Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-03-08
RHINE.

oCSNh, P0OCVAI1dC11, I'll dV1lICICu d |
ma hnojist1ch vfdame rust sku-
piny hub, ktere sc velmi rozsi-
ruiz. Je to hnojfk CCopunus)
z rodu hub rouskatych. Mel
casteji to byva hnojfk obecny,
bilych, vets1ch nebo mens1ch
vajec, pax ma sedobily klo-
bouk, supinovite rozsedlany S
trenem uvnitT pavucinovite
Nlaknitytn. Nemci tyto hou-
by nazyvajf inkoustovkami,
ponevadz uzravse, rozpadava-
il 81 v cernou ,inkoustu podob-
nou tekutinou. A teto tekuti-
ny take mnozf vyrobci k vyro-
be inkoustu uzfvaji. K tomu
1celu sbirajf Sc dospele houby
do hrnce a kdyz zetlej1, cerna
tekutina Sc proceed. Ably byl
takto zfskany inkoust stalejsi,
dava Sc do neho nekolik ka-
PEEK oleje hTeb1ckoveho. Po-
nevada jsou tyto houby jedo-
vate, nezere dobytek travu j.
mi zamorenou. Mali sc tud1z
hubiti, coz Sc dele vykopava-
MIN a odstranenim S mfsta.
Kompost necht sc ma zimu po-
kryje, ably mraz' mohl dobre
vrstvou proniknout. Do "a
brad, parenist a stepnic nema
Sc takove hl1na z kompostu
brati, ponevadz jest zeme pro-
nikla vytrusy a ldzky techto
hub.
= Vetsina lidf Sc domn1va,
re hmyz je cloveku skodlivy a
proto jej vsemozne p%ronasledu
il. Zvlaste mas hmyz, at jsou
to mouchy, svabi a pod, je
nam nejen protivny svym
vzhledem, ale take sym 1.-Two
| tenn. Ale proto nemdzeme
zavrhnouti vsechen hmyz vi
bee, nebot vedectf odbornlci
dokazali, re z 100000 druhG
! hmyzu jenom 800 druhG je clio
veku skodlivych, to jest nepa-
: trina mensina. Jeden slavny
prffrodopisec rekl, re lidstvo
I svadf neustaly BOZ s hmyzem a
: re tento BOZ je napred ztra-
cen. Nelze tez upr1t, re hmyz
: roche znicl alespon 10 procent
: svetov6 drody, re moli rozez1-
: rail- nam saty a nabytek, re
= komafi pfenasejl bacily mala-
+rie, re mouchy jsou nositelka-
l mi tyfu, cholery, tuberkulosy
} 1plavice a pod, ale ma druhe
strane mus1me Ease uvazit, re
bez prispen1 hmyzu, treba il
nych druh1, nemeli bychom Il
rody vGbec. Vedle toho zapo-
mfname re hmyz nam dava
take med vosk, hedvab1 a ze
odstranuje mrtvoly, ktere by
sv.ym neprfjemnym puchem Q.
travovaly nase zivoty a znepfl.
y jemnovaly nase zit1. Je take
vypocteno, re pet much znic:
mrtvolu kone "a stejnou dobu
jake kral zvirat, lev. Podob.
ne i velke stromy v praleslcf
pomaha nicit drobny hmyz 9
tim della mfsto nov6mu podro.
stu. Nase vcely mali vedle
medu a vosku We svych zihad.
1 lech kyselinu, ktera dobfe Il.
cinkuje pri lecen1 reumatismu
Podobnou kyselinu, zvanoU
i, mravencf, najdeme v tele MIRA.
+. vencu. Jej1 1cinek je tyr. Je
: znamo, re lekari uzlvaj1 obsa.
| hu zihadel vcel, tedy teto ky.
: seliny, jake injekci pri lecen:
r1znych druhy reumatismu 9
|, re Sc Jim jejich pokusy neoby.
: cejne daff. Tajemstv1 sta.
rych narodu, zvlast6 Fenica.
nj, Arabd a C1nand, byla kras'
ma barviva, ktera cinila latky
drahymi a vzacnymi; a Ease tc
byla jen barviva z tech hmyzG
ma pTlklad kosenily, susene tc
larry cervce nopalu a pod. vi.
: dime z toho, re nesm1me nicit
bezohledne vsechen hmyz, ale
n re name nicit jen hmyz skod.
j Ivy, zatim co uzitecny hmyz
e name chranit. Vzdyt 800
i druh1 skodliveho hmyzu prot
500 900 druhG hmyzu v1bec JIG
prece jen miziva mensina.
Y = DR.. Michael Hainisch
ktery byl prvn1m presidenten
q Rakouske republiky cd roku
1920 do 1928, zemrel We sven
rodisti Gloggnitz u New Kir.
chen v Doln1ch Rakouslch. Do.
: I'll sc 81 roku.
!; Pochazel z rodiny, v n1z usi.
} lovani O reformy bylo tradicnl
E Jeho matkou byla totiz Ma.
} rianne Hainischova, narozena
1889, ktera vynikla jake pr1-
kopnice zenskeho hnut1 v Ra-