davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-05-04
I'm Fight 10 Stay
u. S. Led Toward War,
Capital Observers Say
Design Held Clear
for Experts With
Inevitable End
Il, THEODORE \. HUNTLEY
Inn. s,sn Correspondent

WASHINGTON, May Step
hy step. tho United States is be-
ing not only prepared for war.
but led into il.
Every experienced observer in
Washington Is conscious OF it..
II you can lit your eyes from
The daily minutes and look at
me picture as a whole. the war
design is clear. One by one. the
government sets up war controls.
Day by day. government SpokeS-
men from President Roosevelt
down through the cabinet. and in
Guiding leaders Of Congress. carry
on p campaign 10 crystalline n
q public opinion without which
war would neither be counte-
nanCed nor successfully fought.
As n when and where and how
war viii come 10 the United
States. there are no answers. One
can guess hat only guess. Wars
are shaped by events. precipitated
by deliberate acts In the present
situation the country IS being
taken ny the hand, like child,
and led daily nearer TO the scene
and circumstances Of combat.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-05-04
Post War Responsibility

As it's first postwar response
bility, II the war should end in
Hitler's downfall, the Unite d
States. having saved England
hypothesis. by no means unde-
batable in 19il-would have 10
accept a more or less permanent
protectorate over the mother coun-
try. In short. keep her saved.
The immediate task is TO save
her-or so the Washington govern
ment believes.
I'VE are in the fight 10 stay"
in the words of Secretary OF
State Cordell Hull the Tennes-
see mountaineer who knows a
fight when he sees one and who
speaks with a fighters heart
I'VE cannot allow our goods
10 he sunk in the Atlantic"
SAYS Secretary Of the Navy Knox
as he orders the fleet 10 patrol
the Atlantic almost 10 England'S
shores. I'VE must see the job
through"
I'VE must have more machine
tools and more machines, and
use them seven days week"
President Roosevelt warns pro-
duction boss William s Knud-
sen of the OPM. echoing Knud-
sens own ANAL SiS of the
production problem
look for national debt Of
$50. 900. 0OO, 900" warns SeCre-
tary of Commerce Jesse Jones.
who has the courage 10 tell the
truth about war costs.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-05-04
Visit Discussed

81 have visited your soldiers
in Scotland while they were
waiting 20 repel the invader and
while they were longing In their
hearts, above all. to carry back
the flag of freedom to their
fellow cOuntrymen at home.
II have seen your pilots who
have by their prowess played
glorious part in the repulse of
the German war hordes.
Meanwhile, your soldiers
have been earning the respect
and high regard Of their COM
rades in the royal navy and
merchant marine with whom
they are sharing the task of
maintaining those contacts with
America and with the outside
world through which will come
the liberation of your country.
THE presence Of your gov
eminent and armed forces has
enabled MS to get to know each
other better and 10 build a fOun-
dalton for Anglo-POlish rela-
tionS after our common victory
and the restoration OF your
freedom
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-05-04
Presidents Hope

As II comes closer to war. II Is
the hope of President Roosevelt
and those who. with him. lead il
10 the coming conflict. that it will
mature lis thinking TO the point
Of accepting American participa-
tion as necessary and wise, even
inevitable.
Beyond that. il is becoming in
creasinglv clear 10 those able to
see the historic pattern behind the
foreground figures and warlike
gesture which animate them that
the United States is being led for
better or worse into new and
larger national destiny, in which
the offspring Of the British parent
will take the parents place in
world affairs.
When the war ends. the United
States and NOT Britain will for the
time being have the dominant role
and authoritarian voice in the.
council of the nation-or so its
leaders hope. and so the country
must believe when il once under
stands that the die is cast.
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-05-04
JUANITA STARK

Hollyw0od's latest "Cinder-
ella Girl" who recently waited
on tables. enjoying the fra
GRANGE of CALIFORNIA; almond
blossoms like a film version
of GainsborOugh's "Pinky."
Detroit evening times. (Detroit, Mich) 1921-1958, 1941-05-04
Churchill Holds
America IsHope
0fBedten Poles
Praise and Pity Given
Defeated Nation in
Broadcast Spe e c h
International New. Service cahl.

