davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1941-10-27
TUESDA Y
Inn A NJ

- - - -
200 A. VI.
KMO-News: tbs. Morn
ing Devouons
XVI - Military Band
tbs, Singing COMMAND.
KTBI-Mornins Melodies
KOMO-Organ. 7 is. Top
of the Morning
IKJR - Western Agricul-
culture. tbs, News.
KIRO-News. 7:O5. Mu-
sic. 7.lo. Farm Mar
kets tbs. Farm
Forum.
1880 A. VI.
KMO-News: 745. Trade
" Sale
XVI = News; 7.45, Joe
Millers Almanac.
KTBI Music. 7 IS.
News. 7 as, Wake Up ana
Live.
KOMo - Cowboy Joe;
/ 7.45 Sam HAYES. News
IKJR Transit Tunes,
745. Breakfast Club.
KIRO-Bob CARED Re-
porting. 7.45, Music,
7.55. Weather.
/ 500 A. NJ.
Breakfast Club.
KVI-Top OF the Morn
ing: 8l5. News.
.KTBt - Breakfast Band
stand. Sis, Trade n
f Sale.
IKOMO - Transit Tunes.
4 BIS. Captain Dobbsie
lKJR Eve rym a n 5
I Chspel.
IKIRO-Rtdin the Trail
Back Home; s:l5, Peter
Mertens News
$50 A. vi.
MO News. et5.
Twlg Is Bent.
XVI - Song Shop. s:t5,
Morning Hymnal.
KTBI - Rainbow Trio;
s.45, Chapel Songs.
KOMO 49, Capt. Dobbsie .
s45. David Harum
KJR - Streamline Jour
nal: s:45. Wyde Awake
News.
RiRO - Hymns OF All
Churches: s4s. Stories
America Loves
900 A VI.
KMO John p. Hughes;
e:l5, Dental Program.
. XVI Time Top
les.
KTBI - News eos. Mu-
sic. els. Morning Mu-
sicale.
KOMO-J. c. Scott Farm
TAX: els, The Bride
Julia.
EJR - News: el5, Ann
sterling Wonders.
KIRO Kate Smith
speaks; els, Big Sis
ter
$50 A. VI.
KMO - Chapel Chimes
PAS. Studio: 9 SIS, Min
iature Melodies
XVI Time Iunes-Top-
les. Q as. Morning Va
rieties.
KTBI - Musicale. s+5,
News.
IKOhO - Christian Sci
encs Program. e4S.
Skitch Henderson. Pr
ano
KJR National Farm 4,
Home
KTRO go Romance Of
Helen Trent. Q IS. Our
Gal Sunday.
1000 \. NJ.
KMO-News: 1918. Mary
Terry's Notebook
KVI-NeWs. 10 .o5. Inter-
lude 1913. Choral
Hour.
KTBI - Ladies Psge Of
the Air. 1918. Garden
Lady
KOMO-Dver a. Bennett.
/ losi5. Bess Johnson
iEJR - Farm a. Home.
1918, Helen Eiett.
News
KIRO - Life Can Be
Beautiful lOI5. Wom-
an in White.
! 80 \. VI.
KMO Front Page Par
rell. 10 IS. II Find
NJ Way
XVI Salute % the
Americas
.KTBI - GAYLORD Carter.
10 IS. Music 10 IS
News
KOAO-Bsche lors Chill
dren. 10 IS. D. Kate
RJR Breakfast at Ssdies
KIRO-Right 20 Hsppi-
ness 10 IS, May Lee
Taylor.
II 100 4. VI.
BMO Harmony Cara
van HIS. Studio
kVl-The War Today.
Il -o5. Concert Hour
KTBI-Airatorisls has
Songs You Like
KOMO - light % the
World 1l:l5 Mystery
Nan
EJR-U : Army Band
KIRO-BriEhr Horizons.
HIS Aunt Jenny.
1880 A. VI.
school Of the Air
KEI-Concsrt Hour.
ETBI Novelty Notes,
lIsS. News
kONO - Valiant LACY;
Il s5- Arnold Grimm 5
Daughter.
EJR-News u IS. Md
stream
KIRO Fletcher Wiley
ilss. Kate Hopkins
1900 NOON
kAO-Iosst 20 Bread
1918. News
KVI-NeWs. y Is. Asrcn
Time
KTBT-Musicsl Diner
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1941-10-27
1000 \. NJ.

