RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-17
0voj .B tl'glVatki rat,
Pise: J. P. Quinn.
(nastavak.)
EkOnOmski uslOvi vOde ka tOtali.
tarijanizmu.


tarijanizmu.
Ostavimo ma strani "a minut
revolucionarnu pretnju radnicke
klase protiv opstanka kapitaliz.
ma, hajdmo da uzmemo obzlI
nekoliko ekonomskih uslova koji
guraju naciju ka totalitarijaniz-
mu. Izgleda da je logicno reci, ne
uzimajuci rat obzir, da pre- ne
90 sto Sc u "demokratijama" u.s.
postavi totalitarijanizam kapita-
liam mora postici veci stepen
propadanja nego sto ga je do ia
da postigao. Industrija bi Sc pri-
licno usporila. Rasteci besposleni
milioni bill bi neuposlivi. Proma-
saji bi Sc povecavali. Povecana
regulacija kapitala bi Sc morala
uvesti. Profit bi magic pail dole.
Sitna burzoazija bi prakticno nes-
tala. Farmeri, kao sto behu 1882,
bill bi goropadni; farme kuce bi
propale; porezi bi Sc uveliko po-
vecali vladina birokratija bi Sc
prosirila. Tada bi sistem kao ce-
lima zahtevao sve wise wise re-
gulacija. Da sc spase sistem VIA
da bi bila prisiljena da Sc laca
smelih poduzimanja kao sto su
r. V. A., Coulee Dams. it'd. Da
Sc profzvodi jeftinije industrija
bi bila prisiljena da usvoji rapid
nj tehnoloski process. Mania po-
duzeca, nesposobna da podnesu
teret padajuceg profita i pove-
canog poreza propala bi sa konku-
retnom borbom. U Nemackoj s!ic
nj uslovi su prevladjivali. Fritz
Sternberg Il svojoj knjizi, "Iz
nacistickih izvora," veil:
"Kada je Nacionalni Socija-
liam uzeo kontrolu mad Nemac-
kom tada je njena depresija pos
tigla najnizi stepen i on je njen
proizvodni aparat nasao da Sc
krece samo GO po sto svoje mo-
gucnosti. Samo IL miliona radni-
ka su radili industriji, dok su
registrovani neregistrovani bes-
posleni dostigli broj cd devet mi
Iona. Pre- nego sto su sproveli
prisilnu militarnu sluzbu, Nacis-
ii su organizovali direktno i indi-
rektno ratnu proizvodnju u swim
granama industrije. Oni su bill II
stanju da uniste besposlicu i da
stave sye moguce tvornice u kret-
nju proizvodnje, samo zbog toga
sto je drzaxa garantovala pijacu
"a vecinu industrijskih proizvo-
da. U isto vreme potrosnja sta
novnistva sc nije pomaknula zbog
prilicnog opadanja najamnice.
Drzava bese gotovi kupac "a sve
ratne materijale. Drzava je pod
strekivala podizanje novih ivorni-
ca "a proizvodnju avijona ten
kova. Drzava je sagradila move
puteve move tvornice Ia proiz-
vodnju ratnih materijala."
Dosta je neobicno da su nemae-
XII Firer i mas "demokratski'' Pred
sednik uzeli svoje polozaje iste
godine. Obadva su bill suoceni sa
rastecom besposlicom i indus
trijskom stagnacijom. Hitler jeI
kratko nakon toga poceo da uzi-
ma nemacke radnike armiji, "a
gradjenje ratnih poduzeca "a
proizvodnju municije "a rat. Su-
protno tome, Roosevelt je sa po-
kusajima da povrati "prosperi-
tet," poceo nalivati biznes pumpu.
Nemacka "drzava je garantovala
pijacu "a svecinu industrijskih
proizvoda." ,Vlada Sjedinjenih Dr.
zava snabdevala je. struju fondo-
va da bi Sc podupro propadajuci
kapitalizam.
Nj jednoj Cd tih zemalja nisu
mogle jedinice kapitala funkcio-
nisati da bi sebe i svoj drustveni
sistem sacuvale. To je zahtevalo
Ga sc obadvima zemljama DR.
zava snabde sa ogromnom pove
canon silom. Ma primer, ako je
ncmacki kaptalizam trebao spasti
postaviti ga ma dominantnom