International News Service able -
LONDON. May 3.-Prime Min
lister Winston Churchill in a radio
speech 10 Poles throughout the
world tonight predicted that the
Liberation" of Poland will be
achieved through contacts with
America and the outside world"
in the course of the struggle TO
defeat Germany.
Speaking of the. one hundred
and fiftieth anniversary OF adop-
ton of sthe polish constitution,
Churchill told the people of Ger
man Soviet partitioned Poland
that the hearts of the British and
the American democracies go out
in a fun and generous tide to-
ward them.
The premier paid tribute 10 the
Polish government in exile, in
Britain. and 10 the Polish armed
forces fighting with the British.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30
OLAJAG VACY
CEPFEGYVER

A nemzethez intezett be-
SEED, a szovetsegi torvenyhozas
szine elGtt mondott uzenet es
a k0tsegvetes beterjesztese
elott az elnoknek ket dolog k0-
z0tt kellett valasszon.
Olajaggal kezeben k0zeled-
jek-e a diktatorok fele vagy
gepfegyverrel.
Tudjuk, hogy Roosevelt ell
n0k, az utebbit valasztotta.
Erezte, hogy harapos vagy
veszett kutyakkal mem lehet
bekesen beszelgetni. Azok
csak a dorong uteset erik es
az el0l szala dnak ell.
Az amerikai nemzetnek ma
mar mem lehet mas k0teles-
sege, mint hogy az eln0ke al
tai valasztott targyat, tehat
a gepfegyvert fogja kezebe es
teljes erejet a diktatorok leve-
resere forditsa.
$50 sem lehet t0bbe a beke
olajagarol. A diktatorokkal
mem lehet semmifele egyesse-
get k0tni, inert az eddigi pei
dakbol nyilvanval6, hogy Sc
szavuknak, Sc alairasuknak
se1nmifele erteke nincs.
Hadd j0jjenek tehat az
agyuk es gepfegyverek. Az
amerikai nemzet tudni fogja,
hogy mint kell azokat hasz-
MALTA.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30
MIKOR MAID BENNE LESzUNK!

Stuck festett azzal a szandek-
kal, hogy kes0bb atfesti nagy-
ra, de tervet soha mem valo-
sitotta meg. A miivesz a ha-
borut akarta megtestesiteni. A
foldet rajzolta meg, amelyen
mines t0bbe ember, nincsenek
hazak, csak romok, nincsenek
felszantott, bevetett mez6k,
csak dudva es bojtorjan es a
semmi, a pusztasag, az tires
seq felett oft i'll vigyorogva a
halal.
Amt az europai diktatorok
pr6balgatnak, az ere a kepre
vezet, csak eppen a halal
helyeben a gy6ztes diktator
i'll.
Ezzel az aramlattal szem-
ben ketsegbeesett er6vel, kitar-
to szivosaggal kuzd a mask
csoport, amely ait vitatja,
hogy az allan mem minden,
hanem az ember az, akiert az
allan van.
Ez a csoport az, amelyet
demokratikus nemzet nev alatt
ismerunk. Es ebbe a csoport.
ba tartozunk mi, amerikaiak
akik eskisziink ARA, hogy
nem allhat fent olyan tarsa.
dalmi es allami rend, amely.
ben az egyen, az ember mem
elvezi a feltetlen szabadsagot
Ez a ket gondolat, ez a ket
felfogas annyira elter6 egy.
mastol, hogy mem ferhet meg
bekessegben egymas mellett
Az egyiknek el kell pusztulnis
es exert a mai haboru d0ntes
nelkul aligha erhet veget.
A szabad arnerikai nemzet
amelynek a vezet6 diktatol
felre mem erthet6 modon iizen
tie meg, hogy allamrendszeret
mem fogja a fold hatan meg
turni, a jonak bizonyult reno
fentartasaert koromszakadtais
fog kuzdeni. Szovetseges tar
sakkal, ha lehet; egyedul, hi
a sors ugy k0vetelne. D,
harcolni fog az amerikai mem
zet addig, amig gy6z, vag-
amig utolso embere is elesik
J. Meghatralasnak, bekes e
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30
NEMCSAK A DIVATOk VALTOzNAk

