RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-09-11

4
vati nuznost te potrebe.
Mnogi SUI radnici zastraseni oo
par godina kada je slobodno pa
radirala anarho-komunisticka par
tia. Tih par godina su r,az
: fekeri izveli mase radnika u de-
nonstracijama, kojima su pro-
okatori navukli razjarene osobe
da lupaju prozore, te Sc tako dalo
povoda policiji da in tuce hapsi.
| dan danas su mnogi radnici "a
straseni da nije vrlo laka stvar
| tai strah il njihovih kostiju iz5iti.
Danas ovdje postoje dive takoz-
vane radnicke partije, koje drze
ma okupu veci broj radnika. Jedna
Sc zove "Socijalisticka" Part.ja a
druga "Socijalisticka' 'RadnIka'
Partija. l jednu drugu partiJu
d v o e razni doktori i
advokati, koji su delegati tin par
tia Parlamentu. U poslednj j
partiji su anarhisti raznih dlaka
| bivsi pseudokomunisti. Proslos
Prvog Maja te partije su priredile
masovnu manifestaciju. Kada je
jedan fotografista hteo da in slika
ia jednom uglu, neki usijanci su
| podigli stisnute pesnice. Nastade
medju njih guzva zbog podizanja
pesnica j tn Sc nasla policija da
| nekoliko njih otera Y haps, da bi
ostali mogli mirno slusati svoje
vodje govornike, koji su o svemu
govorili ali nj reci O radnickom
cslobodjenju. Naravno, ako vodji
tih radnika ne govore jezikom rad
rickog oslobodjenja, oni moraju
rovoriti, otvoreno iii prikriveno,
jezikom kapitalistickog izrablji-
vanja, jezikom veceg zarobljiva-.
MIA izrabljene radnicke klase.
Pored toga, radnici strahuju i
jedan Cd drugoga zbog izdaje,
sto predpostavlja da su mnogi
spijuni pomesani sa radnicima.
Takav strsh kod radnika vlada da
Use boje da &c izgubiti poslove ako
| govore iii slusaju razgovore ;
radnickom oslobodjenju. l zaisto
le tesko uveriti radnike izvaranih
Cd strane raznih pseudo-radnic-
XIII partija jedne strane, i il
njih isterati naterani strah cd
| poslodavaca policijskih batina.
Ia ovo zalosno stanje radnickog
! drzanja mozemo "zahvaliti" III.
International "a nezahvalan joj
rosao sto nije ucila radnike du-
hu Marksizma "a oslobodjenje, ne
20 in je odgajala sa raznim refor-
| mama i trazila "a radnike mrvice
sa bogatog stola kapitalisticke
klase. Gde je sada ona velika ma
sa koja je uznedbesno vikala ira
lila "oruzani ustanak"? Gde je
tai "ujedinjeni 'front.'? Gde su
tristo hiljada clanova nemacAe
komnnisticke partije i njihovih
6-7 miliona podupiraca na glasa:-
koj kutiji? Emo in manjina iskre-
in po mnogobrojnim "koncen-
tracionim logorima," a neiskreni
saradjuju sa nacistima, dok drugi
zavedeni milioni kolju nase ruske
irugove unistavaju tekovine re-
volucije tih drugova.
Veliku odgovornost "a ovo sno-
s; Sovjetski Savez, odnosno, ME-
gova inostrana politika, a to je
Kominterna, koja nije sirila klas-
nu borbu ucila radnike da znadu
upotrebiti svoju moe odsudnozn
(asu, da ustanu kao jedan covek
menu odbranu obarajuci domacu
vladavinu kapitalizma, nego in je
trovala sa raznim reformama,
sada kada trebaju radnici da sc
| dignu da brane jedinu otadzbinu
| proletarijata, oni ne znaju zastc
i kako! Ignorisali su ii stalinistic.
| XII pametnjakovici revolucionarne
| ucenje S. L. P, koja jedina ujedi
njuje "a oslobodjenje ispod ma
Jamnog ropstva. Ignorisali su In
iustrijalni Junionizam, CHE junijt
!. su jedine u stanju da ovome ha