davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire., 1941-08-04

sUx DEFENSE srA,Rs
The Daily Alaska empire., 1941-08-04
TRAvELING MEN 60 10 NAGWAY;
 JAZZ K ChARTERED

Travelling men Ken Edwards, I. A. Thatcher and N. A. McEach- ran left Juneau on the chartered gasboat Jazz last night bound for a business trip to Skagway and Haines. They will return Tuesday evening.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
A .HABoRU ESEMENYEI

Kernay is ebben a tengeri csa-
taban seriilt meg.
Meg mem er6sitett radio je-
lentesek szerint a nazik beha-
toltak Moszkva kiilvarosaba es
a Belvarost bombazzak. Hiva-
talosan beismerik ait, hogy a
kiilf0ldi diplomatak kivetel nell
kill elmenekultek Kazan varo-
saba, keleti iranyban negyszaz
mertf0ldre Moszkvatol. Tagad-
jak azonban AIT, hogy Stali-s
es kormanya oft hagytak volna
mar Moszkvat, bar a legtobb
kormanyhivatalt szinten elvit-
tex Kazan varosaba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23

icIleI, IldCSdA IcI IlcIIl IOSJaK
id6kOzben adni.
A ket oldali bekerites es
hatulrol valo elzaras kiserle-
tel kozben a k0zepen allo nazi
hadsereg teljes erejet odave-
tette a szemt6l-szembe valo ia
madasra. Az orosz jelentesek
is elismertek, hogy kaprazatos
er6ket dobtak a nazik ezekbe
az iitkozetekbe es annyira el6re
haladtak, mogy k0riilbelul hat
van mertf0ldre vannak mind
ossze Moszkvatol. A nagy
agyuk mar fel is vannak al
litva es megkezdhetik Moszk-
vanak teljes szetpusztitasat.
Mem emberekben, hanem
hadiszerekben gyengult meg
az orosz hadsereg. Ha igazak
a nazi jelentesek, az orosz ves2
teseg eddig foglyokban, halot-
takban es sebesultekben hat
millio es a most harcbavetett
tartalekok tulnyomo resze
gyengebben fegyverzett es hoz-
"a ujonc csapat.
H6sies az ellenallas, de
mines meg mar hozza az elve-
szett hadi felszereles. E.s mi
vel a nazik a Donetz volgyeber
es masutt lev6 gyarakat kezre
kaparitottak, az utanpotlas ir-
tozatos nehezsegekkel talalko-
xix allandoan. Exert kerik
Moszkvabol AIT egyre hango-
sabban, hogy az angol es orosz
segitseg azonnal j0jjon mar.
Nagyon nehez az oroszok
helyZete. Hitler mindent a
harcba dobott, annie csak volt
es meg mindig kitiino felke-
szultsege mellett kepes is ARA,
hogy ijeszt6 eredmenyeket er-
jen ell. Vegcelja az, hogy
Moszkvaba szoritsa Stalint es
az egesz bolsheviki k0zpentot,
hogy Ell ne menekiilhessenek
hanem hadi fogsagba keril-
jenek vagy lemeszaroltassa-
max.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
AZ ELEMI IGAzSAG0K

sorab6l val6 az, hogy leveg6b6l mem
lehet megelni. Minden vallalkozasnak AZ
iizletfelek t6akaratu partfogasa az alap-
ia Is ICY az ujsAg Is olvas6 tabor&nak kesz-
s4g6re van utalva.
Ennek Athat6 jele az, hogy az olvas6 meg
adja kell6 ellen6rt4ket az ujs&gj&nak az
el6fizetks formAjaban.
A lap els6 oldal&n Athat6 cimzAs ponts-
san megmondja az el6fizetes lejarat&nak
napjat Kerjnk, nkzze ant meg Is kuldje be
el6fizeteset, ugy hogy lap lej4rati napj&t
mindig idejekor&n megujithassuk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23