KMO-NeWs. 1918. Mary
Terrys Note book
KVI-NeWs. 10 .o5. Inter-
luces 10 Is, Choral
Hour.
KTBI - Ladies Psge Of
the All. 1915. Garden
Lady
KOMO-Dver a. Bennett.
1915 Bess johnson
EJR - Farm A. Home.
1913, Helen Eiett.
News
KIRO - Life Can Be
Beautiful. 1915. Wom-
an in White
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1941-10-27

y ; VW ~
KMO-John B Hughes
e:15. Dental Program.
xvi Time Tunes Top
les.
KTBI-News; ? 05. hu-
sic: a:i5. Mid-mornins
Musicale
KOA o - Dream 6ltl.
KJR 80 News 2 l5. Ann
Sterling Wonders
KIRO Kate Smith
speaks. els, Bis Sis
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1941-10-27
GAO A. NJ.

KMo Unity Temple,
p45. Music maestro
o IS. Chef Corey.
XVI Time-Tunes-I Top
les Gas. Carolyn Davis
KTBi - Musicale; = 30
News
KOMO - Strings ma
SInS GAS Skitch
Henderson. Piano.
KJR-National Farm ana
Home.
KfRO - Romance OF
Helen Trent. 2 45, Our
cal SUNDAY
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

mamie poiticke partije. Tako da samo dive par
tile, sto stvari znaci samo jedna partiJa
plutokratskog kapitaizma, vladaju sa zemljom
vo vjeki vjekova.
A da su demokratska partija i republican
ska partija neprijatelji partija mainline uops-
te, Socijalisticke Radncke Partije posebice
imamo mnogo dokaza. Ia vreme izbora, bez pi-
tanja koja partija sa kojom drzavom vlada,
tamo Sc mecu svakojake smetnje samo da Sc
onemoguci nasoj partji da Sc pojavi ma izbor-
publikanska partija nasoj partiji je spreceno
da Sc pojavi ma glasovnici cd 1882. godine, usu-
prot cinjenici da su nasi drugovi tamo saku
pill nuzan pa eak prekomeran broj peticijskih
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
JEDNA PARTIJA KAPITALI-
ZAM; DIVE PARTIJE
ISTO ZLO.

Jedna politcka partija kapitallstlckoJ
zemlji, pored koje Sc ne moze pojaviti druga
partija, znaci kapitalizam sa obespravljenom
radnickom klasom. To je vrlo nepovoljno sta
je. Niko ga ne voli, tojest niko koji znoju Ii
ca svoga zaradjuje hleb syoj. Buduci da Sc sva
burzoaska stampa owe zemlje povrsno lzraza-
va protiv jednopartijskog politi6kog sstema,
niie potrebno da Sc duze ma ovome zadrzavamo.
Ta burzoaska stan1pa napadajuei jednopar-
tijski politiGk asisten,, pokusayas da VI nebesa
podigne dvopartijski poitickf sistem Sta Sc
rnis1i pod dvopartijskim sistemom? U ovoj zem-
iii postoje dive veike politieke partije - re-
publikanska partija, demokratska partija
Godinama radnci glasaju vecini cas- "a jednu
cas- "a drugu. Zbog toga je cas- jedna cas- dru-
ga ma vlast. Razlika izmedju njh ne postoJl
Jedna druga zastupaju kaptalizam sa ne
manjom zestinom cd fasistcke partije u ltall-
il nacisticke partije Nemaekoj l jedna
druga mrze stvar oslobodjenja radnicke klase
kao fasisti nacisti Predstavnici jedne druge
partije rodnasaju reakcionarne projekte l
rezolucije, sto znaci da jedna druga partija
ella da Sc sto cvrsce zarobi radnicka klasa.
Nacisti u Nemackoj ubjaju strajkase; demo
kraft" u Sjedinjenim Drzavama takodjer ma
smrt ubijaju strajkase sa Collin bajonetima
razbijaju piketaske linije, pod izgovorom da
stranci predvode strajk kao sto nacisti napa-
daju rase! Sustastvene razlike izmedju repu-
blkanske i demokratske partije owe zemlje ma
jednoj strani nemackih nacsta italijanskih
fasista ma drugoj stran, nema Sve one brane
kapitalizam, ma veliku nesrecu izrabljene i o.
bespravljene radnicke klase.
Ali zasto ia "demokratska" stampa ne u
dara tako jako ma mnogo partijiski politieki
sistem nego stalno istice dvopartijski? Zbog
toga sto ia stampa predstavlja jedinstvene
kapitalisticke interse drzi da Sc medju mno-
GIN drugim politickim partijama moze naci
jedna takva koja zeli da obori, prvima omljeni
kapitalsticki sistem. Zbog toga Sc tako sprema
zemljiste da "a navek obesprave sve ostale
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
Socijalizam protiv modernih slavokrata.

