davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1941-02-15
SegundO B0ile de Carnavdl
En- L'UniOne ItdlidRd

SegundO Bale de CdrnaVal
En- L'Unjone ItaliGna
Esta noche verificara la Sec
ci6n de Recreo de la Sociedad l.
Unione Italiana, bajo la experta
direction del Sr. Mario Pullara,
un Bale Social de Carnival.
PreciUsa lucira la sala princi-
pal, con la numerOsa concurrent
cia que de segIro asistira.
Los bailables han sido confia-
dos a la orquesta Homer Mer-
GER" Tocara desde las once de la
noohe hasta las cuatro de la ma
mana del domingo.
A la l 100 de la manana Sc We
rificara una Qucida reception, en-
la que estaran Representatives to-
das nueStraS sociedad;S HERNIA
mas, prensa latina y americana e
invitados de honor.
Los socios que deseen partici-
par de esta fiesta, deberan pre-
sentar uno de los 1ltimos reci-
hos al cobro.
La gaceta., 1941-02-15
NOTAS SOCTALES
(PoR A R RODRIGUEZ

Ia comienzo al bale, en- el salon
principal y en- la sala cantina.
Los bailables amaricanOs eS-
tan a cargo de la orquesta Don
Francisco"
Para los amantes de las pie
zas cubanas y espaholas los cele-
brados conjuntos ia Tropical
con Sus cantantes Srta. Merce-
des Sanchez y Joaquin Barcena,
" La Sonora, con Josefina Ra-
mil y Rafael Artigas.
La fiesta terminara a las echo
~ media de la noche.
Con este bale la sociedad sal
da la deuda pendiente que tiene
con Sus asociados, va que ell Bal
lie Social De CARNIVAL fu6 suspen
dido como deferencia al Carna-
val Latino-Americano.
ASistire.
La gaceta., 1941-02-15
Mission Mennonite" 1910 a,

Mission Mennonite" 1910 a,
avenida, Rev. J. Paul Sander,
superintendent.
Escuela Dominica 10 100 a, m.
Quito y sermon, 1880 p. m, cul-
to de oraci6n, microbes 7;30.
LA Union de Los Glen I,
Evangelical, 340S Gomez ave.
Rev. Q. H. Corw.n, Pastor.
Quito a las 1870 p. m.
Mission La Esperanto 1929
Laurel st. Rev. c. H. Corwin,
Pastor.
, CultoS en- ingles 10 AS a. m. y
1915 p. M; cultos en- espanol,
$3.50 a. m. y Z 80 p. m.
Iglesia Metodista de w, Tam
pa, N. Albany Ave, y Union st.
EScuela de la TgleSia, GAS a.
m. CultoS a las III 100 a. m. Y Z
" 80 p. m. Quito de oraci6n, jue-
YES, 1880 p. m.
West Tampa Congregations
les" 1929 Laurel, Rev. V. A. We
nezia, pastor,
Escuela Gle la Iglesia, $50 a.
m. quito devotional, IL 100 a. m.
Quito de la Sociedad de J6venes,
Z p. m quito y sermon 8 p. m.
La gaceta., 1941-02-15
NUEVO "A PARA NO.
IRE DAME

South Bend, Indiana, Feb. 10.
LOS "irlandeSes" de Nothe Da
me tienen desde aver I'm nuevo
coach, Frank Leahy, que venia
dirigiendo al Boston College.
Leahy fue uno de los tackles
del difunto famoso coach Knute
Rockene. Sucede a Elmer lay
den, que acept6 ell puestO de ar
bitro supreme del Futbol PrOfe-
sional. Hizo Ell nombramiento de
LeahV, Ell padre H. Hugh o. Con
nell presidente de la Universe
dad de Notre Dame.
La gaceta., 1941-02-15
La fiesta de md1dnG
en- ell Centre Asturidno

