Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-01-19

jemnou."
NekteTf vojenstf odbornfci
usuzuji, re soustredovanf ne.
meckeho vojska ma hraniclcl
Belgie a Holandska niue byt.
pouze bluff, ably byla Angle
odstrasena posilati snad svou
pomoc do Finska prot rude ar
made.
Faktem vsak je, re Nemci
soustfeduj1 svou armada u hra
mic techto dvou malych statG a
nemect1 letci fotografuj1 hrani-
ce. Holandske kanaly zamrz-
ly a Nemci mali vyhodu, re ne
mohou byti zaplaveni.
Belgie odmftla Tici, kolik
je We skutecnosti We zbrani.
Holandska armada Dude We
dvou dnech v pine sfle 400, 900
muz1. Holandstl vojaci do
stavali kazde diva tydny diva
dny dovolenou.
Belgicka vlada Sc pripravu-
je ma nejhorsf, neb belgicka
tajna sluzba oznamlia, re ne
mecke vojsko Sc soustfeduje u
severnfch hranic Belgie a zku-
Semi odbornfci cekaj1 1tok v ne
kolika dnech. Belgie a Holland
ska, dnes vSak nen1 We svete
nikoho, KIDD by veril slibum a
zarukam Adolfa Hitlera.
z Londyna Sc oznamuje
Ministerstvo valky oznamilo, re
dovolena dGstojnfkG a vojakG
anglicke armady We Francii
byla zrusena. V~ysvetleni ne
bylo podano zadne. Ovsem,
staol Sc tax v tentyz cas-, kdy
holandske velitelstvf zrusilo
dovolenou We sve armada a Bel
gle nakazala vSeobecnou mobi-
lisaci.
z Bruselu bylo oznameno re
obyvatele podel Albertova ka-
nalu, ktery je hlavni obrannou
linif Belgie, dostali sest hodino-
YOU lhGtu, ably opustili sve do
movy.
Anglie je vazana smlouvou
pomahati Belgii, kdyby tato
byla napadena Nemeckem.
Kdyby Nemci obsadili Belgii,
tax by zde utvorili zakladny
pro letecke a namorni naejzdy
ma Anglii. Angle proto i z to-
hoto dGvodu by Belgii a Ho-
landsku pomahala.
z Par1ze Sc oznamuje: Polo
oficielne sc pTiznava, re meme
cke velitelstvi prem1stnilo ne
mecke vojsko ma hranic1ch Bel
glie a Holandska. Je zde vsak
otazka, IDA je to jen novy di-
plomaticko-vojensky manevr
prot zapadnfm neutralnfm ze-
min, nebo IDA dojde k skutec-
nemu napaden1.
Berlin oznacuje belgickou
mobilisaci a zrusenl dovolene
v Holandsku "a "epidemii stra
chu zalozenou ma falesnych
zpravach''. Vojenske prfpra-
Wy nemecke jsou "takovou
hlouposti, re sotva Dude oficiel
nj popfen1 vydano."
I'll Telegraph, list italskeho
zahranicniho ministra hrabete
Galeazzo Ciano, prohlasil, re
italske valecne lod'stvo kontro-
luje Stredozemni more a re
zadny narod = nevyjimaje ami
Velkou Britanii - sc ma mem
nesm1 ami hnouti bez svoleni L
talie.
Redaktor listu Giovanni An
saldo, prohlasuje ma prvni stra-
ne: "Zadny narod Sc dnes ne
NIUE plaviti ma Stredozemnim
mort, ktere styoril BGh pro po-
norkovou valku - prot Will
Italie."
z 1Tednfch kruhG blizkych
Wade bylo popreno, re by Jul
goslavie dala souhlas k precho-
du italskeho vojska pres sve
uzeml ma pomoc Madarsku,
kdyby toto bylo n~apadeno Rus
KEN.
Toto popTeni souhlasf S Off
cieln1m poprenim ministerstva
tisku, re Italie zadala Turecko
"a dovolenl zaloziti dive manor
nj zakladny v Cernem mort.
I'll TELEGRAPH" obnovilo re-
dakcn1 1toky ma anglicky fisk,
ponevadz mel psati O Stredo-
zemnfm mort jake o "anglic-
KEN zalivu."
"Italie neni uZavTena ma
StTedozemn1m mort, jak Sc an
glicky fisk domn1va, i kdyz Gil
baltar a Suez jsou v rukou An
glie," prohlasuje hlavni redak-
tor Ansaldo.
R00fleUT W T0xxe