Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-07-11

nyni ukazuje 87.7 procenta z
prGm6ru roku 1926. Pred rO-
KEN index vykazoval TIT pro-
centa. Ia poslednl rok stoup-
ly tedy ceny O 1919.
- President Roosevelt roz-
hlasovym projevem k celona-
rodnim oslavam statnlho swat
ku upozornil ma "kombinaci
diktatord", ktera je definitiv-
MIN nebezpecfm americke svo-
body.
Oslavy Prohlaseni Neodvis-
losti byly letos zvlaste vyznam
ne a slavnostnf. Nechybelo pri
tom HAST, ktere prirovnavaly
letosni ctvrty cervenec s dny
neodvislosti v r. 1917 a 1918.
Vaznost letosni oslavy byla pc
presidentove zdGraznena pre-
ctenim prisahy k vlajce, KITE
rou precetl novy predseda nej-
vyssiho soudu, Stone.
President rekl americkemu
narodu, re 81 must uvedomiti,
re Sc zaslibuji nejen sve zemi
a jejf vlajce, nybrz i svou pra-
CT, Will a bude-li treba j zivoty.
President zadal cely narod
@ loyalitu a jednotu, O rychlost
1cinnost a usill, a o zastaveni
pokus1 o sabotaz jez je nebez-
pecnejsf neil niceni munic-
mich tovaren.
V roce 1776 prohlasil presi-
dent, jsme bojovali "a veliky
princip, re vlada must svou
|spravedlivou pravomoc cerpat
re souhlasu ovladanych. Jiny-
mi slovy representace volena
svobodnymi volbami. V pull
druhem stoletf, jez pc te nasle-
dovalo, tato vec lidske svobo-
dy presla celym svetem.
Nyni vsak, v nasi generaci-
v nekolika p~oslednich letech-
novy odpor v podob6 nekolika
rGznych zpGsobG tyranstvi Sc
zacal tax sirit, re zakladnf prin
cipy z roku 1776 byly v zahra-
nicf zcela zniceny a zde vazne
ohrozeny.
Je nesmirnym klamem bez
jakekoliv logiky, kdyz nektefl
Americana nam mohou navrho
vat, re je NONE, ably vlada
nasili mohla jinde We svete po-
razit lidskou svobodu a pone-
chat il zde We Spojenych Sta
tech. A prece to byla tato det-
ska fantasia - tato zneuzita
vira - jez vedla narod Ia ma
rodem "a jejich m1rumilovnym
podnikan1m a spolehan1m ma
mysleni, nebo dokonce slib, re
jim, a jejich vladam Dude ne
rusene dovoleno Tit i kdyz ko-
los nasili Sc prezene jejich ces-
tou.
Je to jednoduche - rekl
bych skoro posetile = pro mas
Americany zamavat vlajkou,
ujistit sc v1rou v svobodu - a
ma tom zustat.
A prece vsichni, kter1 bdime
"a noel, vsichni, kterf stale a
stale zkoumame - vine velmi
dobre, re " techto dnech nemG
zeme zachranit svobodu jenom
vidlemi a musketami kdyz spo-
lex diktator1 ovladne ostatnl
svet.
Vine, re nemGzeme zachra-
nit svobodu v nasem stTedu, v
nasi vlastni zemi, jestlize vsi-
chni kolem mas - naSe soused-
nj narody - ztratily svou svo-
bodu,
Proto provadime, vaznou,
mocnou a jednotnou akci k O.
brane teto polokoule a svobo-
dy mort. Nepotfebujeme je-
nom loyalitu a jednotu, potfe-
bujeme rychlost, vykonnost a
1silf a konec zaskodnictvi, ko-
nee sabotaze, jez zachazf hlou
beji nezli do vyhazovani mu-
nicnich tovaren do povetf1.
Slavnostne prohlasuji k a.
merickemu lidu, re Spojene
Staty nikdy Sc nemohou udrzet
jake stastna a 1rodna CASA
svobody obklopena krutou pou
stf diktatur.
A tax kdyz opakujeme vzne.
senou pTfsahu sve zemi a jeji
vlajce, must byt naslm hlubo-
kym presvedcen1m, re zaslibu-
jeme nejen svou praci, svou
will, ale - bude-li zapotfebi.
i sve zivoty."
- Jmena move registrova-
nych - Fl let starych - bu-
dou smisena S jm6ny starsich
muzG, registrovanych pred no.
KEN, jak oficielne oznamil ge.
neral L. B. Hershey, reditel Sc
l1oLtixyp< cl,,Hhxy