davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1940-02-03
Pensamiento para el Dta:

"San Marcos, Iglesia Meto-
dista de Ybor, Gale 16 Y IL ave.
Rev. Richard ]. Parker, Pastor.
EScuela Dominica 9:45 A. M,
Quito y Sermon, 7:45 P. NJ, d
cargo del Pastor, Rev. Parker,
Microbes, 7:45, Quito de O.
raci6n.
"San PaOlo'', Iglesia Metodis-
ia Italiana de Ybor City, Gale
81 y Is ave. Rev. ]. Mason, Pas
tor.
EScuela Dominica, 10 A. M.
Quito de Meddtaci6nl Ill :15
A. M.
7;15 p. M. Reunion de la Lii
ga do J6venes.
8 P. M. Quito Y Sermon.
Mission Presbiteriana", 953
IL ave. Rev.. Walter B. Pass
glia, Pastor.
EScuela Dominica AS A. M.
Quito y Sermon II A. M. FL
tema que expondra Ell predica-
dor: "Preparandose para Ell Flu
turo'.
700 P. M. Reunion del Es-
fuerzo Cristiano.
Microbes, 7:SO P. M. Cllto
en- espanol.
Temple Bautista", 1909 ca.
He Is. Rev. J. B. Silva, Pastor.
Escrela Dominica 9:45 P. NJ.
Quito y Sermon, 7:45 P. M. FL
tema del Sermon Sera: ia ST.
mtente''.
Microbes, 7:45 P. M. Quito
da Oraci6n.
Otros servicios:
Martes, 8 P. NJ. en- Palmetto
Beach Missi.
Jueves, 8 P. NJ, en- la Mission
"JOerg Memorial, Is st. y
Lake ave.
Mission Evangelical Presbite-
RAMA, 2916 calle 16. Rev. H.
E. PreSsly, MiniStro.
EScuela Dominica $50 A. M.
Quito y Sermon 7:30 P. M.
Martes, 7:30 P. M. Reunion
de las Senoras.
"IgieSia Metodista" de West
La gaceta., 1940-02-03
NOTAS SOCIALES
BOd

BOdq
Anoche contraJerOn matrimo
MO ell estimado joven Eduardo
Vald@s, Jr., y la bella senorita
Alice Fernandez.
La ceremonial tuvo lugar en- Ia
Residential de los padres de Ia no
via, esposos Manuel Fernandez,
2504 de Ia Gale Is.
Vestia la novia un traje pre-
cioEo, que fue muy admirable.
Actu6 como notario ell Sr. E.
duardo Valdes, padre del novio.
ValiOsos regalos recibi6 Ia fe
liz pareja, que pasara Ia luna de
miea en- st. Petersburg.
Entire los asisteutes pudimos
anotar estos nombres:
Srtas. Billie Fernandez, Wan
da Dfaz, Olga Valdes, Virginia
Vald&s, DANA de honor; Meme
Arregni, HOrtensia Fernandez,
BERTHA Hernandez, Pillar Diez,
Jessie Diez, Angela Diez. Jen-
ME Leone, Blvira Garcia, Peg
gy Var6n, Dalia Var6n. Thelma
Var6n, Blanca Sanchez, tia de Ia
novia; Sra. CristinR Perez Cor
cho, abuela del novio; esposos
Armando Valdes, Jr., Edgar B.
ole, Jackie Jordan, Edward
Wales, Miguel Mascunana, Ar
mando Vald&s, sr., Edward Val
des, sr., padres del novioi Luis,
Varon, Oscar Varon, Carload
Perez, Rad Perez, Eduardo Nc
nendez, Ray Martinez, jimmie
Giglia, H. T. Garcia, Maxine
Delgado, LeOpCldO Diez Ma
nuei TamargO, Manuel FsrnAn-
der, Luis Garcia, Jose A. Fer
nandez, Manuel Fernandez, S.,
Jorge Vartn, Francisco FernAn
deg M. L. BorregO, Joe Conner,
Alfonso Var6n y Oscar Var6n;
j6venes Sacte Dfaz, padrno De
h boda; Max Alvarez, j., siro
Ledo, Tony CaErasco, Johnny
Vllar, Roy Maseda, Eddie Eab
gadn Rene Gonzalez Domingo
MART, Roberto e. Vald6A Ar.
mando FERNANDEZ. Manuel Fer
,lukndA ~ csrgie Gagda
La gaceta., 1940-02-03
LA DELEGATION DE LOS
CABALLEROS LEALES EN-
LA LIGA I~NTERSOCIAL

