ona sledi korake "prijatelja' rad
nicke klase, diktatora "demokratijama.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20

drustveno bogatstvo socijalizirao, tojest da Sc
uspesno krece jedna velika industrija moraju
Sc kretatl sve ostale industrije, tada Sc celia
radnlcka klasa kao edan covek krece. Zbog
to2a 1e hemoguce da Sc vratmo bivsoJ eko-
nomsKoJ podlozi koju su revolucionarn ocevi
posedoVail prvatnu svojinu vec Sc radnlci
moraJu snabdeti sa revolucionarnom organiza-
cijom Socijalistckog Industrjalnog Junioniz-
ma koJi snaodeva radnike sa neopislvom exc
nomskom podlogom svojih politickih prava, sa
koJlm radnlci ne samo da ce oGuvati postoJeca
prava nego ce in prosiriti do zeljenog ella e.
Konomske Jednakosti uzivanja pune drustvene
Vfednosti svoJh proizvoda pod besklasnom "a
Jednicom Socijalsticke Industrijane Republi-
Ike Rada
okvlru kaptazma sve je trulo j sve ce
wise Tunut Jer Sc trulezu retrogresije ne mo
re videti dno Svi oni koji drze radnicku kasu
po svaku cenu okviru kapitalzma oni su
hJehl nepflJatelJl pa ma kako sc zvall, pa ma
kollko Sc klel da su oni prijateji radnicke
klase Oni su ii koji omogucuju da kapitaizam
dalJe opstoji da gazi ma sva do sada mukom
stecena prava; oni su ii koji sputavaju Milo
nltu radnlcku klasu namerno iii nenamerno
Ga JoJ onemoguce da Sc ispod kapitalzma
!Fhodl Lbog toga svi misleci radnici trebaju
JOS wise Ga misle da Sc IL sto vecem bToju
prldruzuJu Socijaistckoj Radnickoj Partij da
mama zajednick vode borbu protiv preva-
rantskog upllva redovma zayedene radnic-
ke Kiase, Jer mace opasnost preti da ce kapi-
tallzam uspeti sa svojim gadnim namerama da
bacl cello covetanstvo neopisivu nazadnost.
OVa preteca opasnost Sc protiv duhu vremena,
ona Sc protlv progresu, ali to nije dosta ako
mi ostali budniji radnici i prjatelj progresa
- Socijaisticke Revolucije ne upregnemo
sve nase sle pravcu osvajanja mionitih
radnlka "a stvar njihovog sopstvenog naseg o.
slobodJenJa Eremena su tako ozbiljna da "a
htevaJL i poslednji atom revolucionarne ener-
glJe mlsleceg radnika. Ne sparajmo ga jer ga
zato i posedujemo,
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
Engels @ americkim pOliticarima.

Nigde rece Engels 1891 'politicari he
sacin javaju posebniji mocniji dec nacije
go u Sjedinjenim Drzavama. Tu obena veil
kim partijama koje naizmence dolaze ma vlast,
vladaju, sa svoje strane, ljud koji prave IT.
govinu cd politike, koi gadjaju ma mesta
konodavnim telima Saveza posebnih drzava.
iii koji 1--WE cd agitacije "a svoju partiju BIZ
vaju nagradjivani polozajim nakon njene po-
bede. Dobro ie poznato kako su Amerikanc po-
kusavali kroz trideset godna da zbace oval ja-
ram, koji je postao nepodnosljiv, kako su sve-
jedno tonuli dublje IL glib korupcije. BaS
Il Sjedinjenim Drzavama mozemo da vidimo
najjasnije process kojim Drzava dobja polozaj
nezavisne sile mad drustvom protiv MEGA, kt-
me je ispocetka bila namenjena kao puko oru
die. Tamo postoji nikakva dinastija, nikak-
va aristokratijT nikakva sta ajaca yojska, s izu-
zetkom nekolicine ljudi da je cuvaju Cd Indi-
janaca, nikakva trajno zayedena birokratija
penzijom. 1pak, mi imamo tamo diva velika OBJ
ruca poltickih spekulanata koji neizmence "a
poseduju vlast Drzave eksploatisu je najpr-
ljavijim sredstvma i "a najprljavije svrhe A
nacija je nemocna protiv th ljud koii su no.
mlnalno njene sluge, ali stvari su niene dive
nadrvadajuce pljaGkajuce horde poitiCara"
(Engelsov uvod nemaCkom izdanju 'Par;ske
komune' Cd Marxa)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
DIkTATORI U "DEMOKRATI-
JANA"

