RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-19

OdDOru va 1ZFduu pIVoR uoI"'"
I. w. w. J, i samo Sc l--senJem
toga nacela, nakaradnim tumace-
MEM istoga moze pokusati, da Sc
ova stvar stavlja ma referendum.
u Odseku l., Poglavlje H., ma stra-
nj sestoj, kaze Sc ovako: "Glav-
nj predsednik glavni sekre-
tar-blagajnik imaju Sc nominira-
ii ma konvenciji tri kandidata
"a svaki respektivni polozaj, koJa
dobiju najveci broj glasova ma
konvenciji, bice podastrta opstem
clanstvu organizacije ma bira-
ME" Ovde innate jasno izrazenu
stvar, koja Sc ina staviti ma refe-
rendurn. Da Ii nalazimo kakvo
nabrojavanje, koje zahteva refe-
rendum u drugim slucajevima?
Niposto. Tu Sc kaze, da Sc tt ci-
novnici imaju staviti ma referen-
dunn. Buduci trojica, sva trojica
Sc imaju staviti ma referendum.
Time Sc hoce da kaze, da glavne
cinovnike nece birati konvencija,
da &c glavne cinovnike birati Clan
stvo opstim glasanjem. Ustav da-
kle izrazito trazi referendum
pitanju izbora glavnih cinovnika,
koie mozemo nazvati narodnim
cinovnicima. Sadrzi Ii on kakav
zahtev, kakvu zapoved obzirom
ma koju drugu stavku? Uzalud cete
to traziti. Ako bi Sc htelo sve
stvau slati ma referendum, ako bi
Sc ovde tvrdilo, da je referendum
iznad svih stvari obavezan, onda
lie suvisna ona stavka, koju sam
NAL 10 cas- titao. Onda sve, sto Sc
imalo uciniti, jeste, da Sc naznat!
Il jednoj stavci, da GEO ustav svi
cinovnici imaju lei ma referendum.
Sama cinjenica, medjutim, da us
tav imenuje stvari, koje imaju
lei ma referendum, a sve druge
stvari ostavlja neimenovane, cini
jasnim da te druge stvari, ipso
facto, iii, kao stvar po sebi ne
idu ma referendum.
Odnosno drugog nacela, obra-
cam vam paznju ma stranu H.,
| ii. ma treci paragraf ma toj strani.
/ Pokusalo Sc dokazati, da Ustav
smatra, da Sc ova konvencija ne
sastoii il valjanog materijala. Da
sam ia tako mislio, ia bin uzeo
svoi kufer ruke odjezdio kuci.
Moran vas zamoliti sada, da o
bratite paznju. Citam: "Glavnl
Izvrsni Odbor IMAGE punu moe
oko vodjenja poslova organizaci-
ie cd konvencije do konvencije, j
niegova odluka swim stvarlma.
ticucih Sc organizacije Glib ma
kojeg podloznog della njenog, ipa
biti obavezna, ali Sc protiv ME
moze uloziti apel' - kome? Re
ferendumu? No, sir 49,. APPEL kon-
venciji iii" - sada slusaJte =
"citavom clanstvu organlzaclle,
ako referendum zahteva bilo koJl
sastavni dec iii pododelenje'. Dru'
GIN recima, ma II. strani imamc
jasnu odredbu koja dopunJava
onu prvu specifikaciju obzirom
ma pitanje, sta Sc ina dati ma re-
ferendum. Tai Odsek Sto sam ga
malocas procitao, pokazuje, da je
konvencija zakonodavna s:la, ds
| ie ono, sto konvencija uradi, "a
kon "a |. w. w., sa dvama izuzet'
Gina: jedan je izuzetak, da Sc
glavni cinovnici imaju staviti M
referendum, drugi, da sc stval
ina staviti ma referendum, ako t
zahteva odelenje iii ma koji sas
tavni deo organizacije. Drugin
recima, ustav specificno kszuje
; da referenduma nece biti, ako g;
Sc ne trazi. Ustav ne samo speci
ficno naredjuje u pogledu toga
nego on predvidja to, da Sc refe
rendum ina obavljati ma mudal
civil;zovani nacin. Govoreci to
( me, kako Sc referendum i'm
obavljati pod kakvim okolnos-
TINA, on specificno jasno istic
stvar, da ako Sc zeli Referendum
: O ma koioi drugoj stvari, on S