RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-03-27
RadniCi moraju "a sve p|aCati.

OlltIChd uILdNd hdPAInAAAAAeA
uspostavljena je da stiti domace i
strane interese kapitalisticke kla-
Sc. Ona to mora ciniti ma svakom
mestu, u svako doba j. pod najgo-
rim uslovima, jer je ona predstav-
MICA vladavine privatne svojine
kojoj mora da neograniceno slu-
Ii.
U koliko kapitalizam postaje
sve wise nepotrebniji toliko su
troskovi njegove politicke drzave
sve veci. Sve wise kosta da Sc odr-
zava kapitalisticki red, ako Sc po
stojece haoticno stanje moze IVA
ii makakvim redom.
Sa celim svetskim kapitalizmom,
tojest, swim kapitalistickim zem-
llama je zavladao militarizam. l
ova Sc zemlja, nakon bezuspeSnih
N. R. A. reformistickih formula,
podala Bogu Marsu do zuba Sc
naoruzava. l ona preti da zaseni
militaristicko spremanje svih dru-
9Th kapitalistickih zemalja, pa i
zloglasnu militarizaciju Nemacke.
jer Sc Il Kongresu ne igraju sa
milionima nego sa milijardama
americkih dolara, a he sa jeftinim
nemackim markama. Tu skoro ie
Kongres odobrio Roosevetu da
potrosi naknadnih preko deset
milijardi dolara to bez ikakvog
ozbiljnog rasmatranja. Ia kon-
gres je Roosevelt ucinio sve "po-
trebno razmisljanje"; Kongres i
ma samo da bude dobar klin,ac
glave tako on vrSi svoju veliku
patriotism ulogu! Ali ko ina da
plaza "a sve owe troskove?
Drzava ne moze ogromno pove-
cavati troskove odbrane kapita-
listickih interesa da ne poveca-
va poreze. Da sc vidi koliko je bio
veci porez 1910 cd 1899. godine
imamo izjavu G.. W. Naughana,
predsednika Curtiss-Wright Cor
poration, poznato poduzece avijo-
ma, koji rece svojim posednicima
Geonica da je porez 1889. bio Cd
$2,587. .234, 1910. bese Cd $780,
876.143, toiest. 1910. politicka dr.
zava je dobila Cd te ,sorporaciie
preko dvadeset i osam miliona
dolara wise poreza cd 1889. Z!
sravnjenju sa "cistim' profitom
te korporacije, koji bese 1889. Cd
$5,322. .445, drzava je owe godine
dobila skoro sest puta wise maine
poreza.
Ovo sve izgleda skoro nevero-
vatno, da drzava Cd pomenute kor-
poracije u roku razmaka od jed
ne godine dobije porez veci sest
puta nego Sto bese profit njen
prethodne godine. / to moze IL
gledati potpuno neverovatno, a
Ii u fantasticnom drustvu mnoge
neverovatne stvari su vrlo bitne
j verovatne. Cinjenica estate TAX
va, jer je zaista toliko wise vlada
dobila maine poreZa. Tai porast
poreza je ogroman i kada Sc ina
u vidu trodupli porast imovine
pomenute avijonske industrije, jer
njena imovina 1889. bese cd SOL
47i.805, a 1910, decembra 81. be-
Sc Cd $l54,783.728, jer kada hi
procenat poreza 1899. bio jednak
procentu poreza 1910, onda VIA
da bi dobila samo nesto preko Sc
dam i po miliona dolara, ma mes
to sto je dobila preko trideset mi
,iona dolara poreza 1910. godine.
Sada mozemo ovim lei Cd iednog
do drugog poduzeca, imajuci u Vi
du porast poreza 1910, i imati ne
kakvog p1ojma koliko je wise mai
me poreza ia raspikuca bogatstva,
politicka drzava dobila "a svoje
ogromne troskove Ali nj say tai
ogromni fantasticni porast pore
"a nije dovoljan da pokrije te dr.
zavne trozkove, jer sc deficit fe
deralne Wade penje jedan ma dru-
GIN da Sc priblizuje granici du-
ga cd SIS milijardi dolara. Ali O.
vo je drugo pitanje. Da Sc povra-
timo pitanju kako je moguc tai