RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-11-27
Svadja ''prijatelja" rada.

Lc"lS Su SC IuVdtH1 nooSe"S :
vode borbu ko &c kojeg pred rad
nicima pobediti. Roosevelt "a So
bonn ina plutokratij dec senti-
menta CLIO, a Lewis ina "a sobom
United Mine Workers i deo senti-
menta CIO. Borba sc medju ia diva
"sampiona" rada vodi ma poyrsi-
nj oko pitanja "closed shop "a
captive" rudnike, ali stvari oni
Sc ne slazu drugim pitanjima
koja nemaju nista zajednickog sa
postojecim rudarskim strajkom.
John L. Lewis iii Sc pobrkao u
svom racunanju, iii mozda nije mo-
gao dobiti ono sto je trazio cd
Predsednika Roosevelta "a vreme
minulih nacionalnih izbora, pa Sc
zbog toga protiv poslednjeg o.
krenuo svoju politiku obesio .
rep Wendell Wilkie-a kada je po-
kusao da sa svom U. M. A. junijom
podupre poslednjeg. Lewis Sc o.
krenuo protiv Roosevelta jer je
poslednji imenovao "predstavnika"
rada OPM-u, Lewisovog neprija-
telja, Hillmana. Da je ovo osnov
Lewisove borbe protiv Roosevelta
da Sc on nije zbog ljubavi prema
Wilkie-u okrenuo svedoci cinjenica
da Sc isti nakon Wilkieve "kapi-
tulacije" drzi uporno protiv Roo
seveltove inostrane politike, kao
protiv njegove domace politike,
jer su njegovi satrapi, delegati q.
M. w. A., odustali cd glasanja ka-
da su ostali delegati c. l. 0 !,
liza tekucoj konvenciji Detroitu,
glasali "a rezoluciju sa kojom Sc
odobrava inostrana, ratoborna,
politika Rooseveltove Administra-
CHE. Pored toga, vele, da je ME
gova kcerka clan "America First
Committe." Dakle, borba izmedju
Lewisa Roosevelta jeste wise bor-
ba osobne osvetnicke prirode,
ne principalne. Sve drugo oko njih
Sc upotrebljava kao sredstvo te
personalne borbe. Jamacno Pred
sednik Roosevelt nije mogao da
trpi arogantnog fekera kao sto je
John L. Lewis, zbog toga je iza-
brao pokornijeg fekera Hillmana,
koji do zemljine prasine pada !
aminuje svoj svestranoj politici
Rooseveltove Administracije, i ne
pokusava da sa pretnjom pritiska
sugerira modifikacije mera kao sto
Sc drzi da bi to Lewis cinio.
Dok Roosevelt u ovoj borbi pro-
tiv Lewisa ina svu plutokratiju,
dotle no nema sasvim svu c. I. O..
Ma njenoj konvenciji, koja jos "a
sedava u Detroitu, c. I. 0. je odo-
brila Rooseveltovu inostranu poll
tiku, ali ona resi- da stane .uz
Lewisa pitanju strajka "captive'
rudokopa, kojeg Lewis objavi i
borbi protiv Roosevelta. Tako Sc
sasvim ne mogu pohvaliti nj Lew
is niti Roosevelt da su dobili puni
pristanak C. I. O. Ona je, kao sto
Sc vidi, podjednako podarila owe
"prijatelje" rada = pola jednom,
p oil drugom neprijatelju rad
nickog oslobodjenja.
Mas Sc ovde nj malo ne tice ko
&c koga ovoj borbi pobediti -
Lewis Roosevelta iii posledni pr
voga. Mas Sc ovde tice druga stvar.
I jedan drugi Sc prikazuju pred
radnicima kao njihovi prijatelJi.
I jedan drugi Sc bore da osvoje
misli radnieke klase. A, jedan
drugi su sluge kapitala nefalje-
nj neprijatelji stvari oslobodjenja
radnicke klase, isto tako uporni
prijatelji njenog zarobljivanja i
izrabljivanja. Sledstveno, iako su
Roosevelt Lewis medjusobni ne
prijatelji, kada Sc oni slazu u
principu sa kapitalizmom oba su
oni neprijatelji radnicke klase.
Kako je doslo da Sc oni populari-
su kao ''priiateljf' rada?
Predsednik Roosevelt Sc potru-
dio sa svojim njudilaskim refor-
mama da predobije prijateljstvo
radnicke klase, da bi tako spasio
kapitalizam cd propasti, kao sto
30 IN iodnnn nrilikom S1ikovito II