RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15

Skoda, cuveno poduzece municije ko-
jem Sc proizvode najubitacnija sredstva, sa-
gradjeno je sa "demokratskm" kapitalom.
"Kisobranski" Chamberlain bese jedan cd maj
vecih deonicara toy ratnog poduzeca. Posto Je
Francuska tamo imala prilcno uloska j imala
je sa Cehoslovackom militant ugovor ona Je
Skoda tvornici dala tajn plan francusklh ten
kova koji behu najmodernji. Nemacka, sa do
zvolom "demokratija," ugrabi Sudetenland kao
prv zalogaj masne Cehosovacke. Zatim pro-
guta celu zemlju zajedno sa skoda munich
skim poduzecem. Sada ona sa "demokratskm
tenkovima masinskim puskama razbija jednu
"a drugom "demokratske" zemlje. Pored toga,
mnoge tvornce Frsncuske padose nacstlc-
ke ruke prilican deo cd diva miliona francus-
XIII zarobljenika koje Nemacka jos drzi kao
takye, drze Sc zarobljeni IL veliko sa oruzjem
koje su oni sami proizve
Ali to nije nista novo Pod kapitalizmom
celia radncka klasa svakog dana proizvodi wi
SAX vrednosti, koji je drzi Il pC.cinjenosti.
kada radnik radi ma kojem kapitalistickom
poduzecu "a najamnicu, on prima samo jedan
skoro nistavan deo svoga velikog proizvoda.
On ne INA sta Sc deSava sa nenacenim delom
njegovog proizvoda. On nema kontrolu mad
svojim 'viskom vrednosti.' jer Sc on nalazi u
rukama pljackaske parazitske plutokratije.
Posednia da bi Sc odrzala u svetu konkuren-
cije, domace i medjunarodne, uvaci masneri-
ju sa kojom Sc ''suvisni'' radnici bacaju ma
pole = zrtve svojeg proizvoda = "viska vred-
nosti' mad kojm chi ne mogu imati kontrou.
kapialistieka klasa odlaz dalje sa ukra-
denim "viskom vrednosti'' ulaze ga stra-
MIN mljama da tamo zarobi kolko moze
radni narod tih zemalja. | kada Sc prepune
svetshe place neprodatim neulozenim
"viskom vrednostI Cnda postaje pretesno Ia
kretanje svih povecih kapitalistGkih zemalja
Prvo Sc juris cini Ma slabije zemje Zatm Sc
Ia grkljane hvataj aju krupnije kapitalsticke
zemlje. Tada Sc teraju radnici da Sc b.jaju
ko in terra? Polticka drzava naoruzana sa rat
MIN oruzjem kojeg je ona kupila sa porezom
koj je deo neplatenog rada radnikovog, to-
jest, "viska vrednosti," koeg pluokratiia da-
je draw da drzi radnicku klasu IL potcinje-
nosti terra radnike da stupaju vojsku da Sc
vezbaJu "a BOZ protiv radnika neprijateljske
kapitalsticke zemlie, koji su zbog istog raz-
loga primorani da Sc svoje pljackase blu.
Tada nastupa opS,e krvoprolice opste
rusenje gradova Tada milicni gube svoie Ii
vote, dok drugi milicni dobijaju razne zaraz-
ne bolesti, q opet drugi milon I,ostaju ratni
robov Tada Sc poljane pUstoSe. Ostale jos
ration nezahvacene zemlje spremaj ju Sc sa vra-
tolomnom brzinom da tom pozaru skoce cd
,r1, 70 I 1.,I ..n
igra zlikovskih kapitaistickih zemalja pre-
stat. koliko ce jos milona neduznog radnog
naroda ginuti, koiko &c zgrada biti razruseno
JOS koliko &c Sc Zaraznih bakcila svestranie
siriti. | sve ovo desava zbog toga sto rad
nici ne dobivaj ju punu drustvenu vrednost svo-
ga proizvoda jer ogromniji deo = "visak vred-
nosti" Cd njh krade izrabjivacka kapitalis-
ticka klasa.
Mi dsnas zivimo periodu u koiem Sc ras-
pada poslednj preds tavnik vladavine privatne
svcjine koja podze ma rusevinama propa-
dajuceg prvobitnog kOmunizma. kao sto bese
na smetnJi GruStvelog progresa komunstiGka
ekonomijs prvobitnih plemena. pre- pojave nuz-
nog ia vladavine privatne svojine, tako je
danas JOS II daleko vecoj meri postao Stefan
kapitaizam apsoluno ie postala nepotrebna
sy; ka forma vladavne privatne svojine uoti
pojave beskasnog uredjenja
kapitaliZam je I'd svih svoiih prethodni-
ka razvio wise razmenu svh espapa da su cak
vrline covekove ostale espap. On je met
nuo cenu ma sve s.: Sc moze iskoristiti pa
ljudsku cast moral. Al bas zbog toga sto je
svemu u svetu dao cenu da bi Sc moglo
razmenjivati 50 ciljen1 da dobiie sto wise pro-