davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18

polgarsag isnet megtisztelje
0ket bizalmaval.
AIT mondhatna ere valaki,
hogy ez mem igazi hazafias-
sag, Ez bizony igaz, de
mines olyan hazafiassag a kis
emberek koreben, amely hat
terbe ne szorulna az onerdek
elott. Es kepvisel6k, sot
Uram bocsa' - a szenator
urak javaresze egeszen kis EN-
ber, akinek a, sajat bore min
dennel elobbre valo es azert
ketsegbeesett lepesekre is ke-
pes.
Ha az elnok mem adatt mo-
dot ARA, hogy hosszura le-
hessen nyujtani IA, torvenyho-
zasi iilesszakot, maid condos
kodnak vita anyagrol a tor
venyhozo urak. Maris afelett
toprengenek, hogy a koltseg-
vetesi vitat mikent lehetne
vagy ket honappal kes6bbre
tolni, inert hiszen az egymaga
ban is elegendo ARA, hogy ha-
tasos beszedekre nyujtson al
kalmat. Elmondhatja minden
torvenyhozo, hogy sok az ado
es miutan ezt elmondta szep
csendben, segithet az adopres
csavarasan, inert ezt meg le-
het tenni egy igen halk sza-
vazattal is, aminek visszhang-
jat mem halifax meg otthon -
a polgartarsak.
A mi sejtelmunk AIT mond-
ia, hogy a torvenyhozasi iiles-
szak maid ismet csak nyar
legnagyobb melegebens augusz
tusban er veget, tehat akkor,
amikor a valasztasi hadjarat-
ra kevesebb lesz az lido es ke-
vesebb lesz ezzel az alkalom is
annilk megkerdezesere, hogy
voltakeppen NIT is csinalt
Washingtonban a tisztelt tor
venyhozo ur? Ami kellemetlen
kerdes.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18

Vannak termeszetesen mas
panaszok is. Els6sorban az,
hogy a Social Security nyugdij
nagyon keves, abb6l mem le-
het meg szersnyen sem megel-
nj. Talan ell lehetne kiizk0dni
rata, ha a nyugdijas elmenne
Tahiti szigetere vagy elkoltoz-
mex Detroitbol, Chicagobol, Gle
velandbol valami kis farmra a
deli allamokban, ahol minden
olcso, de
az olyan nyugdij, amely a
ACKNOWLEDGEMENTS elsa
kitja megszokott k0rnyeze-
tiikt6l, idegenek k0ze haj-
szolja, uj eletviszonyok k0-
ze allitja, mem er egy haji-
tofat sem.
Nagyobb varosokban elo en-
berek reszere nagyobb nyugdij
lenne szikseges, de nagyon ne
hez dolog az, hogy a Social Sc
curity intezkedeseihez hozza,
nyuljanak, azokat m6dositani
probaljak.
Az intezmeny penziigyi alar
jait, teljesit6 kepesseget bizo-
nyos elvek alapjan szamitottak
XII. Mikor peldaul a Bridgeport
Szovetseg ARA vallalkozik
hogy havi ot dollar tagdij be-
fizetes mellett husz ev mulva
ezer dollart ad XII keszpenzben
a biztositott felnek, akkor uto-
lag mem lehet tole kovetelni
AIT, hogy ezer dollar helyett
ketezret adjon.
10y van ez a Social security
intezmennyel is.
A nyugdijak osszegenek fel'
emelese nehez dolog. A gya.
korlati peldak ait mutatjak
hogy mem szabad nagyoka1
igerni, inert abb6l baj lesz. Co
dorado allan peldaul, amely Ell
sonek csinalta meg a mags
oregkori nyugdijat, most iger
nagy bajban van. Ez az allan
1887 ianuar Len kezdte mes
nyugdijak kifizeteset ugy, hog!
hatvan even feluli Greg polga
rainak havi 40 dollar nyugdi
J jat igert. Ezzel szemben azon
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18

