Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-06-21

Berlinem loni uzavreal. NaZi-
sticke Nemecko pr1lis rosie, je-
no vliv We Scandinavia je pr1lis
shiny a Hitler nevi, kdy a kde
ma prestat.
Ruske vojsko, ktere obsazu-
je Litvu, kde hlavni mesto je
liz obsazeno, pochoduje "sme-
rem k nemeckym hranicim".
Rychlost, s jakou jiz Moskva
jedna, vyvolala u pozorovate-
III v Kovne Mailed, re Sovetske
Rusko sc "rozhodlo pro valku,
ponevadz chce mfti posledn1
slovo v k%onecnem vysledku
valky."
Kral Haakon, ktery Sc u
chylil do Angle pc zanechanl
odporu v severn1m Norsku, re-
XII svym krajanIm v rozhlasne
feci, re 'je pro mas absolutne
nesmyslitelnym, re nebudeme
s to pokracovati We SVEN zivote
Nv Norsku tax, abychom mohli
kontrolovat vlastni osud."
Kral dodal, re byl by byval
radeji zIstal v Norsku, zatlm
co "jeho narod swift Sc pod
patou utlacovatele, ale re by
10 nutno, ably Sc odebral do
Londyna a mohl pokracovati V
praci ma osvobozen1 sve re-
me-"
Jisty mlady vojak, ktery pri-
jel dom1 ma dovolenou z Pol
ska, vypravoval O svych zku-
senostech. Slouzi u pechoty.
"My mladsi vojaci'', pravil "bu
deme nyni vsichni poslani ma
zapad, ma naSe misto pTijdou
starsi muzi. Co chvili jeste do
chazi Ike srazkem S Polaky.
Casto nam prepadli ojedinele
straze. V dotycnych obcich
iIjsme 81 zajistiti az "a rukojmi,
kdyz Sc potion jeste neco stane,
udelame "bilenf". Polaci mu-
81 pracovat bud ma silnicich
nebo pfi oklizovanf trosek.
Mimo stravu dostavaj1 take
maly plat, ale zidi must praco-
|Ivati zadarmo. Kdyz sc pri
praci ~nechovajf slusne, dosta-
nou napraskano bicem." Kdyz
Sc mladeho vojaka nekdo ia
zal, IDA snad trochu nepfeha-
nj, odpovedel: Gale samozfej-
me dostanou bicem, CO jineho
s mimi name delat a CO by
chom 81 s mimi pocali?"
Jisty distojnik re zapadni
fronty Sc vyjadril, re by bylo
velkou chybou Sc domn1vat, re
valka Dude do pdl roku ukon-
cena.
Francouzske lodstvo ma Sire
dozemnim mort, jednajlc ma
rozkaz admirala Jeana Darla-
ma, utkalo Sc v bitve s italskym
lodstvem. Italove utrpeli tezke
ztraty.
Francouzska armada bojo-
vala ma cele front6 i pc zados-
ii, jiz ucinila Petainova vlada
Hitlerovi, ably oznamil sve pod
minky miru.
Novy zahranicni ministr Paul
Baudoin prohlasil v rozhlasne
reci:"Jsme ochotni sloziti zbra
ne, budeme-li S to obdrzeti cest
nv mir. ale nikdy nepTiimeme
pokorujfci podmlnky, jez by
znamenaly konec duchovni svC
body naseho naroda. Bude-ll
nam dano ma vybranou mezi
bojem a ctl, celia francouzska
armada a cely francouzsky ma
rod budou v6deti, CO mali CT
, niti."
Hitler a Mussolini seSli Sc v
Mnichove.
;. Anglicti vndci vyslovili II.
i, cervna nadeji, re bez ohledu
ma jednani Francie O prlmefi
republika mcdowell Nemecku.
aby"obratilo francouzske zdrC
lie prot Anglii." Jsou tn tfi
moznosti :Pfedne, francouzske
lodstvo unikne v cas- re svych
zakladen, v coz Anglicane dou
,Ifaji. Druhe, Dude potopeno
vlastnimi posadkami. Tretl,
VIDA sc Nemecku, coz by INA,
menalo velke nebezpecl pre-
Anglii. To bylo by pokladano
"a porusenl vsech zavazku.
,ljez VIII k sobe ODE Zeme.
Prichod ruskych vojsk dc
Rigy, Lotyssko, vyznacoval sc
srocenim, pri nemz bylo zabito
osm komunistI a diva policiste
'ljak sc pravl a ma SO osob rane-
Inc. Asi til tisice lidf shromaz-
dilo Sc ma chodniku, ably pozo-
rovali vjezd ruskych tanku
Jasali divoce, kdyz Sc prvni
tanky objevily. Jasot komunis.