La Logia Caballeros Leales
de America, de la cual es nuevo
soberano Ell ~apreciado amigo En-
rique /. Santos, ACADIA de desig-
mar su representation a la Lga
InterSocial.
Jose Fernandez Cruz continue
"a siendo Ell delegado, CON Ell a.
tento Victor N1nez de subdele-
gado. Jose Gomez sera Ell direc-
tor o manager de la nOvena.
Apreciamos la amable notifi :
caci6n enNiada a nuestro direc-
tor.
La gaceta., 1940-02-03

RE de las sociedades latinas Sc
etectuara eSta noche.
Cuatro orqueStas han sido
contratadaS por los j6venes de
la Seccion de Recreo. Tocaran
dos en- la sala alta, las de pleas
americanas, y dos EN- la sala Bar.
Las ~orquestas latinas, La Sono-
IA Y La Tropical ,preparan pro-
gramas extrpdinaios. .
Para entrar los Socios dsberan
pieSSntar loS recibNs de Quota.
Sc tocara la p%rin.era pieza a
las 10 de la noche Y la ultima en-
hvras de la madrugada.
Para ~ dia 2 de MARIO tiene
et Centre anuneiado un graz
CaDaret EN- honor DE Ia Reina y
suS uamaa.
La gaceta., 1940-02-03
Caaida

FL Castillo Crist6bal Colon
No. z, de los Caballeros del A
guila de ORC, c~elebrara manana
una comida en- honor de los nue.
yos ofciales y de los salientes.
PaSara de so ell nGmero de CO.
mensales, segdn sc nos informa.
Dosea Castillo la mayor com.
penetration entire los hermanos
este es Ell motive principal de
la comida.
lComenzara a las dos de Ia tar
de, en- el restaurant "El Boule-
vard''.
Mueho apreciamos la invita-
con que MS ~trajeron Queridos
hermaIOs.
tPasa a Ia "a. p6g.l
La gaceta., 1940-02-03
omqratMaei6M

Aunque un Proc retrasada,
20 rolvido involuuntario, llegue
al estimado amigo Carlos Miriam
Ga ngestra mas efusiva felicita-
ci6n, con motive de su bOda, We
r.ficada ell domingo %.
Contrajo matrimoniO Carlos
cen la bella sehorita PradO, que
desae ese dla neva al nombre de
su marido
A ellos, en- plena luna de miel,
envfa Ell cronista sus mas fer
vientes vObos pOr sd felicidad.
Reumen los dos preciosas cua-
lldadea y este Sc reconoce pOr
sus numarosos amigos.
I'm Gran E1it0
FL ola de Jos nihos, en- la Fe-
La gaceta., 1940-02-03

Frank de IA Grana e Hip6litO
Gonzalez.
sQne sea eterna la felicidad
de los desposadDs, es nuestro de
col
La gaceta., 1940-02-03

La juventud latina no oculta
su pjrediiecci6n por estos bailes
dominicales, en- los cuales toca
la orquesta de Don Francisco.
La gaceta., 1940-02-03

Bajo la direction de Angel de
la Rlva, manana sc veritlcara o.
tro baale maunee en- el eu4tuc40
DEL Cenuro Espanol, en- la Septi-
ma aVeniua.
La gaceta., 1940-02-03

para tEaha3ar en hson Do 1na Do
mas, ccandp les institutes y =,
petitos deqrlandanf Satisfaction
Immediate?
Muy facil es eentarse en- Ia
silla de los escarnecedores y ha-
liar deSpestivamente de los
ideales humanos. Per ell contra
nio, constituye la tarea mas
grande que pCdiega emprender-
Sc en- este mundo ell tomar la ac-
titud cristiana y asumir que Ell
ideal de la verdad del honor y
del servicio abnegado ~constitu-
yen la Gnica base S6lida en- que
sc puede levantar la estructura
de la vida.
Pero al fin y al cabo, la fina-
'lidad real de n~uestra existencia
solo Sc encuentra cuando ell HON
bre Sc relaciona con Ell Eterno.
Pensamiento para Ell Dta:
En- Ell ansia de 10 elevado Y 10
ssupremo eSta Ell secreto de la
libertad.
Evening star., 1940-05-09
Safety Society Hears
Nnew Method Of
AnaIyzing Accidents
Dr.. Kossoris Outlines
Six Foctors in Probing
industrial Mishops

