RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-03

| suocava sa problemom kako da Sc
resi- neprodatog suviska, suviska
radnika i, preko svega, kada sc
kapitalisticka klasa suocava 50
sve wise rastecim nezadovlj-
stvom radnicke klase, nesto sc
mora uraditi. Suvisni espapi sc
mogu prodati ako Sc move place
Imogu dobiti. Buduci da sve place
poseduju jedna iii druga nacija
to znaci da ma koja kapitalistic-
ka zemlja koja zeli povecati svo-
| ju stranu pijacu mora uspeti O.
teti takvu pijacu cd druge kapi-
talisticke zemlje koja je "a to od-
redjeno vreme drzi. Kada kapi-
talisticke nacije pocnu ola jedna
drugu guraju to neizbezno vodi
ratu - RAT IA place.! I oni
Znaju, iako sc njihOvi Zagovara-
ci ustrucavaju priznati, oni
znaju da Sc njihovi ratovi vode "a
place. Sedan god:na pre- Prvog
Svetskog Rata, 1907, Leslie M.
Shaw, tadasnji Sekretar Blagajne
Sjedinjenih Drzava pod Theodore
Rooseveltom, svom govoru pred
| university of Chicago" rece:
"Ovo pcsledno stolece beSe najgo-
re Il svetskoj istoriji "a ratove. ia
ocekujem da &c ova zemlja proiz-
| vesti najveci sukob Sto Sc ikada
vodio u svetu. On &c biti rat "a
pijace nacije celog sveta &c biti
u ovoj bitci jer su sve one u po-
teri "a istim pijacama zbog suvis-
ka svojih tvornica." Mr.. Shaw be-
Sc tacan. Svaka misleca osoba ko-
ia Sc ne boji povuci zakljucke ko-
h cinjenice sugeriraju, mora
priznati da Prvi Svetski Rat beSe
rat "a pijace. Nile Ii mas ratnog-
doba Predsednik, Woodrow Will
son, to priZnao u svom govoru ko-
jeg je odrzao u st. Louisu 1919,
kada. rece: "Pravi raz1og zbog
cega Sc rat kojeg skoro dovrsis-
mo vodio bese tai Sto sc Nemacka
bojala da &c je njeni trgovacki
takmaci nadvladati, razlog zbog
kojega neke drzave stup:Se Il rat
protiv Nemacke bese tai sto su Sc
bojale da &c in Nemacka trgova:ki
n d V a d a t i. Seme zavidnosti,
seme duboko-usadjene mrznje, be-
| Sc vatrena uspesna trgovacka i
industrijska utakmica." Trebamo
Ii ovome ista dodati?
Da Ii vi mislite da su stvari is
ia drukce u OvOm ratu nego sto
one behu u PrvOm SvetskOm Ra-
tu! (Mr. O'Neil je i ma gornju
recenicu metnu svoi prst kapita-
| listickog negodovanja) Jest, pos
| toji razlika! Danas imamo wise
suviSka "a kojeg Sc mora naci pl-
jaca; danas imamo veci broj
| radnika koji je nepotreban indus
triji mirno doba: j, preko sve-
ga, zbog toga sto radnici mogu od-
luciti da uzmu sudbinu Il svojim
rukama, danas sa vladaJucom
klasom vlada veci strah. Oni zna-
ju da samo pijacni rat moze da
upije porciju besposlenih rad
nika. Oni znaju da mir pod kapi-
! taliZmom znaci mogucnost da &c
Sc duplirati milioni besposlenih
1882. godine. Konacno, oni znaju.
ako Sc zeli produziti kapitalizam
malo DUE radnici Sc moraiu o
kovati sa okovom industriialnog
kmetstva, pod totalitarijanskom
kontrolom industrijskih lordova
rjihovih satrapa. (Imajuci ma
| umu da bi bilo jako neprobitacno
"a kapitalizam kada bi radnici
| saznali da in takva sudbina pod
Jim ceka, Mr.. O'Neil metnu prst
| ma tn recenicu rece: "brisi!')
Mi cd Socijalisticke Radnicke
| Partije mrzimo totalitarijani-
+! zam! Mi mrz M totalitari-
janizam pa bio on strane iii do
mace bagre. / nemojte Sc obmanji-
vati u verovanju da moda donna
ceg totalitarijanizma nije u pro-
cesu formiranja. (Zbog istog raz-
| loUa Mr. O'Nei1 owe reCi Sa