Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-06-28
Z WaShingtOnu.


Dor schvalil dodatecnych $43,-
100000 pro obrannou predlo-
hu, ably financoval kontrakt,
uzavreny s Fordovou spolecno-
stf, ma dodavku 5000 motor1
pro valecne aeroplany armady
Senator James F. Byrnes pro-
hlasil, re schvaleni bylo provi-
sornf, kdyz Sc dovedel, re pre-
sident Roosevelt hodla poslati
poselstv1 senatu, v nemz Dude
zadati "a tento obnos.
Byrnes prohlasil, re Sc dove
del, re tyto motory mali byti
dodany behem osmi meslcu.
Jak Sc pravf, vyjednava Sc S
trent jinymi spolecnostmi 9
dodavku motorG. Tato objed.
navka americke armady je
pouze doplnkem k daleko vet
81 objednavce, kterou zadali
Anglicane. Tim bylo Fordov-
umozn6no, ably pripravil sve tc
varny k hromadne vyrobe ae-
roplanovych motor1.
Lord Beaverbrook, jak Sc O.
znamuje z Angle, p%rohlasil, re
Angle objednala u florida g.
900 aeroplanovych motorG ty-
pu Rolls Royce Marlin. Pro
dukce ma byti zahajena bez-
prostredne a dodavka ma zacat
ku priStiho roku.
= Jestlize presidentovo nej
vetsi politicke pfekvapeni po-
slednich mesfc1: jmenovani
znamych republikanskych po-
litikd H. I. Stimsona a pluk
Knoxe sekretare valky a ma
mornictva, zpGsobilo paniku
mezi republikanskymi politi-
kari, jednaj1cimi o republican
ske volebnf platforme We Fila
delft, IDA Sc, re neco podob.
neho sc odehralo i Tadach de
mokratG. Nasvedcuje tomu
pTedevsim rozhodnut1 senatn1.
no vojenskeho vyboru uspora-
dat v~ysetrovan1 okolnosti resig
mace dosavadn1ho sekretare
valky Woodringa. Mimo ia sc
hlasf, re vicepresident Garner
a gen. postmistr Farley, nell
dlouho poradu o politickem
vyznamu presidentova cinu a
pri one debate pry vicepres-i
dient Garner nesetril SLOW pro-
tt presidentovi "a tento jeho
kaclrsky Gin. Farleyovi Sc to
take nelibf.
V senate sc O presidento.
vych nejnovejsich sekretaT1ch
rozpredla debata, z n1z bylo
cftit partyzanstvl ma hony da.
leko. IDA Sc, re demokraticti
SENATOR jsou stejne politikafi
napfed jake Jim zpr1znena re.
publikanska klaka We Filadel.
fiji, nebot i ii politicti profesio.
nalove sc d1vaj1 ma kazdy Cir
presidentnv vyhradne stranic-
kymi brylemi.
Nejv1ce vsak byli presiden.
tovym cinem vyhozeni z rovno,
vahy isolacn1ci. Senator Nye
(rep. N. d., ktery v senatni
debate zadal, ably president pc
dial resignaci re sveho 1radu
"protoze Sc IDA jiste, re slibiI
vojenskou pomoc Francii'. Ma
toto tvrzenl mu nekolik sena.
tori odpovedelo a Nye v repli.
&c tvrdil, re sekretar valky
Woodring byl "vyhozen"z pre-.
sidentova kabinetu, protoze oo
m1tnul dovolit, ably sc spojen.
cum dalo k disposici tajne "a.
mefovacf opticke zar1zen1 a.
merickych bombovacfch leade.
ktere je jedinecne ma svete.
= PTedloha, jez vyzaduje
ably vice nez 40, 900, 900 muzf
We Spojenych Statech dalo sc
registrovati pro moznou vojen
skou sluzbu, byla podana v Sc.
nate senatorem Burkem, de.
mokratem z Nebrasky.
Kdyby Sc stala zakonem
vsichni muzi We veku mezi Is 8
IS roxy museli by Sc dostavit:
k zapisu. tt, kterf jsou We We.
ku mezi 81 a As roxy, mohli by
byti povolani do sluzby v arma
de a valecnem lodstvu. Presi.
dent by rozhodl, jak mnoho by
jich bylo zapotrebf pro obranu
zeme, at jest narod We valce
neb nikoli, a tento pocet byl
by vybran losovanim.
Muzi We vekovych skupinach
mezi 18 a FL a mezi As a 65
byli by povolani pro sluzbu
pouze v jednotkach domobra-
ny blfze svych domovG.
Poole teto pTedlohy, jejiz L.
celem jest vybudovati reservu,