mazast kert az orszaggyiles-
t6l.
Willkie mem valtoztatta meg
a kopenyeget, inert a valasz-
tasi kampany soran soha egy
pillanatra le mem tagadta,
hogy kiilpolitikai kerdesekben
egyetertett az eln0kkel.
Mines tehat senkinek igaz-
saga, aki Willkiet a mostani
allasfoglalasaert tamadja, de
a legkevesebb igazsaga John
son generalisnak van, aki 0t
h6napon at Willkie mellett va
losaggal torka-szakadtab6l or.
ditott.
ot honapon at nap-nap utan
eskudte, hogy Willkie a leg
nagyobb embere a vilagnak, ot
honapon at kerte a polgartar.
salt, hogy Willkiet valasszak
eln0knek S most egyszerre XII.
newell mindazokat, akik hall
gattak "a - suckernak.
Pedig bizonyos, hogy hs
Roosevelt behivta volna vala
milyen szolgalatra, mikor 9
valasztas utan nyilvanosan XII
nalkozott fel nala, akkor ma
az elnok mellett agalna.
Johnson genralis mines ma
gaban.
A veletlen folytan ugyanaz
nap es ugyanabban a lapszam
ban irta meg Dorothy Thomp
son, hogy Willkie megis csal
nagy ember, inert segitseger'
sietett az eln0knek.
Dorothy Thompson akinel
az irasait szinten milli6k oil
vassak, a valasztasok alat
nap-nap utan bizonyitotta
hogy Willkie tehetsegtelel
ember S mem vaIo elnOknek.
Akik tehat Willkiet haron
h6napja az egekig magasztal
tax, azok ma megirjak r6la
hogy tehetsegtelen, hogy tn
datlan es hogy mem becsiilete
ember; viszont akik harom h6
napja tamadtak, azok ma meg
j6soljak, hogy elnok lesz id6
vel bel6le.
Dorothy Thompsont mem le
het elitelni, MART 8 most i
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30

ketsegtelenlil atmeneti jellegti
kiegyez6snek lit semmi helye
mines. Eel eredmeny mem cred
meny. EFT nondjak a dikta-
torok es ezt mondja az anne
rikai nemzet minden tisztes-
seges tagja is.
Mikor ilyen haboruba bo-
csatkozunk, akkor el6re felke-
sziilhetiink ARA, hogy a veg
letekig memo aldozatokat keIl
hoznunk.
Ne gondolja senki AIT, hogy
ha peldaul hus nelkiili napo-
kat rendelnek el az Egyesiilt
Allamokban, az aldozat lesz.
A vilagon egyetlen nemzet Sc
fogyaszt annyi hust, mint 6p-
pen Amerika es csak k0z-
egeszsegiigyiink javul meg
aZzal, ha kevesebb hust che
think maid. Az Sc lesz aldozat,
ha hadi kotvenyeket kell va
sarolnunk. Ez mem aldozat,
hanem vagyont gyujt6 befek-
tetes.
Az aldozat oft kezd6dik, ami
kor jogainkrol kell lemonda-
nunk a haboru sikere erdeke-
ben. Amikor el kell feledkez-
mink arrol, hogy ebben az or
szagban szolas szabadsag volt,
van es lesz mindaddig, amig
kiveteles idokben es atmene-
tileg mem elhetiink vele. Mi
kor minden kiejtett $50 eset-
leg az ellensegnek hasznal,
akkor lakatot kell tenni a sza
jakra es mivel ezt joakarat-
tai mem lehet keresztilvinni,
t0rveny erejevel kell az en-
berekre kenyszeriteni. Ugyan-
ez all a sajto szabadsagara is.
Haboru eseten vannak dolgok,
amiket mem szabad megirni.
Els ez reank, aklket a sajto
alaposan elkenyeztett, a sulyos
aldozat erejevel hat.
A Bill of Rights, a polgari
! jogokat felsorolo torvenyeket
ldeiglenesen fel kell fiiggesz-
teni es ez aldozat. De mikor
ilyen aldozatok kellenek ahhoz
hogy mindent megmentsiink,
egesz eletunket, egesz j0von-
ket, hazankat, akkor senki-
mex sem szabad azoktol visz-
! szariadnia.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30
ELPuSzTUL-E e. A CIvIL|zACI0?

