Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-08-16

I'd We Zmlnonycn Crocn moSCocn
S hlavn1 hotovost1 v Sanghaji,
kde ma svoji vlastnf koncesi, a
francOuzske vojsko, jez strezi
francouzske koncese v Tientsi-
nu a Sanghaji.
Egypt, neutralnf az dosud We
valce, ktera Sc vyvfjf ma pousti
bl1zkeho vychodu, pripravoval
sc pTidati Sc k Velke Britanii,
ktera cell velike presile Ital1.
Vpad italskych africkych ar
mad do Egypta ocekava Sc n.y.
nj co nejdr1ve.
Egyptsky fisk adresoval tu-
to vystrahu armadam Mussoli-
niho:
"Poust je strasnym neprite-
lem. Je to hrob tech, kdoz sc
do nj odvazf." Italska invase,
dodavajf casopisy, skoncila by
jake 1stup Napoleonev ma ste
p1ch Ruska.
Abdel Rahman Azzam Bey,
velitel egyptske territorialnl
armady, prohlasil reci pro-
slovene, re "kazdou 1tocnou
akci zaplat1 vetTelec velmi dra
re" a prozradil, re 100000
muzG vojska prodelava ma ry-
chic vycvik.
Poole zprav, obdrzenych v
HfadOVnach americke tiskOve
kancelare Associated Press, ia
nejvetsf letecka bitva bojova-
ma kdy v Africe - zurivy BOZ
britskych a italskych aeropla-
nj vysoko mad Lybijsko-Egypt
skou poustf - byla oznamena
v 1fednich zpravach z R1ma i
z Kahiry. Kazda strana tyr
di, re dobyla v1tezstvf prot
velke presile aeroplan1.
Bitva v Africe nasledovala
v zapetf pc nejvetsf letecke
bitve mad Anglickym prGlivem
O n1z Britove i Nemci uvefejni-
Ii dnes move verse. Kazda stra-
ma zvysila pocet aeroplanI, 0
nichz tvrdf re je znicila.
Britove pravf, re znicili 60
nazistickych letadel a porou-
chali mnoho jinych v houfu 40,
jez napadly eskortu valecnych
lodi provazejfcfch parnfky We
zoucf potraviny pfi jihovychod
min pobrezf Angle. Poole pr
which zprav z Londyna, Brito-
We sestrelili So nemeckych le-
tadel, jsou presvedceni O zka-
re 10 dalsfch a sami ztratili 16
aeroplanu.
Nova berllnska verse zvysi-
la pocet znicenych britskych
aeroplanG Sc "a ma 40 a donna
va ztratu deseti nemeckych.
Opakuje pax, re 1tok stall Bri-
ty II obchodnich parniku v
celkove nosnotsi $4,000 tun a
sedm dals1ch bylo poskozeno.
V africke akci Italove tvrdi,
re 16 jejich aeroplanG bojova-
10 prot 27 britskych, z nichz
pet bylo zniceno, kdezto Italo-
We ztratili pouze diva.
Uznan1 ceskoslovenske VIA
dy "a legalni vladu spojenec-
keno naroda obracf pozornost
ma ceskoslovenskou armada,
ktera sc pc bojfch We Francii,
reOrganisuje a doplnuje ma
britske p1de. General Rudolf
West, ktery byl We Francii We
litelem prvni ceskoslovenske
divise a je nynf statnfm podta-
jemn1kem v ceskoslovenskem
ministerstvu narodni obrany,
poskytl zastupci United Cor
respondents nasledujlcl rozho-
VOr:
General Rudolf West steles-
nuje nejlepsf vlastnosti vyso-
keno d1stojnfka byvale cesko-
slovenske armady. Celia jeho
osobnost prozrazuje moderni-
no demokratickeho dGstojni-
ka, ktery neni pouze predsta-
venym, ale take ucitelem a W.
chovatelem svych vojak1. Ac-
koliv je mu teprve SO let, vyni-
ka dlouhou a zajfmavou vojen
skou drahou. Jake Slovak bo-
ioval v minute svetove valce
nejdTive v srbske armada a
pax v ceskoslovenske legii, kite
rou Masaryk vytvofil v Rusku.
Pc vojenske vychove ma vyso-
Ike skole v Praze dosahl rychle
vysokych hodnosti. V Praze
jsme no videli naposled, kdyz
velel prazske posadce ma pre-
hlidce pred DIR. Eduardem Be-
nesem. Kdyz 2. 1nora 1910
doslo v Paf1zi k dohode s fran
couzskou vladou o obnovenl
ceskoslovenske armady, patfil
general West k hlavnlm orga,