RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-04-03
Pise: ]. p. Quinn.

ko raspravljali, tojest, o uzroku
sadasnjeg Evropskog Rata, ia mi
slim da Sc tvoje drzanje moze IL
raziti ovako:
Postojeci rat nije borba oko pi.
jaca. "Nema pijaca" tt rece. ia
sam te razumeo da ii sa Ovim
mislis da kazes da nema dovoljno
stranih pijaca ma kojima da Sc
razne zemlje rese suviska robe.
Zbog toga ii wells, da bi "spreciii
revoluciju radnicke klase, naroci-
te kapitalisticke zemlje zapocele
su postojeci rat da bi uspostavile
fasizam kao sredstvo "a drzanje
radnicke klase podcinjenost."
Prema partijskom drzanju rat
koji Sc sada vodi jeste trgovacki
rat koji besni izmedju konkurent-
skin nacija radi stranih pijaca, y
"a Nemacku je naknadno borba
"a dobivanje izvora sirovog mate
rijala, koji su joj pocetku rata
manjkali.
Ako su oval rat planirali "a
poceli pljatkasi Britanije Fran
cuske da bi prisilili totalitarija-
nizam u njihovim respektivnim
zemljama, oval metod ce razviti
opasne uslove "a odrzavanje kapi-
talizma. Ako kapitalisti imaju i
malo secanja Ma skorasnju pros
lost oni trebaju to znati. Rezulta-
ii pioslog svetskog rata - isko-
renje profitaSkog sistema Il Rusi-
il, i sirenje -revolucije radnicke
klase u Nemackoj, Madzarskoj i
td.. iako su ma kraju smrvljene =
trebaju da primoraju sye vladao-
ce da Sc uzdrzu cd namernog ba-
canja svojih zemalja II drugom
ratu. Oni bi besumpje izbegli rat,
kada ne bi "a NIGGA postojao neo-
doljivi razlog.
Ia Nemacku takav neodoljiv
razlog je postojao. Ali n; Britani-
ia nj Francuska nisu imale TAX
vog prisilnog razloga dok njiho-
vim interesima nije popretila ne
macka agresija. Politika umire-
MIA Nemacke jeste dokaz ida su
Britannia Francuska inale raz-
loga da Sc uzdrze van rata, one
bi Sc besumnje odrzale van rata
da Hitlerova agresija nije njiho-
WI kotaricu izvrnula. Ali NemaG-
ka, boreci sc ispod posleratnih cd
redaba koje su mad njom bile ma
metnute, sa ozbiljnom oskudicom
sirovog materijala, potrebom "a
place, imala je neprilike da odr-
Ii svoj ekonomski sistem cd ras-
padanja. Britannia Francuska l.
male su nepovredjene imperije;
one su kontrolirale izvore sirovog
materijala, mogle su probitac-
nije iskoriscavati strane place.
Lama teOrija snabdeva kapitalis-
te sa neobicnim predvidjenjem.
Kada Sc odbacuju owl eko-
nomski dominant razlozi postoje-
ceg rata, kada Sc tvrdi da su
kapitalisti Britanije Engleske u
sli rat radi toga da bi usposta-
viii totalitarijanizam da bi nil
me sto bolje kontrolirali svoje
radnike, sa time Sc tvrdi da kapi-
talisti obejuh zemalja poseduju
dovoljnu dalekovidnost da unap-
red vide potrebu totalitarijaniz-
ma da budu u stanju da namet-
MI takav rat "a takvu svrhu. To
ukljucuje da su kapitalisti obe-
juh zemalja dovoljno ujedinjeni
ekonomski, cinjenica koja bi i'm
omogucila da Sc zajednicki inter-
nacionalno spremaju "a buduc-
most. Kao klasa. kapitalisti nisu
dalekovidniji, niti su sposobniii
ga pazljivo fundamentalno poll
ticko planiranje organizovanjc
nego sto su "a to sposobni radni-
ci kao klasa. Kapitalizam je bes-
umnie internacionalan, ali eko-
nomski interest raznih grupa bur-
zoazije raznih zemalja~ nisu jos
postal istovetni. Ne sanno da Sc
In II iowa nlnnnroc1i iy,fnrncI