davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
SZORUL A HUROK
A NYAKA KORtjL

A szigoru sajto-cenNura da-
cara egyre vilagosabban lat
hato, hogy Mussolini nyaka
korul egyre eroteljesebben szo-
rul a hurok es napjai meg
vannak szamlalva.
Az olasz nemzet mar ege-
szen nyiltan beszeli, hogy ne
Xix eppen eleguk volt a nagy
kalandbol es t0bbet mem ker-
mex ebl6le. senkit Sc lepjen
meg, hOgy most, mikor az
olasz hadsereg otthon van,
olasz f0ldon, akkor fordulat
varhato.
Husz helyen emlegetik, hogy
Mussolini titokban mar is tar
gyal az angol kormannyal
egy kulon bekere vonatkozolag,
amikor is a nazikat vegleg cser
ben hagyna.
Minden olasz tudja, hogy a
nazi sz0vetsegestol semmit Sc
varhatnak. Mikor a nazik celt
ernek es vege lesz a haborunak
akarmilyen formaban,
akkor az olaszok mem varhat-
max a maguk reszere semmit.
Ha Hitler elbukik, a beke
mem lesz kedvezo Olaszorszag-
ra. Ha Hitler gyoz, akkor utol-
jara az olaszokat fogja le-
igazni. Ext az olasz nemzet
olyan tisztan latja, hogy ma
mar csak egyben bizik:: hatha
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02

tona, akik az egyik nap meg a
k0zeps6 harcteren voltak a del
utan soran, masnap reggelre
mar a crimeai felszigetet ta-
nadia. A tavolsag ketszaz
mertf0ldnel tobb es hogy mi
kent lehet hetvenezer embert
egy ejszaka soran ilyen tavol-
sagra vinni, AIT senkise tud-
ia lnegerteni.
Az orosz hadvezerek jelen-
tese szerint a szazhuszonegye-
dix nemet erred katonait az
egyik delutan meg a Dnieper
folyo menten lattak, tObbet ell
is fogtak k0ziilok. Ezeket XII
kerdeztek nyomban az erred
felol. Masnap reggel ugyan-
ezen erred het katonaja mar a
crimeai felszigeten volt es be-
ismerte, hogy az ejszaka soran
lettek oda. szallitva.
E villamszeru mozdulatbol
csak egy lathato. Az, hogy a
nazi vezerkar vegleg el akarja
zarni deli iranybol az oroszo-
kat es akkor ITALIAN Iraq es
Iran, tehat a regi Persia fele
fog fordulni, ahol oft vannak
az angolok. Talan it,, Asia
foldjen akar Hitler ujra szem
bekerulni az angolokkal es
ujabb katasztrofa kovetkezhe-
tik be. A nazik -legalabb fel
millio embert visznek oft a
harcba, mig az angolok ereje
jo, ha szazezer katona. Mem
lenne tehat meglepetes, ha Per
zsiaban vegzetes fordulat k0-
vetkeznek be.
Eek azonban mind csak
feltevesek. Senkise tudhatja,
hogy mire gondol a nazi We
zerkar, SGT ma mar egeszen
villages, hogy maga Hitler Sc
tudja. Es ebbol lehet nemi re-
menyseget meriteni a vilag-
max az elkovetkezend6 eseme-
nyekre vonatkozolag.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02

kiil0n beket tudna kotni es
mentene, ami meg tarthato.
Egy ilyen beket persze So
ha meg mem k0tnek, meg
kiilon beke gyanant sem a
nagyszaju es teljesen megbiz-
hatatlan Mussolinival. Egy
ilyen beket csak az olasz XII
ralyi csalad k0thet, amely-
mex az{rt van tekintelye, inert
mindig Mussolini ellenes volt.
A remenHeket azonban mem
szabad ezen a teren sem tul-
zasba vinni. Csak lehetosegek
vannak egy ilyen kil0n bekere,
amelyett egyre gyakrabban
emlegetnek, de bizonysag meg
nincS.
A kul0n beke akkor lesz
biztos, amikor a bels0 olasz
forradalom a fogatlan, megve-
nult, csak bombolni tudo sa-
kalt, Mussolinit kirugja a ha-
talon barsonyszekebol.
Ugy latszik, hogy ez az lido
mines messze. Es kivanatos
lenne, hogy minel gyorsabban
jojjon, inert egy diktator bu-
kasa Italian a tobbit is maga
utan vOnna.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
AZ ELEMI lGAzSAGok