kiserlet Europaban ma ongyil-
kossag lenne. Hitler meg ma
is eleg eros ARA, hogy egy ilyen
kiserletet csufosan megverjen
es egy vereseg vegzetes csapasu
lenne Angliara nezve. Enrol
csak kesobb lehet $40, ha a KEEL
ID lido el fog ARA erkezni.
Sved hirek ait jelentettek,
hogy a magasz Eszakon levo,
Archangel newt orosz kikoto-
ben negyvenezer angol katona
mar partra is szallott es megy
maid Moszkva fele. a szoron-
gatott orosz seregek segitse-
gere.
Ez a hir mem felel meg a va
losagnak. Az angol hadveze-
toseg nagyon jol tudja. hogy
negyvenezer angol katona csak
egy csepp viz volna a tenger-
ben. A magas eszaki kikoto-
boil, mivel a vasutat, az egyet-
len vasutat mar teljesen szet-
vertek a nazik es a finnek, ket
ezer mertfoldre kellene utak
nelkul, mocsarakon, posvanyo.
kon, bozotokon keresztiil men.
jen ez a kis angol csapat. Utak
sincsenek, tehat a tel kuszo.
ben ezen a sz0rnyu videken
elpusztulna minden egyes an
gol katona. Ilyen ostobasagoj
Churchill nem enged meg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
HOVA FOG FORDULNI
A NAZI HADERO?

Csodanak kellene tekinteni
AIT, ha Moszkva mem esnek el
most. Csodanak kelleene te-
kinteni AIT, ha az orosz had
sereg a halalos gyiirubol XII
tudna menekulni es ez csak
keleti iranyban, az Ural hegy-
seq fele t0rtenhetik mar meg.
Csoda lenne, ha az oda esetleg
menekul0 orosz seregek es Sta
lin kormanyzat az Ural hegyei
k0zul, tehat inkabb azsiai te-
ruletrol folytatni tulna to-
vabb is a rendszeres ellenal-
last a naZik ellen.
Afelett tanakodnak ilyen
korulmenyek lattara az erde-
kelt demokraciak, hogy vajjon
Moszkva eleste utan hova for
dull a nazi sereg?
Felteheto, de mem bizonyos,
hogy a nazik Krimea es a Kau-
kazus fele fognak a tell had
jarat soran fordulni. Eek eny-
he eghajlatu helyek, ahol lehet
a tell idoszakban is harcolni eS
ami meg fontosabb Hitlerre
nezve, ezen terileten vannak
a vilaghiru petroleum forra-
sok. A petroleum pedig Hitler
serege reszere olyan szukseges,
mint a mindennapi kenyer.
Krimea es a Kaukazus ma
mar teljesen ell van vagva
Moszkvatol. A k0zponti orosz
hadvezet6seg az oft lev6 orosz
csapatokkal csak a radon tud
erintkezni, de annak segitse-
get mem nyujthat. Onmaga-
ban ez az orosz sereg mem all
hat meg a szornyii tulerovel
Szemben.
Ide varjak legjobban az an
gol segitseget. Perzsiaba es
azon keresztul az orosz Kau-
kazusba, inert oft kell a ma
zikat tavoltartani a petro-
leum forrasoktol. Vannak is
oft mar angol katonak, de sci
teni lehet, hogy mem elegend6
szamban. Egg millios angol
hadseregre lenne oft sziikseg
azonnal es err0l ma csak al
modni lehet. A helyzet tehat
mem biztato.
Lathatni ezt abbol is, hogy
Anglia inkabb az Indiaba We
zeto Khyber Pass meger6site-
sevel foglalkozik, hogy a ma
zikat Inditol tudja tavol tar
tani.
lido azonban van meg ARA,
hogy ujabb es ujabb angol Sc
regek menjenek Iranba es
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
AMEsIKAI MAGYAR HIRLAP

Irakba es oft szalljanak szem
be az el6retOr6 nazikkal.
A felteves az, hogy ez lesz az
vi nazi tamadasi irany. Csu-
pan Moszkva elestet varjak es
akkor tisztabban lehet latni
a helyzetet. Par hetig ITALIAN
pihenni fognak a nazik, de re-
szukre mines megallas. Min
denkeppen folytatni kell Hitler
mex a haborut, ha uralmon
akar maradni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
A KOZPONTI TAMADAS
MOSZKVA ELLEN MEGY

