Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-04-05
Z WaShingtOnu.

angllcke propaganda nedafl sc
zrovna dobre ami V teto zemi.
Uvazi-li Sc, re hnuti IA "a
staveni valky rosie ma evrop.
sk6 pevnin6 a ma anglicke do
mac1 fronte, a re vrtkavy Mus
solini kloni Sc opetne ku vetSi
ko-operaci S Hitlerem, rozhod-
mutt presidenta Roosevelta u
silovati O casny mir, bylo by
vazn6jsf ranou SpojencGm nez
ztrata mnoha bitev.
Obavy britske vlady, re mis-
Sc Summera Wellese mohlo by
byti pouzito pro 1cel uspiseni
mlru jsou ovsem bezpodstatny,
pokud zalezf ma presidentu
RoOseveltovi. To jest, proc
Welles pred odjezdem do Spo-
jenych StatG popTel, re nejak6
mlrove hnuti bylo by V proudu.
A projevy V tom smyslu ucine-
ny byly Bilym Domem a depart
mentem statu.
Avsak dunno pocftati S MOI
nosti, re president Roosevelt
nemohl by utlumiti hnutf ma
zastavenf valky, kdyby Sc jed
nou zacala s1Titi We Spojenych
Statech. Dokonce i pouhy po-
kus ma jeho zastavenf byl by
riskantnfm V kampann1m ro-
&c, kdy republican, dtoci ma
presidentovu pro-spojeneckou
politiku.
To jest, kde 1cinky britske
prOpagandy ma americke veTej
ne min6nf budou dGlezity tim
neb onfm zpGsobem. Nelze "a
pratt, re americke veTejne mi
n6nf pTeje 81 brzkeho m1ru -
pOnevadz sentiment tohoto ma
roda jest proti valce a mimo to
panujf vseobecn6 obavy, re
elm dele valka potrva, tim vet
81 Dude n~ebezpec1, re Spojene
Staty budOu do nj strzeny.
- Domaci letecke LIME We
Spojenych Statech dokoncily
plny rok letanf bez smrtelne
melody neb vazneho zranenf
mezi cestujfcimi neb cleny
muzstev.
Je to nebyvaly rekord his
tori aviatiky a bylo no doc1le-
no pres to, re vice cestujicfch
konalo lety V aeroplanech a vi
&c mil nez kdykoli pred tim.
Dive ste osm obchodnfch a
osobnfch aeropland, leticfch Wy
soko mad jezery, Tekami, pre-
riemi a horami Spojenych Sta
til, vezoucfch asi 5000 sp1cich
cestuj1c1ch, bylo We vzduchu,
kdyz vyroci toto prislo We 1903
26. bTezna.
Ia dive minuty pozd6ji Civil
Aeronautics Authority We Wa
shington6, jez byla tax potese-
IA jake leteck6 LIME docfle-
nym rekordem, zacala to osla-
vOvati.
Tento bezpecnostnf rekord
jest sOucasnym S jinym vyznac
nym rekordem leteckych spo-
leGnosti - dopravou vice nez
100000 osob "a uplynul6 OBJ
dobf II m6s1cG. Je to poprve,
re dosazeno bylo poctu 2,000,-
600 cestuj1c1ch.
B6hem tohoto roku bez vaz-
ne melody, aeroplany uletely
87,325, 145 mil. Posledn1 letec-
Ike nest6stf Sc udalo ma letisti v
Oklahoma City, kdyz motor
Braniff Always aeroplanu Wy
pov6d6l sluzbu brzy potion,
kdyz letadlo Sc vzneslo do
yzduchu a sedm cestujfcich a
stewardka bylo zabito.
- PTiblizn6 sest milionu O.
sob je pTflis nemocnych praco-
vati, j1ti do Skoly a hled6ti 81
domac1ch povinnost1 kazdy
zimnf den We Spojenych Sta
tech. Toto bylo zjisteno vefej
nou sluzbou Spojenych Stat6
poptavkou mezi 2,500,391 o.
sobami tvorfcimi 4 procenta
mestsk6ho obyvatelstva haro-
da. Nemoce Sc rGznily cd ry-
my do trvaleho zneschopnen1
k praci chronickymi nemocemi
Vysetfovanf bylo podniknu-
to We skupinach We vsech cas-
tech Spojenych StatG.
Bylo shledano, re prdmerna
osoba ztraci 10 dnf rocne tim,
re nemGze jfti do prace neb do
skoly. Jedno procento nen1
schopno zadneho zamestnani
nasledkem neustale nemoci
neb zmrzacen1.
Choroby dychac1ch organd
nachlazenf, zapal pile a in
fluenZa - bvlv hlaVn1 nedu-