RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-08-21

vima, koji cekaju radnicku klasu nakon rata,
pod kapitalizmom, neee bti nj spomena ikak-
vom podizanju standarda zvota. Ovo znaju ii
najveci kapitalistick polticari, jer su jednom
drugom ma sluzbi svi fekeri reformisti koji
su i'm u stanju predoeiti sta ceka kapitalizam
nakon rata. Ali da ne znaju to, da oni il sveg
srca zele poboljsanje radnicke klase, pod kapi-
talizmom je to nemoguee postic Dakle, i ova
tatka je varka prazno obecanje.
Sedma tacka je tacka "demokratskog" kapi-
talizma sa kojom Sc vel nakon sto Sc dadu Jed
MAXI uslovp' swim zemlja ida zive slobod-
no bez straha nemastine," da &c "takav mir o.
mogutiti swim ljudima da krstare preko veli-
kin mora i okeana nesmetano." "Morsku slo-
bodu' traze "demokratije' da b njihove trgo-
vacke ladie nakrcane sa neprodatim "viskom
vrednosti," mogle slobodno putovati da stignu
ma svetskoj pijaci otimajuci cd drugih zenalja
pjace sa konkurencijom. Posto one imaju maj
wise ladJa, one traze nesmetano kretanJe TIN la
dja. One traze slobodno more jer ga one maj
wise mogu slobodno skoristiti, Ma stetu svih
drugih kapitalistckih zemalja. Ovako zeli plu-
tokratija da Sto wise cd radnicke klase ukrade-
no bogatstvo pretvori zlato, tojest, borba "a
vece profile njihove plutokratje terra Roosevelt
ia Churchla da traze "Slobodu mora
Sa sosmom tackom Roosevelt Churchill
traze da svet "zbog realnih kao zbog duhovnih
razloga odbaci upotrebu sile."
Sada da nam to govor Mahatma Gandhi
iii nek drugi pacifisti. morali b verovat da
SUI ozbiljni iako bi znali da Sc kapitalizam nc
moze odrzati bez upotrebe brutalne sile, ali ka-
da nam to govori Churchill, koji je neprekid-
no odobravao varvarski postupak Britanske
1mperije protiv sromasnog uzasno obesprav-
ljenog ogromnog naroda Indie, cija su kole-
ma lomili britanski "demokratskih' namesnici,
samo da drugom prikom ne umaknu policiji
kada Sc pobune protiv zlikovluka 'demokrat-
ske" Britanije, kad nam to govori Roosevelt,
koj je naredio da federalne trupe slome strajk
sa nataknutim bajonetma gotovi da in zabodu
Il udove borbenih radnika ako he pokore de
mokratskom" nasilju, tada je stvar ozbljnosti
ptanju.
Ali mozda Roosevelt Churchill ne traze da
Sc odbaci upotreba nasilja protiv radnicke kla-
Sc. mozda oni traze da samo sve druge zemlje
napuste nasilje u opohdlenju sa "demokratiia-
ma" ill., drugim recima, mozda one traze razo-
ruzavanje nacistickih saveznika, kao sto Sc to
u implikaciji dalie trazi sa osmom "istorij-
skom" tackom kadae oni to traze, oni pred
stavjaju interese svoje plutokratije.
Opet iskustvo Prvog Svetskog Rata govori
nam da. iako Sc porazena zemja razoruza. ona
nadJe nacina da sc tako naoruza p e da
te Geo svet zarobiti pokorti, kao sto to vidi-
mo da danas, pred nasim vrim ocima cini ka-
pitalsticka Nemacka. Mex Sc opet razoruza Ne
macka. Nezadovoljna radnicka klasa bi opet
pretila da svrgne kapitazam dole; "demokra-
tJe' bl opet morale pomagati da Sc stvara Hit
Ter = Frankenstein opet bi doslo do naoru-
zavanje do zuba, opet nakon par godina bi Sc
nesretno covecanstvo naslo veee kupatilo svo-
Je sopstvene topic proivene krv tada bi opet
drugo pokolenje Roosevelta Churchila usva-
jalo "istorijske' tacke sa koiima da bacaiu
praslnu oei radnog naroda radnicke kla-
Sc, Jer Je ovo gavna svrha obeodan enih taca-
ka
Ali mi drzimo da su "a diva visoka pred
stavnlka "demokratija' pravili gornji raeun
bez klcmara. Jer ie veliko pitanie da Ii &c Sc
radnlcka klasa pomriti sa kapitalzmom do
krala postojeceg svetskog krvoprolica Posto-
j vellka mogucnost da &c zica puci u jednoj
nabreknutoj kapitalistiekoj zemlji, ier je povr-
snost kapltallzma vrlo varljiva. Bas onda ka-
da Sc jedna kaptalistiGka zemlia oseea najja-
com tada moze da Sc desi Moi Proleterska
RevoluclJa. Ear nije Rinska Imperija pala onda