RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

uLulllc IIId hOJu w IlA &AtA6 AAoo 80
stala: vi cete videti da smo in mi
ocistili do kraja. Ia neko deset
nadelja, pocev cd Z. novembra (25
oktobra) 1917. pa do rasterivanJa
Ustavotvorne Skupstine Q8.-5.
januara 1879, mi smo Il toj OBJ
lasti ucinili hiljadu puta wise ne
go sto su burzoaski demokrati i
liberali (kadeti) sitnoburzoaski
demokrati (menjseviki eseri) u
cinili "a Osam meseci svoje vlada-
vine.
Owe kukavice, brbljavci, zaljub-
ljeni u same sebe narcisi ham
letici, mahali su papirnatim ma
Gem = cak nj monarhiju nisu u
nistili! Mi smo izbacili napolje
svu monarhisticku necist, kao nj
ko, kao nikada. Mi nismo ostavili
kamen ma kamenu, ciglu ma cigli,
u stoletnoj zgradi staleskog siste-
ma (najnaprednije zemlje, kao sto
su Engleska, Fracuska, Nemacka,
nisu Sc do sada oslobodile trago-
va sredovekovnog sistemaD Maj
dublje korene staleskog sistema,
maine ostatke feudalizma kmet-
stva zemljoposedu, mi smo iscu-
pail do kraja. "Moze Sc disku-
tovati" Gu inostranstvu ina dosta
literata kadeta, menjsevika ese-
ra da Sc bave tom diskusijom) o
tome Sta &c "na kraju kfajeva" i
zaci il zemljisnih preobrazaja We
like Oktobarske Revolucije. Mi ne
mamo wolfe da sada gubimo vre-
me ma tn diskusiju, jer ovu disku-
siju resavamo putem borbe. Ali
ne moze Sc diskutovati protiv ci-
nienice da SUI sc sitnoburzoaski
demokrati osam meseci "sporazu-
mevali" vlastelom, koja je cuva-
la tradicije kmetstva, mi smo "a
nekoliko nedelja zbrisali sa lica
ruske zemlje tn vlastelu sve
njihove tradicije.
Uzmite religiju iii bespravnost
zene iii ugnjetavanje neravno-
pravnost neruskih narodnosti. Sve
su to pitanja burzoasko demokrat-
ske .revoluciie.s Protuhe ;sitnobur-
| z1asKe ideffokratijeo siip6sarii i1nese-
ci brbljali tome; nema nj jedne
medju najnaprednihim zemljama
ma svetu, gde bi ova pitanja blla
resena Il Observation-Disclosures
pravcu do kraja. Kod mas in Je
zakonodavstvo Oktobarske Revolu-
CHE resilo do kraia. Mi smo Sc sa
religion borili boricemo Sc ka-
ko treba. Mi smo dali svima ne
ruskim nacionalnostima njihove
vlastite republike iii autonomne
oblasti. Kod mas u Rusiji nema
takve niskosti iii gnusobe i pod
losti kao sto je bespravnost iii ne
punopravnost zene, ovog skanda-
loznog ostatka kmetstva sredove-
kovnog poretka, koji renovira ko-
ristoljubiva burzoazija tupa, "a
plasena sitna burzoazija u svima
zemljama svta bez jednog izu-
zetka.
Sve je to sadrzaj burzoasko de-
mokratske revolucije. Pre- sto-pe-
deset dvesta-pedeset godina obe-
cavali su narodu najnapredniji vo-
dji tih revolucija 9th revolucija,
ako Sc govori svakoj nacionalnoj
formi jednog opsteg tipa) da &c
osloboditi covecanstvo cd sredo-
vekovnih privilegija, cd nejedna-
kosti zene, cd drzavnih privilege
ia "a ovu iii onu religiju (ili eide
iu religije," "religioznost" op-
ste), cd neravnopravnosti nacija.
Obecali su nisu mogli ispuniti,
jer je smetalo "postovanje". -.
prema "svetoj privatnoj svojini.'
Kod nase proleterske revolucije
tog prokletog ''postovanja" prema
toj triput prokletoj srednjovekav-
stint, prema toj "svetoj privatnoj
svojini" nije bilo.
Ali da narodima u Rusjii osigu-
m tekovine burzoasko-damo-
kratske revolucije, mi smo mora
Ii poci dalje, mi smo posli dalje.
Mi smo resavali pitanja burzoas-
kodonokratSko rovo1uciio no za11-