Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-03
Z WaShlngtOnu.

W V0AJ VUO
&c komunist1, vypovedel pred
Diesovym vyborem, vysetruif-
elm neamerickou cinnost, re
komuniste Sc spikli "a ucelem
prOvesti Gcinnou "bleskovou
waikiki" We Spojenych Statech v
pf1pade,ze by Svaz sovetskych
socialistickych republik rozho-
oil Sc uderiti ma ne.
Lfcil plan, die ktereho mela
byti prace zastavena z rozka-
zu komunistG, kteTi nyni ovla-
daji unie. Vybor vyslovil po-
chybnOsti, IDA by clenstvo tech
to uni, ktere je nekomunistic-
Ike, uposlechlo takoveho roz-
kazu.
V pr1pade New Yorku vsak
O'Shea tvrdil, re komunisticti
vGdci unie transportnlch delhi
XII mali absolutni moe paraly-
sOvati hlavni mesto.
V pTfpad6, re Rusko samo
nebo We spojenf S jinou velmo-
CT chtelo by uderiti ma Spojene
Staty, zdejsf komunist6 die
svedka mali vypracovany plan
die nehoz do sesti hodin byla
by paralysovana vsechna do
prava v New Yorku, electricity
proud a plyn zastaveny. Lodnf
doprava ma zapadnfm pobrezf
byla by Ipln6 paralysovana a
vyvolanfm stavek byla by pa
ralysovana doprava z velke ca
sti i ma vychodnfm pobTezf.
Stavky byly by, zahajeny v ar
senalech, lodenicfch, tovarnach
ma munici, aeroplany a pod.
Kontrola dopravy ma strategic
ky polozene Aljasce byla by
prejata.
= We Washingtonu, Fowler
Mccormick svedcil pred mono
polnfm vyborem, re move Wy
nalezy v oboru hospodarskych
stroj6 smefuji spfse k zkracenf
pracovnfch hodin ma farmach
a k ulehcenf farmaTske prace
nez ably vyvolavaly nezamest-
nanost.
Tento mistopredseda Inter-
national Harvester Company,
jehoz d6d a zakladatel teto
SpOleGnOSti prOSlul iakO VIVA
lezce, svedcil dale, re nedavna
zlepSenf u farmafskych stroll
pomohla hlavne malym farma-
rum, kterf vlastn1 tax zvane
"rodinne fanny"
Mccormick take pravil, re
Spojene Staty by nebyly nynf
takovou prImyslovou zemi,
kdyby Sc nebylo farmaT6m do
stale stroll, ktere usnadnuji a
urychluji praci, take miliony
obyvatelG z farem molly prij-
mouti praci v mestech, pTi
cemz vSak byla zarucena do
stateGna produkce potravin
pro cely narod. Svedek dale
pravil:
"Prirozen9 vyvstava otazka
zda-li pokracujfcf prodej far
marskych strojG nepomaha
zvetSovan1 nezamestnanostn1-
no problemu naroda. Hlede ku
predu, ia v6Tim, re niue byti
receno s jistym ujistenim, re
tendencf je zkratiti hodiny pra
covnfk1 ma farmach a nikoli
snfziti po6et pracovnik1."
Pokud jde O budoucnost,
Mccormick pravil, re je pre-
sweden, re nynf patrny obrat
k mensim strojGm Dude pokra-
covati a re konecny vysledek
toho Dude zlepsenf malych ro-
dinnych farem, ktere ostatne
vzdy byly p~ovazovany "a ide-
alnf zakladnu pro americke
farmareni.
Rodinnou farmou roZum1 Sc
takova, kterou obdelava hlava
rodiny sam Ia pomoci clen1
sve rodiny, protoze jeji vynos
nepripoustf, ably Sc jednali po-
mocnfci, at uz ma cely rok ne
DO jen ma jarnf a letnf praci.
Velikost takove fanny Sc o.
vsem NIUE velice r1zniti POOLE
toho, CO Sc ma nj pestuje a kde
farma lei. KukuTice da mno-
hem vice prace nezli psenice a
ostatni obili.
O rychlem rozsiTeni lacinych
traktorG k vsem moznym ice
l1m a O mechaneck6m sb6raci
bavlny i jinych podobnych Wy
nalezech v poslednim desetile-
II Sc Mccormick vyjadril, re
"mely maly vliv ma zamestna-
Hlavnf vyznam byl, re
praci otci, matce a de-
tenn ma farmach.
Pr vyslechu o mechanickem
sb9raci bavlny, kdyz Sc jej ia
1o1i zdo-Ei hv tontO mOh1 n