RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-20
't''Deal5 kidlIe su dOzvo|le
.Inafizam.


njoizi je uvelko oduzet zivot kao
kapitalistickoj zemlji. Posledica
svega toga bese otpustanje sve
veceg broja radnika koje je sa
sobom povlacilo sve vetu bedu, te
prema tome gubljenje we're u
kapitalizam. Dok ma kraju kraje-
va, oko 1892, broj besposlenih nj
je dostigao cifru cd sedan Milo
ma. Tako Sc Nemacka tada nala-
Ella ma pragu Proleterske Revolu-
CHE. Sta da Sc radi? "Da Sc lanac
i nadalje drzi zakljucan dozvoli
da bude prekinut cd strane Pro-
leterske Revolucije iii da ga mi
sami otkIucamo?" pitaju Sc
Francuska, a narcotic Engleska.
One dalje vele, "Istina je, ako ga
mi otkljucamo mozda cemo plati-
ii skupo posledice owe akcije. Ali
Nemacka ostaje kapitalisticka
zemlja, bez pitanja njene nacis-
ticke forme politicke vladavine."
One dalje nastavljaju: cali ako
dozvolimo da lanac bude prekinut
Proleterskom Revolucijom, tada je
Nemacka kao kapitalistieka zem-
liza izgubljena "a navek." Tako
Sc nacisticki gangsteri pocese ma
oruzavati!
Francuska a narcotic Engleska
otkljucase katanac Versaljskog u
govora potpunom suglasju sa
opomenom Lloyd Georgia.. On je
ma tajnoj sednici pariske konven-
cije 25. marta, 1919. godine, pod
neo spomenicu. Nakon sto je OPT
sac revolucionarni duh cd 1915.
do 1871, on rece: "Sadanja je 81
tuacija drugacija. Revolucija' Sc
nalazi jos u povojima; Rusiji
v / u JOS ekstremi tero-
IA [citaj i b j n e in
tervencionista kontrarevoluciona-
raj. Celia Europa je puma e O.
luc o n arno g duha. Postoji
duboA oseeaj ne samo nezaadoyolj-
stva,' nego gnjeva pobuna u rad
nickom stalezu protiv predratnim
prilikama. Sve Sc danasnje ured-
be, postojece ma politickom, soci-
jalnom j ekonomskom polju gleda-
ju prekim okom cd jednog do dru-
goga kraja Evrope. -. postoji po-
gibelj da potisnemo mase evrop-
skog pucanstva narucju ekstre-
mista [citaj marksista] CHA Sc
temeljna ideja "a spas ljudstva
sastoji tome, da potpuno unis-
te sadanji [kapitalistNki] social
nj poredak. U Rusiju su ii ljudi
pobedili. 80. najveca pogibelj, ko-
ju ia sada vidim danasnjoj 81
tuaciji lezi u tome, da bi Nemacka
mogla sjediniti svoju sudbinu sa
onom boljsevika staviti svoja
sredstva, svoj mozak, svoju moe
nu organizatorsku snagu ma ras-
polaganje onih fantastickih [citaj
marksistickih] revolucionara snu-
ju zauzece celog sveta "a boljse-
vizam. -. Ova pogibelj nije praz-
no utvaranje. Ako Nemacka pri-
grill spartakizam [tako Sc tada
zvase revolucionarni pokret Ne
macke1 izvan je svake sumnje da
&c sjediniti svoju sudbinu sa o.
nom boljsevicke Rusije. Ako bi sc
to sdogodilo, celia bi istocna Evro-
pa bila povucena u boljsevicku
revoluciju, u roku cd godinu da-
ma mi bi smo Sc nasli pred 800 mi
lijuna ljudi organizoyanih jed
moi neizmernoj crvenoj vojsci pod
zapovednistvom nemackih genera
Ia i instruktora. Nike ne moze
Tod nas]da mirno dusno posmat-
"a ovu mogucnost. TIE vesti, koje
su nam JUICE stigle IL Madzarske
10 uspehu Madzarske Proleter-
ske Revolucije 1919. godine] po-
kazuju previse da ova pogibelj nj
je samo fantazija." (Ista knjiga,
strana, 1869
Ako bi 1919. revolucija u Me-
maGkoj bila stanju da povuce
"a sobom celu istocnu Evropu,
revolucija u Nemackoj 1888. 81
gurno bi povukla "a sobom kapi-
talisticke zemlje celog sveta. Jer
c1o Lor;4ol;1roo o1 1000 koii 10