A nazi tamadas Moszkva ell
len Tranquil es a regi harca-
szati elveket k0veti. Alulrol es
felulr6l, tehat Eszakrol es
Delr6l eros hadseregek koriil-
zarjak Moszkvat es elvagjak a
hadsereg menekilesi vagy hat
ralasi utjat.
Mem lehet tagadni, hogy ez
a hadi rend eddig sikerult a
naziknak. Az eszaki reszen es
Delen a tamado nazi hadse-
regek annyira el6rerohantak
keleti iranyban, hogy Moszkva
mar a hatuk m0g0tt maradt.
Most azutan a ket nazi
sereg iranyt valtoztat es vala-
hol csatlakozni' fog egymassal.
EFT az orosz ellenallas mem
tudta megakadalyozni, hogy a
nazi sereg ket szarnya Moszk-
vat be ne keritSe. A noket
es gyermekeket ennelfogva ma
ris elkiildtek Moszkvabol, inert
az mem nyilt varos. Tele van
a k0rnyeke varakkal es katona
|saggal, tehat AIT bombazni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23


legalabb is oda ejjel nappal
szabad bejarattal birnanak.
Es a magyarok ujra olyan
vigan gyiijtenek les lopnak .
begyjjt0tt penzekb6l), mintha
maris "elvtarsnak" csapOtt
volna fel az elnok es vele O
kongresszus.
Erthet0, hogy a kommuniz-
musba csabult ''elvtarsak" meg
szediltek, ujra bediilnek Feher
Joskaeknak, inert konnyi ve-
LUX elhitetni, hogy most lit
mindent elneznek.
Epen ennek az ellenkez6je
az igazsag.
Bridgest beken hagytak eve
kig, egesz nyugodtan var
hattak volna a targyalasaval
meg egy ideig, de MOST akar-
tax megmutatni, hogy a Szov-
| jet is mas, amelyet tamogat a
kormanyunk, meg az lit ra-
koncatlankodo kommuniStak
is masok, akik ujra ez ellen
a haza ellen fordulnak, abban
a pillanatban, mikor AIT pa
rancsoljak nekik Moszkvabd.
Kuhnak a polgarpapirja ell
len is kezdhettek volna akci6t,
mindjart mikor elcsuktak,
vagy mikor kiengedik k0riilbe- !
I'LL egy ev mulva. De MOST
akarnak vele elbanni, inert
MOST akarjak megmutatni,
hogy ell lehet venni a polgar-
papirt mindenkit6l, ah ellen
sege ennek a hazanak.
| A kommunistak szennylap-
jan xviii is akadnak lit egyen-
ketten, akik oriiletiikben most
hirtelen kommunista vizekre
eveznek.
Az egyik magyar "ujsagban'
peldaul megfenyegettek Ma
gyar Amerika vezeto embereit,
hogy soha tobbe mem fogiak
oket beengedni Magyarorszag-
ba, ha a nemetek vereseget
szenvednek, inert a gyoztes orc
szok akkor beleszolnak a do
logba, es megbossszuljak magu-
kat azokon, akik lit a kommu-
nista arulokkal mem arulnak
kozos gyekenyen.
nyen ostobasagot csak azok
mernek kimondani, akiket a
szivuk, a multjuk, a veriik a
kommunizmus fele visz, de
gyavak hozza, hogy nyiltan
valljanak voros STINT, vagy fel-
mex tole, hogy meg a vorosek
is utalattal fogjak 6ket ma
guktol ellokni.
Mem tudni, hogy a Big
Sticket mikor fogja el6venni a
kormanyunk, de hogy ARA
er6sen kesziilnek, AIT az ep-
eszu emberek lathatjak,
Talan ez az utolso figyel-
meztetes a kormany reszer6l
les esetleg magyarokhoz a
mi reszunkroD, hogy menekll-
jenek gyorsan a voros hinarbol.
Hogy hagyjak oft a kommu-
nista egyleteket, a kommunis-
ia lapot, inert a Hitler elleni
kuzdelem ugyan rakenyszeri-
tette ezt a nemzetet, hogy
Stalinnal egy6k cseresznyet
egy talbot, de ARA mem fog a
sor kerulni, hogy a cseresznye
magjat belle kophessek Anne
rika Szemebe.
ES az lit okvetetlenkedO vO-
rOs arulokkal elobb-utobb ma
gyon alaposan elbannak.
A Bridges-Kuhn esetb6l ez
a tanulsag.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
EL0vETTEK A 'BIG STICK"-ET
10 LESZ KONIMUNISTA MAGYAROKNAK vIGYAzNH