ban 1939-ben atlagban mar
csak % dollart tudtak kifizet-
nj es az uzletre sulyos rafizete-
SEX t0rtentek. Eddig 38,291 1896
dollart fizetett XII az allan
nyugdijasainak es ezt tovabb
mem birja ilyen aranyokban,
inert csodbe kell jutnia.
Colorado allan lakosainak
most mar mem tetszik az ALA
mi nyugdij, inert az adot sokal-
jak es mozgalmat inditottak,
hogy az egesz kiserletet hagy-
jak abba es probaljanak mas,
olcsobb uton segiteni az Greg
es keresetre keptelen emberek
nehez sorsan.
Hova fog ez vezetni, ait meg
senki mem tudja, de a colorado
bukas ova int, hogy a szovet-
segi intezmeny koril is ne ko-
vessenek ell valami ballepest
inert annak karat vallja utolag
az egesz orszag.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18
AmERlkAI MAGYAR HIRLAP

tom az else nyugdij csekkemet?
Ez az asszony, ez a szeren-
csetlen asszony mem kaphat
semmit, inert a farmerek nin-
csenek a Social Security Act
hataskoreben es kiilonben is az
asszony ferje mar reg halott
volt, mikor az intezmenyt let
rehoztak.
Ohio allambol egy hazaspar
jelentkezett. Az ember mar ell
multi hatvan0t ewes, de az
utolso 0t evben egyaltalan mem
dolgozott, soha egy centet Sc
fizetett be az intezmenybe es
ICY - sajnos - mem is kap-
hatnak semmit.
Indiana allamban egy ore
gebb asszony mindig hazimun-
kas volt es csak most csodal-
kozik azon, hogy a haztartas-
bell alkalmazottakra mem ter
jed XII a Social Security tor
veny. AIT szeretne tudni az ell
nokt6l, hogy mem tesznek-e
kiveteleket bizonyos esetekben
inert hiszen ma mar olyan
Greg, hogy sokaig mar a haz-
tartasi munkat Sc birja es ak
kor mi lesz vele?
Igen sokan vannak panasz.
kodok, a nyugdijat jogtalanul
igenyl6k kozott olyanok, akil
allami, megyei vagy varosi j6'
tekonysagi kenyeren elnek, an
max Silk voltat rojjak fel es biz
max benne, hogy a nyugdijor
jobban elnek maid. A nyug
dijon, amelyet mem kaphatnal
meg, inert mines ARA t0rvenyes
iogcimuk.
Milyen modon oldjak maje
meg e szerencsetlenek valsagat
ait egyelore senkise tudja. 4
dologban az a legrosszabb
hogy ezek a szerencsetlenel
bar jog nelkul, de megis re
menykedtek eddig es most e;
a remenysegik foszlott sect
Mar pedig emberre nezve men
az a legnagyobb csapas, h;
elveszti AIT, annie van, hanen
inkabb az, ha elveszti a re
menyeit.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18
Mem FOCNAK SIETNI

Orszagszerte halljuk, hogy a
kozvelemeny rovid t0rveny-
hozasi iilesszakot kivanna.
inert nem latja sok ertelmet a
hosszu vitaknak.
Az elnok volt az, aki az
ohajtast elsonek erezte meg es
megnyito beszedeben mem jott
elo semmi olyan vi tervvel, a
mely nagyobb vitara alkalmas
lenne es lehetoseget adna az
lido elhuzasara.
A kozvelemeny ohajtasa da-
cara azonban ne is remeljuk
e1t, hogy a szovetsegi tor
venyhozas ulesszakat junius
elsejere befejezik. $50 sincs
errol, inert hiszen IA, torveny.
hozo uraknak mem olyan SIR.
gos a dolog.
Ez az ev valasztasi esztendC
es ilyenkor a torvenyhozoknak
XII kell vagni a rezet - haza
fele, ahol a szavhzo polgaroE
vannak. Meg kell mutassak &
polgaroknak, hogy nehezer
dolgoztak a haza erdekeben E.
ICY megerdemlik ait, hogy 9
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18
UTAzAS 4 NYUCDIJAK KORUL