I Britanili sed diktator Ernest Bevin ko-
il posoduje dktatorsku moe mad 45. 900 600 Bri
tanaca tako nam iavljaju IL Londona. Ko je
Ernest Bevin kako je on dosao do toga ne
doslednog polozaja burzoaske demokratije?
On Je bio radnik kao svaki najamn rad
mix. Radio je cd maAena ma raznim poslovima
Stupio 5e juniju i postao organizator pris.
taniske junije, Porutnici kapitalisticke klase
videse MENU kvalifkacije potrebne labor
fekeru i Ben Tiett, "a koieg vele da on bese
"a brltanske radnike ono sto "a amricke rad
nike bese Gompers, najveci zavodioc, uze Be
vina pod kro da ga uc kao sto ie Gompers
uzeo j trenirao Lewisa da bude ono sto jeste
l BeV!n le dobo narcotic treniranje kako ce
najbolje predstavljati kapitalsticke interese i
iunijama
Ali Bevin Sc borio "a vetu naiamnicu bri-
tanske radniCke klase MENU Sc pripis,lje kre-
dit da e uspeo nakon rata skratiti radne sa-
te diva miliona brtanskih radnika sa "a sata
ma nedelju ma 48 sati ma nedelju. On ic Sd
Jednlm govorom cd II sati uspeo da podigne
radnicima platu sa 9-l0 silnga no Is silnga
dnevno. Tako on razglaso kao dobar 'pri-
jatelj' radnka 1886 Sc izabrao "a predsedni-
ka Trade Union Congressa. On je sastavio AZ
grupa General Workers Union sada Sc ona
sastoji cd 100000 clanova sa $S,0000O0 Il bla-
gaInl. Sve ovo nam burzoaska stampa prica o
n1amu hvaeci ga kao 'priiatelja' radnika.
Sve sto je gore receno Bevinu moze bti
tacno, kao sto je tacno da je mas" Lewis g
rao glavnu ulogu organizovanju c. |. 0. i d.
Je on sa svoim vodstvom uspeo "organizova-
tI' milone neorganizovanih radnika, kojima Sc
"povecala' najamnica skratilo radno vreme.
bez da Sc umanjila njihova eksploataciia. ier
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
Daniel De Leon.

momci. On izbegava njihovo drustvo odbija njihove
prJatelske ponude kao da je intman iednom osobom
Fra Glrardom, franciskanskm fratrom i simon naseg
Su5eda trgovca svilom.
ia b pretpostavjao neko drugo drustvo "a naseg
sina - ali da optuzuem Fra Grarda da ie kao TO-
'lkl drug kaludjer nedostoan da Sc covek i'm druz
kaze Sc da je strogo moraan; ali budue stariji cd
Hervea, boJim sc da je stekao prlican rpv mad MIN
uclno ga netolerantnm do divaStva Nekoliko zanat-
LIZA IL radonce Majstora Esenna su, kao on prista-
lice verske reforme neki to otvorena usupro opas-
Aostl koJu nllhova opasnost navaci. drug prkriye-
nJe wise puta mas sin preteranom zesnom podze svoi
glas protlv novih ideja koje nazva eresima A "a
da in ii ia deimo.
vest? Ear ne besmo prnudjeni da obustavmo odlazak
hase kcer ma ispovedanje rad sramnih ptania sto Sc
edan svestenk usud da joj postav koa ona otvore-
hostl svoJe duse, ponov mama? Ali da Sc poyratimo
ierve-u ako mi nekm pogledima ne svidia nie
gova lntmnost sa Fra Grardom, ella ie morana s.ro-
gost predme govora je da ucni da drzi daleko
(Nastavice seq
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20

nko drugi tebe, kojoj poveravam uzasnu sumnju.
Oh Bridget to je wise cd sumnje. Nemojmo da prete
rujemo stvari; nemojmo da nepotrebno klanJamo du
hom; spokojno gledajmo stvar: oprezno osvezmo
syoje pamcene; mozemo da dodjemo do zakjucka
neka Bog cuje reci mole - da e sumnja neosnovana.
Kao so malocas rekoh posednje vreme Sc izvrsi
ka promena kod Hervea. Tt 81 primetila te jednstve
ne pojave kao i ia
Da, onaj koji predje bese tako clio, tako otvoren,
tako ljubazan, posednje posta hadan i
can sanjaran i men, Posta bled mrsav; lako Sc raz
irazuje Kratko pred odlaskom naseg malog Ode
lima on cesto pua i bez uzroka psovase sroto dete "a
koga uvek prede imadase lepe reci teso puta nakon
toga imadah priiku da korem Hervea radi grubosti
mu gotovo bi trebaa da kazem surovosti njego
vo sestri kou sino lubjase 1zgleda da sad zbegava
Memo drustvo Ponekad prosto ne mogu ola razumem
.jegovo postupanje prema Moi Ta, tex JUICE, kad ii
dodoste il stampare posto zagrli tebe, kao sto o
je obitaj, Hena pruzi cello svom bratu e grubo
odgurru stranu
= a mi pak, prijatelju moi, volmo nasu decu pod
jednako. Kad bi mi davali Hen Odelinu bio kakvo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20