Mozda Sc postupak Belle Kuce moze nal
duznost usporedna (u istorijskom smislu) sa
Jefferson DAWSON, Predsednikom konfedera-
cije podrzavaocem licnog ropstva. Jefferson
Davis, braneei stvar koja je potpuno patlla od
manjkavosti moralne sile, bio je takodJer prl-
silen da izvrce cinjenice, da zavede poor
whites" [bele siromahe, koj nisu posedo-
vail robove] da cd njih sakrije cinjenicu da
Sc oni bore "a interes vladajuce klase -
sa kojom oni nisu imali nicega zajednickog -
pou feudalne slavokratije.
Mi ovo ne velimo sa pakoscu. Da para
fraziramo Lincolna, "sa Cine Sc mi bavimo Je-
ste preveliko "a pakosno drzanje." Drustvenl
sistem, koji Sc zasniva ma najamnom ropstvu,
raspada Sc, preti da sobom povuce cello lJud-
stvo provalij imperija jalistickog varvarlzma
Da nam Sc ne desi takva nesreca potrebno Je
da Sc nedugovlaci treca americka revoluciJa
Socialist owe zemlje koj Sc suocavaju sa ne
prijateljstvom nasih vladaoca sa istim nepo
pustljivim kurazom sa kojim su abollcionlstl
suocili podrzavaoce crnog ropstva, nalaze u
izkrenosti jakosti snazno neophodno oruzJe
koje oni mogu odbaciti sem po ceni zrtvo-
vanja njihove klase i njihove stvari.
Pokusaji koji Sc sada cine da Sc dade inter-
nacionalnoj borbi "a kapitalisticke place mo
ralni" ton krusade i pokusaji da Sc prilepe
Roosevetu "Lincolnesque stature" u stvari Je-
su odavanje pocasti osnovnom integritetu rad
ncke klase. "Hipokritizam," kao sto reee Fran
cuz, La Rochefoucauld "jeste postovanje koje
porok podnosi vrlini.'
WEEKLY PEOPLE.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
POROK PODNASA POSTOVA-
ME VRLINI.

Sve cesce i cesse Sc cine pokusaJi da Sc
onravdaiu postojece neovlascene akcije Admi-
nistracije sa citiranjem presedena Gradjanskog
Rata. Neki pro-ratni pisci tako su daleko otlsll
de- nagovestavaju da je Roosevelt postigao Is
torijsku herojsku vaznost koja usporedJu-
je sa Lncolnovom. Predsednik nije obeskura-
zavao ova havlsava usporedjenja. mnoglm
svojm govorima l. besedarna on ~je-s zgodno ci-
tirao dobro poznate ,LipcoIuoye, pasaze kao, ma
primer. sto on ucini 49, marta kada rece:
"Kada je Abraham Lincoln postao Pred
sednikom on Sc morao suociti sa uzasnom re-
alnoscu rata izmedju drzava. Ma 4. julia, 1861,
II svojoj prvoj besedi Kongresu, on je podneo
ovo zivotno pitanje:
"'Moraju Ii Wade, prema potrebi, biti pre-
jake "a slobostine svoga naroda, iii preslabe da
odrze svoju sopstvenu egzistenciju.?'
"Lincoln je ma to pitanje odgovorio.
ne sa reeima nego sa delima. Mi I'll. Roo
sevelt1 smo danas suoceni sa istim pitanjem.
Mi takodjer odgovaramo MENU sa delima."
Usporedjenje je bez osnove. Metodi koje
su oba predsednika upotrebili, iskrenost jedno-
ga koji je bio ubedjen pravednost svoje po-
litike i manfestovano izmicanje i krivudani
put kojeg drug sleduje, potvrdjuju nejedna-
kost izmedju diva sucaja diva coveka.
Iskrenost beSe Linc0lnova jakost.
Ne postoji nj trunka dokaza da pokaze da
je Abraham Lincoln, sa recima iii akcijama,
pokusao da zavede narod, da in uzbudi sa laz-
MIN obecanjima iii da iii direktno pobuni sa
izvrtaniem cinienica I kada bi Lincoln bio
moguc da upotrebi prezirne metode, uzvisenost
njegove stvari, njena nepobitna moralnost, ei-
nile Sc izgovore nepotrebne. Iskrenost bese
njegova jakost ne bese nj jedne besede nj go
vora (sem jednog) koji SUI manjkali ovu vrlji-
nu. (Ovaj jedini izuzetak bese papir ma kojem
je on sa pisanjem pokusao da opravda politi-
ku dozvoljavanja ljudima imanja da kupe
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