sorab6l val6 az hogy leveg6b6l mem
lehet megelni. Minden vallalkozasnak az
tizletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia es ICY az ujs&g is olvas6 t4boranak k3sz-
segere van utalva
Ennek lathat6 jele az, hogy az olvas6 meg
ada q kell6 ellen3rteket az ujsagj&nak a
el6fizet3s form4j4ban
A lap els6 oldal&n Mthat6 cimz4s ponto-
san megmondja az el6fizetes lej&ratAnak
napjat Kerjtk, nezse AIT meg As kuldje be
elofisetes3t, ugy hogy lap lej&rati napj&t
nindig idetskor&n megujithassuk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
4 HABoRU ESEMlE<YEI

volt oft egyeb, amikor a car
elrendelte, hogy neki oda vi
laghirii palotat, kik0t6t, hadi
kikotot, hajogyarat, kaszar-
nyakat epitsenek.
A car szavanak mem lnond-
hatott senki ellen. Mikor a
carl palota epiteset megxezd.
tex, az orosz fonemesek gyor
san telkeket vasaroltak es ma
guk is elkezdtek Petrogradban
a kastelyok epiteset. Gomba
modjara mott Perograd. Es
annak igazi buszkesege a hadi
kikot6 lett, amely egesz varos-
reszt foglal el es amelynek
Kronstadt a neve.
Kronstadt ugy meg lett ap-
rankent er6sHve, hogy melto
versenytarsa lett Gibraltarnak.
Ezer es ezer. oriasi agyu, koz-
tiik ketszaz es negy darab
tizenhat incses orzi ennek d
kikot6nek a bejaratat. Ketezer
fontos agyugolyokat huszonot
mertf0ldre l0ttek eek az
6riasi agyuk, amelyek ma mely
segesen hallgatnak.
Kronstadt. felett megjelen-
tex a nazi Stukak, a hirhedt
bombavet6 repul6gepek es a
nagy agyukat elhallgattattak.
Mindenki csodalkozik felette
hogy voltakeppen mi vedel-
mezi ma Petrogradot? A fele
let egy: az orosz nep vegte-
len h6siessege. Negy es fel
millio ember tudja, hogy eros
es tiszteletremelto ellenallasa
folytan halalra van itelve,
hogy mem lesz irgalom a re-
szikre, de azert alljak az Or
helyiket halalt megveto ba-
torsaggal.
Ketsegtelen, hogy egy tul-
hajtott nazi roham ma mar
be tudna venni Petrogradot, de
a nemet vezerkar mem akarja
katonainak tizezreit felaldoz-
nj. K0rul van zarva a gyo-
nyoru varos es nazik ARA
szamitanak, hogy az ehseg tori
maid lie az ellenallast.
Csak egyet tud biztosan a
vilag. AIT, hogy mire a nazik
bevonulnak Petrogradra, ak
kor oft mem lesz egy hasznal-
hato gyar, ITALIAN haz sem, csak
romhalmaz. Az orosz lelek el
van szanva ARA, hogy elpusz-
tul, de cricket mem enged Hit
Ter kezere.
Mar a tengeren Sc lehet
t0bbe Petrogradot elerni. Ne
met hadihajok allanak a kik0-
tok el6tt es meghiusitottak
minden kitoresi kiserletet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02