A new method of analyzing ac-
cidents, especially. those occurring
in industry, that eliminates the
guess work" in preparing statistics
on which to base recommendation
looking toward prevention was de-
scribed to the Washington Safety
Society last night.
Speaking at meeting at the
Government Printing Once dining
room, DR.. Max D. Kossoris, senior
statistician, United States Bureau
OF Labor Statistics, explained that
the new method, which only recent
" has been perfected after 10 years
OF experimentation. is based on the
assumption that accidents are pre-
ventable.
Six Facets for Inquiry.
Flexible enough to be applied to
all types of mishaps, according to
DR.. Kossoris, the new method re-
CARDS accidents, as having six facets
to be reported on by the investiga-
tor. These include the agency, such
as lathe. closest identified with
the accident; that part of the
agency, such as a gear in the lathe,
closest identified; the unsafe con-
dition, If any, existing in the
agency; the method in which the
person was injured, such as getting
ones hand caught between gears,
or striking ones head against q
Evening star., 1940-05-09

machine: the unsafe act, il any,
on the part Of q person, and lastly
the cause Of the unsafe act, such
as whether it was due to defective
eyesight or hearing on the part Of
the injured or the person causing
another to be injured.
Standard Language Provided.
The method provides common
language" for safety engineers in
seeking data on accidents and their
causes, DR.. Kossoris said.
BY substituting motor vehicle for
industrial machine and by analyz-
ing in greater detail the part of
the vehicle that is at fault in the ac-.
cident, such as defective brakes or
steering apparatus, the same method
may be applied to automobile mis-
haps, DR.. Kossoris explained. In
fact, he added, Pennsylvania IL
among several States using this pro-
Evening star., 1940-05-09
Germany Continues
Trode With Mexico

~ the Associated Press.
MEXICO CITY, May e.-Despite
the war In Europe. Germany has de-
nvered to Mexico:
Complete sections Of what will be
the largest bridge in the republic.
All the machinery for hydro
electric plant, and 10 head Of Swiss
cattle for breeding purposes.
The imports, disclosed today by
the department Of national economy.
were paid for by shipments Of oil
to Germany before the war broke
out.
The bridge. $50 feet long. will be
Evening star., 1940-05-09
Artists to Hold Donce

The Society of Commercial Art
lists OF washington will hold a din
ner-dance at $3.50 pm. tomorrow
at the Flagship, 3135 X street NV.
A colored movie short Of big game
fishing of the Florida keys will be
shown at the society's studio at $3.50
am. Monday by Louis Louft, who
made the film.
Evening star., 1940-05-09

WE'D 50 YEARS-Mr. and Mrs.
William Theodore Frazier,
1888 Gales street NE, cele-
brated their golden wedding
anniversary April 20. Mr..
Frazier, 73, and Mrs. Frazier,
u, were the guests Of honor at
a buffet supper given by their
six daughters. They have s
children and IL grandch;l-
dren. Harris Ewing Photo.
Evening star., 1940-05-09
cedurs IN its accident investigates

cedurs In it, accident Investigation
work.
Charles w. Goodwin, assistant
director Of safety. Works Projects
Administration, discussed I new
system Of reporting accidents In
stalled recently on w. p. A. projects,
This Is . system Of assembling the
data after reports on the causes Of
accidents.
A discussion period followed the
talks. William T. Cameron, presi-
dent Of the society. presided.
Evening star., 1940-05-09
Son Born to Harriet Hilliord

TEANECK, N. j., May . R-A
son was born yesterday to Harriet
Htlhard, screen actress wife Of Ozzie
Nelson, orchestra leader, at Holy
Name Hospital. The couple have an
other son, David, 3.
Evening star., 1940-05-09
A. u. Elects Corddrv

