RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-07-31

vreme trajanja rata. revolucija, pripreme "a
istu biti u zemlju zakopana. Prva kapitaistic-
ka novina, New York "Times," otvoreno pod
smejava Sovietskog diktatora, kada vrlo malo
pokusava da sakrije svoj prezir U svom uvod-
niku Dana Nezavisnosti ia novina rece:
"Stalin sa jucerasnjim brodkastovanjem
nije kao komunisticki vodja apeovao borbenom
proletarijatu. Nj je to klasni rat "a koji vrhov-
nj komesara sada poziva sve snage drzave 10
'je 'nacionani rat "a odbranu nase zemlJe.'
Ponovno ponovno apeluje ma najstariJe
borbene nagone. On ponavlja gesla patrio-
tizma. pozivajuc narod da spasi Rusiju, da
brani slobodu domovine, njegovu nacionalnu
nezavisnost cak njegove 'demokratske slo-
bostine.' U krajnoj oposnosti, sve revoluclo-
narne fraze odlaze uvetar. Novi Stain govori
"a vrlo staru Rusiju''
"Times" je vrlo zadovoljan zbog toga sto
je Stain odredio "zeznog sveta" politiku da
wal religiozne ortodoksalnosti stare mode
patriotizma pokrva celu Sovjetsku Junju. Ia
novina ovo objaSnjava kao "znak da &c sudbi-
ma Rusije, Nemacke, celog sveta, biti odre-
djena ma kraju cd strane odjeka ljudske pri-
rode i ljudske duSe" - sto Znaci grandlozno
reel da Sc povratimo kapitalistickom principu
kapitalistickom izrabljvanju. Da su Stalinov
govor prezirno postupanje njegove brokrat-
je jedni faktori u pitanju, ovo optimsticko
predskazivanje bilo bi opravdano. Ali, obratno
Stalinu, Oktobarske tradicije nisu mrtve lsti-
je da iii je Stain zamenio "a tradcije Nikole
l. Svetog Saveza pa cak sa tradicijama Niko-
q ri NaDoIaOnl
da bi pobio tvrdnju da postoje "nepobitne armi-
je," sa velikom paznjom je izbegao svaku vezu
sa porazom burzoaske intervencije cd 19l9-192l.
godine. Kako su ovome morali smejati klas-
nosvesni izrabjivaci! Stain, toboznji vodja
svetske revolucije, poziva duhove krvoloenh
careva Svetog Saveza koj su Sc bori ne da
isteraju tiraniju nego da odrze truli feudais-
>ticki poredak. Stain "govori kao muzik," pod
smejava Sc Times" Tako ieste!
"Nenavalni paktovi su paAtovi mira"
Stalinov pokusaj da opravda izdajnicki
savez sa Hitlerom mora zauzeti svoje mesto
kao najnezgrapnija najbesramnija apologize
istoriji. Moe neko pitati," rece on, "kako je
mogla Sovjetska vlada da pristane da Sc zak-
lJucl nenaValnl pakl Sd lZudJnlcklm ZlOtVOTlIIld
kao sto su Hitler Ribbentrop Ne bese Ii ovo
greska ma strani Sovjetske vlade? Ia sigurno
mel"
Kao Papa, Stain je nepogresv. Nisu Ii
ma rekli njegovi panduri cankozi deset
hiljada puta? Nije Ii to napsano stotine
ljigavih uvodnika DAILY Workera"? Sta je to-
talna propast njegove "mirovne' politike, sill
nj punokrvni dokaz pustos koju nanesose ma
cstcki pancir protiv reci miliona koji salami
su Moskvi? Nacisticko sovjetski pakt koji je
nom kapitalistickom som ne bese greska! "Za
sgurne mel" A da bi dokazao da ovo ne bese
greska Stain je deklamovao toboznje pred
nost' koje je Sovjetska Junja dobila cd pakta.
"Nenavani paktovi,'' rece on, "jesu mi
rovni paktov medju drzavama :. Da Ii je
mogla Sovjetska vlada da odbije takvu ponu-
du? ia mislim da nj jedna miroljubva drzava
ne bi odbila mirovni ugovor sa susednom drza-
vom iako je predvode zlotvori ljudozderi kao
sto su Hitler Rbbentrop."
Siromasni naivni Stain! Kako je on mogao
saznati da ce pakt, koji je zastitio Nemacku
stranu koj je ubrzao raspad podelu Poljske
biti signalza pocetak rata? Kako je on mogao
posumn jati da &c Htl er odigrati perfidnu ulogu
iii da ce ma ko tako nisko pasti da odbaci pakt
kojeg Sc pre- toga pobozno drzao? Pakt je pot
pisan avgustu, 1882. To bese u decembru ka-
da je Sovjetska Russia odbacila svoj nenavalni
pakt sa FinsAOm! Stain tada nije jos imao
svou proceduru "a EutOvodju