RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-10-09

dio plan pomotu kojeg Sc "noze' u kapitallzmu
laneti drustveni motiv bez da Sc krnji profltnl
motiv dale, reGe da "Nije to logika karla
Marxa Iii silna moe MISUNDERSTANDING shvatanJa
istorije iii urodjena ljubav "a birokratiju koJa
terra ljude da postanu Komunisti, Socialist
Radikali. Liheralei. Njudilasi, niti i'll ona terra
aa sagslle ke]u arugu veru sa kojom da uvuku
Red slehodnom tkapitalistickom1 sistemu."
On nastavlja, ITO je prosto PRIOR siromastva
L bogatim mestima, gladi pred vratima prepunih
magazine hrane besposlice pored mnogo nedo-
vrsenog posla." On je $ ovim prosto hteo da
kaze svojoj burzoazja da on nije putem cita-
MIA Marxa dosao do svojeg plana, sto mu mi
verujemo, nego zbog svoga velikog "humanitar-
nog" srca on zeli da Sc unist nemastna bes-
poslica drustvu bez obaranja "demokratskog'
kapitalizma!
I njegov plan pomocu kojeg on zeli uvuci
"red neredu iii anarhiju kapitalistieke proH-
vodnje, ekonomsku "demokratiju" Il auto
kratsku kapitalisticku ekonomiju sastoji Sc Cd
koordinacije Wade industrijalista. Da drza-
va ne stavlja prepreke profitnom motivu, da
kapitalisti ne sprecavaju drzavi da ona slobodno
trosi sve vece poreze koje cd njih dobiva da bi
Sc "uposlili" besposleni nahranili gladni mi
lioni, koji su uvek prisutni poslednJem perlo-
du vladavine kapitalizma Da sa industrijalisti-
ma vada profitni motiv, a sa drzavom drustve-
nj motiv. Da Sc sa milijardama ulozene u indus
triji izrabljuju radnici da Sc sa miijardama
poreza koje kapitalist placaju il ukradenog
"viska vrednosti" hrane besposlen radnici.
mas citaoc moze vrlo lako da vidi implikaciju
ovog plana burzoaskog "humanitarca"
On rece, cali u modernom svetu porast pro-
izvodnje ["boom"] je izuzetak, sto znaci da on
priznaje da "ekonomsko zdravlje' kapitalizma
wise naginje opstoj besposlici." l on osno-
WI ovoga veil da "vladina ekonomska politika
treba da je "a povecanje stepena profita koji
Sc moze dobiti u legitivnim konkurentskim po-
duzecima." Sta ovo znaci?
Da bi drzava iii vlada mogla hraniti ras-
tece milione besposlenih radnika, ona mora cd
plutokratije traziti sve veci porez. da b ka-
pitalisti mogi placat drzavi iii vladi sve veci
porez, bez da i'm Sc umanjuje "eistl' profit dr.
zava treba da dozvoli kapitalistima da do kos
tiju izrabljuju radnike, tojest, ne treba putem
zakona sprecavati kapitalistima da primorava-
ju radnike da rade 10 iii IL sat dnevno iii wise;
ne treba i'm sprecavat da uvlace sto usavrsenlJe
alate proizvodnje, jer samo putem veceg izraD-
ljivanja produktivnih radnika kapitalisti &c mo-
ci cd ogromniaeg "viska vrednosti" odbiti vecu
koicnu "a poreze da Sc hrane sve vece milioni
besposlenih da prvim ostane veci "cistl pro-
fit Jer, on dalje rece radnicima koji traze
povisicu najamnice, "Ako rad uspe da umanji
stopu profita II proizvodnji do takvog stanja
pod kojm &c gubitak pretiti novim ulosclma,
onda &c rad pretrpeti besposlicu."
tai burzoaski "humanitarni" zurnalsta,
gospodin Crowther, naziva pomenute svoje pre-
porucene mere "demokratskom ekonomijo JONI!
Da, tako &c Sc "demokratski' izrabljvati jos Vi
Sc vec izrabljena cd sto muka izmucena rad
nicka klasa, tako &c Sc "demokratsko '-prosjacki
hraniti milioni besposleni, kao 'pitomci' ka-
pitalisticke drzave, koi &c "a to Moi dati svoju
suzbu. Drugim recima on ne preporucuje nista
novo, vec nesto staro veci plan W. P. A. - da
besposleni milioni budu drzavni kmetovi, u
posleni radnici izrabljeni najamni robovi. Kras-
ma "demokratska" buducnost!
sto Sc tice njegovog plana teznje da sc
uvuce anarhji kapitalisticke proizvodnje red
on je svu tn ideju ubio pojam sa priznanJem
da &c normalno stanje kapitalizma biti VEGA bes-
poslica, Wise negd kapitaisticki prosperitet,
jer su rasteci milioni besposlenih radnika, kao
milioni busli neprodate psenice rezultati anar-
hije kapitalisticke proizvodjne, koju ne bi mo-
gao nj sam Lucfer uneti pakleni red, sem da
Sc kapitalizam pretvori Industrijalni Feudali-