prvensvo bi moglo da vredja Herve-a. Ali mi to ne
cinimo Mi smo podjednako dobr prema svima troma.
Dabome Drugamo treba da trazimo uzrok pro-
meme sto ucviljuje. Moze Ii bit da bez naseg
znanja ide neva alim druStvom? ovoj stvari pade
mi IL oci jedna okonost Meme ne zaslepljue ocnska
liubav. ia vdim velike sposobnosti Herveu. Da ne
pominem dar lakoecne krasnorecvosti je zuzetna
u njegovm godinama, posta odlican latnist. Zahva
ljuuc njegovo sposobnosti tom pravcu wise puta mu
b poveravano da skuplja dragocene ruhopse pc kuca
ma nekih psmenih ljudi, koji prjate Majstora
Roberta Estienna Mas sin obcno otaavase takav
sa tacnoscu brzincm. Ali poslednje vreme, kad de
takvm posom njegovo otsusvo radionice e cesto
puta dugo bez potrebe dugo, pa cesto, svo posao
otaljava vajano, ponekad ga otajava nkako
Mastor Robert Estenne mi sc ma prijatejski nacn
zalio govoreci da bi Hervea trebalo patti da pr
mice osamnaestoj godini da bi mogao da stekne
noznanstvo so bi mcglo da donese nepriliku doc
nije.
= Pc vrom tom pitanju, prjateu moi TEX pre-
nekoko dana prebacih Herveu radi otudjenosti Cd
priaeja njegovog detinjstva ko su sv dobr cestiti
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20

Rudarska zeljezncka, tkacka, gradjev-
narska i sye druge industries: syaka od njih
ce Bit, bez obzira na bivse politicke medic,
sasavn dec toga novog centralnog autorte-
ia, ella je brzorucna gradia podgnuta prosle
nedelje u Chicagu. Gde bude za.edavao Glavni
lzvrsn Odbor Industrijalnih Radnika Sveta.
tamo ce biti prestonca naroda. kao lake knee
cd karata. sto III deca prave, tako &c Sc stro-
postati i postojece politiGke uprave srezova,
drzava' pa grada ma samoj reel Potomacu. a
hJlhoVa mesta zauzece centralni podlozn u
pravni organi industrjaln sila zemlje OCe-
vldno Je, dakle, da ne "sasrav' politckog po-
kreta nego sastav ekonomskog pokreta je do
rastao zadatku da ''uzme drzi' upravu mad
pro'zvodnom delatnoscu zemlje - jedinom
stvari koju je vredno "uzeti drzati"
Daniel De Leon.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
POLITICKA PRAVA i OPAS-
NOSTI. :

s. Rurzoazija smatra politicka pfava amerlc-
Ike radnicke klase kao privilegije koJe ]e ona
Moi dala zbog svojeg "civiizovanog' stanJa'
a ne kao sto su ona stvari posledica zestoke
borbe celog americkog radnog naroda Cd po
cetka Americke Revolucije Ona in takve smat
ra ier in moze tako smatrati bez jos do sada
nevdjive opasnosti. Jer da je radnlcka klasa
minimano pravovalj jano organizovana ne bl
Sc burzoazija resavaa da jos postojeca polite
ka prava radnicke klase smatra burzoasklm da-
rom spremajuci zemljiste "a njihovo unstava-
ME- ier bi sc bojaa da Sc tai pravovalJanl MI
nimum organizovanog radnstva pretvori
pravovaljani maksimum organizovane radnit
Ike klase sto bi znacilo nesprecenu smrt bur
zoazji. Ali buduci da tai minimum revolucio-
narne organizacije manjka, burzoazija gazi
gde god moze po postojecim pravima i bez i
kakvog straha IL predstavniekoj kuci Sc nalaze
bezbroj projekata sa kojima Sc eliza stvarno u
!, nistenje radniGkih politickih prava
>. Il De Leon rece nazad As godina da je gla-
ss9,mica kao emblem radnickog politckog pra-
va slabija cd zenskih suza ako nije poduprta
sa ekonomskom silom radnicke klase. To je
slucaj sa swim drugim polititkim pravma
radnicke klase. Zbog toga sto burzoazja pose
duje ekonomsku moe ona poseduje polticku
moe; zbog toga sto e radnicka klasa ekonomski
obespravljena, nije pravovaljano organize
vana samo poseduje politacka pfava ne
moe da in odrzi.
kada ustade Geo narod Amerke l776. da
unisti britansku tiraniju i da izvojuie svoju
nezavisnost je sa Americkom Revolucijom
stekao poiticka prava politicku moe, jer su
tada skoro sv stanovnic owe zemlje posedo
vail privatnu svojinu sa kojom su zaradjivali
svoje zdrzavanje Oni tada posedovase eko
nomsku silu = sredstva proizvodnje = privat
no a ne zajednicki ali skoro svi = i zbog toga
on uzvase poiticka prava svu poiticku moe.
Tada nije mogao niko uspeSno napasti Ia ste
cena prava jer radni narod jos ne bese exc
nomski obespravljen Tada bi smatral glavnor
sudca stranim agentem iii budalom da je
rekao kao sto rece 10. februara vrhovni Sudac
Reed, da pravo govora treba oduzeti cd naroda
samo pod uslovima "najpritisnutijih nacional-
nj opasnosti." Nikada zemlja bese
suocena pritisnutije sa nacionalnim opasnos-
TINA nego kada "demokratska' Britannia protiv
ME zarati 1912. godne kada je britanska voj
ska prodrla zeml Zapaila Kapitol Wa
shingtonu Pa ipak Sc tada ne nadje nikoji "pa-
metni" vrhovni Sudac da kaze da je sada po-
trebno cd naroda zbog owe opasnosti oduzeti
pravo goyora A danas kao sto vidimo i cuje
mo. prvo dolaZe clanovi predstavnicke kuce
sa projektima upereni protiv poitickih prava
americke radnicke klase, a Sndac Reed sa maj
visocije tribune proglasuje mogucnost oduz
mania Cd naroda prava govora Burzoazija INA
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-20
Dxepna Bib1ija
KRISTIJAN STAMPAR.

