Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-04-18
DEKUJEME
B. Benes:

Y mlnulych dnech JSme "a
hajili predcasn6 jaro velmi OPP
timisticky. Franklin Delano
Roosevelt, velky americky stat
nix, podepsal zakon Lease
Lend" O pomoci Velke Britanii
a jejfm spojencGm; krone to-
no lined prakticky zaffdil ne
omezene plnenf tohoto zakona
a dial Velke Britanii a Recku
zaslat velka mnozstv1 nejrGz-
nejs1ch zbran1 a streliva. A.
mericky president t1mto svym
cinem zasahl We prospech spo-
jenc1 v nynejsl valce prot Me-
mecku a Italii do tie m1ry, re
odpovednl statn1ci prohlasujf
podpis Rooseveltova zakona "a
"podpis odsouzen1 Hitlera k
smrti" nebo "a "vstup Spoje-
nych Stat1 do valky." Kdo 81
dovede predstavit, co Dude V
pTistich mesfc1ch znamenat po-
moe americkeho prGmyslu a
zdroje surovin britskemu a spo'
jeneckemu valecnemu stroll,
jist6 uv6rf, re byl p%odepsan or
tel Hitlerovy smrti. 0 tom, re
Spojene Staty jsou jiz dlouho
materielne We valce prot Ne
mecku a Italii, take malokdo
pochybuje. Nicmene americke
udalosti z minuleho tydne mali
prave pro mas jeSte hlubsi a
vets1 vyznam, nez jak jej zhod-
nocuje dennf fisk pod okamzi-
tym vlivem nemeckych nocn1ch
nalet1 ma britska mesta.
Tfeba 81 uvedomit, re F. D.
Roosevelt dokazal minulych
mes1clch pc tuhem boji S vlast
mimi lidmi, re k raznym statnic
kym cinum a mohutnym mocen
skym rozmachIm neni prave
nutno byt diktatorem. Demo
KRAFT Roosevelt pTivedl americ-
Ike veTejne m1nenf a ODE sne-
movny americkeho parlamentu
cd isolacionismu z r. 1898 az k
schvalenf zakona, jehoz prove
denl postavf Ameriku pc box
budovatel1 noveho d%emokratic
keno poradku We svete. Pc
Rooseveltov6 projevu z minute
soboty jest uz vsem, vcetne A
dolfa Hitlera, jasno, re byl de-
finitivn6 znemoznen navrat k
politice falesneho uklidnovanl
totalitn1ch narod1 a diktatorG
a re nynejsf BOZ demokraci.
prot nacismu a fasismu p1jde
do vsech d1sledk1 az do v1tez-
neho konce, Ia to rucl pTede-
j, vsfm ctyfi nastavajfcf roxy
Rooseveltova presidentstv1. Ia
to vsak take ruci okolnost, re
ISpojen6 Staty nemohou V zad-
mem pflpade riskovat porazku
We valce, kter6 Sc formaln6 me-
z1castni, avsak We kter6 vsadi-
! ly vse, co mali, ma kartu sveto-
We demokracie. Roosevelt pri-
vedl Spojene Staty k 1000 po-
moci spojencGm. Roosevelt ia
Ike s mimi Dude organisovat bu-
doucf mir a budoucf pofadek
We sv6te. Mysllme, re tato O.
kolnost jest pTi %nejmenslm tax
dIlezita, jake okamzity dovoz
zbran1 a stTeliva z Ameriky do
Evropy. A nabyvame konecn6-
no pTesvedcenl, re nyn6jsf val
ka sc dostala do rozhoduj1ciho
stadia nejen pokud jde o nase
v1tezstvl, We kter6 jiz VERNE
delsi dobu, avsak i pokud jde o
spravne pTedpoklady budouc1-
no m1ru. MIzeme povazovat
demokracii, pokrokovou a mo-
dern1 demokracii "a zachran6-
nu pro Evropu i ostatni svet,
Konecne RooseveltIv 1sp6ch
ma pro mas Cechoslovaky, mno-
hem vetsl vyznam, nez pro KITE
rykoliv jiny narod. Nam pri-
neslo americke historicke roz-
hodnutl o pomoci spojencGm
nejen Zaruku mocenskeho Vi
tezstvf mad hitlerismem, avsak
i pocit mravn1ho vitezstvf, do
konaneho jiz dnes, davno pred
skoncenlm teto druhe svetove
vakly. Nam RooseveltGv zakon
Sc svymi dIsledky pfedevslm
ffka, re jsme NELL pravdu, kdyz
jsme sc v r. 1888 nepodali ma
cistickym nab1dkam a nenapo-
dobili jsme AMI Bulharsko, ami
Rumunsko, 81 Madarsko V DIAL
SIGH mesfc1ch a letech. Zacali
jsme vskutku svou valku proti
Hitlerovi prav6 diva roxy pred
tim, nez sc Rooseveltovi poda-
Tilo pfivest Ameriku ma nasi
starou cestu nekompromisniho
boje proti nacismu a nahoda to
mu chtela, re hlavnf mas napor
byl ucinen We Spojenych Sta
tech kda tahdU dleI a nracOval