RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-12-04


mu Sc radnlcima preporucuje, da
glasaJu "a MEGA. u tom pismu
izmedju ostaloga pise ovo: "Ko
god kaze, da vi niste prijatelj rad
nistvu, ne govori istinu." Ko ie
pisao ko je potpisao ovo pismo7
Gospodin Samuel Gompers, pred
sjednik Americkog Saveza Rada-
GU dvorani zvizde.)
Komu zvizdite, Gompersu iii
meni? (Nekoliko glasova: Com
persu. Zatim slijedi odobravanje.)
Da Ii vi mislite, da je to pismo pi-~
sano il '1jubavi stovanja" pre-
ma senatoru Kantoru? (Smeh.)
Jos jednom: i republikanska
demokratska jesu stranke burzo--
aske klase. Svaki, koji bar nesto
INA politici, zna i to. Postupci
njihovih predsjednika governors,
sudaca, kongresa sabora svjedo-
ce to. Tako su isto bile kapitaIis-
ticke stranke populisticka stran-
ka i pokret "a slobodno kovanje
srebrnog novca. Postupci njihovih
vodja, i gospodara srebrnih rud-
nika, koji su gulili ubijali rad
nike, dokazuju to. Ali owe dvije
stranke su zestoki protivnici: jed,
ma je "a zlatan, druga "a srebrn
novac. Ali ,pored svih tin cinjeni--
ca, jedan "radnicki vodja" New
Yorku istakao sc ma kandidatskoi
listi ne jedne cd ovih stranaka,
Vec ma listama obeju. Tai pod
Wig lzvrsio je ma tai nacin, sto je
bio isto vrijeme "a kovanie
zlatnog novca, a protiv srebrnog,
i "a kovanje srebrnog novca, a
protiv zlatnog. Ko je bio to? -
Gospodin Samuel Gompers, pred
siednik Americkog Saveza Rada.
l jos jedan PRIMER. U Washing
tonu Sc nalazi sin jednog radnic-
kog vodje, koji sjedi ma governor
skoj stolici. I on zbiljski ne pri-
pada nj jednoj stranci. Demokra--
ii dolaze odlaze, republikanci do
laze odlaze, ali on stoH ma jed
nom mjestu. Demokratski repu-,
kapitalisti Sc kolju IL
medju sebe kao maeka pas, ali
su u jednoj stvari slozni kao bra
"a, a ia stvar je, da sina toga
vodje drze "a governo-
"a. Ko je otac tomu sinu? Gospe~
lin Samuel Gompers, predsjednik
Saveza Rada.
Pa onda jos jedan PRIMER. vi
mate ovdje jednog radnickog vo-
lju, koji Sc zove Ross. (Odobra--
7anje.) Nesrecan covjek. Nesre-
an 6ovjek! Kada sam nazad tri
iodine bio ovdje nasao sam Sc
Jim. Pricao mi je ushiceno tada
nekom zakonu, koji je on tada
lamjeravao da proturi kroz sa-
'or, kome je onda bio zastup-
ik; i sada je Rijec je bila uki-
anju globa tkacnicama. ia sam
III tada govorio, da je sporedna
tvar zakon, ali da je glavno to,
o tom zakonu dale moe Svi ii
akoni, koji on priprema, ne vri-
ede po boba doklegod kapitalis-
imaju vlast u svojim rukama-
III "a MEGA su to bila spanska
Ella. Njegov predlog prodje kroz
abor i postade zakonom. Pa sto
: bilo poslije? vi ste bill glob-
eni i poslije kao prvo. A kada
. ko cd vas pokusao da Sc pozo--
e ma tai zakon, bio je zatvoren
acen tamnicu. (Tako je.) A ka-
a je ko Cd vas izveo gospodara
laenice ma sud, Ear nije tai sud
dlucio u korist gospodara? (Gla-
wi: Tako je) Ma tai nacin tai
akon u stvari je prestao vaziti.
gdje je Ia sve to vrijeme bio
ospodin Ross? U saboru drzave
da Ii mislite, da
70 njegovo neznanje sto znaci
apitalisticka uprava i koliko vri-
de ii "radnicki zakon," ne sIu--
kapitalistima, da stvore svoi
id wanna? Ia sve to vrijeme on
edi tom saboru to kao Clan
'cine. I Ia sve to vrijeme nj jed
I'M ne ustade on, da stavi pod