Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-01-19
N6mectf zidi naiednOu

i1SCKy ma maSO a luStenlny jake
hrach, fazole a cocku, ma do
bu cd Is. ledna do II. 1nora,
pozbyly pro ne platnost. zidi
take nedostali zvlastnf pTfdelo-
We llstky, ktere nazisticka Via
da prave vydala pro vsechny
Nemce. Ma tyto zvlastnf l1stky
Je mono dostati trochu slad-
kostf a nazisti Sc domnivaji,ze
no eide nepotrebuj1.
zidi nesmi vejiti do obcho-
d1 neb ma trziste pred poled-
mem a take ne pc druhe hodi-
ne. Kdyz pTijdou do obchodu
po dvanacte iodine, je jiz
vsechno vyprodano, nebo jsou
k dostanf jen zbytky.
Odev a saty je mono dosta-
ii v Nemecku jen ma pr1delove
I1stky, ktere vsak nejsou vyda-
vany zidGm, "ponevadz sc jim
Y minulosti prflis dobre darilo
a tax jiste mali n6jake zaso-
by" Ovsem, zidi nedostatnou
ami mite, ably 81 mohli saty a
pradlo opraviti.
Pc osme iodine nesmS witt
Tide z dom1. Media sc to byti
tax hrozne, ponevadz zidf nes-
mi do k%avaren, do koncert1, do
divadel nebo do opery. Bydll
v$ak precpanych bytech, neb
isou re vsech ctvrtich NEST wy
povidani. Pr tom cd osmi no.
din vecer must zGstati Y techto
primo nacpanych mfstnostech.
NapTed NELL nazisti v urly-
stu utvoriti zidovska gheta,
lax byvalo zvykem "a starych
CAST. Tuto myslenku prostt
zanechali, ponevadz Sc chteji
zbaviti zidG v1bec.
= Nemecke listy zazname-
navaj1 cisla O obyvatelstvu ze-
mekoule, uverejnena We staff
stickem mes1cniku Spolecnosti
narod1. Poole Mich bylo kon-
Gem minuleho roku ma svete
I2,143 milionG obyvatel. Evro-
Pa mela = nec1taj1c v tn Rus
ko - 400 milion1, Afrika ne
co pres $50 milion1, severn1 A
merika pres 100 a Australia
10.5 milionu. z jednotlivych
statG je v cele odhadd Gina Sc
$50 miliony obyvatelG, nasle-
dujf Indie 1856, Rusko (170)
ISpojene Staty americke (3O),
Nemecko, pocitajfc v to Rakou-
sko a Sudety (79), Holandska
Indie 1857, Angle (48), Brasi-
lie a Italie (po 44) a Francie
(42 miliony).
. Lonskeho roku oslavil sve
$50. vyroc1 popravcf nastroj
francouzske velke revoluce,
guillotina, nazvana Poole dok-
tora Guillotina, ktery vsak ne
byl jej1m vynalezcem. Byl jen
autorem vseobecne myslenky O
"mechanismu", ktery by usmr-
coval co nejrychleji. Plan
guillotiny nakreslil doktor
Louis de la Salpetriere, a Ne
mec Tobias Schmidt, stavitel
clavicembal, Sc nabfdl, re gull
lotinu postavi "a 800 frs. Ma
prot tomu jakysi truhlaT Qui-
don zadal "a stejnou praci
$500 frs. Doktor Guillotin, po
nemz popravci nastroj ma sve
jmeno a O nemz sc mnoz1 Tide
domnfvajf, re sam byl rovnez
popraven, zemrel r. 1914 po-
klidnem zivote. Pricinou jeho
smrti byl zanedbany vred. To-
bias Schmidt prodal sv1j vyro-
bek cetnym francouzskym de-
partment16m a nadelal 81 pekne
jmeni, ale nakonec pTisel O
vsechno "zasluhou" clenky ba-
letu par1zske Opery.
= Zajfmavy pokus, jak u
skladniti obil1 zcela novym a je
dinecnym zpGsobem, byl uci-
men We Svycarsku a skoncil L.
spechem. V souvislosti Sc zaso-
bovanim zeme, ktere sc dostalo
v poslednf dobe svrchovane d.
lezitym, poukazovalo Sc S mno-
ha stran a to, re svycarsko ma
nedostatek mlsta a levneho
prostoru pro uskladnen1 obilf a
jinych potravin. Narodni rada
Duttweiler sc proto chopila mi
ciativy a navrhla novou usklad-
novaci metodu, ktera ma vyu-
zfti cetnych svycarskych jezer.
Rlizko zeleznicni STANCE Daer-
lingen bylo % vagon1 obilf u
lozeno do zvlastnfho tanku a
ponoreno asi 40 m hluboko do
jezera, kde bylo. ponechano a
mesfce. svycarska spolkova
vlada, ktera dala obill pro po-
kus k d%isposici, nafldila nynl,