davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-15

Mi, fajdalom nagyon sokaie
egyaltalan semmit Sc k0vet-
think el annak erdekeben
hogy az amerikai magyar ma.
sodik generaciot bevonjuk
magyar egyleti eletbe.
Ezen a teren mulasztottak
legt0bbet a magyar egyletek
AIT mondhatnam tMenot-h -husz
evi mulasztast kell most ezer
a teren behozni. FIa a magyar
egyletek k0zvetleniil a vilag.
haboru befejezese utan kezd.
tex volna ahhoz a tevekeny.
seghez a masodik nemzedek
bevonasa teren, amihez csak
harmincas evek masodik fele.
ben kezdtek, ma egeszen mas
kent festenenek a magyar
egyletek tagletszam es atlagos
eletkor tekinteteben.
A huszas evekben az anne.
rikai magyarsag atlagos elet,
kora meg inkabb harminc
mint negyven k0rul volt, kiva-
natos kockazat - biztositasi
szaknyelven kifejezve - volt
az amerikai magyar a bizto-
sito intezeteknel es ezekben az
evekben rohantak meg iga-
zaban 6ket az amerikai bizto.
sito intezetek ugyn0kei.
A vilaghaboru el6tt es alatt
az amerikai magyaroknak leg
nagyobbresze meg ARA gon.
dolt, hogy a haboru utan
hazatelepszik, akkoraban meg
kevesen vettek amerikai bizto.
sito tarsasagoktol k0tvenye.
ket.
Csak a vilaghaboru szeren.
csetlen befejezese kesztette az
amerikai magyarok Macy
reszet ARA ,hogy belassa Anne.
rika lett az a fold, ahol elnie
es halnia kell es csak aniko1
mar belenyugodott ebbe az
amerikai magyar ,akkor kezd-
te vasarolni - a k0zben itt
felserdiilt gyermekeivel egyiitt
az amerikai eletbiztositG
intezetek k0tvenyeit.
Fay Fisher AndO7
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-15
\ SZL0vAK Is MAGYAR EGYLETEK
HELYZETENEk 0SSZEHASoNLITASA

Multi heti irasomban ramu-
tattam, hogy amig a hat ma
gyar nagy egyletiinkbe mind
ossze 81, 1853 feln6tt tartozik,
ugyanakkor az amerikai szlo-
vakok orszagos egyleteinek fel-
mott tagletszama 224,8O0.
Az orszagos magyar egyle-
tekhez csak 29,582 gyermek
tartozik, a szlovakokehoz
119,207.
A magyar egyletek 0sszva-
gyona: 1O,841.645 dollar OF
cent, a szlovakoke pedig
43, ,O67. .284 dollar 80 cent.
Az amerikai szlovakokbol
tehAt nagyon sokkal t0bben
tartoznak szlovak egyletekhez,
mint a magyarok k0zul a
magyar egyletekbe.
Vagyoni helyzetuk is ennek
megfelel6en negyszerese a ma
gyar nagy egyletek vagyona-
max.
Ramutattam ARA is, hogy a
szlovak es magyar egyletek
azonos koriilmenyek k0z0tt
keletkeztek, azonos foglalko-
zasu nepb6l kell tagjaikat
rerutalni es ARA is, hogy az
8 egyleteiket is eppen ugy
sujtja a bevandorlas meg
szinte, mint a mi egyletein-
ket.
Miert vannak hat megis
t0bben amerikai szlovakok a
szlovak egyletekben, mint ma
gyarok a magyarokban?
Ha vegig olvasom az anne
rikai szlovak egyletek nev-
sorat, nyomban szembe0tlik,
hogy a szlovak egyleti elet
ugyszolvan teljesen a hitelet
korul epult XII.
A katholikusok a katholikus
egyletekbe t0m0riiltek, a Lutte
ranusok evangelikus egylete-
ket alapitottak.
A vallas volt a, leger6sebb
.piller a kivandoroltak eleteben
es ugy latom a szlovak pa
pok - es persze hivek is =
ere epitettek a szlovak egyleti
es tarsadalmi elet is. Hogy
helyesen tettek ezt, mutatja
az, hogy milyen hatalmasak
eek az egyletek.
Sajnos a magyar egyleti
eletb0l - orszagos viszony-
latham ertem - majdnem tel
jesen hianyzanak a katholi-
kus egyletek. Az egyetlen a
Scent Istvan Egylet, melyet
a Fraternal Compend Digest
nyilvantart, ez is olyan kis
egylet, hogy vannak helyi
egyletek, melyek nagyobbak
nala.
Szinte majdnem erthetetlen,
hogy ARA hivatott katholikus
vezetok elmulasztottak egy
hatalmas katholikus magyar
egylet kiepiteset.
Mem gy6zom elegge csodal-
nj, hogy a f6tLsztelend6 katho-
likus papsag mem szervezett
- mint a szlovakok - hatal-
mas magyar katholikus egyle-
tet, mely e r 8 S tamasza
lehetett volna az egyhazak-
max, segithetett volna magyar
iskolak epiteseben, a katholi-
kus magyar ifjusagnak er6-
sebb megszervezeseben, eppen
ugy, mint EFT a szlovakoknal
latjuk. Tudom, hogy vannak
sep szammal helyi katholikus
egyesiiletek, de eek sohase
magyar es a szekely u!
s ha nnaOVar &c czekal,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-15
klR. LINDBERGH

