RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-26
RadniCi, gradite Soc. |ndustrija|nu Juniju sada!
potrebue avions-
knpSt dokaz dale Straik

Ako Sc ikada dokazalo da je strajk zas-
da postignu svoj istorijsk cilj oslobodjenja
ispod tiranije kapitala, to Sc dokazalo
strajkom radnika North American Aviation
Company Ako Sc ikada dokazalo da su labor
feker "maskirana baterija' liza koje vladaju-
Gu klasu opkoljuje radnicku klasu da bi je pot
puno podjarmia, to je dokazalo hsterijsko
neprijatelstvo fekerdoma prema tom stra jku.
Naposletku, ako Sc ikada dokazao da je poll
ticka drzava izvrsni odbor kapitalisticke kla-
Sc, koja je sledstveno ustaa protiv radnka
u njihovoj nepomirljivoj borbi protiv tlaci-
teja, to dokazalo van svake sumnje sa div
ljackim napadom drzave protiv strajkujucih
avijonskih radnika.
Wise nego ikada je sada jasno da americ-
XII radnici presno potrebuju nova oruzja i no.
We metode; metode koji lisavaju upotrebljava-
&c drzavne sile, oruzja kojima da mobli-
zuju neizemrnu potencionalhu ekonomsku moe
rada. Imperativno je da rad dnic shvate
Stroke implikacije skorasnjeg strajka u Ing
lewoodu, da oni razumu nekorisnost borbe
"a niStavnu povisicu najamnce kada uslovi
prilicno vicu "a obaranj jem sistema najamnog
ropstva. Preko svega, radnici moraju pojmiti
-.nije misfja junionizna da aktaje kao pozadna
garda porazene armije, negovana "a poraz,
priviktnuta porazu, sposobna samo "a poraz:
Misija junionizma je da organzuje da vez-
ba radnicku klasu Ia konacnu pobedu da
'uzme i drzi masineriju proizvodnje sto zna-
ci admnistraciju cele zemlje."
Pravovaljanm Socijaistima cele zemle
davno je bilo jasno kao zvonce da su strajko-
vi, iako su dokazi radnickog neslomljivog
duha, uzaudn narcotic u slucaju kada dr.
zava skida "nepristrasnu' masku. Piketaske
inije ne mogu merritt sa bajonetima, ma
sinskim puskama oklopnim "Jeeps"-ima
strajkasi su ovo doznali kada SUI oni otvorili
svoje linije opozvali strajk rad "strateskog
povlacenja." proslosti, kada su federane
trupe bile postavljene cd strane podIozne dr.
zave protiv strajkujucih radnika, strajkasi
Sc nisu uvek povlacli - i posedica je bila
tragNna.
"Dajte i'm puscanog- -olova hranu.''
strajkujuci zeljeznicarski radnici cd
1877, oduprli su Sc strajk je bio pozvat kao
protest protv 10 po sto kresanje najamnice
tada bese mnogo prosirena simpatija uz straj-
kase da mil!cija, mnogm slucajevima, niie
htela da njih puca. Ali Sc dozvase federalnc
trupe. Stotine judi su poginuli; stotine ljudi
su ran jeni vrhuncu borbi koje SUI tome sle-
dile. To behu dani kada SUI posodavci bill
mamie oprezniji izrazaju svog prezira prema
njihovim radnicima. "Daite radnicma straj-
kasima puseanog olova hranu "a nekolko da-
na," savetovase Thomzs Scott, predsednik
Pennsylvania Railroad, "i vi cete videti kako
&c oni primiti ovakvu hranu."
Federalne trupe su opet p ozv ane (po
nalogu poslodavaca) 1894, da slome Pullman
strajk Predsednik Cleveland je postupio pro-
tiv Governera Altgelda koji je ocito korio IL
vrsnog sefa zbog toga sto je postupio nelegal-
no preko glave lokalne Wade zbog ocigledne
namere da slom strajk. Ali Grover Cleveland
je bio dobro zadovoljan sa bajonetskm "resa-
vanjem' radnickog problema cestitao je oni-
ma koji su mu pomogli "u belezenju nacina
ciscenju puta, koji je sada nepromenljvo