RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-27


smrvio. u stvari kapitalisticka dr.
zava mora da sc brine da ma nj
kakvu stetu kapitalisticke klase
me brani njene interese, nego ako
ie moguce da poveca troskove, to-
i Jest, poreze u korist kapitalis-
ticke klase. Ovo je jos fantastic
Inije, ali mi cemo videti Ola jc to
Il oyom ludom druStvu velika mo-
gucnost. l gospodin G. W. Vaug-
han. sa radosnim glasom lzvestl
posednike te avijonske industrlJe
da je profit njen 194O., poskocio
"a 1919 po sto cd profita 1889. To-
jest, i nakon sto .je kompanija
platila preko trideset miliona do
lara "a porez, ona je dobila "cist
profit 1910. cd $15,932, PSI, iii Vi
Ise S1O,6O9846.
Sada trebamo ispitati Cd kuda
sve to - veci, preko hiljadu pos
to veci porez skoro 200 po sto
veci profit. 1899. pomenuta firma
je imala 1850 radnika, koie. je
! izrabila "a preko pet millona ''cl-
stog" profita, preko dav i po mi
Iona "a porez, pored toga "a re-
klamu, osiguraciju, masne plate
zvanicnicima kompaniJe. 1910. GO
dine, ona je povecala najamnu
radnu snagu ma 29332 radnika, iii
1912 radnika wise cd 1899. 60
dine. Da Sc vidi koliki je veci ste
pen izrabl bljivanja radnika te kor-
poracije bio 1910. Cd 1899. Godi-
ne sravnimo veci profit veci po-
rez 1910 cd 1899. sa vecom rad
nom snagom 1910. cd 1899. godi-
ne. Tako cemo imati sledeci re-
zultat prema ciframa same te kor-
poracije:
Prethodne 1899. godine "a kor-
poraciju 1850 radnika stvorise
"cisti'' profit cd S5,322.455 po-
rez cd S2,587.234 Ukupno St, 7,309.-
689 kada Sc ia suma odbije Oh
ukupnog profita poreGa 1910,
koji behu Cd S46.608.394, tada nam
ostaje cifra cd S38, ,898.795 koja
syota spada ma povecani broj rad
nika cd 1912. Da je stepen eks-
ploatacije radne snage bio 1910.
kao sto bese 1899. onda procentu-
! alni porast radne snage bi proiZ
veo sto trideset pet po sto wise
profita poreza Ia poslodavce iii
neSto preko S18,O 100000. A kada
Sc uzme IL obzir da su poslodavci
Cd radnika oduzeli skoro $4,000
600, onda je ia korporaciia 1910.
godine izrabila sye radnike sto-
tinu i pedeset po sto wise Cd 1888.
godine. Tako je cna mogla DAFT
drzavi ogromniji veci porez. 4 po-
sednicima ogromniji yeci profit
4 N ~
liko mania bila njihova relativna
najamnica.
! Razume Sc, da pitanje manleg
poreza iii veceg poreza, tolest,
pitanje poreza Il opste nije rad
nicko pitanje, jer nakon St0 rad
nicka klasa zbog svog ropskop
stania dozvoli kapitalistickoj kla
81 da je iZrabi 83 po sto cd ME
nog proizVoda, n ju ne intcresuje
sa kojim drugim lopovima deli tai
veliki lopov ukradeni "visak vred-
nosti." Da pomenuta korporaciJa
nije dala pomenuti ogromniji po-
rez drzavi ona ga bi ukljuclla II
svoj "cisti" profit i radnici od to-
ga ne bi imali nikakve koristi. A
L kada znamo koliko korporacije
daju veci porez drzavi, j nakon TO-
ga sve. skoro sve, obiavljuju vece
profile, onda saznajemo donekle i
povecani, ogromniie povecani ste
pen eksploatacije radnicke klase.
y svetlosti ovih Gin jenica mo-
zemo jos bolje razumeti "a sto Sc
stalno udara protiv radnikove
traznje povisice najamnice; pro-
tiv strajkova i zasto Sc pored
cele kapitalisticke stampe radi-
ia celia drzava cd glave do pete,
cd Roosevelta do najmanjeg poll