.bsk1
sem, azota sem tudtak fell
melegedni egymas irant.
Mikor Amerikat lit hagyta
es csaladjaval attelep edett
Londonba, termeszetesen az
arisztokratak baratsagat ke-
reste, azokkal cit esztend6 6k0n
keresztiil. Egesz addig, amig
Angliaban tudtara mem adtak,
hogy t0bbe oft mem szivesen
latott vendeg. Csak akkor tert
vissza a hazajaba, ahol pedig
nemzeti balvanyt csinaltak
bel6le.
Termeszetesnek tartja, aki
ismeri a Lindbergh eletet,
hogy mem sokat t0r6dik a de-
mokrata rendszerrel. Ha to-
r6dne, akkor mem sikkasztatta
volna ki az apja k0nyvet a
k0nyvtarakb6l. Akkor mem SEE
gyenlette volna, hogy "csak"
taniton6 a mamaja.
S inert, mint fentebb irtuk.
a Mr.. Lindbergh feje nem sill
el a tudomanytol, inert mem
erintkezik a szegenyebb nep-
pei, mines rola fogalma, hogy
ennek a nemzetnek a polgar-
saga meg mindig ragaszkodni
akar az amerikai szabad, de-
mokratikus rendszerhez.
A kozonseges amerikai pol
garnak, akinek mines alkalma,
hogy a fels6 negyszazakkal,
arisztolTatakkal erintkezzek,
aki mem kap kituntetest Hit
lert6l, meg mem egeszen mind
egy, hogy a fascizmus 0nti-e
el a vilagot.
Es ertelmes amerikai pol
gar megerti, hogy mennyire
mem mindegy az europai ha-
boru vege a szamunkra, ha
mar Lindbergh maga is allig
akarja fegyverezni a nemzetet,
holott a nemet gy6zelmek
elott ARA lit soha senki mem
gondolt.
Mr.. Lindbergh sokkal boil
csebb maradt volna, ha hall
gatott volna. Igaz, hogy egy
j6tulajdonsagot a szereplesevel
bebizonyitott, amt eddig iga-
zan mem lattak rata. Hogy
tudna neha halas is lenni. Ala
posan meghalalja Hitlernek
AIT a kitintetest, amt maga-
val hOzOtt a naciktol.
De az is lehet, hogy ez is
tevedes. Hogy mem a Hitler
iranti hala, hanem az Anglia
iranti gyiilolet ada ezeket a
meggondolatlan szavakat a
szajaba, (amiket k0ztudomas
szerint szinten masok irnak
lie nekD, inert haza kuldtek
Angliabol.
Egy dolog bizonyos, hogy
Lindbergh nagyra viheti, ha
szonoklatait tovabb folytatja.
Azok a titkos er6k, anelyek
a sajat celjaikra a leveg6 volt
h6set felhasznaljak, elobb-
utobb amerikai fiihrert csinal-
max belole.
Es minden jel ait mutatja,
hogy Lindbergh vagyik ere
a szerepre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-15

