Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-03-07
Valka v Evrope

hCC1O POQCpSdIy SILIOuVu y wa
JENNIE obrane, jsou pfipraveny
udeTiti v pr1pade americkeho
ozbrojeneho zakrocenf v je-
jich m1stu k zit1, varoval finan-
chi list Beorsenzeltung v Berll-|
ne.
julius Krauss napsal v mem
1vodnfk pod titulem "Japon-
sko- vladce zapadniho Tiche-
no oceanu'',v nemz prav1: "Pro
Japonsko, Italii a Nemecko ia
to valka je otazkou zivota a
smrti, O ktere americti politiko-
We soud1, re il lie poprlti LODI
mi, pencil a munic1.
"Vysoce vychvalovana anne
ricka demokracie stava Sc n.y.
nj Rooseveltovym vladaTstvim,
ably snad Ultra porazena An
glie mohla byti podporovana a.
merickymi brannymi silami.
"Obranne silly techto tTi vel
moc1 jsou pfipraveny ma tento
1tok a odraz1 jej zeleznou will
a svrchovanou mocf. Zadna a.
mericka moe nebude S to poru-
siti pfirozeny zakon sv6ta, w
vol v prostore k zitf techto ma
rodd a splnenf jejich podstat-
nych pozadavkG."
Voelkischer Beobachter, or
gan Hitler1v, pTinesl clanek
"Americka hadanka", v nemz
prohlasuje "pravym 1celem
presidenta Roosevelta je tou-
ha, ably Spojene Staty nastou-
PLY m1sto Angle V jejfm sve-
tovem postaveni.
"To je vidno z otevTenosti, S
jakou Sc debatuje We Spoje-
nych Statech o moznosti poraz-
ky Anglie."
Casopis dale projevuje mi
nenf, re predpoklad obhajoby
americke pevniny proti Europe
je velmi chaby, protoze nen1
mono, ably Europa il 1cinne
napadla.
Virginia Gayda, fasisticky
redaktor II Giornale d'Italia
uopozornil "americky lido, re
oposice prot programu velmo-
CT osy ma novy poradek Evro-
pc NIUE mfti v zap6tf 1plnou
Iisolaci Spojenych StatG, c1mz
budOu iejich ObchOdni Zaimy
poSkozeny.
Diva francouzsk6 nakladn1
parnfky byly zajaty anglickou
valecnou lodi ma Indickem oce-
anu. Jeden z Mich je Sompay,
ktery plul do Francie S nakla-
dem potravin a vojaky, propu-
stenymi z Indoc1ny. Druhy byl
Louis Dreyfus, ktery plul ma
Madagascar bez nakladu.
Kral JiT1 VI. vyjel novemu
americkemu vyslanci Winanto-
vi, ktery pfijel do Londyna ma
proti a setkal Sc S MIN ma pGl
ceste mezi Bristolem a Londy-
mem. Je to pc prve re tax kral
poctil ciz1ho vyslance, a je zrej
me odpoved1 ma Gin Roosevelt
t1v, ktery rovnez jel naproti
Halifaxovi, kdyz tento pTijel
do Spoj. Statu
Anglicane bombardovali ne
meckou namoTni zakladnu We
Wilhelmshavenu Dale bombar-
dovali Anglicane nekter6 prG-
myslove objekty v severozapad
MIN Nemecku, holandske a bel
gicke pf1stavy a rovnez pffstav
Quiberon, v Bratagni a Bou-
logne.
V Albanii A~nglicane sestTe.
ILL 80 italskych letadel. Sedm
z Mich bylo zniceno ma letistl
We Valone.
V Somalsku Anglicane dokon-
cujf obsazovanf cele zeme. Do
sud bylo zajato V italskem So
malsku 5000 Italu.
Ma Daln6m Vychode nen1 81.
tuace jasna. Lh1ta, kterou ia.
ponsko poksytlo Francii ma cd.
poved ma japonske ultimatun
o pTijetf m1rovych podm1nek Sc
uplynula, a francouz.
ska vlada odpoved nedala. Y
[Saigonu Sc tvrdf, re francouz'
|ska vlada pozadavky Japonsks
odmftla a re Sc Dude bojovat.
We Vfdni bulharsky minister
sky pfedseda Bohdan Filov pc.
depsal smlouvu o pfistoupen
Bulharska k Ose. Ceremoni
prihllzel Hitler. Ia NemeckC
a Italii podepsali Ribbentrop {
Ciano. Ribbentrop pri tom pro
nesl rec, v niz prohlasil, re Blu
harsko nenf posledn1m staten
ktery Sc k Ose pripojuje a Il
doufa, re brzy j dalsf staty bu
dou nasledovat tohoto pTikla
'ldu.