Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1941-03-28
lozili ma letouny, jez je zavez-
~ do tylu protivnika.

'OTu prOCII0LdUIOVonO QolOSCro-
ectva a v technice let1 strem-
llav. Nase protiletadlove de-
ostfelectvo bylo sveho casu
lejleps1 v Europe a vsechny o.
statnl staty Sc cd mas ucily. V
.etecke technice v letech stfem-
NAV (dive-bombing) jest6 v
roce 1887 ma svetovych zavo-
lech V Curychu ceskoslovenst1
Ietci v cele s por. Novakem
(minuleho roku zemrel jake
kapitan letectva We Francii)
provedli nejsmelejsi Lefty stfem
hlav, a to s vySe 5000 metrd
tesn6 k zemi. Tehdy byl "a
vodGm pr1tomen n6mecky ma
jor Udet, nynejsf general, veil
tel jedne nemecke letecke divi-
Sc, a s prekvapenfm sledoval
vykony csl. letc1. Nemci po-
zdeji mnoho z teto techniky O.
k%opirovali pro svoje povestne
Stuka dive bombers. \
Prakticke pokusy jak v moto-
mechanisaci, tax v letectvu a v
s%pOlupraci poZemn1ch i vZduS-
nych sill p~rovad6ly Sc We vsech
vojenskych statech sveta. Kaz-
dy narod Sc svymi vojaky a
techniky k tomu n6cfm prispel.
Byli to hlavne Anglicane, Fran
couzi, Rusove, Nemci, Cecho-
slovaci a Italove, kteff Sc prici-
Mill o vyvoj soucasne valecne
doktriny a taktiky a nelze rici,
q pod1l je V tonic vyzkumn6m
zapolen1 vetsl. Je to dllo ko-
lektivn1, jake je ma priklad ko-
lektivnlm dflem urcity 1sek
svetove mediciny anebo elektro
techniky.
Nebyl to tedy Hitler, KIDD
"vynalezl" tax Nv. bleskovou
waikiki, a bylo by jen v duchu
nemecke propagandy tvrdit O.
pax a delat z neho nejakeho
novodobeho Napoleona.
Zustane vSak nepopTenou
skutecnost1 to, re Nemci byli
jedin1 z velkych statG, kteri Sc
skutecne ma waikiki pfipravili, a
re postavili do pole tolik no
dernlch strojd pozemnfch a
vzdusnych jake nikdo jiny. Pro
to jejich pocetn1 pTevaze pod
lehlo Polsko i Francie.
Snad by mohl nekdo namit-
nout, re prece zvft6zil material
mad duchem. To mdzeme po-
rovnat jenom tam, kde Sc STREET
nou pfiblizn6 rovne silly. Nemci
proti Polsku NELL vSak vice nez
trojnasobnou pTevahu v poctu
a desateronasobnou v materia-
lu. Zde porovnan1 nenf MOI
ne. U Francie potion moralka
vojska a naroda nebyly ma vysi
a proto Francie musela podleh-
nout.
re vsak Ouch vojska zdstava
cinitelem r ozhoduj1clm, vidi-
me ma Anglicanech. Bojovali
v mensine u Dunkirku jak pro-
tt poZemn1, tax prot letecke
pfevaze, a obstali Sc cti. A v
podzimn1ch leteckych bojich O
Anglii pocetne slabe, ale du-
chem slime anglicke letectvo,
posilene Cechoslovaky i Pola-
ky, krvave odrazilo nemeck6
letecke hordy, ktere mely pri-
pravit cestu pro invasi.
Caste Sc r1kava, re v moder-
nj valce nenf zapotfebi tolik
statecnosti jake byvalo drive,
protoze dnes pry bojuj1 stroje.
Mic podobneho! Vzdy bojoval,
bojuje a Dude bojovat jen clio
vek a ne stroj a ma jeho Will a
charakteru Dude zaviset u
speech 81 nedspech, necht Sc BIZ
je hol1, puskou, kulometem, at
pesky nebo ma koni, nebo v tan
ku a v letadle. Zbran je mrt-
w material, kter6mu da 1cin-
most jen statecne srdce.
Mohli bychom z toho snad
dovozovat, aniz bychom nejak
nadsazovali re beh valecnych
udalosti zajiste Sc zmenf, jak-
mile Anglican6 Sc svymi spojen
ci alespon vyrovnajl pocetne
naskok, ktery mali Nemci We
valecnem materialu, a to ma
tolik, ably Nemci nemeli drti-
YOU prevahu.
NejvetS1 valecnfk modern1ch
dejin, Napoleon, primal pred
zapadem sveho zivota, re We
vecnem zapolenf niece a ducha
ma konec je to vzdy Ouch, co
vftez1. A tax tomu Dude i n.y.
nj. Anglicane Sc svymi spojen-
ci dohledne dobe wyatt ma
t~erialnf pTevahu Nemc1. Neni
pochyby o tom, re mravnf "a
sadly, pro nez vedeme sv1i
c~nrouoI1iuT hoi iOoY o<lo M