RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-20

b0&nu "OSlObOdlOcl radnlKa. MalO sc kOo MIN
-sada govori "kapitaistima" "radnicima'
nimalo "diktaturi burzoazije" "diktaturl
proletarijata." Sve i'll sad vidimo u troboJkama
svojih "nacija" i u logoru iste one "demokra-
tije", protiv koje su, bar ma jeziku, ratovali
"socijaldemokrati' do "komunisti' prvih. go
dina nakon Svetskog Rata. Syi Sc oni sad "a
jedno bore protiv Fasizma, nj ne pomisljajuci
da oni samo, istim iii drugacijim reeima, po-
navljaju pesme fasizma!
l kad, posred takvog sveopsteg i vestackl
stvorenog raspolozenia, izadje S. L. P. opste
sa revoluciona arnim poklieem: "Kapitalizam Sc
mora razoriti!", medju burzoazijom njenim
agentima, pa cak njihovim proleterskm zrt-
wanna, cuje Sc besni kikot. A kad Jugosaven-
ska Federacija S. l.. P. posebice izadje rezo-
lucijom: da Sc jugoslavenska reakcija, organl-
zovana u mocne "jednote", "zajednice" "sa-
veze", te bezbrojne "napredne klubove", da
otvorene fasistieke grupe ne pominjemo, mo-
ra razoriti radnstvo naseg jezika osloboditi
njenog upliva, te privuci opstoj americkoj ar
miji Proleterske Revolucije, koju olicava S. l..
p, opet Sc sa te reakcionarne strane cuJe po-
maman cerek. Sta mozemo mi, jedna saka 20
kamenjenih" marksista, prema tim Vavllonl-
ma kapitalsticke reakcije!
Tai reakcionarni kikot i cerak nmalo ne
zbunjuje marksista. Cerekali su Sc kapitalisti
njihovi lakeji 1914, pa je ipak TEX tri god'-
ne docnije Socijalstcka Revolucija otkinula Cd
njihovog sveta sestinu zemaljske kug'e -
umalo da nije celom njihovom svetu dosla gla-
vel Dok st tadasnja reakcija cerekala, nenin
je, sa drugovima, pisao govorio sustastveno
bas ovakve reel kakve S. L. P. pise govori
sada - kakve je pisala i govorila cd svoga
postanka. l sreca je americkog i svetskog pro-
letarijata sto S. L. P. sada, kad su jucerasnji
toboznji "crvenjaci" otisli "nacionaliste'
"demokrate," kao sto pre- cetvrt stoleea njihovi
"socijaldemokratski' prethodnic odose To-
gor imperijalista, - sreca je .americkog svet-
skog proletarijata sto S. l.. P. sada pise go
vori ovakve reci, reci Socijalistcke Revoluci-
je! Bee ovakvih reci, sutrasnjica nase klase bi
bia crnja cd sadasnjice joj. Pored ovakvih re-
ci, njena &c sutrasnjica biti svetla
Jer jedina S. L. P. ma svetu danas drzi
svojim rukama Kljuc Drustvenog Pitanja!
Vidi marksist Fasizmu - kao sto vidi
I'll takozvanoin "demokratii TO- sredstyo "a gu
senie, revolacionarnih sfia proletarjata;' ali ne
vid MENU - kao sto ne vidi nj u Moi -
moe "a "reperaciju" iii "obnovu" raspadaju
ceg kapitaistickog sistema. Tu je Ahilova Pc
ia Fasizma, kao sto je tn i Ahilova Peta "de-
mokratskog" kapitalizma! Pogledajmo tn petu
malo izblize.
Kapitaistick sistem je stavio sva sredstva
"a proizvodnju II ruke kapitalisticke klase.
Radnicka klasa je beskucnk. Da bi zivela, ona
mora da prodaje svoju radnu snagu. Cena rad
ne snage iii najamnica je tex jedan dec proiz-
voda njenog rada, izrazen novcu. TAI Sc deo
okrece oko Is cent? cd dolara Oko 85 cent? cd
dolara prisvaja iii krade kapitalisticka klasa po
lopovskom zakonu privatne svojine. Moze Ii
radnik sa Is cent? kupti robu koja kosta do
lar? To je fizicka nemogucnost. A radnik saci-
njava veliku vecinu stanovnistva svih razvije-
nh kapitalistickih zemalja - ogromnu vecinu
ovoj .zemlji. Kome &c kapitalisticki lopov,
"demokratski' iii fasisticki, da prodadu ukra-
deni cd nase klase "visak vrednosti" iii "nepla-
ceni rad"? Kad nadjete odgovor ma to pitanje.
Onda ste naSll SredstvO "a SfepefaciJu Ill oo-
novu" raspadajuceg kapitalizma! Znanost ne
ma odgovora ma to ptanje. Znanost, prava INA
most, markssticka znanost, vidi samo jedan IL
laz IL toga cor-sokaka: unistenje kapltallzma
uspostavljanje Socijalizma.
Ali burzoazija ne veruje znanosti Ona ne
moze, ona ne SINE da veruje znanosti, jer zna-
most propisuje menu njenog drustvenog sis
tema smrt. Ona mora da, uprkos znanosti, ira
Ii nacin "a produzenje zivota svoga lopovskog
sistema Ona mora da trazi nacin da Sc sve
"a; LaSa zs