RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-18
BROJ 38. - NO. 38.


skog kaptalizma individualisticki nacn zivota
je bio mogue zbog nekih privremenih uslova
koji su nestai"
Sada, da je professor il Minnisota-e isao
dalje sa Marksizmom on bi morao doci do zak-
ljucka, posto nema uslova "a zvot "damokrat-
skog' kapitaizma, nacisticki kapitaizam
znaci pad covecanstva u varvarizmu, onda
jedina pozeljna pronena bi trebala biti promena
bolje. ia promena ma bolje ne moze niSta
drugo bti nego uspostava, ma rusevinama neiz-
bezno propadajuceg "demokratskog" kapitaliz-
ma, Socij ijalistcke ndustrijalne Republic Rada
Ali mas burzoaski professor zavisi cd vladavine
privatne svojine zbog tih grubi materjalnih
interesa, on nije mogao dalje slediti Marxa,
vec ga je morao napustiti bez NIGGA lutati 20
mracini sa kapitalistickom buktinjom il koie
lzlazi samo gust crni dim da jos wise pocrni ka-
pitalisticko crnilo. l professor, da bi unistio
nadu "a promenu na bolje, rece, 'sve prone
ne ne dolaze nezbezno "a bolje." tako je sebi
otvorio vrata da udje u kolosek odbrane kap-
talizma, i to "demokratskog," ali ne sa demo-
kratskim pravma, jer rece da Sc "a njihovo o.
drzavanje, ne zagrejavaju nj ''draftovani" vol
nici, nti municijski radnici," tojest, celia rad
nicka klasa
Posto professor Heaton nije "a Besklasnu
Zajedncu, rece da "demokratski' kapitalizam
nema usova "a opstanak, onda on mora da io
"a vladavinu privatne svojine bez demokrat-
skin slobostina. A to znaci da on preporuCuie
da Sc domaci "demokratski" kapitalizam pref
vara svesno domaci nacisticki kapitalzam
Njegova svest veil da nema uslova "a odrza-
vanje "demokratskih Imperial" "a koje on rece
ia in volim jer Sc ma njh navikao" bu-
duel da Sc onako, kao sto sam pyiznaje, draf-
tovani vojnici-radnicci industrijski radnici,
da celia radnicka klasa nije zagrejana da Sc
voljno bile "a odrzavanj je 'naseg nacina zivota,"
zasto onda rostepeno ne pretvarati ovu zemlju
zemlju domaceg naczma kada dodje vreme
da ova zemla udje rat, "a menu odranu &c
bti radnici prisileni da Sc tuku kao sto bi bi-
Ii prisileni da Sc tuku "a odbranu "demokrati-
je' - kao sto su prisen da stupaju kon-
skriptovanu vajsku
Tako Sc tai burzoask professor potrudio da
pomocu Marxa dokaze nemogucnost opstanka
konvencionalnog kapitalizma kao da to ne
znaju Roosevelt i njegovi ujudiasi, da posed-
MIN preporuei uvlacenje domaceg naeizma,
pre- nego sto klasnosvesn rt dnici neiskoriste po-
stojecu situaciju drustvenih promena "a pro-
menu ma bolje "a radnicku klasu, a "a gore DO
kapitalisticku klasu n ene profesore istori-
care.
Neka Sc burzoaZija sa svom svoiom silom
bor "a promenu ma gore, to je njeno reakcio-
narno pravo | da ona nenla pasivnu ako he ak
tivnu, potporu neobavestenih miliona radnika
sva niena' sila, svi njen pokuSaji da zadrze
drustvo Cd progresa ne bi vredili nj koiko ie
crno pod noktom. Sama burzoazija nile pro-
blem, Ia mas, jer ie ona ekonomsk apsolutno
nepotrebna skoro je neznatno malobroina.
Z ovoj istorijskoj borbi, ovo doba drustvenih
rromena iii revolucije, izmedju reakcije i re-
voluclJe. mi imamo da obavestimo neobaveste-
ne radnike, da he sleduju zagovaraee pror1enc
ma gore, jer to zna6i niihovo ernie stanie i
Jace lance robovanja, nego da Sc okrenu mark
slstickoj nauci koju ovde propagira samo So
cijaistiGka Radncka Partiia da ie sleduju j
da Sc organizuju u revolucionarnu politicku
partiju, kao j Il Socijaisticku Industriialnu
Junju da tako spreme "a izvrsenie prone
ne ma bolje