Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-05

LeLOS TAX GIMME S VetSlm pO-
chopen1m neil kdy drive, ne
bot 81 vice Genuine svobody a
rovnosti, ktere tento den SYM
bolicky vyjadruje.
Jiz Thomas Jefferson napsal
pred 164 Lefty nasledujfc1:
"Povazujeme tyto pravdy
"a samozrejme re vsichni
Tide jsou stvoreni navzajem 81
rovni,ze jsou svym Stvoritelem
obdafeni jistymi neodcizitel-
nymi pravy, mezi nimiz je Ii
vot, svoboda a pravo vyhleda-
vati stestf."
Prohlasen1 neodvislosti ne
bylo vsak odrazem nazor1 je-
dineho muze. Druhy kontinen-
talnf kongres, ktery pTijal Pro-
hlasen1 neodvislosti dine 4. GER
vence 1776, skladal Sc re "a
stupcG 2 kazdeho re trinacti
statd, representujfc1ch RUNE
1seky zeme a RUNE zajmy.
Nekteri DELEGATE pochazeli z
rodin dlouho zde jiz USAGE
nych, JIM = jake ma pr. Gwin-
nett a Wilson - byli pTisteho-
valci. Nekter1 byli bohati ma
jitele panstvf, JIM obchodnfci
nebo farmari. On sami, jakoz
i narod, ktery zastupovali, byli
"a jedno V rozhodnutf, re chte-
il traviti zivot zbaveni nadvla-
dy re zamor1.
Tentyz duch, sc kterym Sc
shledavame v Prohlasenl neod-
vislosti, jew Sc i 1stave Spo-
jenych StatG, V listine pray a v
cetnych jinych dokumentech a
smlouvach, ktere tvorf cast de-
jim teto zeme. A jake zeme sa-
ma, tax i tento Ouch svobody
je c1msi stale rostouclm, stale
mohutnejs1m. Cernym otrok1m
nedostalo Sc svobody hned pTi
podepsanf Prohlasenf neodvis-
losti. Nabyli il teprve pc bra
trovrazedne obcanske valce,
kdyz byl prijat trinacty doda-
tex, stanovfc1 bezpodmfnecne
zrusen1 otroctv1. A opetne byl
to lid, seskupivsi Sc kolem sv6-
no priznavaneho vGdce, Abra-
hama Lincolna, ktery byl roz-
hoduj1c1m cinitelem v tonic
boji o rozs1fen1 pojmu svobody
Ones, kdy bojujeme jeste O
vetsi svobodu, kdy Sc snaz1me
vyprostiti velkou cast nasi po-
pulace z nezamestnanosti a z
chudoby, jsme smutnymi sved-
ky toho, jak mnohe zeme, ro-
diste nasich predk1, ztracejf
svoji svobodu. C1t1me, re i "a
klady naseho vlastnfho zivota
nachazeji Sc v nebezpec1. Pra-
We jake letech sestasedmde-
satych, pociname Sc i dnes o.
bavati moznosti, re by RUNE
silly re zahranicf molly podko-
patti a zdolati nasi demokracii.
A dhes, prave jake V dobach
tisn6, kdy bylo sepsano Prohla
SEMI neodvislosti, sdruzuje Sc
cely narod v jedinem spoiled
mem 1silf tomu zabraniti. Pre-
sident Roosevelt, vybiraje pred
nekolika tydny cleny poradn1-
no vyboru, pozadal muze Cd
porujicich 81 zajmu, ably Zapo-
mneli ma rozpory We svych ma
zorech a ably pracovali spoiled
ne pri obrane tohoto naroda.
Diva z techto muz1, William S.
Knudsen a Sidney Hillman,
jsou pfistehovalci, pres to vsak
dnes zastupuji dive nejsilnejsl
slozky naseho hospodarskeho
zivota: kapital a praci. Neco
podobneho je NONE jedine
tam, kde panuje neochvejna
v1ra v ideally rovnosti a "fair
play. A jedine dodrzovan1
techto ideald cin1 z mas narod
jednotlivcd, maj1cfch pravo
lit, mluvit a %vyznavat nabozen
stvf tax, jak 81 toho kdo pfeje.
Ones je ddlezitejslm nezli
kdy jindy, abychom 81 uvedo-
movali, ma jakych idealech je
tato americka civilisace zalo-
zena. Dobro celku muslme kla-
sti pred zajmy kterekoli skupi-
ny, i kdyz pfipoustfme, re po-
jem svobody jednotlivce Sc
m1ze rI6zniti. Musfme 81 vazi-
ii vile vetsiny, aniz bychom "a
nedbavali prava mensin. Me-
smime nikomu dovoliti, ably
vyuzil dnesnf situace k tomu,
ably pripravil nekterou skupi-
nu o jejf prava, nebot znicfme
prava nekterych lidf, ohrozu-
jeme prava mas vsech. Pfede-
vsim musime 81 vsak zapama-
tOvati 20 SvOh0da nan1 n6cO