Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-01-12
Americtl Indiani prestavaji W.
mirati jake rasa.
F. l.. l. S.


S historickeho stanoviska
mali Indiani, p1vodnf maiitele
teto zeme, pine pravo povazo-
vati Sc "a obeti belosskych do
b%yvatel1. Jejich nestestim by
10, re pc celia staletf Cd "obie-
ven1'' Noveho sv6ta neustale
prohravali vsechny zapasy a
spory s bllymi prdkopniky mno
ba narodnost1. V techto vlek-
Ugh bojlch bylo mnoho indian
skych kmenG 1plne vyhubeno.
We Spojenych Statech byly
zbytky rGznych indianskych
kmenG = bojujfcfch O kazdou
.pld p1dy = zahnany konecne
do zapadn1ch reservacf, ably Sc
tam staly svefenci federalni
vlady.
JIM Dakota byla asi pred
radesati Lefty d6jistem posled-
nlho boje b6lochd s Indiany.
Nasleduj1cf desitiletf byla sved
Ky dsil1 pfimeti Indiany, ably
pfijali zpdsob zivota a nazory
b6lochd. Toto 1silf nepotkalo
Sc vsak S ocekavanym 1spe-
chem. Rozhodnutf, ponechati
Indiandm pravo ma obcansky
zivot Poole jejich vlastnf vol
by, prineslo "a to temeT okam-
ute ovoce.
Poole odhad1 zilo We Spoje-
nych StatG "a dolby Kolumba
asi $4,000 IndianG. AZ do ro-
ku 1923 prevySoval pocet 1mr-
ii mezi Indiany pocet porod1.
Tento nezdravy 1kaz. je vsak
dnes w v6c1 minulostf a India
nj nejen re uz nejsou vym1rajf-
CT rasou, nybrz nejrychleji ros-
touc1 populac1 Spojenych Sta
til. We Spojenych Statech zije
nyn1 $4,000 Indiann, nepocf-
tale V to $4,000 Indiand ma AL
jaSce a Eskimak1.
% procent vsech Indian1 We
Spojenych Statech zije v Okla
home. Jsou to ~pr1slusn1ci "Pe-
ii civilsovanych kmenn" -
Cherokees, Chickasaws, Chloe
Jaws, Greeks a Seminoles. V
horach zije mnoho cistokrev-
nych IndianG, kteTf sc pridrzu-
il svych starobylych zp1sobn a
zvykG. JIM pT1slusnici Peti
kmenG davaj1 pTednost zivotu
V sousedstvl belochG. AZ ma
par jedincG, kteT1 zbohatli OBJ
jevem nafty ma jejich pozem-
c1ch, zije vetsina IndianG ma
mike zivotnf 1rovni.
Ma jihozapad6, hlavne v A
rizone a V Novem Mexiku, Iii
Indiani kmenu Rio Grande Pue
bios, Hopis a Zuris V dedinach
Twice Sc hlavne zemedelstv1m.
Novajos, diva polokocovne kme
ny, zabyvaj1 Sc chovem ovcf a
dobytka. Sucho a crosse pGdy
Jsou diva 1hlavn1 nepratele
ICCIlCO
z Indianu, zij1c1ch v Michi-
ganu, We Wisconsin, a v ostat-
mich stFedosevern1ch statech
Jsou nejpocetnejsf kmeny Chip
pewas a Sioux. Ma severoza-
pade wi Sc Indiani hlavne ry-
bolovem, lovem zveTe a zeme-
delstv1m. V Nevada a V Kali
fornii jsou Indiani roztrouseni
pc celem 1zemi statu; ziji vet
sinou V malych osadach a ma
rancfch. Styk S bflou civilisa-
CT vyhladil mezi temito Indiany
vetsinu jejich pGvodn1ch IVY
XII, vcetne jejich kmenove VIA
dy.
PT1tomnou smernic1 federal
nj vlady je poskytnouti indian
skym bezzemkGm dosti pGdy k
vydelanf zivobytf, postarati Sc
pro ne O zam6d6lsky liver, dati
Jim pr1lezitost k nabytf techno-
logickeho vzdelanf, povzbuzo-
vati je Ike konservaci jimi vlast
neneho pf1rodnfho bohatstvf a
konecne pecovati O zachovanf
prava vsech Indian1 ma jejich
vlastnf kulturu. Kmenove IVY
ky a lance nejsou jim uz zaka-
zovany, jejich umenf a remesla
test Sc vseobecne pozornosti.
Celia Tada kooperativnfch pod
Mkt byla zalozena. "Vymfra-
jic1 rasa" americkych midland
ziskala move prodlouzenf 1.-Two
ia.
Nahradu "a lasku manzelky.
O+to Cnnonoon MoIfcoo