Ami most t0rtenik az orszag-
ban, az el6relathato volt. Evek
ota beszeltek arr6l a napr6l,
anikor a Social Security intez-
meny megkezdi az els6 nyugdi-
jak kifizeteset es ez most k0-
vetkezett be. Roosevelt eln0k
megerte ait, hogy legnagyobb
tarsadalmi alkotasanak nem-
csak egyik oldalat latta teljes
tevekenysegben, ait, amely a
nyugdij jarulekok befizetesevel
foglalkozott, hanem latja AIT
is, amikor a nemzet javara
szolgalo almai szerint az 0regek
meg is kapjak az els6 nyugdi-
jakat.
Millio es millio hatvanot
even feluli ember van azonban
nagy Amerikaban, akik csodal-
kozva tapasztaljak, hogy az
1o40-ik esztendo elso napja az
8 sorsukra mem hozott semmi
kedvezo valtozast. Akarmennyit
magyaraztak a nagy kozonseg-
mex a Social Security intez-
meny lenyeget, a feliiletesseg
mem hatolt belle annak reszle-
teibe, hanem ait hitte, hogy
mikor az ideje elj0n, akkor
minden hatvanot even feliili
ember megkapja az 0regkori
nyugdijat a szovetsegi kor-
manytol.
Most azutan kideriilt, hogy
nyugdijat csak azok kap-
max es kaphatnak, akik
tagjai voltak a Social Sc
curity intezmenynek es az
el0irt minimalis idOre be
lett ertik fizetve a t0rve-
nyes jarulek.
Az ilyen emberek szama pc
dig aranylag csekely, meg a
szazezret sem eri ell es ezekiel
szemben milliokra mennek
azok, akik mem voltak soha az
intezmeny tagjai es ICY annak
aldasaihoz sincsen sernmi jo.
guk.
Oreg, tehetetlen emberek
akik az utolso nehany evber
mar csak az irgalom koldus
kenyeren click, viseltek a. nyo
morusagot abban a remeny
segben, hogy maid csak fel
virrad nekik is az Greg kor
nyugdij napja es akkor mem
kell t0bbe koldulva jarjanak az
utcakon, irgalmas szivek alta
jan kopogtatva.
Ezek a szerencsetlenek most
ugy erik, hogy Ok meg lettel
csalva, holott soha senki mem
mondta nekik AIT, hogy nyug
dijat kapnak maid a Socia
Security alapbol, aminek rem
delkezeseit mem ismertek.
AIT jelentik az elnoki titka
rok, hogy ezrevel erkeznek ma
napsag a kero, kony0rgo, 81
rankozo levelek a Feher Hazbs
es a bennuk foglalt kerdes
szinte gepszeruleg ismeteli:
- Mi Iesz veliink most? XII
fog a mi nyomorusagun-
kon segiteni? XII vesz min
ket a partfogasaba? Ri
gondoskodik arr6l, hogy az
orszagut arkaban ne hal
Junk chen?
Faidalmasan kialto peldal
vannak ARA, thogy mennyire
| cS1->Sx,4:1~ - 1oalo-11~ - Coa;o'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18
NYAKIC VACYUNK A POLIT|K KABAN