mex taIIJd.
MEM ENGEDNEK A
NEGYVENNYOLCBOL
A Hitler altal elnyomott mem
zetek mem engednek sehol 4
negyvennyolcbol. Csatateri gyo
zelmeket lehetett veliik szem-
ben elerni, de az elnyomatas
mem megy.
A legnyiltabban a szerbek
mozdultak meg. Mem retten-
mex vissza a nazi akaszt0fat6l.
A kivegzesek pedig napirenden
vannak Szerbiaban, SGT ujab-
ban Horvatorszagban is. Leg
alabb fel millio SERB rejt6zik a
hegyek k0z0tt es rohan lie So
tet ejszakakon a nazi meg
szallo csapatokra. Megtamad-
max egy-egy falut vgy varost,
le0lik az oft talalt nazikat es
azutan mennek .vissza a he
gyek k0ze, de nyugtot egy
percre Sc hagynak az elnyo-
moknak.
Norvegiaban mines nyilt for
radalom, csak a munka lelas-
sitasa. A norveg munkasok
dolgoznak ugyan, de ugy, hogy
abban nincsen semni k0sz0-
net. A magyar kifejezessel
elve: amerikaznak. A gyarak
csak egy tizedet adjak XII ma
ponta a munkanak annak
dacara, hogy a nazi keny-
szerites naprol-napra sulyo-
sabb lesz a norvegek felett.
Franciaorszagban csak rem
uralom aran lehet a naziknak
boldogulni. Nemet tiszteket
es altiszteket joforman nap
nap utan tamadnak meg.
Hasztalan fenyegetodznek a
nazik a veres bosszuval. Hasz-
talan mondjak, hogy a meg
mem szallott francia foldet is
meg fogjak megtorlas gyanant
szallani. Hasztalan beszel
Petain marshall, hogy sziin-
Jek meg a belso zavargas.
Mines beke es nyugalom. Sza-
bad akar lenni a francia men,
zet es lazong. Mines fegy-
we're, de azert csupasz kezzel is
nekmegy a nazi elnyomoknak,
Es ICY megy ez, mindenutt
ahol csak nazi elnyomas van.
A csatateren lehetett gy6z.
nj az oriasi felkesziiltseggel es
a kitunO nemet hadvezetessel
de Europa nemzeteit rabszol.
gasagban tartani mem lehet So
ha. Ebben rejlik Hitlernek es
egesz partjanak a bukasa
Eroszakra, fegyverekre, szuro.
nyokra mem lehet birodalmat
alapitani. Ahhoz a nepek belle
egyezese szukseges, mint ait a
tortenelem mutatja.
Az a szabadsag, amt a de-
moraciak kepviselnek, We
gul gyozni fog es pedig foleg
AEON okbol, inert az erkolcsi
igazsag mellette van es azza]
szemben az eroszak mem so.
kat er.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
VAN-E MEG HATALMA
HITLER ADOLFNAK?

Halk hangon vagy ugyis
lehetne mondani, hogy bator-
talanul kerdezgetik az Anglia
ban megjeleno lapok, sot a
rovid hullamu radon is hall
hato volt mar:
= Van-e meg hatalma Hit
ler Adolfnak?
Szemmel lathatolag feliilke-
rekedett a nemet vezerkar, a
mely soha nem volt igazi nazi
parti, hanem mindig meg
tudta orizni a maga figget-
lenseget. Eek a tabornokok
minden id6ben egy kllon es
nagyon elzart testuletet alkot-
tax. Mem szoltak belle a DO
litikaba es bizonyos fokig le-
neztek Hitlert. Most pedig,
amikor a nemet jovo a had
sereg kezeben van, mem tiirnek
a vezer reszer0l semmi belle
szolast abba, hogy mi is tor
tenjek.
Goering, Hitler kijelolt uto-
da, mem vezeti t0bbe a nazi
repuloket. Oda lett paran-
csolva Hitler oldala melle es
felre lett tolva a repul6k We
zeteset6l.
Anglia most AIT talalgatja,
hogy vajjon mem allanak-e
ossze poltikailag is a nemet
tabornokok es Oroszorszag le-
verese utan mem toljak-e felre
utjukb6l Hitlert, meg az egesz
nazi bandat azzal, hogy ebb6l
a kormanyzatbol mar eppen
eleg volt.
Ha ez megt0rtennek, akkor
a vilag ujra remelhetne. A ne
met vezerkar esetleges beke-
ajanlatanak mar lehetne hi
telt adni, inert eek fel6l tud-
jak, hogy 6szinten utaljak az
egesz nazi rendszert es demo
,kratikus alapra akarnak at
helyezni ujra Nemetorszagot.
Erezhet6, hogy Hitler elhall-
gatott. Bizonyara megerezte a
nyomast es mem mer meg Sc
moccanni. Elvegre az egykori
csizmatisztito, akibol kes6bb
kaplar lett, nagyon kis valami
q nemet tabornokok szeme-
ben. Es ITALIAN mem is lenne
karos, ha eek a tabornokok
nemcsak a katonai, hanem a
kormanyzasi hatalmat is at
vennek sajat keziikbe. Amint
az angol radio nagyon talal6an
es szellemesen mondotta:
Mem lehetnek rosszabba1
Hitlernel, csak lenyegesen job.
bak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
SCENT PETERVAR
ELESTET VARJAK