EFT a figyelmeztetest mem
irtuk sem a Feher J6ska, sem
a kommunizmus neveben szel-
hamoskodo tobbi new york;
szemet szamara. Azokat a SEE
rencsetlen magyarokat akar-
juk meg egyszer figyelmeztetni,
akik a voros metelybe szedul-
tex, akik most AIT hiszik,
hogy most szovetsegbe keriil-
tunk a muszkakkal, tehat sza-
bad minden ebben a hazaban.
Csak a vakok mem lattak AIT
a figyelmeztetest, amt most
adott XII a kormanyunk, hogy
bar az oroszokat Hitler ellen
segitjik, a kommunizmussal
egyaltalan mem feksziink egy
agyban, sot hogy itthon ezen-
tul nagyobb erellyel mennek
a hatosagok utanuk.
Bridges munkasvezGrt azert
iteltette EPPEN MOST depor-
talasra a kormanyunk, hogy
ezt a vor0s metely hint6i alapo-
san megertsek. S az sem We
letlen, hogy Roosevelt EPPEN
MOST irt egy cikket a Golfers
newt hetilapban, amelyben a
los angelesi repiil6gepipar
sztrajkjaert nyiltan a kommu-
nistakat vadolta. Ezzel kesziti
elo a nemzetet azokra a rend-
szabalyokra, amelyekkel a vo-
ros rendbontokat sujtani fog
jak a j0voben.
S azok a magyar "elvtar-
sak," akik AIT hinnek, hogy
nekik mem art a v0r0s mivol-
TUX Ok biztonsagban vannak
peldaul a kommunista IWO-
ban, inert Ok amerikai polga-
rok, meg sulyosabb figyelmez-
tetest kapnak a kovetkez6 he
tekben.
A kormany eljarast indit
Fritz Kuhn, a hirhedt es jelen-
leg b0rt0nben husulo nazi
bundvezer ellen, hogy a polgar-
papirjatol megfossza. Azon a
cimen, hogy hamisan eskudott,
mikor huseget fogadott ennek
a hazanak.
Utana valoszinuleg a tobbi
ismert nazikkal hasonloan fog
max elbanni, de egesz biztosan
ICY fognak a sokkal nagyobb
szamban lit larmazo kommu-
nistakkal elbanni.
Hiaba hivatkozik maid a pol
garpapirjara, akirol bebizonyit-
ia a kormany, hogy kommu-
nista szervezethez tartoznak
les ezen a cimen tagadjak meg
a polgarpapirt evek ota az TWO
minden polgarosodasra jelent-
kezo tagjatoD a polgarpapirt
egyszeruen ell fogjak kobozni,
ha egyszer ARA a Kuhn esete-
ben precedenst csinalnak. Mert
termeszetes, hogy akik kommu-
nistak, azok ait hamis eskuvel
szereztek.
Mi0ta az oroszokat Hitler
megrohanta, miota koruna
nyunk a Szovjetet segiti, azota
a kommunistak ugy hanya-
kodnak itt, mintha mar a Fe-
her Hazban ulnenek, vagy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
A KARDOT CSORTETI
ISMET JAPAN

Hitler tagadhatatlan gy6zel-
meit6l felbatoritva a japanok
ismet harciasak lettek cs
olyan hangon beszelnek, ami
haborut jelent Amerikaval.
Az Egyesult Allamokkal va
10 megegyezest kereso japan
kormany lemondott egy ma
gyon furcsa hangu magyara-
Eat kisereteben, amely ICY szo!:
Az elvekben a nemzeti
politikat illet6leg megvan ia
panban a teljes egyetertes, de
mivel a vegrehajtasi modoza-
tokban mem lehetett meg
egyezesre jutni, a kormany Gel
szeriinek latta, hogy beadja a
lemondasat.
Ezzel szemben a japan ten
gereszeti miniszterium kulszol-
galati osztalyanak fon0ke, Hi
deo Hiraida nyiltan meg
mondta:
- Az Egyesult Allamok es
Japan ahhoz a ponthoz erkez-
tex, ahol az utjaik egyrastol
teljesen szetvalt iranyban ha-
ladnak tovabb.
Japan AIT hangoztatja, hogy
keszen all mindenre, ami tor
tenik es valosaggal kivanni lat
SILK AIT, hogy a haboru meg
induljon az Egyesiilt Allamok-
kal. Hangoztatjak nyiltan,
hogy a japan hadihajoknak
mines NIT felni6k most az
amerikai tengereszettol, amely
mex egy nagy resze tayol van
az Atlanti tengeren es keszen
allanak ARA, hogy haboruba
menjenek, hacsak Amerika
mem enged.
E fordulat k0zepen jott meg
az a hir is, hogy Japan a leg
nagyobb titokban egy reptile
teret csinal Timor szigeten, q
mely csak par szaz mertfoldre
van Ausztraliatol es ait min
den bejelentes nelkul meg is
nyitotta.
Ausztraliaban ez a hir igen
nagy izgatottsagot keltett inert
a repul6ter alkalmas ARA,
hogy legi tamadasokat var
hassanak oman.
Thailand (Sziam) is erzi,
hogy a japanok reszerol vesze-
delem fenyegeti, inert ugy nyi-
latkozott, hogy onallosagat
meg fogja vedeni minden ere
jewel. E celra 100000 katonaja
van fegyverben, akiket az an
golok kelloen felszereltek ARA,
hogy egy esetleges japan ta-
madasnak client tudjanak
allani.
Washingtonban rendkiviil ko
molynak tartjak a japan hely-
zetet es most mar kevesbbe
biznak abban, hogy AIT bekes
uton lehessen rendbehozni. Az
EgyesJilt Allamok mem akarna
haborut, de mem is fog az el6l
kiterni, ha Japan magaviselete
kier6szakolja AIT, hogy hare le-
ovroro An ovoori1zoi IoIiho Il b
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
ONGYILKOSSAG LENNE
EGY ILYEN KISERLET

