Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19

Je SCIOJ, KCery ZreVOluclOn1-
soval modernf zivot, pozehna-
MIN nebo kletbou? Pripravu-
je o zamestnanf vice lidf, neil
Sc jich NIUE uchytiti v novych
odvetvlch pr6myslu? A je-li|
tomu tax, je mono tento stro-
jovy rozmach nejak zabrzditi,
a jak?
Tyto a podobne myslenky
probihajf dnes myslf mnohych
Americana. DR.. Karl T. Comp
ton, americky ucenec a presi-
dent Massachusetts, Institute
of Technology, rozchazf sc pri
posuzovan1 techto problem1 S
nazory p~residenta Roosevelta,
ktery nedavno narazel ma pre-
bytek delnictva, pTivodeny
zdokonalenymi pr1myslovymi
metodami.
Spor O tom, IDA move vyna-
ley a stroje vyloucf postupne
vsechnu lidskou praci, neni nj
elm novym. Prvnf protesty
strojGm pocaly Sc ozyvati jiz v
dobe, kdyz strojnf stavy tkal-
cOvske pocaly zatlacovati rue
nj stavy, uz1vane evropskymi
venkovany az do konce osm-
nacteho stolet1. Take jine
~vynalezy tehoz obdobi pred
chudci to move prHmyslove ery
a tovarn1 vyroby byly odsuzo-
vany jake prfciny nezamestna-
nosti a zaniku domaci vyroby.
sicf stroj usnadnil praci nescf-
slnych lidi, ale S pocatku byl
pr1jlman S nemalou skeps1.
Stejne tomu bylo i Sc strojem
ma vyrobu obuvi a v zemedel-
stvf Sc stroll zac1mi a vlecny-
mi. Tyto diva posledn1 sn1zily
znacne pocet farmarskych del
Mkt a umoznily necele ctvrti-
ne pracujfcf populace Ameri-
ky, ably zasobila cely narod ze-
medelskymi produkty a jeste
mela velike prebytky pro W.
voz do zahranicf. Parolode ma
hradily lode, tazene pc kama
lech mezky, vedenymi pohane-
ci; zeleznice a tramvaye pTi-
pravily tisice vozkd O zamest-
mani. Automobil znamena]
konec romanticke cry kocar6
a sprezenf, jez byvaly pychou
'|jejich majitelG. V pTitomno-
sti slysime slime namitky prot
letadldm "a Aljasce, kde tentc
lidskou rukou zhotoveny ptak
pTipravuje o zivobytf sta Tfdi-
CD ps1ch sprezeni.
Jisto je, re strojovy vek ne
nj dobou prechodnou. Stroj
usnadnuje cloveku namaha-
YOU, zdlouhavou praci. Clio.
vek sc meni z ne1navne pracu.
j1ciho nadenika v ridice stroje
Ones je to stroj a ne uz clio.
vek, ktery kona ty nejhrubsi
prace, vyzadujlcf nejvetsf 81.
lu.
NejvetS1 d%obrodin1, ktere
prinesl stroj civilisovan6mu
cloveku, jsou miliony volnych
hodin pro miliony lidl. Stroi
umoznil masovou vyrobu mes.
cetnych pfedmetd, ktere BY
valy drive v dosahu pouze ne.
kolika vyvolencG a byvaly po-
~vazovany "a pfepych, kdezto
dnes jsou samozrejmou nutno-
stf. Dnesnf 1roven, pri nfz
jsou koupelny, elektrina, plyn,
1stfedn1 topeni, ~telefony a ra-
dove pristroje soucastf mno-
ha domacnost1, je vysledkem
strojoveho veku.
Pr commence, re stroj ma
hrazuje praci cloveka, nut
no witt v 1vahu i cetne do
klady, ktere Sc zdaj1 nasved-
covati, re kazdy pozoruhodny
vynalez pfivodil mezi zamest-
nanymi spfse jenom presun,
nebot vytvoril nova zamest-
mani pro vice lidf, neil jich
pTipravil o zamestnanf stare.
Posud'me ma pr. situaci We Spo-
jenych statech v obdobf Sede-
sati let,od roku 1870 do 1880.
Roku 1870 byla celkova popu-
lace teto zeme asi 38,
z nichz 12,5O6.00O, Gill asi 80
procenta, bylo osob vydelecne
cinych. Roku 1880 byla po-
pulace 122,775.OOO, z nichz
vydelecne cinnych bylo 48,
100000 Gill 1913 procent. Be
hem sedesati let vzniklo pat
nact novych odvetvi prImyslu,
ktera dala prime zamestnanf
asi 100000 zamestnanc1 a
nepTime nekolika milionGm.
Je pravda, re je zde mnoho
starych zamestnan1, ktera po-
zvolna mizeji nebo 1plne W.