Akarml tOrtenlk manapSag
AmerikAban, annak hata mo-
g6tt oft van a partpolitika es
a novemberben torten6 valasz-
taSok.
MaSkor joindulatu emberek
gyanakodva neznek most egy-
masra es talalgatni pr6baljak
egymas felol:
80 Vajjon az en- igan tisztelt
ismer6somet mem csipte-e szin-
ten meg a nagyravagyas szu-
nyogja es vajjon mem eppen
ARA a hivatalra gondol7e, a
mely az en- tulajdon fejemben
forog?
Furcsa fereg ez a politika.
Eveken, talan evtizedeken ke-
resztiil beket hagy az ember-
nek mem zaklatja, nem zavar-
ia. A legtobb polgar olyan ke-
,delyallapotba jut, hogy halla-
nj Sc akar a politika fel6l, k0-
tellel kell a valasztasi bodeba
huzni, hogy polgari jogait gya-
korolja. Ha teheti, megszokik
a valasztas napjara rendes Ia
k6helyer6l. Halaszni megy, va
daszni megy, vagy talal valami
jonak latszo iirUgyet, hogy Ell
utazhassek a varosbol. Hirtele
neben kitalalja, hogy meg KEEL
lene latogatni a ketszaz inert
f0ldre lako beteg sogort, aki
ugyan husz eve panaszolja,
hogy beteg a gyomra, de azert
r6f0s kolbaszokat vag be disz-
notorok alkalmaval. A valasz-
tastol menekv6 polgar azonban
AIT mondja masoknak is, de
meg inkabb onmaganak:
- Hat ha eppen most jott
ell az ora, amikor a szodapor
mar mem segit t0bbe a sogor
RESERVES gyomoregesen?
Nagyon sokan vagyunk ICY,
hogy hallani Sc akarunk po-
litika fel6l. Mem banjuk mi ha
akar maga Herko Pater lesz az
eln0k, vagy K0csog Miska a
polgarmester, inert hiszen egy
kutya az valamennyi, vagy ha
mem is kutya, de legalabb eb
akit6l semmi jot mem varha,
turk.
Jon azonban egyszer valaml
furcsa, bolondos szel, ami va
ratlanul racsap az emberre es
furcsa bolondsagokat duruzsol
a fulebe. Peldaul ilyeneket:
Ha ez a hat0kor lehet va
rusi tanacsos, akinek a feje
csak ARA valo, hogy kalapot le-
hessen rea tenni, akkor miert
ne lehetnel tie is, akinek van
magadhoz yalo eszed eppen ele.
gendo.
Aha bizony, leszallt a politi,
ka szunyogja es megcsipett va
lakit ugy, hogy abbol soha
tobbe XII mem gyogyul. Mem am
inert a politika szunyogja mem
olyan, mint mas becsiiletes szu-
nyog, amelyet el lehet kergetni
vagy agyon lehet iitni, esetleg
XII is lehet fiist0lni a hazbol. A
politikai szunyog sziv6s allat
Olyan, mint a pioca. Ha oda-
tapadt a testhez, akkor gor-
cs0sen ragaszkodik hozza es
sok SO kell a farkara, amig
Macy nehezen lepereg.
Ismerunk embereket, akiket
ugy megcsipett a politika szu-
nyogja, hogy attol tobbe soha
mem tudnak szabadulni. Fellep-
mex egyszer IS megbuknak. AIT
lehetne hinni, hogy ezzel az
utan jol is laknak. A csodat!
A bukas az, ami a politika szu-
nyogjanak etvagyat legjobban
fokozza. A szerencsetlen aldo
zat mem okul az elso vereseg-
boil, hanem pr6balkozik ujra es
ujra, megbukik ujra es ujra es
vegiil rata ragad a nev, hogy
.s0r0k0s jel0lt", aminel azutan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18