Segdn Sc nos informa mas DC
ouinientos seran los comensales
que participant en- Ell almuerzc
que manana domingo sc servira
en- la sala cantina del Centre AS
turiano, en- honor de la toma Dc
possession de la nueva Directiva,
la q. encabezan los sehores Jose
Gonzalez Alvarez y Antonio Gar
cfa Garcia, Presidente y Vice
Presidente respectivamente.
Ell almuerzo dara comienzo
las II 80. Terminado este Sc da-
La gaceta., 1941-02-15

lei Rev. w. T.. Sewell, de la
Iglesia Metodista ha fallecido en-
su Residential 113 S. Fremont
Ave, a Ia edad de ~ amos. Era
un veterano del Evangelio. Vino
Tampa hace 81 amos, de la Con
ferencia Metodista de Memphis,
Tenn. Fue ministro misionero
EN- Cuba, por mas de 10 amos.
La gaceta., 1941-02-15
LA ESCUADRA RUSA APRE-
SURA SU PROGRAMA

Moscu, Feb. 15.-La escuadra
rusa del Mar Negro apresura SD
programme de construction para
conmemorar brilantemente, a
dfa 3d., ell vigesimo tercero ami
versario de la creaci6n del ejer-
cito rojo y la marina sovietica.
Recientemente complete sus
maniobras de invierno la escua-
dra del Mar Negro.
La gaceta., 1941-02-15

Ademas ~desempeh6 varios pas
torados en- Florida. Deja a 81
esposa la Sra. Lula SeweE Y va
rios hijos,
Hacemos llegar nuastra since
ra co~ndclencia a su estimada es-
posa e hijos, rogardo al Senal
les conceda el dulce %consuelo del
criStianO.
La gaceta., 1941-02-15
CENTRIC ASTURIANO

HaSta las nueve de la noche
de hoy podran obtener invitacio-
mes los senoras socioS, para ell
bale de manana. Una por cada
senior asociado.
ESta noticia Sc nos do por te-
lefono y con guSto la transmit
mos a los interesados.
La gaceta., 1941-02-15
Ell EETRENO DE UNA NO
TABLE PELICULA

La semana pr6xima, ell mar
tes, sera estrenada en- ell tea
tro Casino la sentimental pro-
ducci6n mexicana mi Madre-
cita." Una actriz predilecta
de nuestro p1blico. Sara Gar
cia, es la protagonista.
CompletarA ell programa u
ma cinta americana, con Dean
ma Durbin.
La gaceta., 1941-02-15
GANO HOPPE Ell CAMPEO-
NATO

Chicago, Feb. 15.-El cam
pe6n de las carambOlas por tres
bandas, Willie Hoppe, venci6 a
yer a Jack Schaefer, de Cleve-
land, y retuvo su titulo. Solo fue
derrotado una vez, por Cochran.
La gaceta., 1941-02-15
Una reception Sc calebrara a
la media noche, en- eli salon de
Sssiones.
Una I~Rvitdci6n

Firmada pc los j6venes Luis
Menendez y Tomas Rodriguez
Jr., PreSidente Y Secretario res
pectivamente de la Secci6n de
Recreo del Circulo Cubano, re-
cibo una invitacion para que a.
sista a todas las fiestas que ha-
bran de efectuarse en- Ell preSen-
te ano.
Muy agradecido.
La gaceta., 1941-02-15
Valentine Party

Los componentes de la simpa-
tica organization social "Chees
Amis Social Club verificaran
en- la noche de hoy un "Valen-
tine Party.
Tendra efecto en- la residen-
cia de la Srta. Deltina Diaz, do
miciliada en- el 3O05 de la aveni-
da Cordelia.
Ell hogar de la Srta. DfaZ ha
sido bellamente engalanado cor
los dolores de Valentine.
Asistiran los miembros de.
club y sus dates.
La gaceta., 1941-02-15
PT6rimO Bale

La apreciada sociedad Circulo
.CubanO celebrara de hoy en- ocho
dias su Bale Social de CARNIVAL
Ell ultimo de la temporada.
Para esta fiesta, como en- an
~teriores ocasiones, Sc uSara TODD
ell edificio social.
Dos formidables orquestas han
sido contratadas.
La gaceta., 1941-02-15
No hGbrd matinee

Una vez mas vamos a recor-
dar a nuestra juventud que ma
mana domingo la Secci6n de Re-
Icreo del Centre Espanol no cele-
brara su acostumbrada matinee,
como deferencia a la fiesta en- el
edificio del Centre Asturiano.
con motive de la toma de pose
sion de la nueva Directiva.
La gaceta., 1941-02-15