A Sahara homoksivatagja
ala regen elpusztult nagy CT
vilizaci6 van temetve.
Mexico es K0zep Amerika
dzsungeljaiban hatalmas varo-
sokat asnak XII, amelyekben
reg elvesztett civilizaci6k ma
radvanyait talaIuk.
sTCambodia kifinomult, nagy
lRVeltseggel birt lakossaga ev-
szazadokkal, Italian evezredek-
kel ezel6tt kiveszett, kipusztult
a ma is j6 karban a1lo romok-
b6l.
Csak az listen tudna, hogy a
fold kulonb0z0 reszein hany-
szor ertek el az emberek a CT
wilizacio egy magaslatara, hogy
az lido ismet eltemesse oket S
hogy a fold mask reszen az
embernek isrnet elilrd kelljen
kezdeni a kiizdelrnet.
Sokan AIT hiszik, hogy a ie-
1enlegi civilizaci6, amt keresz-
teny civilizacionak is szeretunk
<s szoktunk nevezni, szinten
k0zeledik a vegehez.
Hogy a t0keletesitett rombo,
10 szerszamok, a leveg0bM le-
zuhano .bombak kiiizik a nepe-
ket es nemzeteket a varosokbol
S hogy egy-ket ember0lto utan
@letben csak azok fognak ma
radni, akik az 6serd6kben a re-
pul6gepek es gazbombak elol
megbujnak.
ITALIAN alapos ez a felelem
hiszen ha tiz even at ugy gyil.
koljak egymast az egymasrs
uszitott nemzetek, mint jelen
Leg. ITALIAN mem marad varos
&psegben.
Egy civilizaci6, a romai civi
lizaci6 pusztulasanak a reszle
teit ismerjiik, inert az jofor'
man a szemeink elott diilt
romba; bar szerencsere nen
takarta ell nyomtalanul SEN
homoktenger, sem az 6serdo
ICY a k0zepkor "a sotet kor)
utan a romjait az emberisee
atvette es hasznalta.
Ma tudjuk, hogy a r6mai ci
vilizaci6 sirjat mem astak meg
a tokeletes gyilkol6 szersza'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30
AZ ELEMl IGAzSAG0K

sorab6l val6 az hogy leveg6b6l mem
lehet megelni. Minden vallalkozasnak az
tizletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia Is ICY az ujsag Is olvas6 taboranak kesz-
segere van utalva.
Ennek lAthat6 jele az, hogy az olvas6 meg
adja kell6 ellenerteket az ujsagjanak az
el6fizetes formajaban.
lap els6 oldalan lAthat6 cimzes ponto-
san megmondja az el6fizetes lejaratanak
napjat. Kerjuk, nezze AIT meg es kildje be
el6fizetes@t, ugy hogy lap lejarati napjat
mindig idejekor&n megujithassuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30

Sok olvaso ait gondolhatja
magaban, hogy egy fecske nem
csinal nyarat S hogy a sziilok
tulnyomo nagy resze ma is
mindent felaldoz a gyermeke-
ert, ha tehat csak ez lenne a
bal, akkor a civilizacio nincs
veszelyben.
Ez a gondolkozas mem esq.
szeru es mem jogos. Mert ha a
sziil6knek mar a nagyobb re-
sziik ziill0tt volna ilyen mely-
segbe, akkor mar mem a veg
k0zeledtet, hanem a teljes cs6-
dot, a veget lehetne es kellene
jelezni.
S ismeteljiik, eek a dolgok
mem kivetelek, mem szorvanyos
tiinetek, inert amig husz-har--
mine eve a messzebb lato en-
berek es az egyhazak az ''egy-
ke" ellen kiizd0ttek, ma az
"egyse" van veszedelmes divat-
ban.
Csak egy vigasztal6 dolog
van ezekben a kilatasokban.
Es ez az, hogy ha a hazas-
parok es szul6k t0bbsege lesz
olyan ziill0tt, mint a misha-
wakai hazaspar, akor mem lesz
nagy szerencsetlenseg, ha a je-
lenlegi civilizaci6 nyomtalanul
elpusztul.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30

