Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-02-23
Valka v Europe

lenOStl IL a pull mile Od V1lpu'
ri, finskeho druheho nejvetsi-
no mesta a hlavn1ho m6sta Ka-
relic, kdyz sc RusGm podarilc
postOupit 5 mil podel zelezni-
ce Leningrad-Vilpur jak SIDE
luje rusk6 armadn1 hlaSen1.
Rusk6 oddly obsadily dGle-
ute zeleznicn1 stanice Kamara
a Leipasua ma teto zeleznicni
lince, dodava Sc v komunike a
prevzaly opevnen1, mezi mimi
take dive zelezobetonove delo-
We tvrze.
Kamara je pouZe II a pull
mile cd Vilpuri, ktery je ellen
Rust V 1silf o prolomen1 Man
nerheimovy linii. Leipasa JIG
pet mil ma Jill Cd Kamara SINE
rem k Leningradu.
V komunike je ujistovano,
re finsk6 oddly utrp6ly velke
ztraty ma vsech 1secfch fronty
marnych proti1toclch.
Behem poslednfch sedmi dnG,
die rusk6ho hlasenf, Finove
ztratili 42O kulometd a ITO
del. Rusov6 nejen bombardo-
vail finske oddly a dGlezite
vojenske objekty, sestfedili
vsak take pet finskych letadel
v leteckych bojich.
Finska armada nar1dila Cd
stranenf nekolika zen a detl z
Vilpuri, kter6 tam jeste zGsta-
ly, kdyz Rusov6 jiz II. den L.
tocili prot finskym liniim v
Karelii.
Kdyz zahranicnf pozorova-
tele V jiznfm Finsku pozOrova-
Ii, re vice neil 100 ruskych
bombardovacfch letadel sme-
fovalo k dGlezitemu prGmyslo-
vemu m6stu Tamppere, vede-
10 Sc, re ruske tazen1 v Karelii
vyvrcholuje V zuTivost. Jeden
pozorovatel prohlasil, re fin
ska armada je v stavu odolati
i vetsim 1tokGm nez byly ony
Ia poslednfch II dnG, aniz by
byli nuceni nahle Sc vzdat.Pak
predpovedel, re v ruskych ito
cfch m6la by byt nynf nejaka
prestavka.
Ma Sc "a to, re kdyby doslo
k pTerusenf boju, ODE strany
m6ly by moznost posilit sve H.
ME pred zahajenim noveho ia
zen1.
Jedna zena, ktera dosla do
Heslinski z Vilpuri, pravila, re
boje jsou tax blfzko Vilpuri,
re mesto je neustale bombar-
dovano ruskymi letadly.
Finove prohlasuji, re obrov-
ska ruda armada, ktera zaha-
jila sve soucasne tazenf /. 1no-
ra ie pod velkym taken v Ia
ipale, ma bTezfch jezera Lado-
ga a mezi Hatjalahdenjapvi a
Tekou Vuoksi.
Vuoksi je velka Teka, temef
jake jezera, ktera spojuje je-
zero Ladoga s Tetezem fin
skych jezer Saimaa.
Mezi touto Tekou a jezerem
Muolo ruskym odd1ldm Sc po-
darilo proniknouti do finskych
posic. Podobne dormant uci-
Mill Finove v oblasti ma vychod
cd Sunny, Finove vsak uda-
vail, re rusk6 1toky ma jinych
mistech byly odrazeny.
Presna poloha bojoVych Ii
nil je vojenskym tajemstvim,
avSak vaznost, S jakou Finove
mluvf O boj1ch v Karelii, pre-
sahuje vsechny akce cd pocat-
ku ruske invase 80. listopadu.
Finsko Dude zadat O pomoc
iinde, jestli skandinavske ze-
me nepomohou teto zemi We
vazne situaci, varuje casopis
Socialdemokratii, organ pre-
vladajfcf socialne "demokra-
tick6 strany.
Vystraha byla vysvetlena re
Finsko Dude zadat o pomoc
Britanii a Francii.
Jiste kruhy vykladaj1 tuto
vystrahu tom smeru, re jestli
Finsko nedostane pomoc cd il
mud, nabidne Nemecku ROSA
HE koncese, jestli Nemecko "a
stavi Rusko v okupovanf Fin
ska.
N6mecko dalo ma jevo, re sc
stavf prot tomu, ably skandi-
navske zeme internovaly We
finske valce a rozsirovaly val
ku, ktera by mohla ohroziti
obchod N6mecka Sc svedskem.
Ocekava Sc, re Britanie bu-
de mfti armada tr1milionovou
koncem roku 1910, z niz q
1000 muzG Dude pod 20 let.
Rritska vlada neustale varuje