Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-04-04
vyroci prvniho americ
keno casopisu.

Letos tomu bylo dive ste let,
kdy Sc ma scene Ameriky obje-
vii prvnf casopis. Stale Sc tax
We Filadelfii ID. 1nora 1741.
Ones, o dive stoleti pozdeji, Wy
chazi We Spojenych Statech vi
ce neil 5000 r6znych casopi-
ST a vydavan1 tiskovin tohoto
druhu stale Sc jednou z nejd1-
lezitejsfch castf rozsahleho pr1
myslu tiskarskeho a nakladatel
skeho.
Vedle americkeho denniho
risku nen1 zde zadne jine vide
lavac1 pomdcky, ktera by mela
tax rozhodny vliv ma americk6
smysleni a nazory, jake jsou
casopisy, ktere znamenajf pro
miliony Americana jak poba-
ven1, tax i poucen1. Zadna no.
va myslenka nemohla a nemn-
re proraziti a z1skati 81 zajem
a souhlas verejnosti, aniz by
byla drive ddkladne rozebrana
v c%asopisech. Vyzvy k podnik-
mutt rozhodneho kroku ozyva-
ly Sc v mesicich, predchazeji-
c1ch americkou revoluci roku
1776, sc stranek casopisu Isai-
abe Thomase Royal American
Magazine. Proti-otrocka KAN
pan, vyvrcholivsf obcanskou
valkou, byla 1porne vedena ca
sopisem, zalozenym pc roce
1880 vyhradne k pot1ranl toho-
to socialniho zloTadu. I my
slenka prohibice, uvedena We
skutek roku 1920 ma kratky
zlomek casu = IA let - byla
nejprve propaganda a verej-
nosti vstepovana pc dobu vice
neil jednoho stoletf rdznymi
casopisy.
Historka prvniho americkehC
casopisu je kratoucka. N6ko-
lik mesfcG pred jeho vydanfm
ohlasil Benjamin Franklin, O.
men slavny americky vseumel
re hodla vydavati casopis po-
dobny tenn, ktere vychazely toU
dobou v Anglii. John Webbe.
redaktor, ktereho Franklin pc.
vefil 1kolem vypracovati de.
tally planu, prozradil no v ma.
deli ma v6tSi osobnl zisk tiskaf.
skemu soupeTi, Andrew Brad.
fordovi. Ten 81 Franklinovl
myslenku lined pTisvojil a Ia
cal konati pr1pravy k vydava
nj vlastn1ho casopisu. Zavod
komu Sc drive podaTi vydati pl
vnf clslo, byl doprovazen w
menou sarkastickych pozna
mex a vycitek. Franklin zavot
prohral. Prvnf c1slo Bradfor
dova casopisu "The America
Magazine, or A Monthly View
of the Political State of the .Bri
fish Colonies" vyslo ID. 1nora
prve clslo Franklinova 9Th
General Magazine for all tn,
British Plantations in America
O til dny pozdeji. BradfordI'
podnik pfetrval jenom til me
Size, FranklinGv Sest.
u porovnani S 1rovni dnes
mich casopis6 nejev1 Sc ami je
den z techto dvou prvn1ch ca
sopis1 v nadmiru prfzniven
svetle. V Bradfordov6 casopi
Sc zab1raly temeT polovinu mis-
ia clanky o r1zeni v zakonoda
nych sborech v Pennsylvania,
New Yorku, v New Jersey a
Marylandu. Mezi ostatnim
clanky byl ma pr. clanek, tyka
jfci sc d6jin Pennsylvania, jim,
We forme dialogu O "Wiles o
Popery", nekolik poznamek
rakouske valce a pojednan1
penezlch a meteorologii.
Franklin1v casopis nebyl
mnoho zajlmav6jsl. V jeho Sc
sti cfslech bylo nekolik kazani
pTeklady z Ovida, vysvetlen
cinnosti kneze, ktery usiloval
nabozenskou obrodu a clanky
kritisujicic nektere ciny angelic
keno p%arlamentu. Mnoho stra
mex bylo zaplneno statemi, oti
knutymi z americkych novin
kratkymi clanky, uryvky a has
nemi.
Oba casopisy mali dnes GEM
vyhradne Sc stanoviska histo
rickeho. Franklin sc opozdil
tri dny a ztratil narok ma ma
zev prvnfho americkeho vyda
vatele casopisu, Ia to vsak pre-
konal sveho soupere trent w
tisky. Jak malo 0 tonic sven
podnikan1 myslel, to je nejlep
videti z toho, re Sc o mem v
SVEN zivotopise ami slovem ne