RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-06-12


netemo slati nasu Armiju Mornaricu, iii vaz-
dusne sile da Sc blu stranim zemljama van
americkih zemalja sem u slucaju napada :
Ma koliko da je ukora dostojan njegov po-
stupak ocima postenih j skrenih ljudi ze-
ma, ma koliko on bio odvratan njihovim uvre-
denim osecajima, gszenje izbornih platform
skin obecanja jeste obicn postupak kapitalis-
tickih politicara koji traze polozaje ovom
trulom uredjenju.
Niti je baza "a optuzbu Gmpeachement>
zbog toga sto je Predsednik proglasio 'neog'
ranicenu naconalnu opasnost,' "zbog toga da
bi Sc odrzao sistem koji omogucava opstanak
prvatnim poduzecma." Iako je Cd sumnjive
Observation-Disclosures proklamacja bar ina Gu
tecko odobrenje Kongresa. Predsedncke moci
koje su cd Kongresa odobrene dobivne su IL
zakona koje je kongres usvojio odmah pre-
"a vreme Prvog Svetskog Rata, koje nikada
nije opozvao Proklamacija je, sedstveno, uvl-
jena sa legalnoscu.
Ali postoji stavka KonsttuciJi Sjedinje-
nih Drzava = Konstitucij kojoj Sc Predsed-
mix tri puta zakleo da &c je "braniti stititi'
= koja proglasuje da "Kongres ina moe da
proglasi rat -" Ma koliko da Sc je on podrza-
vac legalnih finoca, Mr. Roosevelt je de facto
uzurpirao moe koja je narcotic rezervisana "a
Kongres. Njegov 'ognjisnji razgovOr' ("fire-
side chat) bese stvarns, objava rata! Bez da je
rodneo kongresu, bez da je zaista imalo
spomenuo Kongres, Predsednik je objavio
prosirenje mornarske militarne patrole IL
javio je "sve dalnje metode iii kcmbinacije
metoda koji Sc mogu trebaju upotrebiti Ia
dostizanje municije Britanijil, kroje in mill
tarni mornarski tehnicari. koj ce, sa mnom,
izraditi staviti praksi takve move naknad-
ne zsstite it,, ratoborne postupkel prema po-
treb "Prema definiciii salnog Predsednika
militarnoj pratnji trgovackih ladja (convoyes>
-militarne pratnje znace paljbu paljba
znsci rat" = on je bezdvojbeno kriv zbog
krsenja Konstitucije. Da je ovo ucinjeno sa
jezikom koji je imperatorski zbog njegove ma
dutosti nejasan zbog njegove jezutske struk-
ture, to jos wise podrzava moralni zlocin
kojeg ucini Oval predpostavljeni "sluga naro-
da"
Niti je Roosevetov napad umanjen zbog
navedene potrebe usvajanja Hitleristicke tax
tike "a borbu protiv Hitlera Nile tacno, kao
sto rece New York Herald Tribune uvodnick
u svom izdanju cd %. maja, da je Hitler ma
metnuo' strategiju .Sjedinjenim Drzavama ko-
ia cin formalnu objavu rata 'udorijom"
Ako je to tacno, ako "je budaasto da covek
veze svoju sopstvenu poitiku legalisticne po-
kcrnost ia samo-odricujucm odredbama /"
onda je zaista beskrajno VEGA budalastina
ca ovom slucaju "zlocin' je umesnija rec) 60
voriti vodjeniu rata da Sc "ponovno usposta-
vi zakon red svetu.'
Nije Hitler nametnuo nj strategiju nit
pravila postupka mad Siedinje jenim Drzavama.
To je trulost kapitalizma i pretnja propasti
klasne vladavine koje "namecu' metode krse-
MIA provizija naseg osnovnog cartera. Ali
Roosevelt ne moze trazti ovo umanjivanje bez
da priznaie zlocin svoje klase.
Izgovor isprke. krsenje zakona uzul-
pacja autokratske vlasti sve je ovo prirodno
kapitaliZmu njegovom rastrojstvu. Predsed
nikov "ogniisnji govor' koie je majstorsko de-
10 iZgovora isprke, krsenje zakona uzur-
pacije autokratske vlasti, stoji kao neoboriv
dokaz. Ako ne pred sudom Sonata Sjedinjenih
Drzava gde Sc cducuje 0 optuzb&ma (im
peachments), on ce pred sudom istorje biti
proglasen krivcem.
WEEKLY PEOPLE