potolhattak az eros orszagos
egyletet.
Es meg egyet latok a szlo-
yak egyleteknel, ami a magyar
egyleteknel teljesen hianyzik
es ennek nagy karat is latja
a magyar egyleti elet.
Tessek csak megnezni a
szlovak egyletekr6l sz6l6 multi
heti irasomban koz0lt adato-
kat: egyetlen katholikus szlo-
yak moi egyletnek 40,550 fell
mott es 21,287 ifjusagi tagja
van, nyolcmillio, nyolcszaz-
harmincegyezer kett6szaznegy-
ven dollar O6 cent wagon
nal.
Tudom, hogy a mi egyle-
teinknek is vannak no tagjai
is, sot ujabban mar vannak
moi fiokok is.
De hol van a mi egyleti
eletiinkb6l egy olyan moi egy-
let, mint a szlovakok katho-
likus moi unionja?
Ne tessek ere ait felelni,
hogy a magyar katholikus es
protestans egyhazi eletben is
vannak n6egyletek, inert a
fent hivatkozott szlovak no
egylet eletbiztositassal es be-
tegsegelyezessel is foglalkozik
a hitelet tamogatasan xviii.
Ilyen orszagos moi egyletiink
- szomoru, hogy ICY van -
nincsen.
Pedig: a n6k aztan igazan
tevekeny harcosai az egyleti
eletnek, ahol ARA alkalmat
adtak nekik.
Aki figyeli a verhovay Sc
gely Egylet kiserleteit a moi
osztalyokkal, annak latina
kell, hogy milyen jol bevaltak
azok, hogy azokmak tagjai
milyen nagyszeru munkat fej-
tenek XII.
South Bendben van egy moi
Verhovay Club, mely a remek
Verhovay Hazat edenyekkel
szerelte fel sajat erejeb6l,
azonkivul munkajukkal teve-
kenyon tamogatjak a ferfiosz-
talyokat is tarsadalmi eseme-
nyeik alkalmava1. De min
denitt, ahol kiil0n moi oszta-
lyokat szereztek, azok jol be-
valtak.
Es inert a tapasztalat a nok-
mex az egyleti eletbe valo be-
vonasanak nagy sikeret mu-
tatja, a magyar egyleteknek
mennel szelesebb keretek k0-
z0tt alkalmat kell adni a Macy
szeru magyar asszonyoknak a
tevekenykedesre.
Ha mar elnulasztottak ARA
illetekesek egy nagy moi ma
gyar egylet alapitasat, legalabb
a meglev6 magyar egyletek
korebe kell mennel jobban be-
vonni a magyar asszonyokat.
A szlovak egyletek arany-
lag oriasi tagletszamanak
egyik eredend6 forrasa tehat.
hogy a szlovakok hatalmas
moi egyleteket epitettek XII
melyeknek majdnem nagyobk
a tagletszamuk, mint a ma.
gyar egyletek 0ssztaglet.
Szama.
A mask ok, hogy a szloval
vezet0k regen alakitottal
olyan egyleteket, melyekbe fla
talsagukat becsabitottak. Tor
naegyletek voltak eek, me
lyek kulonfele sportokat mil
veltek.
ra eggye valik!
11ira nn1r toct lncznnlz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-15

magyar es szekely ujra eggye valik!
ha magyar es szekely ujra egy test lesznek:
gondon, bajon, sorson mar k0nnyen feleznek!
ha gonddal apoljuk kis "szekely- -facskat":
maga utan hozza Szabadkat es Bacskat :.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-15