gyar negyedben, amelypOl mem
csak megelt tisztesseggel, de
vagyont is gyujtott,
f6leg azert, inert nagyon szor-
galmasan dolgozott.
Hat ezt a joravalo embert
egyszer megcsipte a politika
szunyogja. Az egyik ismerose
addig szaladgalt a valasztasok
alkalmaval az egyik sheriff je-
l0lt erdekeben, amig eltalalta
az igazi jel0ltet, akit meg is
valasztottak es az vi sheriff
azutan halabol megtette de-
putty sheriffnek. Adott neki a
mellere szep, fenyes csillagot
ami hivatalos ember voltat iga-
zolja.
Az en- becsuletes kereskedo
baratom megszediilt ennek a
sheriff. csillagnak lattara es
ugy erezte, hogy anelkul mem
is erdemes elni. Belevetette ma
gat a politikaba, addig farado-
zott, amig vegre ramosolygott
a szerencse es a jel0ltje gyo-
z0tt a valasztasokon. A hala
lit Sc maradt ell. A joravalo ke-
resked6 deputy sheriff lett, per-
sze mem olyan, aki fontos mum
kakra alkalmas, hiszen csak
beszelni tudott angolul ugy,
ahogy, de irni nem. Ennelfog-
va a megvalasztott sheriff a
megyei bortonben lilo foglyok
orzesere hasznalta, de az en-
baratom azzal keveset tOrodott.
Neki eleg volt csillag a mel
len.
Hany embert csip meg az
194O-ik esztendo soran a politl-
ka szunyogja, AIT ma meg SCI
teni Sc lehet. Annyi bizonyos,
hogy soha annyi titkos elnok-
jelolt meg mem szaladgalt 1el
es ala az orszagban, mint ep-
pen most. F6leg a demokrata
part kebeleben volna sok je-
lolt, ha Roosevelt elnok mem
lenne annyira ovatos es mem
titkolna ell, hogy voltakeppen
mi a szandeka.
Egyetlen elnoki nyilatkoza'
elegend6 lenne ARA, hogy q
demokrata part szinte szazfele
szakadjon. A halad6k, akik
hisznek a New Dealben, mem
fognak semmi esetre Sc engednl
abb6l, hogy csakis liberals, ha.
lado gondolkozasu ember lehe'
a part elnokjeloltje.
ezekiel szemben allanak 9
maradibb gondolkozasuak, elu
kon Garner alelnokkel, ak
maris bedobta kalapjat a cir
kusz porondjara, inert kijelen
tette, hogy akar salad Roose'
velt, akar sem, 8 mindenesetre
kise-letet tesz, hogy a jeloles'
megkapja. Ez persze mem Je'
lenti ait, hogy Garner csak'
ugyan jeloltetni akarja magat
Mem is tagadja, hogy a fo eel
ia az, hogy Roosevelt harmadlF
elnoki megvalasztasat minder
aron megakadalyozza. Garner
yeszedelmesnek latja ait, hogJ
egy elnok nyolc evnel tovabt
legyen a hatalmon es ha Roose
welt mem ielolteti magat, akko1
Garner, magas korara hlvat,
kozva, visszavonul.
A republikanusok soraban Is
vannak b6segesen, akik az el'
noki szekr6l almodoznak. Ia
Ian titokban Herbert Hoover
is gondol ere, de esetleg meg
eleeszik azzal is, ha maga va
laszthatja XII a republicans Je'
l0ltet.
A t0rvenyhozo urak is aggod,
va neznek a jov6 ele. Egeszen
termeszetes, hogy mines kozot-
tiik senki, aki sajat joszantaool
yissza akarna vonulni. Gorcso-
zen ragaszkodik valamenny
Washingtonhoz, de ait hisszuk
"a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-01-18

kimagasl6 egyeniseget mem lat
a polgarsag a jel0ltek k0z0tt
es ARA a csodara var, hogy a
semmisegb6l varatlanul egy vi
Lincoln Abraham bukkanjek
fel.
Sajnos, a Lincolnok csak rit-
kan mutatkoznak a lathatarDn
Pedig a korszak, amelyben
eliink, nagyon alkalmasnak lat
SILK ARA, hogy nagy allamfer-
fiakat Watson XII magab6l.
Egyel6re azonban csak politi-
kusokat tudott az lido kitermel-
nj Is politikus meg allamferfi
kozott igen nagy kiilonbseg.
La gaceta., 1940-02-29
DE E PARA LOS
F~ILATELICOS