moli Bogu da istraju pravom putu Nuds mi svo]u
ruku; primam je Ako b te odbio, mogao bi da misis
da me drazi tvoj saljv ispad.
Drazi! Tebe casn moi eoveee! covek bi pre- mo-
gao oeekvati divjasvo cd agnjeta. Lakunoc, sestro
lakunoc deco dometnu Franc-Taupin grlec Bridget,
Henu Herve-a jedno drugim. - Samo da mi je jos
zagrliti maog Odena Ali tako mi creva Sv Queneta,
ia necu einiti kao postar mole kompanije koji svoj
dep niece patu otsutnh udi Kad drazesni oruzar-
ski segrt vrat kue platcu mu zaostae zagrjae sto
duguju.
- Drago dete! = Memo primeti Bridget, CHE misli
poetese otsutnom jo sinu. Neka b Sc skoro vrato
nasu sredinu! Izgeda da njegov povratak jake
oteze.
Njegovo otsutstvo je mucno kako tebi tako me-
nj -upade Kristan - Izgleda mi tako davno kad
njegovo mesto kod naseg ognjista isprazni.
- Videeete da nam Sc vraea odrastao, ali tako od
rastao da cemo ga tesko poznati upade Hena. - Ka-
ko eeno da prosavmo njegov povratak! Kakvo &c nam
uzvane biti da ucnimo da zaborav iskusenja putova
MIA! Kako &c ugodno bti susati njegovo prcanje pu
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

tovanju mu u Milano njegovim dozivljajima putu
njegovm izetima Italiji?
Samo Herve nemadjase nj reei otsustvu brata mu.
Ustajuci sa stolice koju trenuak bese spus-
to- mladi kaudjer oprost zanatlijom govoreci:
- Neka bi nebesa produzavala da blagosiljaju
Sc gostoprimstvo sretan dom skrovste domach
lima koe su tako retke ovim danima
Tako mi vraga prijateju moi reci ii zatne!
uskkne Franc-Taupin, pruzajuci kaludjeru potporu
svoie ruke - Kadgod stupim u sromasnu ali dra
oil kcu cni mi kao da ostavljam sobom kod vrata
velikog paklenog davola kadgod izazim il ME, ose
cam kao da ostavljam raj, Pazimo! Ko zna mozda me
napoju ceka tai nevaljaac rasceplenim kopitama? A
Ii veceras vdeci tvom drustvu, easn moi coveee
nete Sc usud da hvata. sad, easni gospodne, da
polazimo!
Tako govoret Franc-Taupn ode kaudjerom;
Bridget odvede La Catellu do Henne sobe; Kristjan
Sc pope ma tavan da cereta Gospodinom Jovanom.
Ostavljen sam donjo sob, stegnutih pesnica L.
evrsto skupljenh usana, Herve zovoljno gundjase
O, tai kaluder -. tai prokleti kaludjer! Spopad-
nu ga mraene mis; odjednom nastavi: - Kakve Ii o.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
Cd Daniela De LeOna.