@ASAV AA0 AAAA0NOA SA1 AAC111 VCG-
te volna n6iil Morrow volt
nagyk0vet es Morgan-partner
leanyat, a nevere ma eppen
olyan kevesse emlekeznenek,
mint ahogy elfelejtettek
Chamberlain, aki ket honap-
pal Lindbergh utan ropiilt Eu-
ropaba.
A Morrow milliok veje te-
hat megsz6lalt.
Es AIT fejtegette egy nagy
chicagoi nepgyiilesen, hogy az
Egyesiilt Allamoknak teljesen
mindegy, akar a nemetek,
akar az angolok fogjak a villa
got uralni.
SGT k0vetelte, hogy barme-
lyik esetben cooperation az
Egyesult Auamok a gy6ztes
nemzettel.
Ha Mr.. Lndbergh mem lem
ne k0zismerten korlatolt en-
ber, akkor szivesen szallnank
ezzel az okoskodassal vitaba.
Lindberghr6l azonban tud-
ia minednd, hogy bar a r0-
puleshez es a r0pul6 gepekhez
nagyszeruen ert, egyebkent
mem fog soha a feje a nagy
tudomanytol elsiilni.
Az egyetemet soha elvegez-
nj mem tudta, S isrneteljiik,
hogy regen elfelejtett ember
lett volna bel6le, ha veletleniil
mem veszi noiil M o r o w
leanyat.
Lindbergh mindjart a be-
szedeben maga megmondta,
hogy MEM MLNDEGY nekiink,
vajjon kit fognak legazolni a
haboru soran, csakhogy AIT 8
eSzre mem vette.
AIT mondta ugyanis, hogy
alig fegyverkezzunk fel es
csak azutan co-operaljunk az
europai gy6ztessel.
Anig Anglia uralta a ten
gereket, addig csodalatoskep-
pen sem Lindbergh, sem mas
mem tartottak sziiksegesnek,
hogy allig fegyverezziik fel
magunkat, bolondnak tar
tottak volna ait az embert,
aki egy eve allando es kote-
lez6 katonai sorozast ajanlott
volna ennek a nemzetnek.
Ha most ezt megis sziikse-
gesnek tartja meg Lindbergh
Is, akkor tehat MEM MIND
EGY, vajjon kit fognak Eu-
r6paban megverni. Akkor ma
ga Lindbergh, a nagy nemet-
barat ismeri be els6nek, hogy
a nemetekkel (Hitlerrel) mem
lehet bot nelkiil meg barat-
sagrol sem beszelni.
Van azutan egy dolog, ami
rol mem beszelt a levego hose
Amerika polgarai egyetler
szot az egesz nagy szpicsber
hiaba kerestek, de sorok iro.
jat mem lepte meg, hogy
hiany volt a beszedben.
Lindbergh ur arrol felejtett
Ell beszelni, hogy vajjon meg
marad dhatunk-e d e mokratikus
rendszerben, ha a vilag haron
negyedet a totalitarian dix
taturak fogjak uralni? AIT {
szot, hogy demokracia, nen
ejtette XII a szajan az eyes;
nagy beszeden keresztiil.
\ Lindbergh urnak a demo
kracia mem fOntos.
Az apja radikalis kon
greSSzman volt eS nagyszeri
konyvet irt, amt minde1
konyvtar megszerzett maga
max harminc eve.
Mikor Lindberg a Morrow
: lanyt elvette, mikor belepett ;
felso negyszazak tarsasagaba
egyszerre kellemetlen lett mex
elhunyt apjanak a k0nyve. E
nagy nepszeriisegevel es befo
lyasaval (meg a Morrow csa
lad befolyasaval) keresztii
vitte, hogy a konyvtarak XII
ciLl>o cuf nk%H1> an o1h,,~ox,4 loo
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
PES DIAL ALARM. SAM "a
HYNUL v PLAMENECH.

Probuzeni stekotem PISA, pet
osob prchlo v noel z nedele ma
pondel1 z domku ma soru ma
Deboy avenue u North Point
road. Probuzen1 prchli jenom
v nocnfm obleku. Domek oby-
val Jack Fogge, 55lety Sc svoji
manzelkou, synem a dcerou a
pTibuznym. Des1tilety syn,
Paul Fogge, probuzeny steko-
tenn PISA probudiv ostatn1 utekl
zatfm co pes pTivazan byl ma
retezu.
Otec uvidev, re vsichni jsou
v bezpecf, vratil Sc zpet do no
T1clho domku pro psa a papou-
Ska. Plameny, jimiz ohrozen
byl, prinucen byl pokusu sve-
no zanechati. Ps1k a papou-
SEX uhoreli.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Umlatil svou mladou zenu.

z patku ma sobotu zavrazdil
nejsurovejs1m zpGsobem 45le-
ty valecny veteran re svetove
valky Fred Raschke svou 38le-
tou manzelku Marii v jejich do
move ma Royalwood road v
Broadview Nights, Ohio.
Uzil pekacG, zehlfcfho prk-
ma, kusd nabytku a rdznych
pfedmetd a mlatil il pc n6ko-
lik hodin, nez vydechla napo-
sled a pax mrtvolu jejf ulozil
do postele. Tri re ctyr d1tek
nestastne zeny byly svedky to-
hoto hrozneho Tadenf otce, kite
~ byl pfivezen dom1 z prazd-
ninove cesty sestrou a svakrem
Mezi manzeli doslo k hadce a
pax k rvacce.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
"God bless America"
vlasteneckou pisni cele
Ameriky.

