RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-11

Onl ZnaJu da Je daHdS VeclHd Iau-
nika pasivna, u koliko Sc tice rad
nicke stvari, zbog toga, sto nisu
svesni svojih duznosti. Zato nasi
clanovi nastoje da owe pasivne ma
Sc drugove radnike obaveste, pou-
&c marksisticki prosvete, pa da
| / oni budu aktivni "a svoje svo-
ie klase oslobodj djenje. A kada taxi
va situacija nastupi, tada &c biti
kraj danasnjim patnjama, uzasi-
ma jaucima, jer &c biti kraj ka-
pitalizmu, koji je uzrok swim drus-
tvenim zalima. Tada &c nasa ide-
ia biti ostvarena tex tada &c OF
poceti dostojan zivot "a sve koris-
ne clanove drustva.
Tia je ideja vodila nase Ogranke,
clanove simpaticare "a onako ak
tivan i odan rad "a naSu proslu
konvenciju, jer bez te ideje vodi-
lie, onakvi uspesni rezultati ne bi
Sc mogli postici Ia ideja, ideja
proleterskog oslobodjenja, vodice
dalje nase clanstvo simpaticar-
stvo da Ma dalje rade ma pri-
premanju nash drugova radnika,
koji stole po strani, koji pasivno
gledaju ma rad revolucionarnog
pokreta, da in zainteresuju, pouce
upute kako sta trebaju da rade.
Bee njih, bez radnika, keii su u
ogromnoj vecini pasivni, koliko
Sc odnosi ma radniCku stvar, mi Sc
ne mozemo osloboditi. Njih mi
trebamo moramo zainteresovati
da oni pocnu misliti syom ma
sem oslobodjenju. Zainteresovati III
mozemo nasom icnom agitacijom,
pretplaeujuci in ma nasu stampu,
snabdeyajuci in nasom iteratu-
rom; pozivajuci III Ma nase skup-
stine, skole, predavanja druge
sastanke. Ukratko, nasim aktiv-
MIN radon.
Sva je ova pitanja nasa so. kon-
vencija imala pred sobom. L tome
pravcu duhu ona je obavila svoj
trodnevni rad, Re donela niz raznih
odluka, kako da Sto wise marksis-
ticki-deleonisticki razui mo
| jugoslavenskih radnika. Osobito
! je podvukla neopiodnu nuznost
povecanja citaoca naseg organa,
! Radnicke Borbe. Udarano ie iakim
glasom ma agitacione odbore ape
| lovano da svi Ogranci organizuju
| takye odbore. te da sistematski j
planski pokrenu nasu prosyetno-
| agltaclOnu masInu.
Odluke nase prosle konvencije
trebamo da sprovadjamo delo cd
A do Z. kad predstavniStvo clan
stva ma svojoj konvenciii donosi
neke odluke, II vezi nasim budu-
cim radon, ono in ne donosi radi
| pukih odluka, nego III donosi radi
potrebe i dobrobiti naseg pokre-
ia. A sve sto je "a dobrobiti ma
seq pokreta, to ide prilog naseg
oslobodjenia. Otuda istom duhu,
u kakvom su doneSene konvencii-
ske odluke. clanstvo treba da in
sprovadja u zivot. Nj jednu odlu-
ku konvencija nije donela. koia
Sc ne moze ostvariti koja ne tre-
ba da Sc ostvari.
Nase je clanstvo manifestovalo
svoju odlucnost Ma prosloj konven-
ciji, Ma tai nacin dokazalo koliko
ie u stanju uraditi "a naSu ideju.
| samo kad Sc svojski ozbiljno po-
duhvati jednog odredjenog plana.
! Pre- nekoliko meseci nase je clan
| stvo odlucilo da 80. konvencija
! Federacije mora biti jedna Cd maj
uspesnijih njenih konvencija.
svoju odluku je sprovelo II delo.
Tako isto nase clanstvo treba da
lsve konvencijske odluke sa istom
lenergijom, voliom odlutnoscu
lsprovede u zivot.
Gas situaciie tako nam nalaze;
interest naseg polozaja u danaS-
MIN odlucnim momentima tako
Zahtevaju Odgovorimo nasim duz-
nostima, ier cd mas naseg pok-
reta - zavisi do koga cemo stepe-