RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-06
RAT FASIZAM.
L. Petrovic, ''R. B." 1887.

Ako izuzmemo tvorncare ratnog materi-
jala candidate "a ludnicu, svi su ljudi protiv
rata: radnici kapitalisti, i "demokrati"
fasisti, hriscani nehriscani, bogomoljci
;teisti, i marksisti pseudomarksisti.
svi rade protiv rata, svaka grupa ma
svoj nacin. Kapitalisti njihove Wade prize
djuju bezbrojne "mrovne konferencije" iii
"konferencje "a razoruzanje" iii "a "ogranice-
ME oruzanja" To vazi "a "demokrate" "a
fasiste Pseudomarksisti obrazuju "ogromne
narodne frontove' "a "borbu protiv rata fa-
sizma". Marksisti opet imaju svoj nacin, koji
cemo cuti docnije
svi su protiv rata - svi su duboko u
vereni da rat dolazi - svi Sc (osim revolu-
conarnih marksista, koji Sc ovoj zemlj o.
kuplaju jedino oko Socijalisticke Radnicke
Partije) groznicavo spremaju "a rat!
To je oeigledna protivrecnost. Ona Sc OBJ
jasnjava time sto sv hote da "ukinu" rat
obezbede vecni mir u okviru kapitalstickog
drustvenog uredjenja, koji poradja rat - osva-
jaeki iii imperijaisticki rat Hteti jednovre-
memo odstranti rat ocuvati kapitalizam, to
nije moguce.
Drzavn sekretar IL Washingtona, Cordell
Hull, rekao je nedavno: da su Sjedinjene Dr.
zave stanju da proizvedu godisnje cd 25 do
80 milijardi dolara vrednost suviska espapa -
tojest, iznad goldsmith piiaGnh potreba owe
zemlje. Sa drugim kapitalstickim industrijskim
zemljama stoji slicno. proizvodna moe njiho-
va stalno raste, jer Sc masne "a rad metodi
rada stalno usavrsavaju.
Ako sve savrseniji proizvodni aparati tih
zemalja ne rade potpuno, mase radnika nema-
ju posa. Ako zbacuju mnogo mamie cd svoje
sposobnosti, bez posla ostaiu SLIM milioni. Via
da "depresija". Sinja mizerija proletarijata
Duboko nezadovoljstvo. Kaptalisticki sistem
je opasnosti. Oeigledno ie da kapitalisti mo-
raju traziti strane place "a sve golemije su-
viske espapa. njih nema. Oni su odavno po-
delil medju Sc Geo svet. Ostaje samo da Sc,
kao pre- dvadesetak godina, otima cd ranijih
otmaca - ako j poslednji nemaju nj probliz-
no dosta pijaca "a svoje suviske. Ostaje da sc
opet odsecaju jedni udovi internacionalnog
kapitalistckog tela.
Ali ako kapitalisti svake industrijske zem-
lie imaju sve vecu potrebu cd stranih pijaca,
nije kod svih njih ia potreba jednako akutna
Ovde Sc ndustrijske zemlje kapitalizma dele
ma dve glavne grupe takozvane "bogate
zemlje' i takozvane "siromasne zemlje". ''Bo-
gate" su - bivsi uspesni otimaci. "Siromasni'
su - bivsi neuspesni otimaci.
Razumljivo je da &c "depresja' pre- sill
nije pogoditi "siromasne" nego "bogate". Ra-
zumljivo je, sledstveno, da &c kapitalistick
sistem pre- doci opasnost kod "siromasnh"
nego kod "bogatih''. Razumljivo je, isto tako
da &c Sc "siromasne" pre- resji ma ponovno o.
timanje cd bivsih otimaca nego "bogate". Ra-
zumljivo je, takodjer, da &c "siromasne" pre-
po6eti da Sc ma veliko spremaju "a takvo oti-
mamie nego "bogate" (Jedan sadasnji engles-
XII drzavnik je izjavio da u poCledu naoruza-
vanja "a rat ''bogati" obicno zaostaju dve go
dine liza "siromasnih".)
Nemacka, Italia (bar do osvajanja Etio-
pije) Japan prolaze kao "sromasne'. Sjedi-
nine Drzave, Engleska Francuska prolaze
kao "bogate" Mamie kapitalisticke drzave idu
"a tim dvema grupama. SSSR spada posebnu
kategoriju
Ocigledno je, dakle, da &c Nemaeka, TIA
liza Japan predvoditi spremanju "a rat iii
''militarizaciju" iii "agresivnost" iii "napa-
dastvu". Ocigledno je, drugim reeima, da &c