Santos del Dtd
Faustino, Jose v Jovita.
Domingo: Julian, Isaias y Je-
remfas.
La gaceta., 1941-02-15

q made from natures own beneficial
roots and herbs each with IL own
special purpose 70 HELP WOMEN.
Famous for over 6 . years-Pinkham's
Compound Is the best known and one
Of the most effective "woman'A tonies
obtninable. Try az
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

njenih Drzava; bila bi strasna pogreska da Sc
pdku3a zAmeniti njegovo resudjivahje i odlut-
most "a kolektivnim rasudjivanjem odluGnoscu
pet stotina Glanova Kongresa." (Podvueeno cd
nas.)
Ovim Sc cini bezobrazni pokusaj da sc os
tavi upecatak ako Sc ne bi dali Predsedniku
"novi autoritet sira moe svoje volje' tad bi
Sc odbili cd tradicionalnih, prakticnosti Tai u
pecatak jeste, Predsednk je uvek sam resavao
da bi Kongres uzurpirao novu moe ako ne bi
odobrio Predsedniku njegove zahteve!
Ali najveci sofizam koj je do sada uci-
njen prilog H. r. 1776 dolaz IL skripe6eg
pera Dorothy Thompson. Sa njenifil ludim po-
kusajem da "raconalizira" svoje gorke anti
nacisticke poglede sa ovom skroz totalitarijan-
skom merom, ella da uein razliku izme-
dju "diktature'' "tiranije. g. mi zloupo-
trebljavamo rec 'diktaturu brkajuc je sa des-
potizmom tiranjom, koje su vrlo razlicne
stvari," veil ona. Oval argumenat nije sasvim
nepoznat On mas podseca ma argumenat koJ
sc upotrebljavao da Sc opravda Htlerova uzur-
pot, tvrdii su njegovi "racionaln podupira-
ci On &c biti "dktator" iii "vodja' nesto
sasvim, sasvim drukcer Zasta, mi smo Anne
rici putoval prlicno dugo ka totalitarijaniz-
mu koji Sc mama gsdi kada Sc takve teske raz-
like cine.
H. r. 1776 je ocevidno sukobu sa du-
hom 1776 Duh 1776, bese duh revoucionarne
klase koja je obilno zrtvovala svoje zivote ] /
mania da bi zbacila autokratski despotizam;
H. R. 1776 jeste proizvod usedlane klase koJa
ella da odrz niene privilegije. Zbog toga sto
duh 1776 zivi II Socijalistickom pokretu, SocI-
jalisticki pokret Sc nefajeno protivi autokrat-
skoj vladavini, bez pitanja toboznjih izgovora
Ali mi nismo zavedeni sa pukom nadom da sc
ciljevi reakcije mogu unistiti samo sa protes-
TINA Mi smo sada ubedjeni wise nego ikada ola
postoji samo jedsn nacin sa kojim Sc mogu va
lovi okrenuti protiv hitlerizma, domaceg stra-
nog to je organizovanje radnitke klase, po-
litick i II ciaisticke Industrjalne JunJe.
da razore kapitalizam koj poradja ratove !
diktatorstvo da ga zamene demokratilom
koja b "a navek bila ocuvana cd navala uka-
We vladajuce klase - besklasnu Socijalistlcku
Republiku Rada.
WEEKLY PEOPLE.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
WEEKLY PEOPLE.
PACIFISTI - HUSKACI RATA.

Kada Sc prveo kraju Prv Svetsk Rat svi
filozofi svestenici q; iedno sa swim politicari
ma labor lderima demonstrativno su napa
dali krvoprolice rekli 81 da &c oni uvek biti
protiv rata Tako oni govorahu godinama jed
nom "a drugcm mnozahu Sc. Tada bese paci-
bese ludjakom. Pacifizam tada bese zvanicno
drzanje kapitalistickih vlada najveci kapita-
listicki pacfista, umrivsc nacistickog tigra
bese Chamberlain. Pacifisti, pored MEGA be-
pokojnm Chamberlainom ne predadose celu
Cehoslovacku Hitleru rad nhovog pacifizma!
Ear i'll ''mncstvo naroda' ne doceka nakon oce
plenja Cehoslovacke. kada odobrise Nemackci
osvajanje Sudetenlanda, kao "heroje mira!
Labor lider svi redom su Sc izrazavali da
vrlo odlucno protlv rata i govorahu da radni-
ci ratu niSta dcbivaju nego sve CUBE.
Sada videsmo. vidmo videcemo sve do
sadasnje pacifste da pretvarai iu otvorene
zagovarace krvoprolita Videsmo kako Sc jed
ma drugom "demckratske" Wade pretvorse
zagovarace rata napustise svoje pred jaSnie
pacifisticko drzanje. Labor lideri Engleskoj
cak sta wise predn jaCali su sa zagovaran jen1
krvoprolica same plutokrate. Ia politickim
vladama jedan raw 'lan pacifista "a drugim
seduje njene ratne nokl;ce bez pitanja njiho
We kakvoce. A medju ovm spadaju takozvane
radnicke junije, takozvani filozofi i takozvani
hriscanski, judejski skoro svake vrste sves-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
1776. i III. r. 1776.

Da Ii je blu, sa kojim daJe Predsednl-
ku absolutna moe mad inostranom politikom
da pocini ratne aktove (sto je jednaka moci da
objavi rat) dat broj 1776 cd strane predstav-
ncke kuce sucajno iii namerno to mi ne zna-
mo- Njegovi podupraci vec sada skoriscuju
oval znacajan broj kao smbol da bi tako pri-
dodali blu zaludjujuci kvalitet vezivajuci ga
sa nasom borbom "a nacionalnu nezavisnost.
Ali protivnici bla mogli bi takodjer njegov
broj .skoristiti sa usAoredjeRjem rane borbe O.
We nacije protiv autokratskog despotizma sa po-
stojecim pokusajem da Sc ponovo uspostavi
despotzam obvijen zastavom. Albert War
ner, radio komentator, vec je otkrio da
XII kongresmani izjavii da Sc broj ''1776" iza-
brao kao znak mere odbranu slobode, ali da
"cinici" vide Moi znak nestajanja sloboda.
Mi koji nismo cinici, nego klasnosvesni rad
nici, podrzavamo poslednje glediste Mi veru
jemo zajedno sa Abraham Linconom, da rad
nj narod treba da Sc "pazi da ne predadne moe
koju sada poseduje, i koja, ako predadne,
bice "a sgurno upotrebljena da zatvori vrata
unapredjenja "a takve kao sto je on, da Sc
MENU nametnu move nemoci dok Sc celia slO
boda ne izgubi'
Da Sc. takva dalekosezna mera kao sto je
H. r. 1776 preporucila nazad sto, pedeset, iii
tex nazad pet godina, ona bi prouzrokovala
tako lutte proteste pod kojima bi Sc vrlo sum-
njivo njeni sponcori mogi odrzati. Antcni ar
gumenti protiv autokratske egzekutivne moc
bi oziveli da Sc gurnu njihova usta da bi
Sc osramotii ocima slobodo-l jubeceg sveta
Danas ii argument eze nedrnuti u svojim
arhivama. Ma mesto toga, mi citamo reci ha-
lapljivih apologicara i "raconalzacije." New
York Times, ma primer, dale nam ovo jezuitsko
izvrtanje:
"Predsednk mora imati novi autoritet si-
roku moe svoje volje konstitucija ga pravi
glavnim administrativnim zvanicnikcm Sjedi-
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

ianov nastarij sin, mladii brat ovoga Odelin segrt
kod Maistora Rtimbauda, upotrebavahu kao spavacu
sobu No Il kad prica pocinje. Oden bese od
sultan il Parza, puujuti po Ita svojm majstorom.
koji bese otiSao Milan da process pravljenja
milanskog oruzia, rrosavenog kao i oruze Toeda Cor
Mi spra krstjanove kuce sacinjavahu dive sobe Jednu
cd njih zauzimase sam suprugom Bridget; dru
gu zauzimase cerka Hena Naposletku, vrhu kuce
bese avan koii sluzase kao skadste zimsku hranu
ir1adjase prozor sto otvarsse prema reel.
Ovog vecera Kristjan jase xiv razgovor svo-
JON suprugom. Bese kasno Oboje dece spavahu Jedna
Tampa osve avase sobu muza supruge. kod prozora,
njegovim lozengastim oknma ucvrscenm u olovnm
barcima lezahu vezovi Bridgete Hene. pozadni
pricno prostrane sobe stoase bracna postela nebn
com ogradom Cd pomorandzaste tkanine. Ma
10 podalje bease maen "a knjge ko sadrzavaSe
cstm redovima knjige z stamparskih preduzeta Maj
sora Henry Roberta Estenna ciem stampanju Kristi
ian njegov otac dadose svoj prilog. U istom
krstijan drzase pod kjucem svoje porodicne price
ikvie zajedno swim drugim stvarima koma pridava
Sc narocu vaznost. Iznad ormana visahu zdu jedan
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

godina, on bi bio proglasen pomamnm sadis
tom, cali to ne znaci ako nije takvim progla-
sen da on takav nije), a danas on bez ikakve
boiaz kao sadsta pise jer je kaptalizam ma
svom sadistickom stupnju, jer moze bez pro-
livanja krvi radnog naroda svoj gnusni zivot
produzit.
Ma kraJu cemo uzeti ia zgodan primer po-
stojece tako-zvane radnicke junije. Pseudoko-
munisti su do stupnja povracanja prikazivali
postojece Junije kao "tvrdjave mira a naro-
cto c. |. O. Pa sada ia tseudokomunsticka
karikatura koja Sc zove Narodni Glasnk, pri-
kazuje tn juniju kao uzor radnicke klase, ako
ona zna da je vodstvo c. |. O. podnelo plan
sa kojim Sc ella pretvoriti celia automobiska
industrija jednu ogromnu ndustriju rata,
proizvodnju 500 bombasa ma dan da su ii fe
ker-vodj c. l. O. izjavili da su "a svu pomoc
Brtaniji, kao sto je Roosevelt, kao sto su svi
huskati rata. Glava te pseudokomunsticke
"tvrdjave mira, Philip Murray, odrzao je je-
dan govor Kome? Radnicima? Ne! On je 60
vorio pred skupom 500 gavana, koji Sc sastase
Pittsburgh 25 ianuara da raspravljau
potrebama "naconalne odbrane,' tojest kako
bne radi vecih profita Tai labor lider oslovi
te neprijatelje radnicke klase preporuci i'm
nekoliko mera "a unapredjenje "nacionane od-
brane" On i'm rece da sc treba uzeti obzir
moral re dnika. ier po njegovom mis- sljenju, rad
nci jos nsu dovoljno odusevljen sa "nacio-
nalnom odbranon.' A da Sc sto wise podigne
"radncki" moral "a rat, Philip Murray je pre-
poruGio plan sa koiim da Sc "sjedni Amerika.'
On Sc sastoji cd odbranbenog odbora kojeg sd
cinjavaju rad industrija vlada' Onda ova
gava te "mirovne tvrdjave' rece:
"Rad misi da ce Sc sa formiranjem TAX
viii odbora mozda proizvesti bolje razumevs.
ME opstih probema konstruktivnih napora
nacionalne odbrane" vez sa ovm treba j.
matt ma unu da su ovo trazli dobli britain
ski fekeri koii zavedose.. rat britansku rad
ncku klasu da Sc bic za gavanske interese,
kcjima sluze svih fekeri svih iunija ma gde
one bile, ma kako Sc one zvale ma ko III zvao
"tvrd javama mira A "a fekera Greena i os-
tale fekere A. F. L. ne treba mnogo vremena
troSiti, samo trebamo napornenuti da je on u
ime njeno preporucio vladi da Sc cd radnicke
klise oduzme sedmi dan odmora, jer ie to "u
interesu nacionalne odbrane",
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

start LUX boni nadzak Bese dobro da uvek ina k,
c kakvo oruze zarad odbanja napada sa srane razbo
nika, koj posledne postajahu sve smeji. Diva
pjosnata kozom pokrvena sanduka odelo nekoliko
stolcica dovrsavahu skroman namestaj sobe Kristan
.zgedase jake uznemren misma. Bridget ka ia zgle-
dase mamie zabrnuta cd muza jo, ostavi posao 5to
hedase da svrsi pomoc svetlos Tempe pride svon
muzu Uperenih ociju zemlju laktovima ma kolenina
glavom Il rukama, posednji primeti: - Ne moze da
bude nikakve sumnje. Osoba koja ukrade novac ovde
ovoJ sobi, il toga da poznaje nasu kucu
Uveravam te, Kristijane cd juGe kad otkrsmo
kradju, nalazim stalnoj groznici.
u sobu uazi niko sem mas i nase dece
- Ne, izuzmajuci nase musterije iii nhove poslc
nike No kako mi e dobro poznato da su Barbeti dost
smell lukavi da Sc masku postenih trgovaca
kad god to prilika razi da bi uvuku Il neku kucu
kra te da mogu pribeci trku protv meme pod iz-
lkom da donose narudzbnu neki vez to nj ia nj He
ma nkad ne ostavamo sobu kad je mama kakav stra-
(Nastavice se)
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
Ujak Sam i brat Jonathan.

Evo Predsednika Clevelanda, koji izreee
'tNe SINE Sc dozvolit da Sc teSko-zaradjena
jamnica radnog coveka oduzme cd MEGA; ia
Gu cniti sve Il svojoj moci da oborim sistem
sto cd masa krade njihove proizvode.'
Evo kraljice cd spanije, koja placevno re-
&c: "Blagostanje radnika je isto tako bisko
nome srcu kao jedini sin sto mi ga ostavi moi
muz, koga oplakujem."
Evo nsseg sopstvenog George Flowera, ko
il veil: "Covek koji rukuje cekicem, plugom
testerom, covek koji znojem ica syoga cara
djuje svoje zivljenje, jeste kost krv nase ve-
like slavne Republic, glavni je predmet
paznje nash zakona.''
Evo Casimira Periera barona ugjokopa
premijera Francuske koji Sc izrazi: "Radni-
ci moraju biti zasticeni cd planova ljudi koji
b hteli da in kradu zarobe'
Dotle stigao nje Ii to dovoljno da
dokaze mole tvrdjenje? Klasa ljudi koja je
sveopsti predmet paznje ma strani vladajuce
kase, - ia klasa sigurno ne bi trebala da Ii
vi bedi; ona bi trebala da sc razmece u sre-
ci. Nije Ii tako?
Ujak sam Brat Jonathan izmenjuju po-
drugljive poglede udaljuju sc pognutih gla-
va.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
Dxepna Biblija
kRISTIJAN STAMPAR.

sesnaesta knjiba romano Eugene Suea: Tajne naroda
iii Isoria jedne proleterske porodice kroz vekove.
Prica Sesnaestom Stolecu - dive khjige. knjga L.
Sa orginalnog francuskog engesi: Daniel De Leon
Sa engeskog ma jugoslavensk: L. Petrovic.
Kuga prour kroz Pariz godine 1872 odnese dive GER
ke Melara Lebrenna; kratko nakon toga ode mu
supruga; a sam Melar premium godne 1919. Jedino mu
dete koje osta zvotu Krisjan ozen Bridget Ardou!r
vezacicu zatna srebrna konca krisan udje stamar-
sko preduzece Henry Esenna kao segrt dvanaesto mu
godni Posle smrt casnog Henry Estienna Kristian
ia da radi pod Robertom Estiennom, ko nasledi
oca u vrini i nadmasi ga naucnim postignucima. Sta
rogrGka evrejska iii atinska zdana Roberta Estienna
uzivaju dvljene ucenh Judi tacnoscu teksta, lepoom
sloga savrsenoscu ska Medju drugm stvarma, on OF
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

Sada, kakva je to sila koja menja dozivot-
pacfiste da postanu huskaGi rata, kao sto
to rece sam Russell da je, koja roljubive'
popove "tvrdjave mira" (fekere u postojecim
junijama) terra da zagovaraju rat Ger zagova-
ranje "naconalne odbrane' ieste zagovaranje
pristine vojne sluzbe zagovaranje rata):
Samo jedni kratki odgovor ma postavljeno
pitanje jeste: to je sia vladavine privatne svo-
jine, cij su oni ponizne sluge da Sc istoj i do
neopisive prljavstine klanjaju, tojest nece os-
taviti nj jednog kamena neprevrnutog; nj jed
no ma jgore zlo nece biti preveliko da oni u ME
no me neizvrse Da, vladavna privatne svo-
jine ina neudoljvu pakosnu moe mad swim ne
prijatel jima oslobod jenja radnicke klase
Jest. pacifst nisu nikada bill prijateii
radnicke kase pa nj onda kada su sa paradama
PROFESSIONAL protiv rata.
Radnici: ostavite Sc svih pokreta i osoba
koji vam govore da su protv rata, da nisu
protiv kapitalizma, jer je tako sto ma ovom pos
lednjem stupnju kapitaizma nemoguce. Oni
vas tako varaju. | trudite sc da shvatite da je
bez Socijalizma mir nemoguc.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
Cd Daniela De LeOna/

uJAK SAM: Imam jednu zagonetkn "a te.
BRAT JONATHAN: Kakva je?
U. S.: Koja klasa ljudi bi trebala da je
haJsretnija ma svetu.
B. j.: Predajem Sc; pitaj me nesto lako.
U. s.: Radni narod.
B, j.. Da Ii mi podvaljujes?
I. S.: Ne, zaista.
B. j.: Radni narod Ako bi imao da BIZ
ram najsretniju klasu, izabrao bi NIGGA Cd
svlh izbastinjenih, on je najizbastinj jeniji. Ne
samo da je on lisen nasledja ostavljenog sveta
cd ranijih generacija, vec je lisen i onoga sto
sam proizvede Sta mi to govoris?
U. S.: Ponavljam: radni narod. Nisam re-
kao da on JESTE najsretniji, vec sam rekao da
bi on TREBAO da bude najsretnij A sad po-
gledaj ovu knjizicu izrezaka; sabirao sam
Il Moi sve izraze MENU cd vlastodrzaca svih
nacja sto sam mogao da nadjem.
Ovde je Lord Salisbury; on rece svojoj
stranc: "Mi ne bi trebali da cinimo nista a
da ne uzimamo obzir blagostanje radnog ma
roda; cd njegovog blagostanja zavisi blagosta-
ME sviju mas
Evo kralja Humberta cd Italije, koji rece:
"Blagost;nje itaijanskih radnika je moja stall
ma briga"
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

Ujednite Sc! Ujedinite Sc ma ekonomskom
poju ma jedinoj osnovi ma kojoj je ujednjenie
moguce: osnovn solidarnosti radnicke klase,
jedine vrste cinjenice, il koje sc polititko je-
dinstvo moze odrazti! Ujedinite Sc! Uiedinite
Sc ma jedinom ekonomskom nacelu, koje JIG u
stanju da podupre Pravo radnicke glasovnce
sa Silon1, koja da ga u deo sprovede Ujedin-
te Sc "a generani strajk ma glasackoj kutiii Il
svrhu obaranja politicke citadele kapitalzma
poduprt generalnim strajkom protiv kspitaIis-
tieke klase u industrijalnim poduzecima, koja
je ona uzurprala, iii, bolje, generalnm lokau-
tom. Ujedinite Sc "a oslobodjenie radnicke ka-
Sc "a spas cvlizacije cd katastrofe!
- Daniel De Leon
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
krad.ja.

Besc to iednog vecera pred sredinom meseca angus
ia 1884 Kristian Lebrenn stanovase Jedno skromnoj
kuci so LEASE oko sredne Mosta Razmene Kao oval a
ko su skoro sv drug mostov preko diva rukava Seine
nadjeni kucama sacnjavaju ucu isfod kaje tece rek
Kuhna gde su uzmana jela bese prvom spratu raw
ma ucom liza owe sobe cja vrata prozor otvarahu
IA javnom proazu bese jedna MANIA kou Herve, Krst
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

stampa dzecno zdanie Novog Zaveta prevedenog
francuski pravo remekdeo tpografe. Neze sto sjedi
njavahu Majstora Roberta Esenna njegovog radnika
kristijana Lebrenna postase nalbllze.
Il braka Kristjana Lebrenna sa Bridget Ardoun ro-
di Sc troie dece: iedan muskarac roden 1916. kome
oocetk owe isorie bese osamnaes godna; edna devoj
cca rodjena 15l8 ope muskarac rod]en lou Posled-
nil dobi me Odelin: on je segrt preduzecu Masora
Rambauda jednog cd najsavnjh oruzara pariskih Maj
sarem sinu b dato ime Herve, spomen ocu njegove
matere, seduje zanat mu krstlJala kao stampaT.
Devojcica dobi ime Hene znak secana Devicu Sen
skog Ostrvca
POGLAVLJE l.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

no istlnu misli, pa to nezna skriti.
Mora jednom nogom ma zengiji biti,"
"Ko istinu hoce jos da izrece.
Mora imat' krila. drukce ne utece,'
Zmaj.
RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06
= Daniel De Leon

Zemlja koja je wise razvijena ndustrialno.
samo pokazuje mamie razvijenoi zemlji sliku
sopstvene joj buducnosti - X Msrx