Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-03-22
Z Washington.

aerOplanu do Angie a Ffancle,
protoze pry je tn moznost, re
obrana Spojenych Stat1 Dude
tim poskozena.
Kongresnlk Dow Harter, de-
mokrat z Ohio, predseda pod
vyboru pro letectvl, povolal Sc
kretafe valky Woodbridge a ge-
nerala George Marshalla, ma
celnfka armadniho stabu, ably
Sc dostavili pred vybor ma "a
catku prlstiho tydne We spoje-
nj S vyslechem O prodeji aero
plant a munice.
Senator Robert La Toilette,
pokrokovec z Wisconsin,, po-
dial resoluci, v n1z zada "a Wy
setrovani, IDA prodej aeropla-
nj Anglii a Francii zdrzel pro-
vadenl plant ma obranu naro-
da a IDA nenl v mem zahrnuto
propustenf valecnych tajem-
stv1 onem velmoc1m.
= President Roosevelt v.
mezinarodnim rozhlasu, ktery
byl vysilan z B1leho domu, pro
hlasil, re svet hleda "mravn1
zakladnu pro mir" a re nem6-
re byti trvaleho m1ru, "jestli-
re ieho ovocem jest 1tlak, ne
DO hladoven1, nebo ukrutenstvi
nebo zivot ovladany ozbroje-
nymi tabory."
Pripojiv Sc k holandske kra-
lovne Vilemine v radiovem pro
gramu We spojen1 S konvokac1
Christian Foreign Service v
New Yorku, president Roose-
welt p%rohlasil, re skutecneho
mlru nemGze byti dosazeno bez
uznavani bratrstv1.
"NemGze byti zadneho mi
ru, jestlize male narody must
ziti We strachu pred mocnymi
sousedy," pravil president.
"Nemdze to byti mravny mir,
jestlize svoboda pred vpadem
je prodavana jake dan."
"NemGze byti rozumneho
miru, jestlize upfra volnost pro
jew vedomost O tech idealech,
ktere dovolujf lidem nalezti
spolecnou zakladnu. Nem1ze
byti spravneho miru, jestlize
uctivanf Boha je upfrano."
President dodal, re ma tech
to zakladech "svet nem6l O.
pravdoveho m1ru v tech letech
mezi koncem svetove valky a
zapocetfm nynejsf valky."
- Velke spojenecke objed-
navky tfaskavin vseho druhu
budou asi mfti "a nasledek roz
mach americkych pracharen
jake Sc stale v prImyslu aero
planovem.
Britanie a Francie, ktere po-
mysleji ma nakupy pres $780,
900, 900, jsou pry hotovy finan
covati move tovarny jake uci-
nily 1914-17, neil Spojene
Staty zasahly do svetove valky
Atlas Powder Co. z Whining
ton, DEL, obdrzela ku predu
$1,427,700 cd vlad f%rancouz-
ske a britske, ably rozs1rila to-
varny ma vyrobu TINT. Vyslo
tez ma jevo, re spolecnost tato
zdvojnasobi vykonnost svych
zavodG v Missouri.
Nejistota, jak Sc veci dale
vyvinou v Europe a berni obti-
re S narodni pokladnou, mely
"a nasledek zabrzden1 trans
akc1 mnohem vetslch.
Vyroba prachu ma teto stra-
ne oceanu skyta vyhodu V tom,
re jeho vaha pro zasilku jest
asi jenom dvanactina surovin,
z nichz jest vyroben.
Odborn1ci jsou toho minen1,
re britsko-francouzske reservy
jsou dostatecne pro nynejsl
zakopove potycky, ale byly by
vycerpany rychle, kdyby doslo
k velike offensive.
- We Washingtonskych di-
plomatickych kruz1ch Sc hovo-
ri, re Nemecko v posledn1ch
nekolika mes1c1ch pracuje ST.
lenou rychlostf ma stavbe no.
vych valecnych letadel.
K zvysenf vyroby letadel Sc
Nemci rozhodli nasledkem to-
no, jezto pry prisli k poznanl,
re must svymi letadly ovlad-
nouti povetr1 a pTedciti tax sve
nepfatele, jestlize mali vyhra-
tt nynejsf valku proti Anglii a
Francii.
Udava Sc, re Nemci jiz nynf
vyrabeji pres $500 letadel me
s1cne a re zamyslejf tuto vyro-
bu v nejblizsf dobe zvysiti ma
rovnych 5000 letadel kazdeho