RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-27
Radna snaga U svetu espapa.

A ovo znaci da Sc tt espapi nala'
re posedstvu kapitalisticke kla-
Sc. Ovo je priznata cinJenica Q
kojoj Sc wise ne moze nj rasprav-
ljati. Nju su potvrdili sami njudi-
lasi kada behu primorani da ma
padnu velike korporacije da bi in
doveli pod dominacijom njudilas-
ke ekonomije. Oni behu ii koji re-
kose da sc bogatstvo owe zemlje
skoncentrisalo ruke 60 americ-
kin plutokratskih familija. Da-
kle, kapitalisticka klasa poseduje
te nagomilane espape koji saci-
njavaju kapitalisticko bogatstvo.
Ali u svetu espapa nalazi Sc je-
dan espap kojeg kapitalisti ne po-
seduju, kojeg moraju stalno kupo-
vati ma sat, ma dan, ma nedelju,
ma mesec ma godinu, ali "a ma
koliko dugo vreme oni placaju tai
narociti espap nikada ga ne mogu
fizicki posedovati jer je to nemo-
gace. Tai espap je radna snaga,
koja sc sastoji cd mesa, krvi, kos
tiju koze najamnog radnika. Ka-
da je ustanovljena cinjenica da
kapitalisti poseduju sve ostale es-
pape sem espap radnu snagu, on
da sleduje da radnicka klasa po-
seduje samo tai jedinstveni espap
radnu snagu. Tako imamo boga-
tn kapitalisticku klasu siromas-
nu radnicku klasu. Kapitalisti, ma
jednoj strani sa gomilom espapa |
koji nisu njihova krv, meso kosti
i koza, nego koje mogu slobodno i
jesti, pitt i upotrebiti i'll "a sva-
kovrsno uzivanje, a radnici ma
drugoj strani sa espapom radne
snage koju ne mogu upotrebiti a.
ko je kapitalistu ne prodadnu u
najam "a najamnicu da bi ! oni
mogli dobiti minimum potrehnih
espapa "a svoje izdrzavanje ga
jenje move radne snage.
Kapitalistieka klasa kupuje rad
nu snagu, a prodaje sve ostale es-
pape. Otuda, po prirodi posedni-
ka espapa, kapitalisti Sc trude da
in prodadhu "a sto vetei cefe. a
opet po prirodi kupca oni Sc tru-
de da kupe espap radnu snagu "a
Sto jeftiniju cenu. Ovde trepanlo
da zabelezimo jednu cinjenicu
da je nikada il vida ne gubim, da
je to radnicka klasa koja sa svo-
JON velicanstveno sposobnom rad
nom snagom proizvodi svo druSt-
veno bogatstvo, koje Sc prikazu-
je pred mama obliku visokih i
krasnih zgrada, ogromnih mosto-i
va, krasnih automobile it'd. it'd;
zbog toga sto samo radnicka kla
sa poseduje tai jedinstven eSoap,
radnu snagu, kapitalisti su pri
morani da je stalno kupuju. Ali
kao sto rekosmo oni je zele uvek
kupiti "a jeftiniju cenu.
Kada Sc jedna kapitalisticka
zemlja razvija "a jedno poduze
'reme ina narcotic pogodne isl
We "a brzi razvitak, kao sto bese
'lucaj sa ovom zemljom, ona yo-
Iii narocitu borbu protiv Wis ,h.'
Gene radnikovog espapa radne
snage. Poznato je studentima e.
istorije owe zemlje ola
e ona kupoyala masineriju il En-
5leske sa namerom da Sto wise po-
ligne proizvodnu moe radne sna-
ye, da bi tako njena kapitalistit-
IA klasa dobila veci profit, rad
licka klasa MANU- najamnicu, j
la bi tako sa tehnologijom stvo
lila vecu ponudu espapa radne
mage ma pijaci rada. Onda je po~
nato da je ova zemlja narcotic
oozivala "suvisak" stanovnistva
,vropskih zemalja da Sc nastane
'yde da bi tako sto uspesnije ,
tvorila minimalnu stajacu vojsku I
radnika koji bi sa {
svojom ponudom pomogli da Sc !
lrzi cena espapa radne snage do {
liskog minimuma, naravno radi ,
1eceg profita | ona je tome
lspela i preuspela. Sada ona ina 5