Charles Corddry Of Snow Hill,
Md. has been elected president Of
American University College Of Arts
and Sciences, 1t was announced to-
day. He will be installed Monday.
Evening star., 1940-05-09

put across the Cupatitsio River be-.
tween Calsonztn and Apancingan IA
Michoacan State.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05

set teSzik a mi feladatunkka.
Akik peldaul a vallasi teren
almodoznak err6l, azoknak
hadd ajanljuk figyelmebe AIT
a csekelyseget, hogy nagy Ame-
rikaban pontosan haromszaz-
negyvenket kulonbozo feleke-
zet vallja 0nmagat a keresz-
teny eszme egyedili igaz KEEP
visel6jenek es marakszik a tob-
bivel ugy, mint Krisztus ide-
jeben marakodtak peldaul a
farizeusok a szamaritanusok-
kal. EFT az egymas k0zotti gyu-
l0lk0dest akarjuk ITALIAN Euro
panak felmutatni k0vetendo
mintakep gyanant?
A kereszteny civilizacionak
semmi koze a mai haboruhoz.
Annak alapja a krisztusi tani-
tas, amely beket hirdet min
den elnyomason, uld0zesen es
megalaztatason keresztiil is. A
mai haboru kizar6lag anyagi
kerdesek k0riil forog es ennek
jelszavakba valo takarasa mem
hasznal, hanem art az embe-
risegnek. Mas szemmel itelne a
vilag, ha a hadvisel6 felek igazi
celjaikat feltarnak. Ha bevalla-
max, hogy csak hatalomra, ura-
lomra, j6letre t0rekednek.
Ez a nyilt bevallas felelne
meg annak, amit kereszteny
civilizacio alatt kell erteni. Ez
a civilizacio az igazsag teljes
es oszinte feltarasara t0rekszik,
mem annak eltakarasara ak
kent, hogy hangzatos szavak-
kal felrevezetik a t0megeket.
A val6sag az, hogy Europa
ma mar nagyon sziik a tomeg
reszere, amely hatarain beliil
el. A fold mem birja Europa
ban eltartani az embereket,
akik egyre szaporodnak, ellen
ben az eur6pai talaj marad a
regi keretek k0z0tt. Ezen mem
segitenek azzal, ha Hitler ell
veszi a csehek, a lengyelek, a
J danok es norvegek f0ldjet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05
NINCS MEG TETSzETOS JELSzAVUNK

loban egylet legyen. Az elso es
legfontosabb kellek az volt,
hogy legyen az egyletnek zasz-
laja. Ha szegeny volt az egy-
let, akkor csak egy zaszlaja
volt - a magyar. De mem nyu-
godtak addig a tagok, amig
valami modon egy masikat is
mem keritettek melleje es pc
dig - az amerikait. A ket
zaSzlo azutan tekintelyt adott
az egyletnek es 0sszetartotta a
tagokat a kapcsolatban.
A jelszot, amiben mindig sze-
geny volt a magyar, a zaszlo
jelkepezte. EFT meg Magyar
orszagon is tudtak fel6link, hi
szen mikor egyesiilni probal-
koztunk, akkor Zseni Jozsef
zaszlot hozott' nekunk a sziilo-
hazabol es annak lattara elfe-
ledkeztunk a jobb jelsz6rol:
- F0ldet a magyarnak.
Az vi vilagban ezzel szem-
ben soha mem volt hianyossag
a jelszavakban. Csak tessek
vegigolvasni az amerikai t0rte-
helmet es mindjart latni lehet,
hogy ez az 0tletes nemzet min
dig meg tudta talalni AIT a
jelszot, amely a helyzetre leg
jobban illik es amely azutan
tettekre tudta a honfiakat lei
kesiteni. TIT Amerikaban soha
mem volt jelszavakban hianyos-
sag es azok mindig tetszet6sek
voltak, mindig fel tudtak a
polgarban ebreszteni ait az er-
zest, amt a jelszo ell akart erni
vegcel gyanant.
Vegyik csak a mi korunkat.
Huszon0t esztend6vel ezel6tt
tele volt nagy Amerika azzal a
hires jelsz6val:
- A mi k0telessegiink a de-
mokracia megmentese.
Negyedszazad kellett hozza
amig ARA ebredtiink, hogy mi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05