sesnaesta knjiba Eugene Suea: "Tajne naroda
iii "Istora jedne proleterske porodice kroz vekove.
Irica Sesnaestom Stolecu - dve knjige. knjiga L.
Sa orgnanog francuskog engleski: Daniel De Leon
Sa engleskog ma jugoslavenski: L. Perovic.
Prijatelju moi, tvoja sumnja lisava pameti.
tt volts Hervea ako silno, sudjenje je uvek tako
zdravo, tako proncljiv, da mogu da shvatim
kako mogase da osvoj tako neopravdiva misao. Mas
sin je stano stamparij, pored tebe kao sto e Hena
pored ii b trebao da Znas naseg sina bolJe
cd ikoga drugoga. = Bridget zacuti casak onda
nsstav nz obraze jo Sc korliahu vrele suze: = On
osecam; cak ako ii Sc sumnja kad opravda,
CAGE mi ostatak zivota; Oh, da pomsli e mas sin
stanju da krade!
= radi toga vrlog razloga ii 81 jedina svetu,
Evening star., 1941-11-29
Anacostia Citizens Told
Greater Sacrifices Near

At a civilian defense rally spon-
sored by the Anacostia Citizens As
sociation following their regular
monthly meeting last night, Repre-
sentative Poage, Democrat, of Texas
warned the assembly of the greater
sacrifices which yet would be de-
manded Of the people He intimated
that these sacrifices would be more
than increased taxation and the
footing of the bill, since in his opin-
ion the country is passing through
its most critical period.
The importance of civilian defense
was further emphasized in a short
talk by Capt. F. Joseph Donohue,
U. S. M. c. He stressed the fact
that total war, against civilian lives
and property as we'll as the military,
makes 1t mandatory that we pre-
pare today as if the attack were
coming tomorrow
At the short association meeting
Mrs. Sarah H. Stokes, Mrs. Edward
B. Morris and Mr Lawrence B. Tay-
lor were elected to membership. 1t
was decided unanimously to cancel
the December meeting because of
the holidays
Both the rally and the meeting,
held at the AnacoStia Junior Senior
High School, were presided over by
John j. Watson, president.
Evening star., 1941-11-29

iSh lost in their withdrawal under
fire.
In February he was assigned to
the British forces in Africa and ar
rived at Khartoum in time to enter
Ethiopia with a triumphant Ethio-
plan crown prince At Adds Ababa
he saw Halle SelaSSie behead an
Italian eagle carved in stone above
the palace door.
He was with the British 9th Army
when 1t pushed into Libya Novem-
ber ID.
Denny Veteran Correspondent.
Harold Denny, So. veteran of 30
years of newspaper work and the
World War, in which he served in
the Rainbow Division. has been a
member of the New York Times staff
since 1922. Before that he worked
on several Western and MidWestern
papers, with a recess in newspaper
work for the World War.
Besides his active soldering. he
counted coverage of the Moroccan
campaign of 1926. the Nicaraguan
campaign of 1928. the Cuban
revolution of 1881. the Italian