Stain ketsegbeesett hangon
.surgeti egy lido ota AIT, hogy
Anglia tamadja hatba a nazi-
kat. Szallitson seregeket Hol-
landiaba, vagy Belgiumba,
Franciaorszagba es intezzen
tamadast akkor, amikor Hitler
ereje lie van kotve az orosz
fronton. Ez megosztast k0ve-
telne es meggyengitene a ma
zikat.
Az angol munkasparti KEEP
visel6k is ezt k0veteltek Chur-
chill miniszteleln0kt6l aki
azonban nem ugrott belle ka-
LAMBDA. Lehet, hogy ebb6l ere
doleg kormanyvalsag is lesz
Angliaban, de Churchill ilyen
kapkOdast mem csinal.
Washingtonbol jelentik, hogy
az amerikai hadvezet6seg ezt
gondolja:
Egy angol partraszallAsi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23

keszen allanak es csak pa
rancsra varnak, hogy tamadas-
ba menjenek at. Erejiik eleg
nagy ARA, hogy a japan halo
rajjal vegleg leszamoljanak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23

Sok embert tartunk okosnak
noha csak a masok butasagat
hasznaljak XII.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23
A LEGUJABB HIREK
A HABORU FELOL

A LEGUJABB HIREK
A HABORU FELOL
Moszkvabol jov6 jelentesek
szerint a helyzet rendkiviil fe-
nyeget6. A nazik minden ereju-
ket a harcterre vetettek es va
FEni erthetetlen modon min
eag friss csapatokat tudnak fel
hozni a tartalekb6l. A nemet
vezerkar semmi aldozatot mem
kimel, hogy Moszkvat elfog-
lalja. A tel meg mem allott
be es az idojaras a tamadok-
max kedvez. Eel labas ho esett
Moszkva koriil, amely kemeny-
re fagyott. Mines t0bbe sar es
a nazi tankek akadaly nelkul
vonulhatnak fel f6leg eszaki
iranybol es a k0zepr6l.
A nazi jelentesek szerint Hit
Ter d0nt6 gy6zelmeket ert Ell.
Csaknem hetszazezer orosz fog
1yot ejtettek Moszkva alatt.
K0rulbelul ketezer orosz tank
es hatezer agyu a zsakmany es
ezek a nazi jelentes szerint
mind hasznalhato allapotball
vannak.
A finnek hadi zsakmanya is
meglehet6sen nagy. A beallott
hideg id6jaras az ilyen viszo-
nyokhoz hozzaszokott finn Sc
roget nagyban segiti tamado
miiveleteiben.
A roman hadsereg bevette
Odesszat. Hitler most agyba-
f6be dicseri a romanokat es
jelzi, hogy a haboru vegen Macy
jutalmat ad maid a reszukre.
Ez mem lehet a magyar men,
zetre valami tulsagosan bizta-
to. 10, ha ait tarthatja meg
Magyarorszag, amt eddig ka-
pott, de a Banat es a megszal-
lott t0bbi reszek visszanyere-
ser6l $40 sem lehet ilyen k0riil-
menyek k0zott.
Szerbiaban most mar valo-
saggal vi szabadsagharc folyik.
A SERB szabad csapatoknak
mar agyuik is vannak es eros
nazi sereg kuzd ellentk. De
lazonganak a montenegroiak
es a horvatok is es nagyon nagy
fejfajast okoznak Mussolininek.
Egyre erosebben tartja ma
gat a hir, hogy Olaszorszag
kil0n beket fog k0tni. Ere
val6 tekintettel a nazikat es
olaszokat elvalaszto Brenner
volgyet mar varakkal er6sitge-
tik az olaszok, hogy Hitler bin
tet6 hadjaratat ell tudjak ke-
rulni. Ezzel szemben Hitler
mar regen meger6sitette a
Brenner volgy k0riili nazi had
allasokat es most vi agyukat
vittek oda.
Japan vi minisztereln0ke XII
jelentette, hogy betu szerint
betartjak a tengelyhatalmak-
kal val6 egyesseget a japanok
es szavak helyett most tettek
kel fognak el6allani. A helyzet
Japan es az EgyesUlt Allamok
k0z0tt vegtelenul feszult lett
es mem lenne meglepetes, ha
napokon beliil 0sszeutkozesekre
: keriilne a sor.
A Kearney newt anerikai
hadihajot egy szubmarin meg
torpedozta, de a halo mem sill
lyedt el, hanem bevanszorgott
egy kikot0be. Az esetet Roose-
velt eln0k utasitasara most
vizsgaljak teljes reszletesseggel.
K0zben a nazik AIT jelentet-
tex, hogy megtamadtak egy
csomo Anglia fele igyekvo ha-
jot, amelyeket hadihajok kiser-
tex. Ket napi hare utan a
nazi szubmarinok ket hadiha-
j6t es tiz kereskedelmi hajot
elsilyesztettek. Lehet, hogy a
=
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23

