Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-11-08

- oA q PAApIdVC
pro dalsf boje.
Wink MAST armady a jeff
Organisace.
Pocatky nasf armady We Fran
a jejf vyvoj jsou zcela jine,
nez byly v prvnf Svetove valce.
Tehdy, hned S vypuknutim val
ky V roce 1914 Cesi a SlovaciI
usedll We Francii, vytvofili t..
Nv. rotu "Nazdar'', ktera bvla
soucastf francouzske cizineckeI
Teprve r.. 1917 t. i. DO
trech letech, zapocalo Sc s bu-
dovan1m samostatne armady,
kdyz francouzska vlada UNA
la Csl. Narodnl Radu "a nei-
vysslho predstavitele csl. naro-
da s pravomocemi prozat1mnf
vlady, ktera NIUE budovat VIA
stnl armada. Zapocali jsme
tehdy ma podzim r. 1917 S bu-
dovanlm FL. p. pl. francouzske
legie a to z naSich zajatc1, KITE
RI byli do Francie dopraveni z
Ruska, Srbska a Italie a S Wy
datnou pomoc1 ceskosloven-
skych dobrovolnik1 z Ameriky
a Kanady. ZvlaSt pfiliv dobro-
volnikd z Ameriky byl d1lezi-
tou slozkou, nebot nam usnad-
nil vybudovat tehdy celou ces-
koslovenskou divisi.
Soucasne Rusku vyrostla
nase armada ma cely armadni
sbor, t.. j. 3 divise a v Italii jsme
re zajatcG postavili do pole L.
pine 2 divise. Vsechny tyto
slozky zasahly 1cinne do boju
ma vsech frontach prvni Sveto-
We valky a zvlast pamatna je
mohutna anabase nasi armady
pres Sib1r k Tichemu oceanu a
JEFF navrat do vlasti cestou ko-
lem sveta. Bylo to nejroman-
ticnejsi vojensk6 tazeni, jake
dejiny znaj1 a pravem mnozi CT
zinci pfirovnali je k legendar-
nlmu tazen1 Xenofontovu do
Persie.
Y nynejs1 valce je nase stu
ace zcela jina. Tentokrat ne
name v cizine zajatc1, re KITE
rych bychom mohli budovat ar
madu a take, mimo Francii a
Belgii, nase kolonie v evrop-
skych zemfch nejsou dosti po-
cetne, S vyjimkou Polska. Pol.
sko vsak bylo hned v prvn1cf
dnech valky porazeno a obsa.
zeno a proto nase vojenske Isl.
Ii Sc ma konec s%oustredilo zcele
We Francii.
Hned v prvych dnech obsa.
zen1 republiky Hitlerem, celt
skupiny mladych muzG utlkaly
"a hranice, pTevazne do Pol
ska V spravnem predpokladu
re Is. brezen 1899 neznamenf
konec nacisticke expanse, ale
naopak, re je to pocatek velke.
no, osudoveho konfliktu, kterJ
rozpouta novou svetovou valkl
Mezi temito mladymi muzi, kite
RI byli re vSech vrstev obyva.
telstva a vsech Zamestnanl, by
%loznacne mnozstvf letc1 a me
chanikG a dGstojnik6 nasi ar
mady. VSichni tito urpchllci Sc
S pocatku soustredovali Kra.
kove a pozdeji We vojensken
taboTe We Starych Bronovic1cl
u Krakova. Odtud bylo odesla.
no do Francie nekolik transpol
tn pres Gdyni polskymi a sved.
skymi lodemi a to jeste pTeC
vypuknutim polsko-nemeckt
valky. Kdyz valka vypukla
bylo v bronovick6m taboTe O.
pet ma 800 Acknowledgment
lfkG z vlasti, kterf jiz pro vyvoj
udalost1 nemohli odejet dc
Francie.
Nase politicke vedenf Fanny.
Slelo postavit z Mich v Polsku
bojovou jednotku, ale vyvoj u
dalostl byl tax prudky, re sc
jiz nepodarilo il vyzbrojit. Ia.
to skupina proto ustupovala
|spolu S polskou armadou ma
vychod do okol1 Lublina, odkud
potion Sc pokusila dosahnout
rumunskych hranic. Ia toho-
to 1stupu byla casio napadera
nemeckym letectvem a bombar
dovana a ostrelovana. Nekolik
muzd bylo pfi tom zabito. Y
dobe, kdy pc namahavem po-
chodu dorazila do okolf Lublf-
ma, polska armada Sc zhroutila
a sovetska armada zapocala ob
sazovat cele vychodnf Polsko,
t. j. i cast nfz Sc nachazela
prave tato jednotka. Sovetske
velenf il dalo dopravit do Jar
molincI u Kyjeva, kde dodnes
jest internovana. Pouze jed
notlivc1m, kteTi Sc v posledn1
1-~-1s ~.