~6 AAPFAAJA
mondta magyar nyelven, de BIZ
zonyara masok is mondtak
mas nyelven, hogy csak az
0k0r k0vetkezetes, inert az mem
tud gondolkozni ICY mindig
belle dugja a fejet ugyanabba
jaromba.
Ami mas sz6val ait jelenti,
hogy a gondolkozo emberek
megvaltoztatjak a velemenyu-
ket, ha az esemenyek AIT iga-
zoljak, hogy valamiben teved-
tex.
Neha azonban olyan palfor-
dulast kell latnunk, ahol a te-
vedest ell mem hissziik, ahol te-
hat az emberek johiszemiseget
vonjuk ketsegbe.
Ilyen palfordulas volt pei
daul, mikor Hitler es Stain
szovetseget kotottek egymas-
sal.
Most az amerikai k0zelet-
ben latunk ilyen palfordula-
sokat, amelyekb6l bizony AIT
kell Notwithstanding, sot meg
kell ertenink, hogy a politika.
ban az emberek ritkan 6szin-
tex.
Korulbelil egy feleve annak
hogy Willkie mellett az anne.
rikai nagyt6ke a nagydobot
er6sebben megverte S nem volt
larmasabb dobvero johnson
generalisnal, aki nap-nap utar
tajtekzott Roosevelt ellen E.
Wil1ki mellett' egy csom6
amerikai ujsagban.
Johnson generals annak i'd
jen az MIRA feje volt S azots
halalos ellensege az eln0knek
miota kiemeltek a kormany
dzsabbol S mem kapott masil
allast helyette.
Hat ev ota nap-nap utar
igazan es $40 szerint tajteko'
tur az eln0k ellen a lapokbar
S negy-ot honapon at szaka
datlanul es az unalomig az
fujta, hogy Willkienel mem Ell
meg nagyobb ember ebben
hazaban.
Mikor Rooseveltet megi
megvalasztotta a nemzet el
noknek, Johnson volt az else
aki a szolgalatait meg egysze,
nyilvanosan ajanlotta fel
akarmilyen min6segben a kor
manynak, de ait - mem vet
tex eddig igenybe.
Tovabb tamadja hat Roose
veltet, olyan duhvel, olyan ell
keseredessel, ahogyan csal
nagyravagyasukban csalodot
kis emberek szoktak tamadni
S most egyszerre csak John
son generals nekiszaladt :
Willkienek, a tegnapi balvany
max.
AIT irta rola, hogy nemcsal
tehetsegtelen es tudatlan, ha
mem ketsegbe vonta a johisze
mUseget is; sot a parthiveit
a k0vetoit, a Willkie mellet
szavazott huszonket millio EN-
ber mindegyiket kinevezt
"Sucker"-nak.
S mindezt azert, inert Will
kie helyeselte, hogy Roosevelt
Anglia tamogatasara felhatal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30

Mikor maid benne lesziink
a haboruban, inert okvetlenil
elkeriilhetetlenil benne le-
STINK, akkor nalunk is meg
valtozik sok minden, amirol
ait hittuk, hogy 0r0kke tarto,
ell mem mulhat soha.
A haboru, amelyhez ha-
sonic nem volt soha, a mi ele-
tunket is meg fogja valtoztatni
ugy, hogy j6forman magunk
Sc ismerunk 0nmagunkra.
Miert mem volt ilyen haboru
soha? Avert, inert gondolatok,
vilagnezetek meg mem iitkoz-
tex ilyen elesen soha egymas-
sal.
Az egyik harcolo fel, a dix
tatorok, AIT mondjak, hogy a
vilag eddigi rendje mem ma
radhat fent tovabb, inert ell
|avult, nem hasznavehet6. A
diktatorok mem beszelnek ar
rol, hogy a wagon elosztas-
ban oriasi kil0mbsegek van
max. Alig szolnak afel6l,
hogy sok szegeny ember, a
Nincstelen Janos, a nyomorgo,
a munkanelkiili. A diktatorok
csak egyrd beszelnek. Arrol
hogy az allan minden es a
polgarsag, az ember semmi. A
mindent elnyel6 Molochot, az
allamot kell fenntartani, ha
mellette elpusztul minden EN-.
Der is. Persze, a diktatorok
az allan alatt sajat becses
szemelyuket ertik.
Az egyik muncheni keptar.
ban van egy kisebb KEEP, amit
jo par evtizeddel ezel6tt Franz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30