keszen allanak es csak pa
rancsra varnak, hogy tamadas-
ba menjenek at. Erejuk eleg
nagy ARA, hogy a japan halo
rajjal vegleg leszamoljanak.
MI TORTENIK MOST Az
OROSZ CSATATEREKEN?
Minden iras vagy beszed, ami
most az orosz-nazi haboru fe-
lol hangzik el, nagyon sok
feltevesen alapul es a veleme-
nyek mem naprol-napra, ha-
mem percr6l-percre valtozhat-
max, inert alkalmazkodniok
kell az esemenyekhez. A vilag
tudomasara adott hirek szama
mem elegend6 es nagy kerdes,
hogy mekkora a megbizhato-
saga a kul0mboz6 helyekr6l jo-
vo jelenteseknek. Csupan egy
bizonyos, az, hogy orosz foldon
most folyik a f0ltetlenul dont6
utk0zet.
A csata oriasi kiterjedesu te-
ruleten tortenik. A finn 0b0l-
tol egeszen a deli azovi ten
gerig huzodik a harcvonal, de
persze mem egyetlen vonalban,
hanem lenyeges megszakita-
sokkal. Egesz orszagreszek van
max orosz fold0n, amelyektol
jobbra es balra zugnak a csa-
tax, de amelyek edig meg mem
szagoltak puskaport, inert ell
lettek egy vagy mas okert ke-
rulve. E szakadekok nelkiil is
azonban ezer merftfoldes vona-
Ion folyik a csata nagy erovel.
A harcvonal Eszakrol Delre
halad, de mem egyenes. Be-
gorbulesei es kiugrasai van
max es tamadasi iranya keleti
iranyban megy. A nazik Kelet
fele t0rnek es az oroszok azzal
probalkoznak, hogy oket Nyu-
gat fele tartsak fel - vagy ha
lehetseges - szoritsak vissza.
Az utolso idokben a nazi
mozdulatokban nagy valtozas
tOrtent. Eszakon a nazik tel
jesen k0rulzartak Leningrad
varosat, de joforman minden
tamadast besziintettek oft. Ia
Ian epsegben akarjak meg
kapni Leningradot es ARA sza-
mitanak, hogy aprankent XII
lehet AIT eheztetni. A jelek AIT
mutatjak, hogy ha a koriilza-
rast az eddigi modon lehet a
naziknak tartani, akkor Lenin-
grad meg kell ada magat,
inert minden elelmiszere XII
fogy.
Leningrad k0rul tehat szii-
netel a hare es a nazi sereg
tell szallasolasra keszul. Kis
fahazakat epitettek a varos
korul es a k0rnyekbeli erdoket
ejjel-nappal vagjak tuzifanak.
A megfagyas ellen a k0rilzaro
sereg vedekezni probal. A ker-
des az elelmezes korul fordul
maid meg. Mem biztos meg,
hogy a k0rulzaro sereget lehet
e kello modon elelmezni es ta-
Ian az is kiehezik a varossal
egyutt.
A harcok tere tehat Peter
var es Moszkva kozOtt van
eszaki iranyban ahol a nazik
minden vasuti vonalat atvag-
tax es az erintkezest megszaki-
tottak. Segely csapatok vagy
szallitmanyok mem juthatnak
ell Petrogradba, inert a k0zbe-
vetett nazi hadsereg rendkivul
erosnek bizonyult.
A KOZPONTI TAMADAS
MOSZKVA ELLEN MEGY
A nazi tamadas Moszkva ell
len Tranquil es a regi harca-
| L.. =
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-23

