RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1941-02-06

| ske junije cd kojih je Roosevelt
spasavao kapitalizam, jer su vo-
dji svi tin organizacija sto po sto
podupirali Roosevelta i nj jedna
cd njih nije trazila nista wise do
| Ii podboljsice nepodnosljivog zivo-
Ia radnicke klase. Tako vidimo da
ne bese to sam Roosevelt koji sa
reformama odgodi radnicko oslo
bodjenje, nego svi pomenuti mu II
tome pomogose. Roosevelt je spa
savao kapitalizam da ne pobedi i
deja Socijalisticke Radnicke Par
tile i ovo je nepobitna cinjenica
koju podupiru svi dosadasnji do
gadjaji. Roosevelt ne samo da je
usvojio 'komunisticke' reforme,
nego je njih ostavio "a sobom pre-
porucivajuci ne samo jednu pseu-
6okomunisticku milijardu dolara
"a relif nego desetine plutokrats-
kin milijardi. A espisti plakase
sto i'm Roosevelt ote sve najvidni.
je reformisticke mere njihovog
otrcanog programa. Nista nije
Roosevelt mogao "oteti" il, pro-
grama S. L. P; on je sve refor-
misticke tacke pomenutih varalica
radnicke klase usvojio samo da
Sc ne bi mas revolucionarni pro-
gram ostvario on beSe tai "do-
maci terror" cd kojega je Roose-
welt spasavao kapitalizam, punih
osam godina svojeg vladanja.
On je uvek pred ocima svojih
kapitalistickih kolega isticao zas-
tsvu mizerije radnicke klase, isti-
cuci da je 'trecina naroda slabo
nahranjena, slabo odevena sla-
bo udomlj mljena," da bi ih predobio
da svoje bogate kese malo wise
otvore "a federalnu blagajnu oda-
kle da sc hrane milioni besposle-
nih radnika. l sve ovo on cinjase
da bi sprecio ostvaranje oslobo-
djenja radnicke klase - program
Socijalisticke Radnicke Partije.
Ali II ovome on ne bese origina-
Ian, vec njegov prethodnik Her
bert Hoovere je pokazao put Pred
sedniku Rooseveltu sa kojim Sc
mole "spasavati" kapitalizam, ka-
da je kupio hranu da bi sc nah. :
Mill gladni II Evropi on u pismu
O. Garrison Villardu 1921. koje
Sc obelodanilo 1882, rece: "Cela
americka politika "a vreme likvi-
dacije primirja bese da doprinese
sve sto moze da Sc spreci Europa
da ne postane boljsevicka :" Ne
samo da Sc cd Hoovera ucio Roo
sevelt kako da Sc "spasava" kapi-
talizam nego su mu lekcije to-
me dayali britanski "spasavaci"
kapitalizma, jer je Sir William
Goode, britanski direktor relifa
Centralne Evrope pisao clanak 0
European Reconstruction" 1925,
kojem je citirao il svojeg IVA
nicnog izvestaja 1920, a koji cla-
max Sc tex publici obelodanio
1885, sledece: "Potrosnja cd 1877
miliona funti sterlinga "a glad
mel jamacno bese jedan Cd najbo
liih internacionalnih uloska sa IL
nansijske i politicke tacke gledis-
ia sto sc ikada rekordovao Il isto-
riji." l Predsednik Roosevelt Sc
mogao slicno pohvaliti da SD mill
jarde dolara ulozene "a izvodje-
ME raznih reforama radi hranje-
MIA gladnih miliona besposlenih
radnika, kojima nije trehalo mno-
90 vremena da sc brzo upoznaju
sa principima S. L. P, tojest, Pre-
leterske Revolucije, da su to bill
najbolji ulosci sto je americki ka-
pitalizam ikada, igde ulozio. u
stvari Sc tako Roosevelt pohvalio
svojoj besedi "trece Inaugural
CHE" kada rece, "mi smo bill Il
sredini potresa; ali smo aktovsli
brzo, smerno dlucno," da Sc spre:
ci brzi dolazak radnickog oslobo-
djenja!
Medjuvremeno, besposleni mill
oni Sc hranise odevase, ali uzas.
no inferno. da sc teSko obim mi