ait vallja, arnit harom honap-
ia, hogy Roosevelt a nagy en-
Der eS azert dicseri Willkiet,
inert most az is az eln0k mel
le ALT.
De megis csak furcsa ez a
kulonos latvany, hogy nem-
csak a divatok, de az emberek
is valtoznak ICY setalnak at
egyik frontrol a masikra, hogy
a tegnap sz0vetsegesei ma ha-
lalos ellensegei legyenek egy-
masnak S a tegnap ellensegei
ma egymas keblere borulnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1941-01-30

cs0k. A j6letb6l fakad6 laza
erkolcsok.
Es eppen azert tarthatunk
joggal, hogy ez a civilizaci6 is
kozeledik a vegehez.
Lehet, hogy ez a veg egy-
ketszaz ev mulva, lehet, hogy
mar otven ev mulva eler ben
ntinket, de ha a multak peldai-
Dol tanulnunk lehet, akkor jo-
gos a felelem, hogy a keresz-
teny civilizacio felelmetes gyor-
sasaggal kozeledik a vegehez.
Mindez egy Mishawaka, Ind.
varoskabol erkez6 hir nyoman
jutott esziikbe.
Mishawakaban egy fatal ha-
zaspart elcsuktak, inert het
honapos kis gyermekuket az
utcan hagytak harom 6ran ke-
resztul az automobile
amig Ok a moziban mulattak
es a szerencsetlen kis baba ke-
zei lefagytak.
Ez a konnyelmiiseg, ez a
gyalazatos bitangsag olyan
buntetest kivanna, amit mem
is tudunk kirnerni, de - sal
nos - ma egy ilyen hir sem
lep meg tulsagosan bennunket
A civilizacio joletet terem-
tett.
Akkor is joletet, ha WPA
munkan kinlodunk, inert
olyan kenyelmet kapunk 9
nyomorusagos j0vedelem mel.
lett is, amir6l szaz evvel ez.
el6tt mem inert az emberisee
almodni.
A lakasaink ugy vannak be-
rendezve, hogy a munkat g
tizedere levagjak.
S minel kevesebb a munka
ANIMAL kevesebbet akarunk dol
gozni.
Amig szaz eve az anyak tiz'
seer annyit dolgoztak, hogy az
otthon tiizhelye epsegben ma
radon, raertek es hajlandoR
voltak tiz gyermeket nevelni
Amig szaz eve az apak nap
estig dolgoztak, hogy a csalad
jukat fenntartsak, ma a nap
het orat is sokalljak. Es a he
oral munka utan beer-garde
nokba sietnek, inert a tetlen
seget mem birjak.
A hazasodasban ma mem Oft
hont, mem csaladot, csak bizo
nyos nemi kielegulest keresrel
a legtobben es a fatal hazas
par fiihoz-fahoz fordul tanacs
ert ,hogy "egyke" Sc keruljon {
hazukba.
Csaladi tiizhelyek helyett ms
minel kisebb butorozott apart
mentet keresnek gyereksira'
helyett ezekben a lyukakban {
radiok bOmb0lnek.
S inert mines csaladi tuzhely
amely otthont csinalna a la
kasbol, mem tudnak abbar
sem maradni, hanem allan
doan szaguldanak, szorakozas
keresve.
Itt-ott meg nevelik a eyer
meket, ha az veletlenul nlegi
bekeril hozzajuk, de mind
gyakrabban latjuk, hogy a ba
byket lie lehet szinhazakban
mulato helyeken "csekkelni'
hogy a szilok szorakozasanal
utjat ne alljak.
Mishawakan ugy latszik {
mozi meg nem rendezkedett b.
a gyermekek lecsekkolasara
oft tehat ez a remek hazas
par a tel hidegeben harom ors
hosszan at az automobilba1
hagyta a gyermeket, hogy NJ
haborgassa 6ket a sz6rakozas
ban.
Eek azok a tiinetek, anne
lyek ennek a civilizaci6nal
esetleg a k0zeled6 cs6djet je
Evening star., 1941-04-15
Worker Ordered Held
In Death of Luborer