Cd Daniela De LeOna.
ze sad protiv klasa kada ee?
UJAK SAM: Ear je j tebe uhvatia ia glu-
post suprotnosti izmedju "masa" "klasa"
3. j.. Glupost
U. S. Naravno gupost.
B. j.: Pa, zar nije drustveno pitanje SUI
kob masa klasama?
U. S.: Sta su "klase," moim te?
B. j.: Pa, bogatasi, kapitalisti.
U. S.. Zasto in zoves "klasama?"
B. j.: Ina nekoliko klasa medju NINA.
s.: Koje su to?
B. j.: Tu je, ma primer, bankarska Nasa;
onda je tn klasa kraljeva zeljeznica; onda je
tn klasa tvornicara; onda je tn klasa knezeva
trgovine Ear ne vidis?
U. S.: Da "a sada dopustim da su to pra-
We "klase"
B. j.: Ear nisu?
U. S.: Tesko; ali dopustimo da su klase
pravom smislu; ako njih nazivas "klasama,'
druge "masama," ii onda kazes sustini da me-
dju poslednjim nema klasa.
B. j.: Pa nema.
U. S.: Da vidmo Ear ne postoji klasa
zejeznicarskih radnika,
B. J. okleva.
u S.: Ear ne postoji klasa rudarskih rad
nika?
B. J. izgeda zbunjen.
U. S.: Ear ne postoji klasa tvornickih rad
nika?
B. J. primetno pada nepriiku.
U. S.: Ear ne postoj pisarska, knjigovo-
djacka, posluziteljka, glasovneka klasa?
B. j.: Istina, istina.
U. S.: IL toga seduje: da ako kapitalis-
te nazivas "kasama' zbog raznih sredstava
pomocu kojih guile radnike, onda moras rad
nike nazvati klasama zbog raznih sredstava
pomocu kojih bivaju gulen.
B. j.: Vidm to, ali
u S.: Jedan casak. Pojimas Ii da bi svi
radnici, kao sve gazde, s pravom potpali pod
'kase', ako pod tom recju mislis ma njihova
zanimanja?
B. j.: Da; napustam takvo argumentisa-
ME- Ali tu, je, drugo. ..u '' '@" -
U. S. Koje?
B. j.: Ma kojoj je strani velika veeina ma
Stfanl raQnlka Ill ma StrdHl sdLud III hdpltdlls-
ta?
u S.: Ma stran radnika, razume Sc
B. j.: Onda imam pravo da nazivam rad
, nicku stranu "masama"?
u S.: Pc svoj sigurnosti imas - pod u
slovom da ne pomesas te dive misli.
| B. j.: Kako "pomesas"?
u S.: Kad misis "masama", Sta imas
ma umu misao broju iii misao zanimanju?
B. j.: Misao broju, razume Sc.
u S.: A kad mislis "klasama" kakva tt
je misao ma umu: msao O zanimanju iii mi
sac broju?
B. J. (postaje vedrijD: Pa, misao zani-
manjima, razume Sc.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
Dxepna Biblija.
KRISTIJAN STANIPAR.

sesnaesta knjiga romano Eugene Suea: Tajne naroda
iii astoria jedne proeterske porodice kroz vekove.
PriGa Sesnaestom Stolecu - dve knjige. Knjiga l.
Sa orignanog francuskog englesk: Daniel De Leon
Sa engleskog ma jugoslavenski: L. Petrovic.
81
Isprva uznemrena nekonvencjonalnoscu Franc-Tou-
pinovh ree Kristanova porodica brzo primiri da-
leko cd toga da ga prekda uzivanjem susase kako,
svostven nacn, hvali fratra Kao da Hena iznad
svh drugih, odobravase svom ujaku svom duhovitim
slatkim osmekom dok Herve, protiv, jedva mogase
da obuzda svoju neugodnost bacase ubomorne popre-
Ike pogede ma Sv. Ernesta-Mueenika.
Kaludier odgovori Franc-Taupinu: - Dragi moi bra
te ako su vecina moga bratstva dosta takv kako in tt
opsujes ia bi te zaoo da in sazaljevas da i'm pras
tas; ako su drugaeiji sto ih ii smaras pobozno
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
Uiak Sam i brat Jonathan.

