Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-12-20
Sachove figurky diktatorIG.
Eugen Lennhoff.
(Tiskova sluzba G. N. R.)

Move usporadanf Evropy je
prozat1m jenom Hitlerovym
pfanfm, jemuz dalo Size poze-
hnan1 vzdalene Japonsko, nj
koliv vsak blizs1 Angle, ale
tato okolnost diktator1m neva-
df, ably Sc jiz nyni nesnazili pro
saditi vsechno, co Sc jim IDA
rozhoduj1cf.
K tomu patti predevs1m u
skutecnen1 zasady, re vsichni
politikove, kteTf mali v jedno-
tlivych zem1ch vliv ma zahra-
nicn1 politiku, must Sc Hitlero-
vi Zamlouvati. Nestac1, chova-
Ii ten nebo omen statnfk sympa-
tie k totalitnlm nazor6m. Ne
Mill ochoten vyhoveti vsem pTa
MIN diktatorG, must jft. Minis
tfi zahranicf jednotlivych ze-
mich jsou hlavou statu nebo
pfedsedou vlady jmenovani je-
nom formalne = We skutecnos-
tt rozhoduje Sc o jejich jmeno-
van1 v Berl1ne a Rhine.
Nazornym pT1kladem pro ia
kove zasahy do zalezitosti il
nych statG bylo odstranenf dri-
vejS1ho ministra zahranic1 Beig
bedera We Frankove spanelsku
Pfedstavoval vSechno, CO 81 dix
tatofi mohli pratt. z otcovy
strany je nemeckeho p1vodu,
vysloveny ~fasista, obdivovatel
HitlerGv a nacismu. Krone to-
no je vyborny vojak a jeden z
nejleps1ch znalcG Afriky, zei-
mena onech castf, ma ktere ma
Hitler a Mussolini spadeno.
Plukovnik Juan Beigbeder, kite
ry byl drive vysokym komisa-
rem pro spanelske Maroko a
ziskal maurske pluky pro Fran
ka, nenazyva Sc marn6 "Afri-
kanem."
Kdyz Sc Hitler dostal k mo-
ci,stal sc Beigbeder vojenskym
pTidelencem v Berl1ne. Hitler
a nacisticky system nadchli no
tim vice, re cd skoncen1 valky
nemel osobn1ho styku S konti-
~nentaln1 politikou. Plnych pat
nact let nevkrocil ma evropskou
pGdu. Novoty, ktere Hitler "a
vedl a cely duch nacistickeho
hnut1 zamlouvaly Sc spanelske-
mu plukOVnlkovi velmi dObTe.
Kdyz byl v roce 1886 povolan
zpet do Maroka, loucil Sc s Der
linen velmi nerad. An V Ma
roku Sc nevzdal spoluprace S
Nemci. Spolu S 'Lufthansou"
proved velke letecke transpor-
ty legionarG a barevnych vojsk
do jizn1ho Spanelska.
Jake ministr zahranic1 pro-
jevil Juan Beigbeder nejen OBJ
div pro spratelene mocnosti o.
sy, ale i znacny pocit zodpoved
nosti. Byl pro pf1klon k Ber-
l1nu a R1mu, ale nebyl stoupen-
Gem 1casti ma valce. Byl pre-
sweden, re by bylo nezodpo-
vedne, kdyby S~panelske VOL
|sko, ktere krvacelo tolik v OBJ
canske valce, muscle uz znovu
jfti ma bitevn1 pole. Ia dulezi-
t6jsi povazoval novou hospo-
darskou vystavbu zeme. Tako-
We nazory byly ovsem v oclch
diktatord zlocinem. A tax mu-
sci tedy Juan Beigbeder ustou-
pit, ably uvolnil m1sto Sunerovi.
Novy rumunsky vyslanec v
Rhine nebude nit podobne VIA
stenecke pochybnosti, pone-
vadz pan Jenvojen je jednim z
v1dcG povestne zelezne gardy.
PATTI k vybranym Hitlerovym
dGvern1kGm a byl Mussolinimu
zvlasr doporucen. Vyslancem
byl jmenovan nekolik dn1 pc
brennerske schGZce obou dix
tator1.
Pan Jenvojen stelesnuje no
w typ diplomatic S professional
MIN smyslem pro terorismus a
pogromy. V konsularn1 sluzbe
Tretf rise byli Size i dosud Gle
move Gestapa, femovf vrazi a
podobna chaska. Jedn1m z
podsekretaT1 berl1nskeho mini
~sterstva zahranici je Thee Ha-
bicht, organisation nescetnych
pumovych 1tok1, ktery pfipra-
vii take zavrazden1 kanclefe
lDollfusse. Ale ami Hitler ne
cht6l obsaditi mista vyslanc1
lidmi, kterf nemaj1 zadne jine
Ikvalifikace nez teroristlcke
schopnosti. Jeho pokyn pro
ibukureStskou vladu naznacu-
lie, re v budoucnosti nemlnl uz
sImit takove ohledy ma nervy.