RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-28
ZASTO JE OVAL RAT IMPERI.
JALISTICKI?

Vrlo je prirodno da Sc burzoazija brani cd
napada marksista da je oval rat imperijalistic-
XII, jer Sc time razara njena lama propagan-
da sa kojom ona zavodi svoju radni6ku klasu u
veroyanju da Sc med djusobno kolje radi ocuvanja
"slobode," protiv ropstva Jer kada bi radnic-
ka klasa znala da burzoazija vodi oval rat radi
njenih trgovackih interesa da ocuva silom o.
svoJene teritoriJe, strane place sfere uticaja;
da razori konkurentnu moe suprotnog mperija-
listickog della, radnicka klasa bi smesta ustala
protiv krvoprolica, kao sto Sc vid zbog toga
sto bi takva pobuna radnicke klase mogla zna-
citi unstenje same plutokratije njenog omilje-
nog kapitalizma burzoazija Sc trudi il petnih
lila da nam dokaze da oval rat nije imperijalis-
tieki iii trgovack
Tako, ma primer, dolazi Franklin johnson.
urednik "The American Expoter," i rece: ~
suprot tome sto narod veil zvozna trgovina
nije forma ratovanja, jer," nastavlja Johnson,
"skoro svako zaboravlja da je druga osoba mu-
sterja kao sto je konkurenat.'
Sa gornjm je Johnson hteo da kaze da je
Nemacka isto toliki veliki kupac "demokrat-
skin espapa kao sto je ona njhov velki kon-
kurenat ma stranm pijacama, da Sc kapitalis
ii ne grabe da osvoje tudje place. Njegova logi-
ka vodi zakljucku da "demokratije" nisu ude da
razore musteriju razarajuci ga kao konkurenta,
nego da Sc rat vodi radi idejni razloga Drugim
recima, pomenut kaptalisticki apologicar trudi
Sc sa ostalom buZoazijom da mas ubedi da "de-
mokratije" vode "pravedan' rat "rat protiv IT,
ranije Ia slobodu."
Recimo da je zbilja Nemacka isto toliki We
liki kupac americkih espapa koliko svojih espapa
ovoj zemlji prodaje, da Ii ia cinjenica razara
marksisticku tvrdnju da je oval rat mperijalis-
ticki? Mi mozemo otici dale cd samog john
soma, reci da Sjedinjene Drzave mogu proda
ii Nemackoj mnogo wise nego sto poslednja
prodaje prvoj pa ipak da ia predpostavljena
cinjenica nece nj mao naskoditi nasoj tvrdnji
da je oval rat mper jalisti6ki. Jer &c samo nez-
nalica tvrditi verovati da Sc ottawa inostrana
politika jedne krupne kapitaliststcke zemlje
odredjuje samo trgovackim vezama druge krup-
ne kapitalisticke zemlje. Inostrana politika ma
koje razvijene, tojest, krupne kaptalisticke zem-
lie, odredjuje Sc cd strane njenih ukupnih i'm
periJalistickih interesa. Drugm recima, Nemac-
ka moze prodavati mamie svojih espapa
ovoj zemlji, ali to ne znaei da &c ona mamie cd
owe zemlje prodavati svojih espapa ma dec svet-
ske place koj Sc "tradicionalno" smatra da je
strana pijaca owe zemlje. A kada jedna krupna
kapitalisticka zemlja gubi ma bojnom trgovac-
kom poJu oko stranih pijaca ona gub svoju
vaznost ako na vreme ne trgne, ona vre-
menom postaie drugostepenita zemlja Nemacka
preti da dominira 81 swim kaptalistickim sve-
tom zbog toga straha su protiv ME ustale "de-
mokratije'
Neka Sc burzoazija sto wise napreze da "a
vede radnike verovanju da ona vodi rat "a
"slobodu' a ne radi svojih pljackaskih interesa
Jer u koliko Sc ona wise napreze toliko mi saz-
naJemo da Joj je teze tome zavesti radnike.
Sa svih strana dolaze zvestaji kako medjusobno
zbog nezadovljstva gundjaju draftovani vojnici
"A moze Sc zamisliti kako Sc moraju silom terati
radnlci ratujueih zemalja da Sc blu protiv rad
nika druge zemlje. Dobri su to znaci koji nam
kazuju da burzoazija nije dobrovoljno stanju
zavesti radnike vec Sc mora lacati prisilnih
sredstava. Dobr su to znaei jer nam oni kazuju
da je radnicka klasa skoro gotova da usvoji ideju
Socijalistiekog Industrijalnog Junionizma da
pomoeu politicke ekonomske akcije razori ka-
pitalizam
Nezadovljstvo radnika &c Sc sve wise znatno
pojavljivati, te zbog toga ma mama revolucionari-
ma estate da Sc sami cvrsto drzmo, spremamo
sec, mozes JEST kolko hoces u ma imadj