Carl c. McCraney, 40. of 2402
Thirty seventh place NV, was
ordered held for grand jury action
by a coroner's jury yesterday fol-
lowing an inquest into the death
of Will Hines. 40-year-old colored
1aborer of 1904 Sixth street NV.
construction job Saturday.
Mr.. Hines. it was reported at the
inquest, fell after the hoist had
dropped Unexpectedly, causing him
Evening star., 1941-04-15

more than 500 signatures Of local
residents, marks the latest develop
ment in the long sought project OF
the Kalorama group to convert the
vacant, heavily treed area for use
as q park, library, recreation CEN
ter, or all three combined" Miss
Marion White, who heads the spe-
cial committee. emphasized that the
project mot only should gain the
approval Of District park author
ities' but should be submitted for
inclusion in the 1912 budget with q
special recommendation that the
necessary appropriation remain n
Evening star., 1941-04-15
Park View Citizens
Discuss Covenants

The Park View Citizens Associa-
ton last night discussed covenants
regulating the disposal of property
in the Park View area. A committee
consisting Of M. C. Schwartz, chair
man; D. 8. Pool, r. L. Benz and
George Peck was delegated by the
president to investigate the matter.
B. j. Kroger, president, presided
over the meeting, which was held
in the Park View Playground Play
hottca
Evening star., 1941-04-15
KaIorama Unit 10 Submit
Petition for Park

The Kalorama Citizens Associa-
ton last night acted to interest the
Board of Commissioners and the
Parks and Planning Commission in
a plan to convert the property
bounded by Nineteenth street, Kali
Drama and Columbia roads NV.
into park.
The request, in the form of let
ter supported by q petition with
Evening star., 1941-04-15
Commercial National
To Pay Final Dividend

All real estate in the receivership
Of the Commercial National Bank
has been sold, it was learned today
from Frederick J. Young, receiver,
who now will close the receivership
and pay final dividend to depos-
itors sometime this year.
There is no definite indication on
the time or amount of the dividend.
Depositors have received TO per cent
OF their accounts, through the re-
ceivership.
The two remaining pieces of real
eSate which have been disposed Of
are the Commercial National Bank
building at Fourteenth and G streets
NV, and a home in Chevy Chase
Evening star., 1941-04-15

tact after the customary Budget
Bureau revisions."
Last nights meeting, held in the
John Quincy Adams School, was
presided over by Comdr. Frank
Slingluff.
Evening star., 1941-04-15
Red Cross Sends Aid
D. the Associated Press

~ ITt hbsUUIhIFu FIFss'
The Red Cross cabled S25, 900 yes
terday to Arthur Bliss Lane, Amer
lean Minister to Yugoslavia, to be
used for emergency relief Of war
victims. The Red Cross is assembling
S1,0O0,000 worth of supplies to be
shipped to Yugoslavia.
Evening star., 1941-04-15

to lose his balance as he was about
to remove a wheelbarrow loaded
with mortar at the fourth floor level.
The gasoline engine by which the
hoist was powered was operated by
Mr.. McCraney, according to police.
Evening star., 1941-04-15
Airport Record Claimed

LOS ANGELES, April Is CP.-
Takeoffs and landings at Municipal
Airport in 1910 numbered $50 900,
the Airport Commission says in
claiming the greatest air traffic Of
any field in the country. Fifteen
per cent of the movement was
military.