Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-08-09
NOVA
VLADA.


zornosti celeho sveta uznan "a
nezavislou vladu ceskosloven-
skeho lidu, jehoz vlast je do
casne v moci nacistickych abr
barG.
Vlada Velk6 Britanie aktem
Churchillovym v anglicke sn6-
movn6 ukazala chem, jehoz
smysl nejhloub6ji pocituji pra-
We Cechoslovaci, re anglicka
politika pc periodic blouden1,
jez skoncilo mnichovskou ka-
tastrofou, vratila Sc znovu ke
staremu svemu kursu Asquitha
a Lloyda George, kursu, ktery
z nj cinil velmoc, k nfz male a
stTednf evropstf narodov6 vzhl1
zeli S 1ctou, jake Ike strazkyn1
jejich svobod pred teutonskou
rozp1navost1 a nasilfm.
V dnesn1 tvrde dobe znovu
Sc ukazalo zdrave jadro, brit
sk6 rise, jez prav6 V dobach
nejv6tsiho nebezpeci, kdy JIM
ztracejf hlavu, zachovava kid
a pevnou ruku napravuje tez-
Ike omyly svych politikG. Jest
lie Angle mela sve Runcima-
ny, ma i sve Churchilly, kteff
il vyvedou, z dnesnf t1sne a O.
hrozenf a zajistf dals1 svobod-
ny vyvoj nejen Velke Britanii,
ale cele Europe.
A tom je vaha ceskosloven-
sk6 zahranicnf politiky a jejiho
vudce p~residenta DR.. Benese, i
V dobach nejt6zSich pred-mni-
chovskych a promnichovskych
zmatk1 neztratila smysl pro
skuteGnost, re Velka Britanie
pres docasne zakolfsan1, je-
muz Sc V dejinach dosud neu-
branil zadny narod a stat je a
dlouho zIstane jedinou evrop-
skOu fiSi O nfz male a stredni
evropStf narodove mohou bez-
pecn6 oprft svou bezpecnost a
svobodu.
Jake Cechoslovaci nell a
mali presidentu DR.. Beneso-
vi statnfka, ktery davno jasne
vid6l kudy Sc osudove Dude
ubfrat evropska politika, tax i
Velka Britanie ma stest1, re
V dobach jejiho nejv6tslho ne
bezpeGf NIUE k sv6tu mluvit
hlasem Churchillovym. Posta-
va tohoto muze vejde, at Sc sta
ne cokoli, jake jasny zjev do
dejin civiIisovan6ho sv6ta i do
naSich narodniCh d6jin a zauj-
me V Mich stejn6 mfsto jake
Wilson. Ne pouze, proto, re
nynf jake SET britske vlady
uznal vladu nasi. Take a snad
jest6 spise proto, re cd pred
mnichovske dolby do dnesniho
dine dGsledn6 a bez ohledu ma
omyly v6tsiny ostatn1ch brit
skych statnikG a politikG poti-
raj pOlitiku smirovacek a Mem
CT a odsuzoval obeti, jimiz je
Angle vykupovala. Jsa V o.
posici a nemaje moznosti uplat
nit sve stanovisko, zaplavoval
tehdy Churchill svetovy fisk
clanky, v nichz nesmlouvane a
radikaln6 hail nutnost solidar-
niho postupu proti Nemecku a
varoval Anglii i Evropu pred
neblahymi dusledky smlrovacl
politiky.
Nyn6jsi Churchillovo roz-
hodnutf uznat ceskoslovenskou
vladu nenf tedy nijakou nary
chic vymySlenou improvisac1,
nybrz vyplyva jasne a logicky
z celeho stanoviska, jez Chur-
chill k nasi v6ci a Ike evropske
politice vGbec zauj1mal. PTija-
to z rukou Churchillovych ne
nj toto uznani nijakym darem,
nybrz splnenlm slibu,jejiz nam
tento cestny a statecny statn1k
dial svymi projevy a svym smy-
Slenfm jiz tehdy, kdyz protes-
toval prot Chamberlainovu
"miru ma dobu jedne genera
ce", jimz Sc opajela tehdejsf
oficialni Angle a jehoz nezi-
votnost a provisornost nevidel
V Anglii nikdo tax dobfe jake.
prav6 Churchill. Radujeme Sc
2 tohoto jeho GNU nejen pro
vyznam, jaky ma pro Ceskoslo-
vensko, ale take proto, re v
kalnych dobach obecne nesta-
tecnosti mas presvedcuje, re
cestnost piece jen jeste nevym-
rela a re v pozadf soucasnych
katastrof pTece jeste bdeji
strazci spravedlnosti, jez ma
konec zv1tez1.
Ones, pc padu Francie je
teprve vid6t, CO brzdilo uznanl
nasf vlady. Teprve nyn1, kdy
dodatecne vid1me, jak prohni-