akkor tisztabban lehet latni
a helyzetet. Par hetig ITALIAN
pihenni fognak a nazik, de re-
sziikre mines megallas. Min
denkeppen folytatni kell Hitler
mex a haborut, ha uralmon
akar maradni.
DEL AMERIKA EGY Macy
INTELMET KAPOTT
Panama allan kormanyzoja
vagy eln0ke soha mem volt ba-
ratsagos indulattal az Egyesiilt
Allamok es a demokraciak
irant. Meglehetosen nyiltan
mutatta az eln0k, hogy nazi-
barat. Megengedte ugyan,
hogy az Egyesiilt Allamok tu-
| lajdonaban lev6 hajok pana-
mai lobog6 alatt jarhassanak,
| de mikor Washingtonbol AIT
kertek, hogy ezeket a halo
kat lehessen agyukkal felfegy-
7erezni, akkor a legkemenyeb-
ben tiltakozott a lepes ellen.
Ezzel elerkezett az ideje an
max, hogy az Egyesult Ala
mok minden del-amerikai al
lamnak intelemmel szolgalhas-
son es peldat csinaljon.
Egyik naprol masikra yer
nelkili forradalom zajlott lie
Panama allamban, amely
el6bb a nazi barat eln0k0t,
maid az els6 alelnokb6l elnok-
ke lett szinten nazi baratot
csapta el es vegiil a masodik
aleln0kb6l csinalt elnok0t.
Minderre a munkara 0sszesen
tizenharom ora kellett.
Mem is tagadja senki Wash
ingtonban, hogy ezt a pana-
mai forrasalomszeru valtozast
az amerikai diplomacia es az
amerikai toke csinalta. FL
gyelmeztetes ez minden del
amerikai allamnak, hogy ilyes-
NIT maSutt is lehet csi-
nalni.
Argentina volt az elso, a
mely a lecke tanulsagait levon-
ia. Harom napon belul keres-
kedelmi szerzodest kot0tt
Washingtonnal, amely ugyan
az Egyesult Allamok reszere
koltseges lesz, de hadilag es
politikailag vegleg biztositja,
hogy a leger6sebb es legtekin-
telyesebb del amerikai allanl
most mar vegleg az Egyesult
Allamok es a demokraciak OIL
dalan van.
Meg lett tehat oldva a del
amerikai kerdes olyan ugyesen
hogy semmi veraldozatba mem
kerult, ami Macy erdeme a
Roosevelt kormanyzatnak.
Brazilia szinten megertette
a panama. intest. Eddig is
meglehet6sen eros volt az anne
rikai kapcsolat Braziliaval, de
most meg erosebb lett. A bra
zil kormany ujabb repul6terek
epitesere adott Washingtonnak
engedelyt es egy rendeletben ell
tiltotta, hogy nemet repilok
lehessenek a polgari braziliai
repul6gepek vezetoi vagy tiszt-
viseloi.
Egyseges ma a kettos anne
rikai kontinens es oda sc ma,
zista, Sc fascista ugynokok
tobbe mem mehetnek azzal
hogy zavarokat csinaljanak
Ez az allaspont nazik tudo.
masara esett, akik remenyeik
meghiusulasat keseruen vet.
tex.
ONGYILKOSSAG LENNE
| EGY ILYEN KISERLET
Stain ketsegbeesett hangor
.surgeti egy lido ota AIT, hogy
| 4Is = l.