Nos informa ell Hon. Ramsey
S. Black, tercer ayudante del
Jefe General de COrreos, que ha
enviado a la Oficina de Tampa
un canton filatelico con una
completa exhibition de todas
las emisiones de sellos de Co
rreos de los Estados Unidos DIES
de 1847 a la fecha, conjunta-
mente con material relaciona-
do con ell dibujo e impression de
dichos sellos e incluyendo una
prensa rotativa EN- miniature
tai como la que sc utiliza para
la impression annual de sellos d;
correos.
Ell canton HenciOnado llega,
"a a Tampa ell 1S de MARIO Y es.
tara estacionado jEnto al edifi.
clio federal en- la eSquina de Il
avenida Florida y calle Twiggs
Permanecera en- Tampa desde
ell 15 de mario haSta q 16, incll
La gaceta., 1940-02-29

-Entonces, senior de Ganda-
ra, ic6mo explica listed que ha-
yamos encontrado esta mahana
una tarjeta suya en- la bandejs
de pasteles que los peritos han
comprobado cauSaron la muer-
tie de don Rodrigo?
Ell mGsico sc torn6 de una Ii
videz cadaverica,
Y con los labios temblorosos,
8 pesar de su indignation, pudo
preguntar:
u ina tarjeta mia2
ST, senior; una tarjeta SUI
ya-aIar6 el juez, mostrando
81 trOcito de cartulina-. iMire
la listed
I'm ujier Sc la acerc6 a Gusta-
vo, que la examine con los ojos
cast fuera de las 6rbitas,
Isl! Era, acknowledgements, u
ma de sus tarjetas.
Observe listed que no SO
trsts de una tarjSts antigua, 81
La gaceta., 1940-02-29

sive, y estara alberto a inBpec.
ci6n durante las siguientes no.
ras:
Mario IS de IL a. m. a 5 d
m. Mario IA y*15, de a. m. Z
p. M, y Mario 16 desde las
10 hasta las 2.
En- vista del aito valor educa-
two de esta exhibition, ell De-
partamento desea darle bastan.
tie publicidad con objeto de que
al llegar a Tampa ell canton pue
dan viSitarlo los nihos de les CO.
Iegios, miembros de clubs filat4
licos y otras personals interesa-
das en- esta clase de exhibicio-
mes.
La gaceta., 1940-02-29

Y Ell m1sico, Aranguren y sus
compaheros, Sc quedaron absor-
tos al or la conteStaci6n del
juez, dicha tambien con voz fir
me Y entera, mientras inclina-
ba ell busto hacia adelante Y cru
zaba las manos encima de la me-
.sa:
-lPues, ST senior Gandara
.Su nombre Y su persona, come
listed dice, tienen mucho que
yer en- este tenebroso asunto..
Voy a informarle a listed 70,
en- vista de que listed no quiere
informarnos a nosotros.
Vera.
Hizo una pausa, Sc limpi6 el bi.
cote con un blanquisimo panue-
10, 10 dobl6 luego, sc 10 guard6
con inmensa calma y una par
simonia desesperante, Y, eruzan
do otra vez las manos sobre la
mesa, comenz6 a decir en- tono
W fraucamente acuSadOr para
La gaceta., 1940-02-29
LOS TIGRES LUCEN MAS
FUERTES QUE EN- 1889

Lakeland, Feb. 29.-Los cam
bios efectuados en- ell CLUB de
Detroit es possible que mejoren
al Club hasta ell punto de que
este Sc convierta en- una amena-
"a para los eternos campeones
reoyorquinos.
La formidable primera base
Hank Greenberg ha sido tras-
ladada a los jardines para que
Rudy York pueda ocupar csc
puesto que es ell que mejor jue-
ga. Como York ha estado ac-
tuando de catcher, su desapari-
ci6n de csc puesto dara a Bir-
die Tebbetts una mayor oportu-
nidad de TRAFALGAR con los pitch
ers. Tebbetts es uno de los me-
jores receptores de la Liga A
mericana.
Ademas ell Detroit cuenta con
una gran collection de reclutas,
de la cual puede surgir una es-
trella de primera magnitud es-
tie ano.
La gaceta., 1940-02-29
IA HEUUTX

