RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-10

kin klasnih interesa koja iii je ma to gurala
Ali kapitalizam nije jedna nerazdvojiva
jedinica da sc uvek takva moze drzatl. konku-
rencija deli kapitaliste unutar zemlje na svet-
skoj pijaci. Nematka Sc poce nakon privreme-
nog poraza magic oporavljati kao konkurent-
ska zemija. japan koji Sc nj mao niJe u prvom
Svetskom Ratu istrosio. razvijao Sc u veceg
i opasnijeg konkurenta "demokratija." Posled-
ME su tada imale pred sobom diva nepriJate-
liza - Sovjetsku Juniju i rastece neprlJateiJs
ske konkurente. Cd tad a su "demokratlJe
pod vodstvom Velike Brtanije radile sve sto
mogu da diva neprijatelja medjusobno zarate'
da bi Sc tako toj borbi istrosili, da tako nes-
tame Sovjetske Rusije, da istrosene i izne-
mogle zemlje - Nemacka i, Japan postanu
vazali "demokratskog" imperijalizma Ali, kao
sto sada znamo, ma mesto da, pc zelji demo
kratija," Japan navali ma Sovjetsku Juniju on
prvo navali ma Mancuriju, zatim bas nazad
cetiri godine, naval ma celu Kinu; Nemac-
ka udar ma Poljsku i tako Sc zapoce drugi
Svetski Rat.
Cd samog pocetka ovog krvoprolica Ne
macka je belezila jednu "a drugom militarnu
pobedu, pokorivsi svaku zemlju koju je napa-
la, sa kojom Sc kopneno granicila Tako je ona
bacila ocajni strah "demokratije" jer Sc bo-
je da Hitler ide "a tim da osvoj pokori Geo
svet "a nemacku kapitaisticku klasu. Ali Sc
sama Nemacka nalaz ajnom stanju iako
je ona do sada dobila skoro sve pobede. Ona
vidi da "demokratije" imaju skoro nescrpne
izvore svakojake pomoci. Ona vidi mocnu Ame
riku ostale zemlje JUNE Amerike; vidi
skoro celu Afrfku veliki deo Azije da sve ovo
stoji sluzbi "demokratskog" imperi jaizma -
ona vidi da "demokratije'' ne moze porazno
pobediti, sto znac da nacisti vide svoj krah ako
Sc ne krenu protiv Sovjetske Rusije. Tamo ina
mnogo zita mnogo ulja kao mnostvo ljudi
zena sto bi Sc sve moglo staviti sluzbu
nacisticke najezde, to sve je ocaj jno potrebno
nacistickoj Nemackoj oyom mperi jalistic
kom sukobu. Nacisti znaju da oni ne mogu
predobiti "a mir "demokratije" jer Sc one ne
mogu pomriti onim ste su prvi osvojili.
Sa navalom ma Sovjetsku Rusiju, nacisti
su jamacno mislili i ocekivali da &c podeliti
"demokratski" logor da &c pretezna strana
biti II suglasju sa Hitlerovom navalom, tojest,
da &c ga priznati kao sampiona kaptalistic-
k.h opstih klasnih interesa. da &c tako moci
nacisticka Nemacka zadrzat sve sto je osvoji-
la da &c dobiti jos wise ako joj "demokrati-
je" pomognu borbi protiv Sovjetske Rusije.
Ona je to ocekivala jer da je Velika Brita-
MIA godinama radila ma tome da Nemacka ma
vail ma Sovjetsku Juniju.
Ali tom racunanju Sc Nemacka grdno
prevarila. Kao sto je poznato, Churchill, me
celog "demokratskog" imerijalizma, dan ma
kon nacstiGke provale u Sovjetsku Juniju,
proglasi Hitlera glavnog neprijatelja obeca
pomoc Sovjetskoj Rusiji. Zatim Sc slitno tome,
sledujuci Churchilla, izrazio Predsednik Roo
sevelt Sada imamo ovakvu situaciju: Demo
kratije" koje su nogama rukama radile da slo-
me vrat Sovjetskoj Rusiji, sada nalaze "a shod-
da je pomazu; Sovjetska Rusija je, prema
jednoj vesti IL Moskve cd 2. julia, ne samo pri
mila "demokratsku" ronudu nego i'm Sc zvanic-
no zahvalila ma njihovom drzanju. Dakle, pro-
mena Je i kod jedne kod druge strane.
Treba imati strogo ma umu da Sc prone
ma "demokratja" nije izvrsla u njihovom dr.
zanju prema Proleterskoj Revoluciji: Jer su
one danas jos orakije neprijateljice radnckog
oslobodjenj nego sto behu "a vreme prvih 60
dina Ruske Revolucije. One sa COLIN bajone-
TINA lone puke strajkove nekmo Ii da ope
nece sa NINA, ako i'm Sc pruzi prilika, ubijati
revolucionarne radni,le!
Ako Sc nije prerna Proleterskoj Revoluc
il izvrsila promena drzanja kapitalistickih de-
mokratija, ona Sc izvrsila IL Stalinovoj vladi.
Stal:nova vlada otvcreno veil da nacisticka