RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-12-18

Burzoazija, kao svaka vladaju
ca klasa proslosti, drzi da nece
nikada propasti stvara planove
unapred kao da &c stotine godina
ziveti.
Americka burzoazija vec danas
vodi brigu kako &c svoj zivot ude'
siti posle rata, kada Sc kraj rata
nj izdaleka videti ne moze. Ona
je uspostavila preko cele zemlje
SO istrazivaekih agencija, da vode
brigu kako &c Sc ratna ekonomlJa
zameniti sa ekonomijom mirovne
proizvodnje bez velike skripe
kako da Sc oni radnici koje &c is
terati ma ulicu zakljucak rata,
smestiti drugim poduzecima.
TIE vladine agencije pitaju raz-
ne "kapetane" industrija o njiho-
vom misljenju kako &c njihova in
dustrija moci docekati tn prone
nu. Cd svih dobivaju, razume Sc,
optimisticke odgovore. Burzoazi-
ia. sada bere bogate profile nije
joj tesko da Sc bavi sa ruzicastim
mislima.
One pitaju kapetane plastiene
industrije koja je relatino nova i
koja Sc narcotic razvija sa ratnom
proizvodnjom. Oni i'm odgovara-
ju da &c plasticna industrial "a
vreme mira biti aktivnija no sto
je sada u doba rata. Kako? Jedan
cd njih rece, Cd plastika &c Sc pra-
viii automobilski fenderi, elektric-
ne ledenice i mnoge druge stvari
koje je tesko sada predvideti.
All, sa zadovoljstvom to sluSaju
naivne istrazivacke kapitalisticke
agencije. Etc nam move industri-
je, vele one.
Ali ako &c Sc fenderi i elektric-
ne ledenice druge nepredvidje-
ne stvari proizvoditi cd plastika,
sta &c raditi one industrije koje
su do sada snabdevale celik dru-
ge metale "a iste stvari? One &c
morati zatvoriti svoja vrata eto
mas onamo gde smo bill pre- owe
move plasticne industrije! Da je O.
ma nesto sasvim novo kao ma pri-
mer sto bese nakon 1907, automo-
bill, koji izvuce kapitalizam iz krize
produzi mu "a dobar broj godina
zivot, onda bi te kapitalisticke a.
gencije imale razloga da Sc vese-
lie. Ali kako stvar stoji sa plastic
nom industrijom ona nije stanju
nj jednog minuta da produzi ka
pitalizam. Telo ne moze biti ugod-
nije ako Sc glava pokrije ma ra-
cum otkrivenih nogu.
Pitali su kapetane gumovne in
dustrije, da Ii &c njihova indus
trija moci odrzati sadasnji broj
uposlenih radnika? cd njih su do :
bill odgovor da &c gumovna in
dustrija moci u mirno doba dr.
zati postojeci broj radnika upos-
lenim. Kako? Oni odgovaraju da &c
gumovna industrija praviti gas
tenkove "a automobile druge
stvari, kao sto &c praviti duseke.
Ali sto vazi "a palsticnu indus
triju to vazi "a gumovnu indus
triju. Ona &c da drzi postojeci
broj uposlenih radnika uposlenim
ia racun drugih industrija koje
su do danas te pomenute produk-
te sa postojecim metalima dru-
gim stvarima proizvodile.
Pitali SUI glavu avijonske indus
trije posleratnom stanju. On i'm
je odgovorio da &c avijoni biti uve-
like potrebni "a trgovacke po-'
slove. Onda Sc govori i autogyro-u,
avijonu koji &c biti stanju da
Sc podigne spusti kao elevator u
zgradi, da &c oni biti mnogo u mo-
di nakon rata. Ali i to bi zauzelo
mesto automobilima i ia industri-
ia bi patila zbog naprednosti prve.
1sta prica.
Ali najveca NADIA burzoazije po-
sic rata lei u rekonstrukciji Ev-
rope, Azije i Afrike, a mozda sa-
me Zapadne Hemisfere ako nacis-
ticki avijoni pohode owe zemlje. Is
tina je da &c Britannia potrebovati
popravke. Ali ona ina svo- .