Irving Berlin slozil pro Kate
Smith krasnou vlasteneckou
plsen, kterou tato zpiva jiz
pres diva roxy ma rozhlase. De
mokrati zasadili tuto p1sen dc
sveho programu konvence v
Chicago.
Nynf najednou oznamila re-
publikanska strana, re tuto ma
rodni p1sen Dude pouz1vati We
sve volebnf Rampant pro sveho
kandidata presidentstvi Wen
dell Willkieho.
L. w. Robert, jr., predseda
p~rogramoveho vyboru prohla-
sill, re demokrati nemaj1 toho
nejmenslho 1myslu meniti svGj
pripraveny program konvence,
re pisen "God Bless America
Sc ma konvenci Dude zpivat,
necht 81 republican, delaji CO
chteji. "Oni konecne budou
zpfvati "The Star Spangled
Banner" a je to hymna cele
Ameriky."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Rodinna tragedie.

V New Yorku, sest spicfch
det1 zahynulo, kdyz jejich
patrne pomatena matka hle-
dala ito jedine vychodisko"
pro sve ditky a sebe.
Matka Louise Nicosia, 43-le-
ia byvala chovanka statn1ho
1stavu pro leceni dusevnich
chorob. Matka a deti byly ma
lezeny We SVEN plynem naplne-
mem byte v casti mesta zvane
Bronx. Vsechny plynove ko-
houtky v kuchynskych KAN
mech byly o~tevfeny.
Policejn1 zachranna druzina
soustredila vsechno sve 1sili
ma vzkrfsenf matky, kdyz
vsechny pokusy privesti deti k
vedomi selhaly. Jest vsak ma
Ia nadeje ma jejf zachranen1.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Pola Negri, slavna polska u
melkyne, ma ceste do
HOLLYWOOD.

Slavna polska filmova umel.
kyn6 Pola Negri pTijede opet
do Spoj. StatG.
"Pola kabelografovala svym
pfatelum, re touzf vytvoTiti je-
Ste jeden film. Filmovf pro
ducenti D. Loew a Al Levin
jsou ochotni dati il roll We fill
mu "Flotsam", jestlize il O.
vsem Dude cht1ti.
"Pola je stale jest6 krasna
zena a nikdy nebylo ma svete
takove, ktera by Sc il podoba-
la. Pamatuji Sc dobre, re kdyz
Sc rozhodla poznati Rudolfa
Valentino, re nenechala kane
ne nepfevracen6ho, dokud 81
nedobyla jeho lasky "Hook,
Line and Sinker."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19

- Senat schvalil jmenovanf
druheho republikana do presi-
dentova kabinetu, kdyz potvr-
dill Franka Knoxe, republican
skeho m1sto presidentske kan
didata v 1886, "a sekretare ma
mornictvi &C prot 16 hlas1m.
Debata byla krats1 nez kdyz
sc jednalo O potvrzenf Henry
L. Stimsona "a sekretafe valky
a rovnez obdrzel Knox vice
HAST nezli Stimson, pro nehoz
h~lasovano v pomeru Sc ku 20.
= Narodn1 obranna komise,
pracuj1ci ma programu, ably
|Spojene Staty mely $4,000
aeroplanI We dvou letech, or
MANILA, re zadala "a $780,
100000 kontraktG ma letadla
cd 1. cervence.
Urednici oznamili, re ury-
chleni programu umoznila ia
okolnost, re nebylo v~yzadano,
ably nabfdky byly podavany
cestou konkursu. Odbornfci
z armady a valecneho lodstva
pouze vypracovali specifikace.
nasli tovarnfky, kteri by mohli
vyriditi zakazky a pax zadal!
kontrakty.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
K Will ojetemu AUTOMOBILE.

V Petaluma, K%alifornie, A
merico Bragga, 23lety mstivy
zamestnanec ma renci,po 1nosu
dvou svych bohatych zam6st-
n~avatelek, z nichz jednu zabil.
druhou tezce zranil, spachal
nezdareny pokus o sebevraz-
du. Bragga unesl Olympic
Carroll, 40letou, prostrelil j
prsa, zdstavil il prfkopu u
cesty a pax odejel S Louise
Carminetti, 5Oletou, jej1 ses-
trou. Zajel sc svym automobi-
lem ma reno T. Talmantese,
Kdyz strazn1ci obklopili jeho
karu, Bragga strelil Sc do pr
sou.
Carminetti Poole vseho by
la strelena dvakrate do prsou.
Skonala "a nekolik okamzikG
pc tom. Serif pravi, re pf1ci-
nou tragedie byl spor, ktery
vznikl mezi sestrami a Brag-
gou k Will ojetemu automobi-
lu, ktery cd Mich zmineny muz
koupil.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
SLEEPY tesaf pracuje ma preds-
lavce domu.

