Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-02-21
VaIka Europe

ucIuOChyCu VOJdhu.
Die poslednfch zprav Nemec
ko poslalo k zesilenf svych 200
900 vojakG, jez melo v Rumun-
sku jiz cd konce prosince, DIAL
SIGH 20 divis1. Ctyricet vojen-
skych vlakG p~rojfzdelo denne
pres madarske uZem1.
Z RuScuku, bulharskehO pf1-
stavu ma Dunaji, naproti Ru-
munsku, oznamuje Sc, re feka
dosud nenf 1plne prosta ledu a
re n6mecke pontony jsou ulo-
zeny ma jejfm ~rumunskem bTe-
hu.
Skupina nemeckych trans
portnfch aeroplanG, pravdepo-
dobnG taz, ktera let6la mad Ma
darskem, pTistala ma bulhar-
skych letiSt1ch. Sofie oficielne
vysv6tluje to tim, re je to cast
vyzbroje, kterou Bulharsko "a
koupilo v N6mecku.
Americka legace, ktera pre-
jala zajmy Anglican6 v Rumun
sku, dala vyv6siti ma budovach,
jez jsou anglickym majetkem,
toto naveStf v reel rumnske, an
glicke, bulharsk6, ruske a ne
mecke: - "Tento majetek je
pod ochranou vlady Spojenych
StatG."
Die zprav re Sofie, uverej-
n6nych v mnoha mestech, jez
jsou pro velmoci osy, prav1 Sc,
re Bulharsko "bojf Sc, re An
gle hodla v brzku porusiti je-
no neutralitu a tax strhnouti je
do valky". VyslOvuj1 Sc oba-
wy, re anglick6 aeroplany snad
budou l6tati pres Bulharsko, a.
by bombardovaly rumunska
petrolejova pole.
z anglickych kruhG bylo re-
ceno, re bulharska armada je
hromad6na skoro celia ma turec
kych hranicfch, a re BulhaTi
hodlaji TurkGm, kteTf jsou spo-
jenci Angle, zabraniti, ably sli
ma pomoc Rek1m V pTfpad6, re
n6mecka armada napadne Rec
ko pres bulharske 1zem1.
VysIanci Nemecka a Italie
radili sc V SOfii S bulharskym
zahranicnim ministrem POpo-
VEN.
Re Sofie sc oznamuje dokon-
cent mobilisace prvn1ho bulhar
skeho armadnfho sboru, ably
byla vystrfdana bulharska VOL
ska, jez jsou nyni ma tureckych
a Teckych hranicfch.
Rumunska vlada je pfipra-
vena ma kazdou moznost. Del
nici pokladaj1 pyle pisku ko-
lem budovy t~elefonn1 spolecno-
sti a jinych budov v Bukuresti.
Kryty prot aeroplanum jsou
dokoncovany pc celem m6ste.
Rumunske ministerstvo val
ky vydalo rozkaz, ably obyva-
telstvo odevzdalo vsechen gly-
cerin, jehoz je nutne tfeba pri
NJ1OOC 1IAuA1ANC'
TTi sta n6meckych traktorG,
jakych je pouzivano k tazen1
t6zkych del, bylo dopraveno pc
zeleznici do Bukuresti.
Vlada ucinila ~opatTen1, ably
bylo vyklizeno vsechno civilni
obyvatelstvo z Plojesti, mesta V
olejnych oplich. Tytez plany
pTipraveny pro Konstantu, pfi-
stav ma Cernem mort a pro Gil
urgiu, pristav ma Dunaji.
Anglicka vojenska mise do
koncila inspekci tureckych O.
pevn6nf ma Teckych hranic1ch a
odebrala Sc ma dalSl inspekcn1
ceStu do Anatolie.
Premier Mussolini a general
Franco "1plne Sc shodli v ma
zorech" ma evropskou situaci
ma dvou schGz1ch, konanych V
Bordihera ma italske Riviefe,
jak bylo oznameno v oficilen1m
komunike. V komunike sc pra-
vi, re zahranicn1 ministr Suner
1castnil Sc porad, ale O pfltom-
nosti n6meckeho zastupce neni
zminky.
General Francisco Franco, dix
tator spanelska a premier Mus
solini, dictator Italie,, konfero-
vail "kdesi v Italii", jak ozna-
muj1 CHI diplomatic a pfedpo-
klada Sc vseobecne, re bylo
rozhodnuto O 1loze Spanelska
v teto valce.
Ocekava Sc, re Franco sejde
Sc S marsalkem Petainem, ma
celnfkem francouzskeho statu,
n6kde ma francouzske Riviere
nedaleko italskych hranic.
Petain pTijel ma svGj statek
We Villeneuve-Loubet nedaleko
Cagnes a pozdeji jeho zvlastnl
1y1oL bu1 nToCI1nuf do AntihnC