Moszkva, a f6varos utan
Scent Petervar, mostani ne
ven Petrograd a legnagyobb
orosz varos. A masodik f6-
varos. Jelenleg negy es fel
millio ernber van oda zarva.
Macy Peter orosz car a ten
gerparti pusztasag legszebb
helyen epitette ezt a varost.
Ket halaszkunyhon Xviii mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
IGEN FENYEGETO
Az OROSZ HELYZET

AZ OrOSZ nelyZeL 1elOl lgen
fenyeget6 kepet festett Bevan,
Anglia munkaligyi minisztere,
aki a kormany neveben be-
ljslentette, hogy vagy most le-
aht segiteni Stalinon vagy So
na. A nazi hadsereg Kiev va
rosabol, amelyet mar elfoglalt
akkent, hogy bekeritett es
darabokra szaggatott t0bb
orosz sereget, keleti iranyban
Kharkov varosa fele halad
el0re.
Kharkov nagy ipari varos
oriasi acelmivek, es fegyver-
gyarak vannak benne es en-
mex elvesztese potolhatatlan
kart jelentene az oroszokra,
inert ez a Don folyo v0lgyenek
a kulcsa. Ma mar Ukrania
ketharmada nazi kezen van. A
nemetek elzartak a crimeai
felszigetet a szaraz f0ldt6l es
ugy latszik, hogy megkapjak
az oft lev6 gazdag OLAF forra-
sokat.
Ez a deli iranyban levo ro-
ham el akarja hama1 osan erni
az, Iranbol es Iraqubol j0v6
OLAF vezetekeket. Hitlernek
mar eget6 sziiksege van petro-
leunra es ennek megszerzeset
tartja a legsirg6sebb feladat-
max, inert gazolin nelkul te-
hetetlen.
Petrograd, regi neven Scent
Petervar teljesen k0ril van
zarva a nazi hadsereg altal, de
sem ez a nagy varos, sem a Fe-
kete Tengeren Odessza mem
annyira fontos, mint a deli
OLAF forrasok. Ha azokat meg
tudna szerezni Hitler, akkor
nagyon sokaig birhatna a ha-
borut.
Mindezt legvilagosabban az
-angol kormany latja. Exert
sirgeti az azonnali segitseget
Stain reszere, de mem tudja
AIT, hogy milyen uton lehetne
az orosz hadsereget elerni.
Persian keresztul hetekig,
s6t helyesebben honapokig
tarta11a, anlig az angol Is anne
rikai segitseg az oroszokat e.
frhetne, inert nincsenek vas
utak es minden mas ut ell van
zarva.
Az vi nazi rohamot minden
oldalon vegzetesnek tekintik.
Att6l tartanak, hogy Hitler
meg a tel beallta elott ell akar-
ia erni a Volga folyot, ami re-
szere d0nt6 gy0zelmet jelen-
tene. Bamulatos kitartassal
kiizdenek az oroszok, de Macy
kerdes, hogy meddig birjak?
Maris nagyon sulyos csapaso-
kat szenvedtek ell es helyzetik
yegteleniil komoly.
Ha a nazik egy honapon
beliil ell tudjak erni Volga TO-
lyot, akkor Anglia mem kuld
t0bbe senmi segitseget Sta
linnak, inert biztosra veheto,
hogy minden segitseg Hitler
kezebe esnek es ezt jozan esq
szel senki mem akarhatja.
Sajnos, Amerika nagyon
messze van az orosz foldt6l, az
orosz seregektol, szallitasra
mines eleg halo es egyel6re az
amerikai gyarak meg mem tud
max eleget termelni a hadi
anyagokb6l. Orosz jelentesek
szerint tizezer vi repul6gepre
volna szukseg es k0riilbelul
ugyanennyi tankre, de. ilyen
oriasi nennyiseggel egyelore
senh mem szolgalhat. Meg egy
teljes ev kell ARA, hogy Anne
'rika termelese cleric az any,
nyira kivanatos tet6pontot es
a kerdes az, hogy vajjon XII
birhatjak-e addig az oroszok?
- angolok mem tartjak ezt
1e1et6nek.
CzHAYnr nfSrrcnvyxn
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02