V Pontiac, ILL.,, SLEEPY tesaT
dokoncoval praci ma SVEN po-
slednfm die, pTedelavce oby-
dl1 B. F. Pillsburyho. Timto
slepym tesarem je Art Avery
z Braidwood.
Avery byl oslepen roku 1918
pri praci v sterkovem lomu u
Yorkville, kdyz naboj dynami-
tn vybuchnul predcasne. A
vsak vzdor tomu, re ztratil
zrak, nechtel zanechati prace.
Ma teto posledn1 praci 1pl-
ne pTedelal pavlac v pruceli
staven1, znova pobil sindelem
strany domu a vyspravil sire
chu. Jeho "vidouclm okem'
je 16lety Ogie Hale z Pontiac,
ktery mu pOmaha.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Hitlera opusti stssti " patek.

OPA~I SS~OSA v P0ICh'
V Hollywood, Kalifornie,
Sdruzenf vedeckych astrolog1
ma zapadnfm pobrezi Spoj.
Statu, jak 81 r1kajf modernf a.
strologove, uspofadalo vyrocni
konvenci.
Pro diktatora Adolfa Hitle-
ra neprorokuji vsak mnoho ma
dele. Naopak tito astrologo-
We vydali docela nepTiznivou
zpravu v n1z prav1:
Hitler ma pouze sest dni,
ktere mu v jeho "jfzdn1m "a.
du", zbyvaj1 v pokorenf sveta.
Pf1stl patek Sc zacne vlna O.
braceti proti nemu, coz no pc
pT1pade pfivede k nasilne smr-
tt prostfednictvfm intrik, prav.
depodobne v rukou zeny."
Pc celou konvenci Hitler
byl hlavn1m predmetem rozho.
vorG a jak bylo patrne, dele.
gait jsou slime pTesvedceni, ze
tento diktator opravdu zines.
kali sv1j bus"
"Novolunf Gill novy mesit
zaves1 Sc ma Hitlerova Saturns
a jeho hvezda pocne blednou
IT," vysvetlovala Edna l.. Scot
tova, pokladn1 organisace a
strologu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Misto ptakIG sestrelil muze.

George Bernard re Saline,
Michigan, byl v poslednich
dnech rozezlen ma ptaky, kteri
81 oblfbili jeho tresne a sezoba-
vail mt je.
Nabil 81 proto brokovnici
a vystrelil plny naboj do vetv1
jednoho tresnoveho stromu
myslel, re ma mem hoduje cele
hejno ptak1. Pc rane nespadl
ami jeden ptak, "a to vsak r.
lety soused Charles III. Miller.
Lekar odstranil broky z Mil
lerova obliceje, krku a ramen
a prohlasil, re jeho zraneni
nen1 vazne. Bernard teprve
pote 81 vzpomnel, re 81 Millera
najmul, ably mt ocesal tresne.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Pet zen zahynulo pri ohni
" nemocnici.

Pet zen zahynulo a sedm O.
sob bylo poraneno, kdyz 80
pacientG bylo chyceno ma no.
rejslm poschodf nemocnice sv,
Frantiska v Cincinnati. Hasici
pomoc1 zebT1kG a provaz1, "a
chranili asi dvacet ~zoufale ma
rfkaj1c1ch muzG a zen.
Mezi poranenymi byly dive
pacientky, jeden policista a
ctyfi hasici. Mimo to porane.
nj lehc1ho razu, jez byla okam-
Ute osetrena lekaTi ma mfste:
utrpelo asi dvacet osob.
Ohen vznikl v mlstnosti mad
kotelnou oddelene budovy, kde
sc naleza nemocnicn1 pradel-
ma, 100 stop cd hlavnich bu.
dov.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
Armadni aeroplan rozbil Sc o
horu.

Armadnf bombometny aero
plan O dvou motorech rozbil
sc O horu Laurel, 10 mil cd
Somerset, Pa, a vznal Sc. Je-
den muz byl zabit skokem S le-
tadla, kdyz Sc mu padak neo-
tevTel.
Clark Pritts, rybar, oznamil,
re aeroplan krouzil pc nekolik
minut a jeden jeho motor jevil
poruchu. Pilot patrne hledal
m1sto k pTistan1.
Kdyz snesl Sc asi do vyse
500 stop, jak prav1 Pritts, je-
den muz skocil dol1. