RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-03
BROJ Ia. - NO. II.

ku kej Sc pojayio casopisu "The Nation"
Glavna mu svrha bese da dokaze kako Sc mo-
re kapitalizam uspesno izvuc IL ratne kaljuze.
On ne ocekuje da ce sc ikada vratiti sta
ri poltiGki uslovi, tojest, on ne mlsll da ce Sc
mase moci pomriti sa predJasnim ekonomsklm
uslovima pod bvsim poitickim vladama on
rece: "Nas je problem da Ii mozemo upotrebi-
tt dramatiCle pr!iic rata da bi uspostavlll
podlogu novom drustvenom poradhu.' Govek
bi pomislio Ga zaista prooaClra Proletef-
sku Revoluciju kada kaze "Sistem koJ unls-
tava mogucnosti umetnost, koji osudjuje mill
one ma glad neznanje, koJl odrzava sVoJ aU-
tortet sa metodima koji cesto bescasnl "a
ljudsko postenje, ne moze "a tai autorltet pre-
dobti prstanak miliona koji nemaJu nteresa
"a njegovo produzenje' Ali malo daje mi ce
mo videti da govori bas suprotno ovome. On
dale sa svojim clankom priznaje kako MAJ
wise cd sromasnih elemenata dob pozrtvo-
vanja, zahteva da Sc NINA to 'praved-
no. plati, iii &c Sc nesto drugo desiti. | OH IL
razava nadu da vec pocelo tim siromaslm2
vracati njihova pozrtvovanja sa Churchllo-
vim kabinetom, jer u MENU nalaze pred
stavnci" rada Ovde mozemo videti doke ME
govo "neugodno" osecanje protiv kapitalistic-
kog sstema odazi - nj malo Sc ne mice.
On kara svoju vadu, mper jalisticku Via
du Veike Brtanije, zbog toga sto Indiji nece
da dozvoli samo-upravu to mu daje razlOga
da Sc mnogo brine Sta ce Sc sa kapitalizmonl
desit ako brtanska vlada postupa jogunasto
kao sto e to do sada cinila. Ne samo da
kara Brtaniju zbog toga sto ona ne 'prosiru-
je demokratiju sredini rata nego joj pred
ocava opasnost ako sa reformama ne pOpusti
masama. Njegov clanak nosi naslov "Revolu-
CHA sa odobrenjen,' ali je on protv revoluci-
je kao sto je svaki clan predstavnik kapita-
listicke klase. On rece svojoj vladi:
ga samo spominje jem 1ndiju kao simbol
veceg imperii ialistickog problema,' jer Sc ne
boji cd pobune Indiji, jer jamaGno INA da
je tamo britanska vlada dala zatvoriti sve one
koji traze politicku nezavisnost Indie i da
tamo nalazi prvoklasna ratna tvrdjava sa svr-
HON ola prah j pepeo smrvi svaki pokusaj
pobune Indiji. Cd cega Sc on boji to e bri-
tanska radnicka klasa, jer dale nastavlja:
cali to je naSe rukovanje nekih narocitih do
mach problema sto meni cni da ce biti od
centralne buducnosti "a Geo svet. Ako nil
ma rukujemo pametno,' nastavlia Lasky, ola
mism, da mi mozemo "a sigurno predyodit
svet ka drustvenoj ekonomskoj RECONSTRUCTED
il, kao sto ga predyodili nakon osanl-
naestog stoleca. Ali ako mi promasimo da
NINA rukujemo pametno bez pitanja kakv &c
biti militant rezultat rata. mi cemo Sc rapid
no priblizvati ka socijalnoj revolucij Il ovoj
zemlU' A evo kako msli ocijalnoj Re-
yoluciji: mi cemo tada,'' veil on, 'izgubiti
rat zbog toga sto ce biti nemoguce odrzati
platno demokratskih instituciia ako socijana
revolucija preovladjuje; ako su dem0krats-
ke institucijeJ ovde razorene one ce biti" mo-
Ii Lasky, 'verujte me, razorene po celom sve-
tu." Etc, or ne misli nj dlaku dalje cd predrat-
nih britanskih imperiiaista koji Sc boiahu
svetskog krvoprolica bas zbog stog razoga, da
ce radnicka klasa sa Proleterskom Revoluc:-
JON oboriti burzoasku demokratiju ma njeni1n
razvalinama podici SocijalistiGku Industrijal-
nu Demokratiju
NJegov bojaz zaista ieste zasnovan teme-
lJito, wise nego sto ikada pre- bese burzoaski
strah cd pobedonosne revolucionarne radniCke
klase, jer niti on nj sv ostali kapitalisticki
mlsiloc nisu stanju dokazati kako Sc kqp-
taizam moze uspesno sigurno opet prilagoti-
tt ekonomij mirovne prozvodnje koju morade
napustltl da bi sc mogao malo DUE pomoCu
prolvanJa mora neyine ljudske krvi odrzati
Pored NIGGA, pita jedan Cd urednika
casoplsa The Nation, po imenu Keith Hut
chlnson, sta ce Sc posle rata desti. (Ova gos-
(Nastavak Ma 3. strani)