Aki a jelszavak fontossagat
1ebecsiIi, az mem ismeri az en-
beri lelket. Jelszavak nelkil
mem lehet az embereket SEM
mifele cselekvesre ravenni. A
jelszo legalabb is olyan fontos,
mint a zaszlo, ami ugyan mos
tansag kiment a divatbol, de
nagyon sokaig uralkodott felet-
tiink.
Jusson csak eszInkbe a har-
mine vagy negyven ev elotti
amerikai magyar helyzet. JUS
son csak esziinkbe, anikor Gle
velandban, Bridgeporton, Pitts
burghban vagy barhol masutt
vi egyletet alakitottunk. Pedig
szinte jarvanyszeruleg alapitot-
tunk azokban a sep id6kben
egyesiileteket. Mem ment en-
berszamba k0z0ttiink az, aki
mem tartozott egy vagy t0bb
egyletbe es az Sc ment ember-
szamba, aki az egyletben va
lamifele tisztseget mem viselt.
Meg ajtoorokb0l is legalabb
kettot valasztottunk, hogy t0bb
tagnak jusson tisztseg, inert
hiszen, aki kimaradt a tisztseg-
Dol vilag csufjara, az nyomban
osszeszedte a komat, sogort, a
falubelieket es alakitott maya
max vi egyesuletet, ahol tiszt-
seghez jutott.
No es az egylet megalakitasa
utan mi volt a legfontosabb?
Az talan, hogy hatalmas ha-
laleseti alapot gyiijtsunk fel?
Dehogyis! Az Sc volt fontos,
hogy havi Is centb6l mem le-
het heti kilenc dollar betegse-
gelyt adni. De bizony meg az
Sc volt fontos, hogy a penztar-
ban mindig kevesebb penz volt,
mint amennyinek lenni kellett
volna.
Mas, egeszen mas kelleke
volt annak, hogy az egylet va
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05

a kereSzteny civilizacio hivei,
hogy a demokratikus allam-
formak fenntartasaban nyilat-
kozik meg a mi megvalto mum
kank? Lehet, de mi lesz a de-
mokraciaval, ha veletlenlil
Hitler, Stain es Mussolini ta-
lalnak gy6zni? Mi haszna lesz
Europanak abbol, ha harom-
ezer mertf0ld tavolsagban rem
diiletlenul all az amerikai de-
mokratikus allamrendszer. Alb
DOL az europai ehezok mem LAX
max jol es mem borul tet6 a
fejiik fele. Pedig azoknak els6-
sorban a megelhetes kell.
Lehet azonban, hogy a ke-
reszteny civilizaci6 megmente-
senek hivei masra gondolnak.
Talan a muveszetek es iroda-
lom meg6rzese fel6l almodoz-
max. De mar ere csak ait
mondhatjuk, hogy a mai mil
veszeti es irodalmi nagysagok
mem karp6tolhatjak a vilagot
a maguk miveszetevel akkor,
ha a haboruban Murillo, Ra-
phael, Michelangelo, Rem
brandt, Shakespeare vagy Di-
ckens muvei elpusztulnak.
Nevetniink kell, mikor a ke-
reszteny civilizacio megmente-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05

ben eppen ilyen erovel kiabal-
ia:
- Maradjunk tavol a habo-
rutol, inert mikor annak vege
lesz, akkor az Egyesult Ala
mok lesz maid egeSz Europa
megvaltoja.
De mar ere felforr benniink
a yer es szinte indulatosan ker-
dezzik:
- Mi modon valthatjuk mi
meg Europat a haboru utan?
Taian a mi penziink epiti ujra
a most Europaban agyonbom-
bazott gyarakat, iskolakat,
templomokat, lakohazakat? Ia
Ian mi adunk maid nyugdijat a
lengyel, cseh, finn, francia Is
angol ozvegyeknek, akiknek
ferjei a csatateren estek ell?
Vagy ITALIAN a haboru befejeze-
Sc utan tagra nyitjuk a bevan-
dorlasi kapukat es bebocsatunk
Amerikaba mindenkit, aki
Eur6paban t0bbe mem tud meg
elni?
Alig hihet6, hogy lenne olyan
amerikai, aki ere vallalkoznek.
Es ennel kevesebb az europai
SZerencSetlenek Szemeben mem
volna megvaltas.
Vagy ITALIAN ARA gondolnak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05
ssAFALU BUNE''

