RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-05-15

naSlOVOm: "JugOSfaVlJa l SOclJa'
listicko Uredjenje," koji Sc poja.
vic IL "a. broju RADNICKE BOR.
BE, 1918. godine, da bi citaoci u
vidili kakvo smo stanoviste mi
revolucionarni Socialist zauze-
Ii nazad 90 godine pitanju stva-
rama novih drzava, i ujedno &c
citaoc videti IL pisma upitnika
tog vremena kako su zagovaraci
stvaranja Jugoslavije tvrdili da
&c II toj zemlji narod uzivati sva
demokratska prava.
Sada je ia Jugoslavija propala.
Ovde zelimo da ucinimo jednu
izjavu: Mi Sc nj malo ne veselimo
ovakvom svrsetku Jugoslavije, l.
ako smo bill protiv njenog stva-
ranja njenog opstanka, kao sto
smo protiv opstanka svih burzoas-
kin drzava. Mi Sc toj tragediJi ne
veselimo jer Sc tim dogadjajsm
nj malo nije poboljsalo stanje
radnog naroda, CHE interese uvek
zagovara klasnosvesni radnlk, vec
&c Sc stanje radnog naroda te
propale zemlje stalno jos wise po-
gorsavati sve dogod sa njom Via
da vladavina privatne svojine, pa
bila ona "demokratske" iii nacis-
ticke forme.
Ali, kao. sto rekosmo, mi Sc MIS-
mo slagali nj sa originalnom ide-
JON stvaranju Jugoslavije III
ma koje move burzoaske drzave.
Mi Sc nismo time slozili jer ,smo
uvek cd naseg postanka staJali ma
liniji nepomirljive klasne borbe.
koja nepogresivo ukazuje ma We
-"
liku potrebu obsranja svih bur-
zoaskih drzava a ne "a stvaranje
novih. Polazeci dalje, mi smo jos
tada tvrdili da je nezavisnost
male drzave nemoguca, jer sva-
ka sitna burzoaska zemlja mora
biti satrap jedne iii druge krupne
kapitalisticke zemlje, jednog iii
drugog della kapitalistickog impe-
rijalizma. Mi smo jos tada do to-
ga, zakljucka dosli, jer smo bill
svesni exon omskih, zakona koji
vladaju sa kapitalistickim naci-
nom proizvodnje, koje je Marx
obiasnio svojim delima i koje
je De Leon jos rpopulsrnije svo-
Jim predavanjima clancima raz-
jasnio, da krupna industrija po-
seduje drpstveno potrebne alate
proizvodnje sa kojima nemilosrd-
no ubija sitnu industriju da
zbog toga sitna kapitalisticka
zemlja koja Il glavnome poseduje
sitne .alate proizvodnje mora pas
ii u mrezu krupne kapitalisticke
zemlje koja poseduje krurnu in
dustriju u kojoj vlada malobroj-
ma ali krupna burzoazija. Tako
sitna burzoaska zemlja mora pos
tati satrap jednog iii drugog de-
la razbojnickog imperijalizma.
Istina je da su zagovaraci te re-
;kcionarne ideje tvrdili da ce
narod u toj novoj Jugoslaviji u
zivati potpunu slobodu sva de-
mokratska prava; oni su cak tyr
dill da &c tamo vladati ekonoms-
ka jednakost, da tsmo nece biti
krurne kapitalisticke klase. cita-
ocima je vrlo dobro poznato da
politicka sloboda move. Jugoslavi-
je bese kratkog veka; da je ta-
mo via sdala diktatura; da su Ii
glaynjacu bacali koliko su god
mogli uhvatiti slobodomislecih
ljudi zena; da je ostali obesp-
ravljeni bedni narod te zemlje Ii
veo, uzasnoj mizeriji, da SUI reke
g,adi bujale tekle u swim ME
MIN gradovima; da je ia vlada
morala, u glavnome zbog straha
cd pobune radnog naroda, drzati
veliku stajacu vojsku i pollciju,
ciji teret ,je tesko lezao ma bed
no seljastvo Jugoslavije. Drugim
recima, sa stvaranjem Jugoslavi-
ie nj malo Sc nije poboljsalo sta
ME srpskog, hrvatskog slovenac-
kog radnika seljaka, nego Sc jos
o.