Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-11-01

IdOdO1I OI1COhCAlO 1CCONCNo PAOCA
NemcGm, oznaceny z pochopi-
telnych dGvod1 pouze jmenem
"v1dce skadrony Josef F., byl
zabit zacatkem tohOto meslce.
Tento cs. letec mel k svemu
kreditu 81 sestTelenych nazi-
stickych letadel. We oficielni
britske zprave bylo O mem i've
demo, re uprchl z Prahy pc ma
zisticke okupaci ceskych zemi
v bFeznu 1889, a dial Sc k pol
skemu letectvu pred vypuknu-
tim valky. We valce, ktera Wy
pukla mezi Polskem a Nemec-
KEN, sestrelil IL nemeckych
letadel, a pozdeji mad Francii
a Anglif sestrelil 16 dalsfch.
Francouzska vlada Sc rozho-
ola k spolupraci S Nemeckem.
Franko-nemecke prohlaseni,
ktere Dude tvoriti pevnou basi
zasad move sopluprace S Ne
meckem, bylo vypracovano ma
schuzi francouzske ministerske
rady pod predsednictvim mar
salka Petaina, hlavy statu.
UTedni zprava, ktera byla We
Vichy O teto porade vydana, u
dava pouze, re francouzska
vlada Petainova Sc shodla s A
dolfem Hitlerem ma zasadach
spOluprace meZi Francif a Ne
meckem ma konferenci O "pro-
stredcich k zavedenf m1ru v E.
vrope."
Toto oznamenf prislo pc ma
znaclch, re Hitler chce stvofiti
shiny evropsky biloxi pod vede-
MIN naZistG We snaZe, vnutiti
generalnf urovnani Britanii
pred presidentskymi volbami
We Spoj. Statech.
Plukovnik Charles Sweeney,
velitel letecke eskadry Ameri-
can Aigle slibil FrancouzGm v
rozhlasne reci, re miliony Anne
ricanG "prijdou pc mas jake r.
1913"
Sweeney, byvaly d1stojnik
francouzske cizinecke legie a
kapitan americke eskadry, jez
bojovala "a Francii r. 1925 v
Maroku, mluvil k Francii a pro
hlasil:
my americtf dobrovolnici-
muz 2 r. 1914, vOjaci ciZinecke
legie, letci Lafayettovy eska-
dry - pripojili jsme Sc k veci
Angle. Budeme bojovati S nj,
pro nj a pro vas, abyste byli O.
pet osvobozeni pc v1teZstvi. I'll
z mas, kterf jsme jiz zde, jsme
tn jake predvoj, prave tax ja-
ko r. 1914. Miliony prijdou pc
mas jake r. 1918.
"Velka Britanie stala sc YER
dunem teto valky. Je skalou,
O kterou Dude barbarstv1 roz-
bito prave tax jake bylo r.
1916 rozbito pred branami Yer
dunu. V tonic boji budete S
Mani a pc vitezstv1 ziskate "a
Sc zpet radost a hrdost We Fran
CHI"
Nejvyssi italske velitelstvi O.
znamilo, re italst1 letci podnik-
Ii 1tok ma Port Said ma Suez-
skem prGplavu a ma 1doli Nilu
a re italske vojsko dobylo vi
It6Zstvi " menSlch SraZkach s
anglickymi motorovymi oddly
v Egypte a Sudanu.
Giornale d'Italia prinas1
zpravu, re italsky 1tok ma an
glickou zakladnu u Sid Barra-
nj Sc dobre vyvfjf a re italske
prednf straze jsou jiz Is mil
ma vychod cd tohoto mesta.
Virginia Gayda, authoritative
nj komentator, pravi, re Angli-
cane v Egypte obdrzeli move
posily 10000 muzd, ktere sesf-
lily dosavadni jejich brannou
moe 26O, 900 vojakG.
Anglicka hlfdka zpGsobila
ztraty italskemu oddflu a "a
hnala jej ma 1tek v boji u Kas-
sally v anglo-egyptskem Suda-
nu, jak oznamilo anglicke veil
telstvf. Je to jiz druhy anglic-
ky dspech v okol1 tohoto mesta
We dvou dnech.
z hlavniho stanu anglickehc
letectva bylo oznameno, &c
bombometna letadla podnikls
nalet ma Guru a Asmaru v A.
frice, rozptylila aeroplany ne
letisti V AsmaTe a zapalila o
hne Cure. Take pfi naletecl
ma Azozo v Habesi vzniklo ne
kolik ohn1. Rada naletG byls
podniknuta ma Bengasi, d1lezi
'lty prfstav v Libyii, v nemz byl1
zapaleno nekolik ohn1.
), Recko zamftlo ultimatum
Linn pozadovana byla jeh'
bezpodminecna kapitulace TIA