akartak oket javitani tele dumaltak
fejuket mindenfelevel, amib6l egy k,1k-
kot Sc ertettek de egy harapas ennivalo
mem sok, annyit Sc vittek nekik. Mindent
megteszek neked, de az alvilagot, melyben
sziilettem, ell mem hagyom.
- Jusson eszedbe, kincsem, hogy tie
vilagodban mem igen eri meg senki het-
ven esztendot
- Hat bal az? Egyszer meg kell halni
mindenkinek! Es akik 80 evesek lettek es
soha mem ultek finom vi ruhaban, vidam
tarsasagban, kitun6 pezsg6s vacsora mel
lett, mem eltek annyit, mint egy 80 eszten-
dos gangszter.
Lorinc latta, hogy minden hasztalan,
sot lehet hogy ennek a lanynak sajat szem
pontjabol igaza is van. 8 maga Sc tudta,
vajjon visszafogadja-e tisztesseges tarsa-
dalom min6 sorsa lesz benne? Mem eros
kodott tovabb, csak nagyon szomoruan
mondta:
- Akkor hat elvalunk, kislany! Ha-
raggal?
- $50 sincs rola! nevetett Goldie.
- Az 0rd0g mem alszik hamarosan visz-
szakild hozzam. Raunsz tie hamar a tisz-
tesseges eletre.
- Ha tudnam, hogy mem arulsz ell,
irnek neked - mondta Lorinc.
- Ne fell Sc Davidot, Sc mast
mem fogok utanad uszitani.
Eros ferfinak nagyon keseru pirula az,
mikor egy nc mondja neki "Ne fell"
L6rinc lenyelte ezt pirulat razkodas
nelkiil, tudva, hogy a vezekleshez az is hoz-
zatartozik, hogy j0v6ben akar ostorcsa-
pasokat is alazattal fogadjon.
- A rend6rseggel Sc tudatod igazi
szemelyleirasomat?
- Maid eppen rend6rsegnek teszek
szivesseget
Ez beszelgetes koz0ttiik egy gyo-
nyoru helyen, erd6szelen folyt lie. Kansas
allamot jartak be akkor berelt auton. Egy
arnyas ia alatt ebedeltek. Sep lido volt,
madarkak enekeltek, bogarak ziimmogtek.
kozeli orszaguton autok suhantak ha
valaki azokbol latta a fiiben lilo part, BIZ
zonyara ait hitte, holdog fiatalok.
Ebed utan Lorinc Goldie olebe haitotta
lie fejet, mondvan:
- Ugyse lesz tobbet ilyen jo dolgom!
Goldie simogatta sajat, maid egy kis
kek vadviraggal csiklandozta nyakat az
tan hirtelen egy darazs :. . vagy mi :.
tiizes fullankot eresztett belle Lorincbe,
fel akart ugrani i. de :.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05

bizony a vilaghaboru idejen
mem a demokraciat, hanem az
angol vilagbirodalom epseget
mentettuk meg az osszeomlas-
tol. Es mivel ere vegre raeb-
redtunk, ugyan porul jarna
kozottunk az, aki arrol probal-
ma beszelni, hogy most ujra
menjink harcba es mentsuk
meg ujra a demokraciat.
Ilyen vegzetes ismetlesekbe
okos propaganda mem bocsat-
kozik belle. Inkabb vi jelszot
kovacsol es egyre nepszerubbe
igyekszik tenni a gondolatot::
Meg kell menteniink
Europaban a kereszteny civili-
zaciot a vilag reszere.
EFT a kereszteny civilizaciot,
amely Krisztus ota meg min
den esztendoben kivaltott a
fold hatan egy-egy haborut,
ketfelekeppen akarjak Ameri-
kaban megmenteni.
Az egyik csoport ait akar-
ia, hogy vonuljunk a haboruba
azonnal Anglia oldalan es ne
pihenjunk meg addig, amig az
angol uralmat a fold hatan
orokre mem biztositjuk.
A mask csoport ezzel szem-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05