U. S.: Uvidjas Ii sad da mesas dve misi,
da in trpas ujedno, kad govoris o suprotnosti
izmedju "masa" "klasa"?
B. j. (zavlaci ruke dublje dzepove cak-
sira sa uverenjem) Da, te dve misli SUI ne
tacne
U. S.: Besmisleno povezane?
B. j.: Da, besmsleno povezane.
U. S.: sasave?
B. j.: Da, sasave. Ako govorim "masa-
ma ma jednoj strani, moran govoriti 'ne-
kolcini' drugoj. To je taeno, ali -
U. S.: Sta, Ear tu ina jos kakvih "alija"?
B. j.: Ina jedna vista "alija" ia miSljah
da je radnicki pokret klasna borba.
U. S.: To i jeste.
B. j.: Ali gde dolazi "klasa"?
U. S.: Odgovor ma to pitanje isto &c tt po-
kazati da nije umesno govoriti "klasama"
kad covek misli ma zanimanja. Drustvene kla-
Sc znace posve drugaciju stvar
B. j.: Onda postoje klase.
U. S.. Sigurno Pogledaj one koje 81 do
sad zvao klasama, pa ces videti da svi oni ina
ju jednu zajednicku stvar da Sc upravo
protna stvar nalazi medju masama.
B. j.: Objasni.
U. S.: Oni koje 81 zvao "klasama' jesu
vlasnici svojne; to su poslodavci oni koje
81 zvao "masama' jesu neimucni, radeei.
B. j.: Tacno.
u S.: E, sada ma takvm osnovnim razi-
kama kao sto su te, a ne manjim razlikama
u zanmanjm pocvaju klase. Prema tome,
ma jednoj stran mamo klasu vlasnika svojine
poslodavaca, ma drugoj, klasu neimucnih
radecih; ma jednoj strani, kapitalisticku klasu;
ma drugoj, radnicku klasu.
B. j.: Onda su to dive suprotne klase?
U. S.: Da, drustveno pitanje je sukob kla-
sa - sukob izmedju klase najamnh robova iii
radnicke klase, i klase goncina robova iii ka-
pitaistieke klase.
B. j.: Ali kako dolazi da Sc naziv "mase
protiv klasa' tako opcenito upotrebljava
u S.: Kazaeu ii. To je jedan cd nekoliko
prostackih izraza kojima je obdario nasu ge-
neraciju najprostatkij "drzavnik" i najprece-
njeniji eovek ovog doba
B. j.. Koji? ...... -... r. ..a-*. /
U. s.: Gladstone. u. -
B. j.: Gladstone? !
U. S.: Da On je izbacio tn glupavu frazu,
medju mnogim druginl, pustio je u optical,
nemisleci su je ponavljali, pa je time velika
| steta napravljena.
| B. j.: Stvarno Ii misis da je time naprav-
! LENA steta?
U. S. Razume Sc Izraz koji ne ukljucu-
| je definiciju ma kojoj da Sc zasniva delo, je-
| ste zavodljiv. Danasnje drustveno pitanje Sc
| bavi pitanjem posedovanja svojine, pita-
| MEM broja it'd. Ne vaja nj jedna definicija
| o drustvenim redovima koja ne ukljucuje tn
| tacku. Sve takve krive definicije teze da od-
| vuku oko sa stvari ma kojoj treba da je uevrs-
| ceno da ga drze ma stvarma koje nisu nepo-
sredna briga.
WEEKLY PEOPLE.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

snove! Da, da &c otklont eak senku sumnje lei
Gu ovm nadahnucem, pa doazilo cd djavoa iii cd
Boga.
Herve zavrsi svoju recenicu. On osluskivase u
pravcu stepenica kojima Mary La Catele Bridget,
Hena njegov otac mao pre- odose ma gornji sprat.
POGLAVLJE VIII. +,
Pazljivo penuei po lestvama sto vodjahu ia
Krstijan nade stranca gde sed dasc uskog
sto Sc otvarase reel. Mesec, tada drugoj
polovni odskakvase nebu natuGenom zvezdama pro-
sipase bledu svetlos strog lik neznanog costa.
Otrgnut cd dubokih misli on Sc okrene prema Kris
tijanu:
- Mism da cub neki sum pravcu mosta. Da Ii
sto dogodilo?
- Neki senjor, izasavsi napolje da piruju, pokusa
hu da nasiluu jednu zenu. Nekoliko nash suseda
mnom mojim zetom, potrcase joj upomoc Hvala bu-
di Bogu, Maria La Catele je spasena.
(Nastavce se.)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13
O zakaSnjenju r. B.