Megvaltoztattad a nezetei-
Diet? Ez meg mem jelenti AIT,
hOgy jobbakra tettel szert.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02

S'S SooSS3S0 AvASSS3y 49,
es szeretete nyilvanult meg az
Nemenyi Miklos Emo szerkeszt
szoru alakjaban helyeztek el la]
A Sz0vetseges Magyar He
hogy nemcsak huseges es erds
vesztettek Nemenyi Miklos Ern,
kel adtak ifejezest:
Magyar Amerika egyik leg
derekabb, legertekesebb es leg
hasznosabb embere S az anne
rikai magyar sajto legigazabb
munkasa elkoltozott az el6k
/ sorabol.
Nemenyi Miklos Ernot kozel
harminc eve hozta kozenk a
sors azota Szakadatlanul az
amerikai magyarsagot szolgal-
Ia. Olyan onzetlenseggel, ami
lyennel ITALIAN senki mas mem
szolgalta, inert a kenyeret mem
koz0ttiink kereste.
A magyar ujsagirastol elszo-
litotta Amerika, az angol sajto,
amely a tudast jobban meg
tudja nemcsak' fizetni,
hanem - becsiilni.
Del Ohio egyik legtekinte-
lyesebb ujsagjanak, a Youngs-
townban megjeleno Vindicator-
max volt a gazdasagi f6szer-
keszt6je es megbecsult mum
kasa huszonot esztendon ke-
resztul Youngstown varos
ipara, kereskedelme es tarsa-
dalma a legertekeesebb tagja-
max tartotta.
Az acelipart senki nalanal
jobban mem ismerte S Szak-
cikkeit a nemzet legelokel6bb
lapjai es folyoiratai kerestek.
Mint amerikai ujsagiro a
legelsok koze, a legelokelobbek
koze tartozott, mint gazdasa-
gi szaktudos egyedul valo volt
a nehez iparban, akinek a ta-
nacsait a nemzeti torvenyho-
zas tagjai nagyon sokszor XII
kertek.
Hihetetlen szorgalma vitte
kozeli sirjaba, inert orvosai IT,
lalma dacara ejjel-nappal dol
gozott, dacara annak, hogy ne
hany eve sulyos figyelmeztetest
kapott az elett6l, ame1y mas
embert ARA birt volna, hogy
nyugalomba vonuljon.
S mik0zben napi tizenhat
orat dolgozott, hogy az ameri-
kai gazdasagi es kozeletben,
valamint az amerikai ujsag-
irasban a helyet nagyszeruen
betoltse, idot vett maganak
ARA, hogy Magyar Amerikat
szolgalja.
Az amerikai magyar ujsag-
irastol mem tudott megvalni,
onmagat, sajat ejszakait, a
sajat eletet lopta meg, hogy
a lapjat megirja. Hol otthon,
hol Washingtonban, hol vo-
nation, de mindig megirta
Egeszsegesen vagy betegen, de
mindig megirta -.
Youngstown magyarsaganak
a sorsat mindennel elobbre va
lonak tartotta S intezmenyei-
mex a kiepiteseben a legjobh
tudasaval szolgalta. De szolgal-
ia oket egyenileg is es soha
senki mem fogja megtudni
hogy hany Youngstown ma
gyar vagy magyar szarmazasu
emberen segitett.
A. Youngstown magyarsae
utan az egyetemes amerikai
magyarsagot hasonlo huseggel
szeretettel szolgalta S nagy re-
sze, mondhatnam d0nt6 resze
van abban, hogy orszagos egy.
leteinket idejeben biztos penz.
ugyi alapokra helyeztek.
Az egyetlen ember volt ak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02

