Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-08-01
Vybojne narody vedou valku $
pomoci americkych technic-
kych vynalezI.

kyCn VyE1dISGus
Utocnici, kterf usilujf 0 ma
byti svetove nadvlady, zneuzl-
vaji Ike svym nekalym uceldm
|technickych vynalezu, kterymi
Amerika doufala zivot usnad-
niti a zprijemniti. A. A. Berle,
asistent sekretare statu, We sve
nedavne reci prohlasil, re pr1-
tommy svetovy zapas o nadvla-
du byl umoznen jedine ohrom-
nym mechanickym pokrokem
poslednich let, o nejz Sc nema-
lou merou zaslouzila prave a.
mericka vynalezavost a genia-
lita. Utocn1ci bohuzel uzlvaji
|toho, co melo slouziti blahu
lidstva, k vyvrcholenf "revolu-
ce nelidskosti."
"Kdybyste dnes mluvil $ ma
cistou," pravil p. Berle, "fekl
by YAM bez obalu re jeho po-
staveni We svete je opravneno
jeho schopnostf vyuz1ti a orga-
nisovati modernf technicke 81
ly. Poukazoval by pri tom ma
nescetna letadla v oblac1ch, ma
stejne pocetne tanky ma zemi,
ma p%rvotridnf system elektro-
komunikace, ktery umoznuje
rizenf o%hromnych mas vojska,
ma ponorky, ma nepretrzitou
dodavku nebyvaleho mnozstvl
valecneho materialu. Poole je-
no nazoru je narod, ktery do
vede vsechno toto vyrabet a o.
patrovat, pine opravnen vlad-
nouti te casti sveta, kterou do
kaze zabrati."
"A piece elektrina by neby-
la dnes tim elm je, nebyt A
meriky! Vybusny motor, KITE
Try je zakladem mechanisova-
ne valky, byl vynalezen a Edo
konalen zde. Letadla pc prve
vzletala pod americkym ne
benz; ponorky a motorove clu-
ny, stejne jake jejich parnl
predchudci, brazdily prve anne
ricke vody."
"Americke mysli jevily sc
tyto vynalezy jakozto vynale-
zy m1rumilovne. Radiova ko-
munikace byla zde "a 1celem
lrozsireni naseho dusevniho OBJ
lzoru, nikoli "a ucelem vytlaco-
vani pravdy neustalou propa-
gandou. Mechanismus tanku
byl sestaven, ably nahrazoval
lidskou praci a ably tax Glove
ku pomahal obdelavati pIdu
nemfnili jsme no pouzfvati Ia
nastroj smrti. Zorganisovani
prGmyslu ma masovou vyrobu
zakladalo Sc pdvodne ma my
Silence, jak nejrychleji dodati
lpotrebne veci do rukou nejvet-
lSiho poctu lidi."
"Narod, v jehoz srdci neni
Inenavisti, nespecha premeniti
|sve vynalezy v nastroje valky
Ale snad prave u teze priciny
dovede tax uciniti lepe neil
kterykoli jiny narod sveta, je-
Ii k tomu jednou prinucen O.
kolnostmi. Dovede je tez uzf-
watt S vetsi jistotou, nebot ne
INA bazne. Zde je snad to nej-
lepsi prirovnani. Ia osprave-
dlnene revoluce must byti vse.
chny zdroje pouzity k tomu, a.
by slouzily lidstvu. Ia nelid-
Iske revoluce Dude jich zneuzi-
to jakozto nastrojd smrti. Ones
musime bojovati i "a takove
pravo, jake je pravo byti las
kavy a lidsky, pravo ma poro-
zumeni a pravo milovati svehC
bliznfho. AZ jednou techtc
pray znovudobudeme, zasah.
nou tyto lidske, c~ivilisovane
zasady S vetsl moci a schopno-
sti do stavby skutecneho 1.-Two
ia, neil tomu tax bylo kdyko.
Ii historic lidstva."
Cele dejiny svedcf prot ma
roddm, ktere usiluj1 o zotroce'
nj svych sousedu, prohlasuje
pan Berle, nebot "nikdy jeste
neprohrali svobodnl Tide zapas
ktery jim byl vnucen, pracova'
I'LL spolecne, vazani moralnln
zakonem, ktery je silnejsl q
padnejsf nezli rozkaz ktereho
koli diktatora".
F. L. I. S. - Common Council
for American Unity.
-O-