Zbog velikog posla oko izdavanja Socija-
listiekog Radniekog Kalendara prosli i oval
broj RADNIcKE BORBE nisu mogli izaei ma
vreme.
Umoljavamo nase citaoce da nase objas-
njenje uzmu II obzir, mi cemo Sc trudti da
stvar dovedemo red sto pre- mozemo.
'Urednistvo
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-13

imena U drzav Illinois sa kojom vlada demo-
kratska partija takodjer je ma isti nacin spre-
ceno S. L. P. da Sc pojavi izbornoj list A
onamo gde Sc ma grbaci stanovnika popne po-
(Nastavak ma g. strani)
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-06-21
Tempted to IdIeness

One of them, an elderly man
with an almost herculean torso,
asked me:
"Ts that the will Of God?"
"Most certainly" / said.
GOD did not make rich men
and poor men,"
More than once, during idle
moments, l felt the temptation
to become a lazy and contented
resident of Hawaii, the true
land of flowers, champagne-like
surf and tolerant living. But
when l returned to San Pedro
from my third voyage to the
islands, l found a letter from
Hamburg awaiting me at the
Soldiers and Sailors Y. M. c. A.
AS usual, it was written in a
simple code-the alphabet start
ing with M, every fourth letter
being invalid, the whole arranged
something like a crossword puz-
zle to be read from right to left
and from bottom upward. Albert
Walter wrote that his organiza-
ton was preparing worldwide
campaign against seamen's mis-
sions, and for this purpose he
wanted material on the doings
of the Seamen's Church Insti-
tutes of America which were be-
lieved to be subsidized by the
shipewHeFs to HeutFalize the in
fluences of class war propaganda.
He also instructed me to COL
lect accurate information on the
living conditions Of Sc a m n
aboard the tankships Of the
Standard Oil Company. Such
information was necessary to
formulate Communist programs
of demands for tanker crews.
The Standard Oil Company
was representative of American
tank-shipping. Oil transports
would play a vital role in future
wars. Communist control of this
branch of merchant shipping had
been raised to a major issue in
the action program of the
Marine Section of the Comintern.
Ito Be Continued)
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-06-21

Assigned as a Communist
propaganda worker on the West
Coast of the United States in
1925, the author was to promote
the so-calIed Hamburg pro-
gram" among I. w. w. and In
ternStionaI Seamens Union of
America. With him aboard the
SIS. Montpelier was M icheI
Avstin. daring Red sctivist.
Avafin, seized as stowswsy,
was PUT in irons as the ship en-
tered the Panama Canal. Un-
perturbed. Avstin planned a dash
for freedom in vancouver. Val
tin arrived in San Francisco.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-06-21
BY JAN VALTN

spurred me on TO tireless
activity.
spent more hours among the
Filipinos than on deck or in the
forecastle. These sons Of the
land Of seven thousand islands
may have looked like a dull and
uniform mass of slaves TO the
complacent outsider, but the
more I dug myself into this mass
and endeavored to become a
part of it, the more i became
aware that these men, who were
wed on rice and treated like
cattle, had well-defined personal
titles, hopes and dreams and
plans.
They loved their homeland,
and many Of them were capable
of making articulate their will
to national independence. A
good half of them could read,
and about one-fourth could
speak and understand English.
The Communist doctrine which
in the case of oppressed peoples
combines the slogans of class
war with the struggle for ma
ltional liberation, fell here, when
translated into its simplest
terms, on fertile soil.
My Filipino listeners were
Ivisibly intrigued when l ex-
pounded to them the doctrine
that all men, no matter what the
color of their skin, were entitled
to equal rights, that the first
step of the fight for equal rights
was the fight for equal wages
with white workers, and that the
best method of accomplishing
that was through strikes at
harvest time.
saw dusky faces light up
with comprehension, and then
they went on jabbering excitedly
among themselves.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-06-21
Out of the Night

denim shirts. The proletaiat. /
was treasured.
/ found that 40 per cent Of the
population was japanese, with
Filipinos, Chinese and Portu-
guese the next strongest groups.
Most of the Chinese became
tradesmen and merchants. The
real working class of Honolulu
is, Portuguese Hawaiian Japa-
nese, with an influx of Negro
blood on the Portuguese side,
while the plantation proletariat
of the island is mainly Filipino.