,jaikban.
tilapok szerkeszt6i ugy 6rezik,
,meS kollegat, de igaz barat0t
elmultaval es ennek ezen elk
aki mem akart soha Sernnit
tolJink, inert mem adhattunk
neki semmit, amit nem kapott
meg Amerikatol sokkal ma
gyobb mertekben.
Magyar Amerika soha mem
fogja sem megmerni, sem
megerteni, hogy mennyivel ja-
rult Nemenyi Miklos Ern6
ahhoz a tobbe-kevesbe rem
dezett SERVES amerikai magyar
elethez, amelyben 8 soha mem
rombolt, mindig csak epitett.
Mint amerikai magyar ujsag
iro, egeszen kiveteles ember
volt abban, hogy a tollat soha
mem marietta sem piszokba,
sem epebe, a1ninthogy bara-
tai tudjak, hogy ennek az enn-
bernek mem is volt epeje.
ITALIAN inert Magyar Ameri-
kat inkabb kivilrol figyelte,
inert kenyere nem volt ossze-
k0tve Magyar Amerika ugyei-
vel, elesebben es el6bb latott
meg mnident, mint mi tobbiek,
akik a kuzdelmekben kozvet-
lenebb reszt vettiink.
8 latta meg legels6nek AIT
a rombolast, amt bizonyoS
elemek k0ztunk vegeznek S
elete legutolsonak leirt bettije-
vel is harcolt, hogy Magyar
Amerika jonevet megvedje.
Csak fajdalommal es bizo-
nyos szegyennel lehet leirni.
hogy igazan es mindig onzet-
len szolgalataiert annyi iild0-
zest es meghurcolast kellett
elviselni, amennyi keves en-
bernek jutott XII kozottiink.
OFT kezdtek XII, ahol a ke-
nyeret kereste, ahol a legna-
Igyobb tiszteletnek orvendett, az
amerikai eletben, az amerikai
+palyafutasaban, ahol azonban
rola minden hajsza es annak
minden undok k6dobalasa le-
pattant.
De Magyar Amerika gyen-
geseget mutatja, hogy ez ellen
a. gonosz hajsza ellen mem
tudta a sajat koriinkben meg
vedni, hogy AIT kivittek az
amerikai piacra.
A legfenyesebb elegtetelt
kapta minden esetben, de a
lelken eek az eles k0vek ket-
segtelenul sok sebet ejtettek.
S megsem lehetett kiterrori-
zalni kozuliink. Mert egy volt
az amerikai magyarsaggal es
inert szerette a fajtajat.
Gyaszba sujtott kozvetlen
csaladjan Xviii melyseges faj-
dalommal gyaszoljak baratai,
akik sokan vannak S akik iga-
zabb es jobb baratot soha mem
talalnak.
Talan a melyen sujtott oz-
vegyet es gyermekeit nemileg
megvigasztalja az a spontan
Macy reszvet, amely Magyar
Amerikabol megnyilvanult fe-'
lejiik, de ahogy az elhunyt
csaladapat es hitvest soha sem
ki mem fogja potolni, eppen ugy
orokke tires marad az a hely
Magyar Amerikaban es a ba-
ratai sziveben, amit Nemenyi
Miklos Erno betoltott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
LIE A KALAPPAL Az
OROSZOK ELOTT

