RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-01-30
PRISILAN RAD u BRITANIJ1.


Vee nam da Winston Churchill premier
brltanske ratne Wade, nece da otkrije ratne
cllJeve Britanije. Mozda "a to on ina vrlo ja-
kl razog. Mozda on misli kada bi on otkrio
ratne ciljeve svoje Wade, da bi time etezao
ostvarenje tih cljeva A kada jedna 'demokra
tiJa' poziva ceu radnicku klasu da Sc bije beZ
da joj otvoreno kaze zasto je poziva da svoju
krv LIE, to je jasan znak da ia "demokratija"
kuva nesto kobno Ia svoju radnicku klasu. Ali
ma koliko Sc "demokratija," tojest kapitals-
ticka polticka drzava trudila da cd izrabljene
radnicke klase taji svoje pokosne planoVe ko-
j su uvek protv radnika upereni, ona in nije
stanju drzati u tajnosti, jer je primorana,
procesu zvadjanja tin planova Iii ciljeva da
usvaja mere koje govore jasnije nego sto bi
njene reci mogle izraziti, kakvi su njeni ellie
vi ratn iii mace Tako je sa britanskom "de-
mokratjom'
Il Londona javljaju 21. januara da Brita-
MIA mora usvojiti mere kojom ce sc primo
rati sv radnci da Sc registruju sa cilJem da
Sc draftu ia "a razne poslove ndustrl]ama,
da silom premesta radnike sa "nevaznih" pos
Iowa ma "vaznije" poslove; IL "nevaznih'' in
dustrija u "vaznje" ndustrje Ovu vladinu
nameru je otkrio britanskom parlamentu En-
nest Bevn ministar Rada, on rece da u ma
rocitim ratnim industrijama radnici nece sme
ii napustiti svoje poslove bez drzavne dozvole.
l on dalje rece, da oval drastican "zakon' pred
vida vazna pozrtvovanja Cd strane radnika
poslodavaca, vlada &c postupati kao vrhovni
kontrolator koji &c gledati da radnici kapita-
listi vuku podjednako?
Dakle britanska "demokratija" usvaja me-
de, koko dugo da rade "a koliku platu da
rade. Ovakav prisilan rad ieste najjasniji znak
uvlaGenja crnjeg ropstva nacizma, iii, kako
ga mi zovemo, Industrijalnog Feudalizna. Jer
kada sc cd najamnog radnika oduzme pravo
da bira gospodara time najamn rob pref
vara kmetskog roba, koj je prikovan "a je-
dan posao, kojeg on ne moze slobodno napus-
titi ako ne zei da bude kaznjen zatvorom i
drugm nasilnim kaznama; on postaje onakav
kmetski rob, koji je nekada egzistirao pod feu-
dalizmom nazad 500 wise godina. Citaoc moze
sada da vidi Sta je ratni cilj "demokratskog"
kapitalizma l njujorski Times Sc lukavo pita .
"hoce Ii preporucena prsilnost biti samo pr-
vfemena, iii &c oni uciniti stalnem vrIu EaE-
voeu autoritarijanske kontsJife protiv koje bri-
tanska strana vodi rat" Drugim recima. Time
sove reel znace da britanska "demokratija' u
svaja nacizam protiv kojeg toboze "demokrati-
je' vode sadasnje krvoprolice Trecim recima
znaci, da Sc britanski radnici teraju da Sc
zrtvuju "a svoje veee zarobliivanie Cetvrtim
recima ovo znaci da Sc "demokratije" ne bo-
re protv naciZma iii faszma, nego Sc one bo-
ma, ovo znac da su sye krasne reci ratu po-
zrtvovaniu "a spas demokratije' nsta drugo
doll otvorene lszi sa kojima plutokratia zavo-
di radnike da iii sto lakse u "strait- -iacket'-u
metne il koie ce Sc sa vrlo teskm mukama i
silnim naporima moci izvun.
l laz su kratke noge, veil stara poslovica
A druga poslovica koja pokriva stsnje demo
kratia' ovoj imperijaistickoj borbi. veil: A.
ko krava laze rog ne laze,
Fele nam, da je brtanska radncka klasa
potpuno suglasna sa vlada iucom klasom ME
nom vladom vodjenju ovog rata protiv sila
Osovine. X da je ministar rata britanski la
Dor feker, Ernest Bevin zaptan: zaSto nile
vlada pre- upotrebila moe prisilnosti, on je Cd
govorIo: "Cinjenica da ona nije upotrebliena
Jeste ma jbolji dokaz da je cgromna veGina ma
roda ovoi zemlji vrlo sugla sna sa britanskim
ratovanjen7. Eele nam, da su Sc radnici "svo-
Jevoljno' odrekli prava stra jkovanja. Ako je sve