no llegarcn para iniciar las prac
ticas, va que la mayor parte &c
ellos tienem permiso para no
presentarse hasta Ell primero de
mario.
Los clubs de las grandes ligas
en- todos los demas campamen-
tos de practicas del Estado es-
tuvieron aver muy actiwos, a.
prOveohando ell buen tempo y
el relative calor de que goza &C.
tualmente la Florida.
La gaceta., 1940-02-29

no de una de las de su domiciliC
actual, igual en- todo a las Que
ileva listed en- su cartera, v que
20 he visto hace un i~nstante,
no es verdad?
En- efecto mo tuvo mas
remedio que conceder Gustavo,
absorto.
d Como Sc explica listed
asto?
lila dnica explicaci6n que
!iene es que alguien, interasado
sn perderme, me haya robado
esa ~tarietal
Ell juez sonri6 de la infantll
diSculpa,
Luego prosigui6 preguntan-
do:
. listed vive en- la Gale de
Hermosilla, ndmero cient3
treinta y siete, no es asi?...
Isl, senior juez.
@Y no acoStumbraba ustei
Q ueUar pasteles 9 su domiclio
La gaceta., 1940-02-29
LAS PRACTICAS DEL GIN
N

Bajo ell ojo avizor del mana
ger Bill McKechnie y sus ayu-
dantes, los Rojos del Cincinna-
ii trabajaron de firme aver y
hoy por la manana. Los pitch
ers y los catchers sobre TODD ira
bajaron de firme con objeto de
entrar pronto en- GAIA y desalo-
jar las libras que tienen de mas
en- SUI anatomia.
Tambien sc efectuaron lar
gas ~practicas al campo por los
peloteros del cuadro y jardines
exteriores. All bate sc distingui6
Ernie lombard, y Bucky Wal
ters demostr6 tambien que 81.
que siendo I'm buen bateadOr.
Aver Neg6 al campamento de
practicas Wally Berger, ell jar
dinero veterano, procedente
de Los Angeles.
Muchos de los veteranos aur
La gaceta., 1940-02-29
DFPORTE
YUCATAN KID Sc
ENCUENTRA ENFERMO

FL promoter de boxeo Frank
LaMarque esta tratando de en-
contrar un sustituto para que
Sc enfrente maiana por la no.
che .en Benjamin Field con Ell
griego Mitsos Grispos debido a
haber recibido una comunica-
ci6n enterandole de que Yucca
tan Kid Sc encuentra enfermo
en- Miami.
Ell captain w. H. Peoples, ma
nager de Yucatan Kid, telefo-
neral promoter LaMarque aver
diciendole que su apadrinado Sc
encuentra enfermo con la in
fluenza e incapacitado para pc
lear ell viernes.
Tratando de redondear de nue.
yo Ell programa, ell promoter La
Marque efreci6 la pelea a john
ny DEAN de Miami, por medic
de un telegrama. Sc ignora 81
este aceptara 0 no la pelea. Kid
Williams tampoco pudo acep-
tar ell bout debido a tener
un' absceso EN- la boca. Por 10
que Sc refiere a Buster Carol,
Otro sustituto probable, dijo no
estar interesadO en- pelear con
el griege y que preferfa un en-
cuentro con Yucatan Kid GUAM
do este Sc encuentre en- condicio
mes de pelear.
La gaceta., 1940-02-29

nunca?
Gustavo Sc encogi6 de hon.
bros, c~ontestando en- tono indi-
ferente:
Alguna vez!
mo compr6 listed aver ma
Ga en- una p~asteleria?
Ayer?... No, sehor...
I'M estos dulces s~iquiera2
-ahadi6 ell juez, sacando aho-
ia de uno de los cajones de su
mesa una bandejita de carton,
con unos cuantos pasteles, que
Ell uJler scerc6 al mGsico.
Gandara lanz6 una mirada so
bre Ia bandeja, contestando:
mo, senior juez!
-Haga listed memorial.
Mi memoria es buena, Sc
nor juez, y estoy SECURE de no
haoer comprado esos dulces.
-Entonces..., 81 listed Sc obs
tina en- "a negstivs. ls tsuaEs "a
La gaceta., 1940-02-29