A paratlan ugyesseggel dol
gozo sved kormany, amely meg
most is kepes volt ARA, hogy
bar minden oldalrol korUl van
we've a naziktol, megis semle-
ges tudott maradni, megha-
tott hangon nyilatkozott tobb-
izben az orosz nemzet paratlan
viselkedese fel0l.
A sved lapok es a sved ra-
dio tobbszor jelentette a vilag-
max:
- LIE a kalappal az oroszok
elott. Lehetnek es vannak ha-
lalos ellensegei a bolsheviki
rendnek, de ami ma Oroszor-
szagban t0rtenik, annak k0ze
nincs a v0r0s rendszerhez. Egy
biiszke nemzet egesze harcol
azert, hogy szabad maradjon
es ne kerulj0n rabszolgasagba.
ES ebbe a harcba beleviszi
szabadsagot szeret6 lelket. Ell
pusztul, de meg nem ada ma
gat.
Valoban, a vilag mem tehet
egyebet, minthogy kalapot
emeljen az oroszok elGtt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
KISZAMITHATATLAN
A NEMET VEZERKAR

A nazi gy6zelmek egyik tit
ka az, hogy a vezerker lepesei
teljesen observation-disclosures. A
legkival6bb katonai tehetsegek
Sc tudjak kitalalni. hogy mi a
nemet haditerv. ITALIAN azert
inert AIT minden nap valtoztat
iak es valami titokzatos mo-
don tudjak mozgatni seregei-
ket.
Ketseggtelen megallapitast
nyert, hogy hetvenezer nazi ka
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-10-02
AmERIkAI MAGYAR HlRLAp

Ha mem is bizik Anglia eb-
ben a fordulatban, de lehet6-
mex tartja.
Evening star., 1941-09-14
Corcoron School Works
With G. w. u. on Art

The trustees of the Corcoran Gal
lery Of Art have consummated an
arrangement whereby students of
art registered at George Washing
ton University may study profess
sionally in the Corcoran School, OBJ
tanning therefor the regular gradu-
ate credits. The university has dis
continued its art school, for which
it has never had adequate quarters,
but at the same time retained the
ability to assure approved profess
sional training for those desiring
such courses. The advantage is two
fold, for under such circumstances
outsiders public school teachers
and others who are eager to obtain
degrees-will have the possibility of
attaining the necessary credits.
which, without the cooperation of
the university, the Corcoran could
not offer.
Another innovation, when the
school opens on October l. will be
a studio set aside for the use of
Evening star., 1941-09-14

mitted to manufacturers OF artists
paints, and when accepted by 65
per cent of them il will be pub
lished and begin to operate.
The layman can easily see how
colors vary, by some Of the panels
on view. The most interesting is a
group of four panels, having the
ferent colors. Corresponding por-
tions of each painting were painted
with pigments sold under identical
names by four different manufac-
turers: they were then exposed to
sunlight for three months. The ef-
feet of the sun on these paints is
startling.
Attention to the properties and
permanence of paints has been in
creasing during the last decade,
sharpened, perhaps, by the fact
that some beautiful paintings by
artists of the recent past tthe 90s
and early goth century, show alarm
ing signs of disintegration Yet paint
ings can be remarkably permanent,
as one can see in the early Italian
masterpieces at the National Gallery
of Art; their colorS appear as fresh
as though they had been laid on
last year instead of 500 years ago.
Contemporary artists efforts to
give their paintings long life are
laudable. But it is even more i'm
portant that their paintings shall
be worthy of immortality.
The exhibition in the childrens
gallery is one of the liveliest and
most colorful shown there in some
months. These water colors, crayon
and pencil drawings and small ami
mails modelled in clay. painted and
fired. were done by the children in
the special class and in Police Boys
Club No. 2 The majority of them
are from 10 to IA years of age;
few are II, and their works are
markedly adult compared to the
others. Viewing the show as an
children all had a glorious time
watching the clowns, barkers, lion
tanners. elephants. monkeys, horses
and Whatnot. Their pictures GER
tainly communicate this pleasure
to the beholder. The only element
with which one may disagree is the
labelling; the explanations in some
instances seem to be much too
intellectual for the respective
works.
Both these exhibitions will re-
main until September 27.