RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-14

podupire njegovo strapacalo Mussollni, DO
nekle Japan, one reskirase rat po ceni o.
opasnosti Proleterske Revoucije. l kao sto Vi
dino, jos malo &c Sc dovrsiti dvogodisnjica O.
vog svstskog krvoprolics. Ali ne treba nikada
zaboraviti da su "demokratije" odgovaraie
pocetak rata zbog straha cd pobede revolucio-
narnog proletarijata, i, sledstveno, tai strah
mora da je duboko usadjen njihovim grudi-
ma.
Mnoge ovdasnje burzoaske novine, pre- nego
sto i'm Roosevelt odredi "lniju" il dubne
svojih srca izlise gnjev protiv SovJetske Juni-
je kao protiv zemlje Proleterske RevoluclJe
One izrazse zelju, kao sto to ucini kleveand-
ski Plain Dealer, da sc nacisticka Nemacka
Sovjetska Junija krvi zaguse, da poslednJa
nestane potpuno da prva bude Zmorena iznad
mogucnosti odavanja ma kakvog otpora demo
kratijama." Sa ovim su te novine otkrile da Sc
"demokratije" duboko boje wise cd Proleterske
Revoucije nego cd fasistickog imperjalizma.
Pre- no sto su "demokratije' usvojle sadas-
nju njihovu novu liniju prema Sovjetskoj Junl-
il, one su pobrinule da Sc osiguraj ju da ne
pomazu Stalinovu vladu kao vladu Proeterske
kratsku' vladu. Josie kako Sc one osigurase
da je takvom dobiju Ear nije Stain odrzao po-
duzi govor par dana nakon nacistcke navale
ma Sovjetsku Juniju, kojem nje nj jednu rec
spomenuo radnickoj klasi, vec je apelovao
ma rusku nacionalnost potpuno ignorsuci in
ternacionalni karakter Proleterske Revolucije,
"a cije ostatke tako odvazno, tako herojski vodi
borbu da in po svaku cenu odbran Crvena Ar
mia. Ear nije Stalinova vlada pala pred Chur-
chillom ma kolenima kada je potpisala ugovor sa
kojim Sc zavetuje da &c uradti sve Sto moze da
vaskrsne il mrtvih bivsu vladu poljskog gnus-
nog kapitalizma!
Zbog toga je Churchill mogao sobodno da
pozove svu britansku burzoaziju da stane
mega Ajegovu vladu u vezi novom linijom
pomaganja iii primanja Stalinove Wade
tabor borbenog "demokratskog' imperijaizma.
Zbog toga je mogao Roosevelt da sleduje Chur-
chillove korake. "Demokratije" ne pomazu Sow
jetsku Juniju kao zemlju Proleterske Revoluc-
je, vec one pomazu Stalnovu vladu kao silu u
korist "demokratskog" imperijalizma. protiv
fasistickog imperijslizma.
/ zbog toga mogu sve> sovinisttke jugosla-
venske novine, koje su smrtne neprijateljice
Proleterske Revolucije, slediti Rooseveltove
stope podupiranju Stalinove Wade u ovom
ratu.
Preko svega, ovo ne znaci da je otpor So
vjetske Junije ijalistickog karaktera, jer,
kao sto cesto spomin jemo Crvena Armija bra
nj ostatke tekovina Proleterske Revolucije, ia
b. ,,1ol.
ljujuci Sc, sada sa "demokratskim' imperija-
listima da bi cd njih dobila pomoc
Ali ia pomoc je gnusna pomoc. Onaj koji
prima pomoc cd neprijatelja. tai odbija svoje
prijatelje! Marx je davno rekao da su radncka
kasa kapitalstcka klasa nepomrljivi nepri-
jatelj!
Sa dobivanjem Stalnove Wade uz sebe, zan-
dari kapitaizma, "dcmokratije," nisu nimalo
unistili ujedno opasnost cd Proleterske Re-
volucije. One uspe,e samo da neutralisu Sta
linova vladu. koja Sc zbog vec cesto spomenutih
antimarksistickih koraka, sama neutralizovala,
potpuno je izgubla internacionalni karakter
oslobodjenja radnicke klase. Ovo ne znaci da &c
rusk radni narod uvek trpeti takvu vadu mad
sobom kao sto je Stalinova birokratija kao sto
nece svetska radnicka klasa dugo trpeti svet-
ski razbojncki kaptalizam
Buduci da, rrema samom priznanju burzo
askih zvanicnika, Stalnova ideoogiia umre.
kao sto to rece Wendell Willkie, Rusija presta-
je biti povrsini iHakva pretnja "demokra
ja." Jer ona nema tryovackih' ambicija | pos
matrajuci stvar owe strane, potpuno je pri-