Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-10-18
Napsal BEDRICH MORAVEC

tel O souboji vi, domysli Sc, re
Sc konec souboje odehrava zde
Rano mu vsechno vysvetllm.
Cerna doskocf do zamku."
INA vsechno pamatujes,"
Tekla Lea.
"Opatrny clovek pamatuje
ma kazdou malickost!"
Zavolal Cernou a ia bez dlou-
heho vysvetlovani pochopila,
CO ma v zamku vyr1diti. Potion
Blahota ovinul rame kolem hr-
ola LENA a jail sc vypravovati.
XIV.
Tajemstvi zname cetnym
osobam.
"Mnj otec byl Tfdfcfm ucite-
lem ma dvojtrfdnf skole We vel
Ike vesnici," zapocal Blahota
sv6 vypravovanf. "Matku mo-
il wal 81 z este lasky, mic S nj
nevyzenil, ale pres to nebylo u
mas nikdy nedostatku. Sluzne
otcovo bylo Size male, ale muj
otec byl muz pficinlivy, mel
ma sv1j stav bohate vedomosti
a dovedl jich vyuz1ti. Psal po-
v1dky do kalendar1, clanky do
ruznych casopisG, honorare "a
tyto prace nebyly skvele, ale
mil otec byl pilny a staral Sc,
ably byly caste. Mimo to umel
otec vycpavati ssavce a ptaky,
byl V tom mistrem, poradal ia
Ike prfrodopisne sbfrky pro sko
ly - a to vsechno bylo mimo-
radnym pTijmem nas1 rodiny.
Mimo mne nebylo jinych det1,
mole matka byla vyborna hos
podyne, proto nikdy k nam ne
dostatek nezav1tal.
Pc otci sdelil jsem touhu pc
literarni tvorbe a Cd neho z1s-
kal jsem take prirodopisne We
domosti, protoze jsem mu po-
mahal pri poradanf SHREK, jak
mile jsem trochu odrostl. Mohl
otec kolikrat dostati leps1 mis-
to, ale netouzil pc zmene. Byl
ma SVEN m1ste spokojen, jsa tn
cten a obl1ben obyvatelstvem,
maize tn v lesnate krajine pT1le-
zitost pro sve sberatelske pra-
&c a potrebny kid pro sve pra-
&c literarn1. Mimo to mole ma
ticka pFi kazde prllezitosti, kdy
Sc jednalo O zmenu mista, T1ka-
vala: "Sed klidne, kde dosud
sed1s! Zle nam tn nenf. Co
mas zde, Wis, CO bys mel jinde,
nemdzes v6deti. Abys pozde
nelitoval." A otec vzdy zdstal.
Kdyz mi bylo dvanact let, dial
mne otec ma realku do okresn1-
no mesta. Tenkrat mohl hoch
j1ti ma stfednf skolu az pc do
koncen1 ~navstevy skoly obecne,
kterazto navsteva koncila teh-
dy dvanactym rokem veku. Mo
mu smele T1ci, re jsem studoval
pilne, jednak jsem sve rodice
vroucne miloval, jednak jsem
dobre chapal, re kazda zlatka,
kterou otec venoval pro mne
ma stravne, bytne a skoln1 po-
tTeby, must byti vydelana mym
dobrym tat1ckem.
Kdyz pc absolvovan1 ctvrte
tTfdy byl jsem donna ma prazd-
ninach, opustila mas navzdy
mole zlata maticka, ktera ne
byla nikdy dobTe zdrava. Tato
rama zhroutila otce 1plne, TAX
re ztratil vsechnu chut k pra-
ci a byl zachvacen strachem,
CO bych 81 pocal, kdyby on UNI
rel. Jedinou jeho starost1 by
10, abych byl pro budoucnost
zaopatren. Vrcholem bezsta-
rostneho a bezpecneho zaopa-
trent menu otci byl vzdycky
stav kn6zsky nebo vojensky
Ma knezstv1 nebylo Sc mnou 0.
vsem mic, kdyz jsem studova]
realku. Zbyla tedy jen vojen.
Gina.
Redaktor jist6ho casopisu
do nehoz otec pc leta prisp1.
val, mel bratra jenerala We vi.
dni. Protekcf jeho byl jsen
prijat do kadetn1 skoly We V1d.
nj. Zde jsem Sc take spfateli
s hrabetem Ravenbergem, kite.
~ tehdy jeste nevedel, re Sc
nekdy stane majitelem nekoli
ka velkostatkG a byl syn chu
deho 1rednfka v kteremsi mini
s~terstvu, ale hrabec1ho rodu
podporovan bohatymi pf1buz
nymi. V kadetce byl v oddele
nj jfzdy a ia v oddelenf pecho
ty.
DPonevadz jsem byl jednlm
nejlepsfch zakG kadetky, vyse
jsem pc ctyfech letech z tet'
vojensk6 skoly jake dustoJnlc
ky zastupce. 0 prvnl dovole
ne, ktera mi byla udelena pfet
- ~I1x1, ~n00h0xyo