- suttogta Lorinc. Mindenkeppen en-
huznam rovidebbet inert ha-
talmas partfog6i vannak
- Ugy! Aztan xix azok hatalmas
partfogok?
- leghiresebb gangszterek i. va
lamelyik biztosan kivegezne mindkett6n-
ket, ha feljelentene
A hobo, aki egyebkent Jeremias ne
ven mutatkozott be, ijedt arcot vagott.
= Meg csak az kellene! Szoval egy kis
gangszter lany szeret6je. Ma, maga ugyan
megjarta!
- Amt kaptam, megerdemeltem -
es ha meghalok, ait is.
laz eppen ugy megoldja a zarkozott
emberek nyelvet, mint bor Rendes ALA
potaban mem mondott volna Lorinc eny-
nyit senkinek, nemhogy egy ismeretlen no.
bonak Ambar ait hobot, aki segitett st
vadaszhazig cipelni apolta, joggal tart
hatta megbizhat onak.
Jeremias mem zaklatta tovabb egy szo-
val Sc, hanem mikor hazatert vadasz, XII
hivta haz ele.
- Uram, ell kell mennem!
Ugyan mar no inert kene?
Mem szeretnek magamban maradni evvel
sebesilttel. Ha meghal, meg ram foghat-
jak hogy en- bantottam. Maradj! Joltar-
talak. Mem hinnem, hogy artana neked,
ha egy par napig biztos fedel alatt vagy
= K0sz0n0m josagat de telefonalni
akarok valahonnet Topekaba, inert ez a
beteg mem maradhat lit, korhazba kell
szallitani.
A vadasz felfortyant.
- Ez beteg lit marad! Hallottad,
hogy irtozik a korhaztol es en- megigertem
neki hogy lit maradhat. Te rendelkezel az
en- hazamban, vagy mi?
- Maya nagyon derek ember, Mr..
Norris, de most az egyszer en- rendelkezem.
Mr.. Norris olyan mozdulatot tett,
n1intha ra akarna egyetsozni vele moso-
lyogva ellenkezore. A hobo frissen hatra-
lepett, kigombolta rongyos, csupa folt ka-
batjat ramutatott valanire, amit6l meg
vadasz hok0lt hatra
= Engedelmet kerek, mem tudhattam.
= Hol talalok lit legk0zelebb telefont?
= Ahogy XII tetszik erni az erd6b6l,
az orszaguttol balra latszik egy nagy epi-
let, farm k0zepen Tulajdonosa olasz uri-
en1ber, neki van telefonja. De tessek vi
gyazni! Ferli ur harapos kutyakat tart,
ugy vannak tanitva, hogy hamar kiszab-
jak hobok nadragjat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-09-05
IRTA:
SZENTtNlREl
MARTHA

rok. Nekem nincs felesegem, aki gondodat
viselje, korhazban elk0vetnek erted min
dent.
Lorincben mar dolgozott a seblaz, sze-
mel villogtak vadul hadonaszott.
- Inkabb letepem hottest te-
gyen XII az erd6be hogy verezzek el :.
ne vitessen korhazba!
A vadasz visszanyomta parnaira.
Maradj nalam, amennyire t6lem
telik, gondodat viselem az Ur Jezus neve-
ben. Hiszen ertelek, en- is ICY volnek We
lie, hogy ha meg kell halni, inkabb jo-
szagu erd6 csondjeben, mint abban a nya-
valyaraktarban.
L6rinc behunyta szemeit, de nemso-
kara beszelni kezdett. Szerencsejere ma
gyarul. Mert ami biint elk0vetett, AIT la
zaban mind megvallotta es viaskodott al
dozataival Atkozta Borist, hivta Ziizit S
elkezdte enekelni: "Edesanyam is volt ne
KEN keservesen nevelt engem :. :"
= Mem tudom, mifele nyelven beszel
ez a szerencsetlen - mondta vadasz
meghagyta hobonak, hogy gyakran val
toztassa hideg borogatast a sebesult fe-
jen. 8 naga felvette puskajat ment ko-
riilnezni az er6ben
hobo lelkiismeretesen teljesitette k0-
telesseget, borogatas-valtas kozben el-elszu
nyokalt. Mikor a borogatast toilette, min
dig nagyon figyelmesen megnezte Lorinc
arcat. Rongyos ruhaja dacara mem lehe-
'tett tudatlan hobo inert kesobb papirt,
tolt6tollat szedett el6 jegyezgetett.
Nemi lido mulva Lorinc magahoz teri
S felny0gott: "Vizet!"
A hobo megitatta. Jeget p6tolo hideg,
pompas forras cs0rgedezett mindjart va
daszhaz m0gott hatalmas javorfak alatt.
L6rinc nagyot huzott poharbol.
= Jaj, de j6 volt Koszonom.
hobo leiilt melle szemeit arcara
szegezve mondta:
- En- LATHAM, XII l6tte meg magat. Az
kis szoke, akinek az olebe hajtotta fejet.
- Latta?
- Igen. En- is heveresztem fiiben,
mem messze maguktol, de csak akkor kap-
tam eszbe, mi tortent, mikor LATHAM, hogy
kicsi salad az autohoz, rakapcsol maga
oft maradt. Mondja meg nekem annak a
n6nek a nevet en- feljelentem, hogy ell
vegye melt6 biinteteset
- A vilagert Sc tegye
- Mem erdenes maga szerelmere,
miutan ilyesmire vetemedett.
- A szerelmt6l eltekintve Sc tanacsos,