ii Escuche listed, senior de
Gandaral La honorabilidad de
una persona no quiere decir que
Sc encuentre siempre exento de
culpa.
Una persona muy honrada
puede concebir y eiecutar unl
mala acci6n, impulsado por cual
quiera de nuestras pasiones...
La avaricia, ell odio, la ira,
itantos sentimientos de nues-
ira alma l..., sen capaces de ha-
cernos cometer acciones que no
ejecutarfamos en- eStado nor
mall.
Por ESQ la ley concede Lls ate
nuantes que preveen tcjcs los
c6digos del mundo...
listed sostiene que no tiene
NADIA que yer con la muerte del
senior N1hez Perez, lno es asi?
lilo afirmo categ6ricamen
bel
La gaceta., 1940-02-29
HERIDO EN- UN ACCIDEN-
TIE

Tony Mateo, del PIP de West
Hilda ST., sufri6 lesiones en- la
cara cuando su autom6vil choc5
contra otra maquina estaciona-
da anoche en- la calle 16 y Guar
ia avenida.
Mateo fue curado de primera
intenci6n en- Ell Hospital de Tam
pa y anotado en- Ell Quartet de Pc
licia bajo una acusaci6n de diri-
CIR su maquina bajo la influen-
cia del licor.
La gaceta., 1940-02-29

SeqTndq cryverd;
Silent Thought, Official ST.
rem, Lads Money.
TerceTa cGTreTG:
Jayhowk Card, Mor-Spike,
Society Belle.
Cudrtd cGrrerg:
Roseann, Snow Cap, Silly
Watson.
Qpintd cGTTeTd:
FAIR JUDY, Harland Friend,
Electric Star.
Sertd corTerd:
Lolita Lodeen, Foo Foo, Stack
0Dollars.
SSptimG cdrrer0:
Zenas, Liquid Gold, Rush Reu-
ben.
OctGUG cd4TeTG:
Uptown Wrangler, Howe Gin,
Mr.. Mokan.
NOVenG cGrreru:
White Glory, Sky Dust, Terry
Deem.
D6cimG cGTTeTG:
Sun D Roll, Hectic, Traffic
Lucy.
OncenG cG2TeTd:
Fat Stuff, Ogowan, Victor
Roll.
La mejor apuesta Fair Judy.
La gaceta., 1940-02-29

def Ca1hpanenNo de Artiller1a.
FL encuentro principal cons
ia de cuatrO esquinas, 0 sea cua-
tro atletas que iucharhn en- for
ma de una pareja contra otra.
Una de las parejas esta for
NADIA por Pete Managoff y Her
bic Freeman y la otra compues,
ia por Tom Mahoney y jim
Wright.
Ademas de las otras ludhaS
tambien Sc efectuara un impor'
.tante encuentro semifinal entrs
Nick Bacalis y Marvin Jones.
La gaceta., 1940-02-29
LAS CARRERAS DE PE-
RIOS

Las selecciones que dimos a.
yer a la estampa r~esultaron has
tante aceptables, hasta Ell extre-
mo de que una de las carre-
ras entraro Mos perros en- ell or
den por nosotros p~ublicadas.
Las carreras fueron general
mente interesantes.
FL principal evento de las ca
rreras de esta noche 10 consti-
tuye la octava a la que sc da Ell
titulo de Ano Bisiesto. Dolly
Green es la Gnica perra que CD
rrera en- esta carrera y es posi-
Bile que la persigan Z perros has
ia llegar a Ia meta, no teniendo
NADIA de extrano que por caba-
llerosidad la dejen entrar en- pr
mera.
Las selecciones para hoy son
como sigue:
PrimeTG cdrrerG:
Lyric, Von's Pal, Mr.. Earl.