RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
0sam gOdiaa Rooseve|tove
'dem0kraCije".

Prvi put istoriji owe republi.
ke po treci put Sc njen Predsed.
nix "zakljinje" da &c braniti anne
ricku Konstituciju po obicaju
Roosevelt je odrzao tog dana go.
vor, koji Sc brodkestovao celom
svetu ma nemacki, italijanski
druge jezike, razume sc, ma en-
gleski jerk. On Sc vrlo naporno
potrudio, tom govoru, da doka-
ze kako politicka demokratija ne
moze umreti, jer mi to znamo
jer smo je videli kako sc ozivela i
kako ie rasla," rece Predsednik
Roosevelt. Onda Sc on pohvalio
kako je spasio "demokratiju" ka-
da je ona izgledala da potpunc
nestaje rece:
"Nazad osam godina, kada je
izgledalo da je zivot owe republi-
Ike smrzao fasisticki terror, mi smo
dokazali da ovo nije istina. Mi
smo- bill u sredini potresa; ali
smo aktovali, mi smo aktovai br-
20, smerno, odlucno."
S ovim je Predsednik Roosevelt
hteo da dokaze da &c on sa svo-
Jim privrzenicima pbnovno akto-
vati "brzo, smerno, odlucno," da
&c oni sve uraditi samo da ne Ii
mre postojeca "demokratija."
Interesantno Sc Roosevelt po-
hvalio sa zivotom owe zemlje "a
vreme njegovog osmo-godisnjeg
vladanja, on rece:
"Ove poslednje godine bile su
zivotne godine - korisne godine
"a narod owe demokratije. Jer SUI
one mama donele vecu sigurnost,
ia Sc madam, i bolje razumevanie
da Sc zivotni ideali trebaju meri-
ii sa drugim sem materijalnim
stvarima. A da bi jos wise plu-
tokratiju ubedio da je on "a nju
spasio kapitalizam, on Sc jos jed
nom pohvalio sa tim cinom ova-
ko:
'Najvaznije je "a nasu sadas-
Most buducnost ovo iskustvo de-
mokratije kojim Sc uspesno pre-
zivela kriza kod kuce; odstranilo
je mnoge zle stvari; sagradilo je
novu strukturu trajnog odrzava-
MIA, i "a svo vreme je odrzalo
stvarnost njegove demokratije."
Nepravedno bi bilo napadati
Roosevelta da je on krio svoje
aktove iii da III je prikazivao II
drugoj boji nego sto oni behu. O.
vo su "a NIGGA drugi radili. On je
otvoreno sa ilustracijUm jednom
prilikom rekao da je on il vode
spasio start kapitalizam potpuno
da sc ne utopi. To behu pseudo
komunisti koji prikazivahu mere
sa kojima je pomenuto Roosevelt
postigao kao da su one intere-
su radnicke klase zbog toga re-
kose, da je Roosevelt ravan ne
umrlom Lincolnu. Ali cd kakve je
opasnosti Roosevelt spasio kapita-
liam nazad osam godina? TEX Sc
te iste godine Hitler pope ma VI
hu nemacke gangsterske politicke
yladavine on nije mogao biti
pretnja ovoj "demokratiji' jos Ia
da. Ako nije bila to spoljna opas-
most, onda je tai "fatalistieki te-
ror "morao biti unutrasnji. A ko
ie hteo da tada unisti kapitalis-
ticku demokratiju?
Istina yilo je govora da moze
doci "covek ma konju" Washing
ton, ali nam rekose da Sc nj diva
slugana Wall Streeta nisu mogli
sloziti koji cd njih dvojice treba
da je diktator. Drugim recima, nj
je Roosevelt spasavao kapitalizam,
tojest, "demokratiju" cd kapita-
lista, nego cd nekog drugog. A ko
je tai drugi unutrasnji neprija-
tell mogao biti? Jamacno ne nele-
gitimni gangsteri, jer Sc nJihov
arhigangster Capone izrazio da
&c uraditi sve sto moze da Sc o.
cuva "demokratija." l 81. januara
owe godine sazna smo IL govora
Hugh Johnsona da su 81 posto