RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-24

&c, razne agente, drzavne troskove, tojest. po-
reze, insurance itd te tako on "pobija" nasu
tvrdnju da radnci primaju samo jednu sestl-
nu cd svoga proizvoda, j "dokazuje" svoJu
tvrdnju da radnici "primaju IS po sto" cd u
kupnog zemaljskog dohotka
Kada radnici industrijama proiZvedu
$6O, 900 900 90, ia to dobiju samo $40 OOO,-
10000, sta Sc njih tice sa koiim svojim oru-
djima posednic industrija dele tai cd njih
izrabljen "visak vrednosti," od $50,000,0OO!
Ako drzava namece ogromno povecani porez
imanja plutokratije ona to cini da bi MEN
izrabljivacki sistem pojacala sigurno Je
da cd toga izrabjeni radnici nemaju nikakve
korist vec velike stete, jer je postojeca dr.
zava kaptalisticka, en je Zadatak da drzl
radnicku kasu u potcinj jenost. Ako pojedne
firme troSe ogromne svote ma rekamama, da
hi stisle jedne drugu sa place, nj cd toga
izrabl jeni radnici nemaj ju nikakve koristi. Ako
frme placaju "a osguraciju milione dolara one
to cine da Cd pozara drugih gubitaka zastite
tvornice i alate proizvodnje koji ne pripadaju
izrab jenim radnicma vec sa kojma in ka
pitaisticka klasa izrabljuje te nj cd toga rad
Hici nemaju nikakve korist kada lopov sa
puskom ruci napadne zrtvu i oduzme cd
ME $4,000, toj zrtvi nj malo ne umanjuje gu
bitak ako tai lopov mora da tn stotipu dolara
deli sd drugim svoiim kolegama, laznim ad-
vokatima lopovskim politcarima Ako nakon
toga originalnom lopovu ostane cistog samo
$500. to ne men ia uzasnu cinjenicu da je on
cd zrtve ukrao $4,000. Isti je sucaj sa rad
nicima u proizvodnji. 'Vulgarnost Dr. Haake-a
Sc saclnJava tome sto on sve elemente u
drustvu smatra "radnicima" Njegova bur
zoaska ekonomija je slicna kafani puma lud ia
ka Il kojoj Sc ne zna nj ko Pile nj ko plaza
Marx je il burzoaskih rukl oteo nauku
ekonomije tako ie on spasio da Sc ia nauka
ne korumpise da je potpuno nestane Sa pro-
nalaskom "viska vrednosti' Marx je otkro
tajnu kaptalisticke proizvodnje njene mott
We. On je disektovao espap i nauCno je usta-
novio da je proizvod rada u industrii da
Sc profiti stvaraju tamo ne ma pijaci On
je dokazao da ndustrija moze odrzati Ii pro-
izvodnji razvijai samo ako upotrebljava
druStveno potrebne aIate sa koiima radnici
mogu sa druStveno potrebnim radnm vreme-
nom proizvodti njene espape tako ie Marx
naucno ustanovio da je potrebno drustveno
fadno vreme sustina vrednosti svih espapa.
Tai drustveno potrebni rad jeste rad radnika
Il prozvodnji. | svo radno vreme koie Sc u
trosi Y proizvodnji espapa' do njegovog dova-
zanJa Ma piJacu. jeste potreban rad koj Sc
uraeunava vreylnosti espapa, jeste drustve-
no potrebn rad Ma sta kapitalsti cine nakon
toga sa tim esDapima NINA sc nj malo ne
poVecava vrednost. 5er da je to Gin jenica, Sto
je vrlo besmisleno onda jedan espap IL sto-
variStu koji ceka godinu dana da Sc proda bio
bl ''vrednlji' cd iste prirode espapa koi sc
luce prozveo ma nijacnom stovaristu stgao.
Prema istoj besmisic burzoaskoi vulgarnoj
ekonomij, onaj kaptalista koji trosi wise ma
reklame cd drugog kapitaliste 18TH espapa,
njegovi espapi bi imali "vecu' vrednost Onda
ona firma koja plaza svojim predsedncima
wise nego druge firme, njeni espapi bi prema
Logger Dr. Haake-a, jer po MENU on rad
nici. takodjer inlali ''vecu" vrednost tako bi
mogi otici dalje dale Il dokazvanju ap-
surdnosti burzoaskih ekonoma njihove vul-
garne burzoaske ekonomije. Mnogo veci bur
zoaski ekonomi, nego sto je Dr.. Haake poku-
sail da svojim zubima slome orah mark
sizma, ali oni 81 syi polomil svoie zube a
"orah' osta jos iaci neeo sto bese pre- Vulga-
rizam nikada moze naskodti nauci
Ali recimo da 81 broke pogresne i da
in ne postoji, bill Zog toga bila VEGA iii ma
MIA eksploatacija 7: Inicke kaseo Razume Sc
Ola ne bi. Zbog tog2, statistcki podatci nisu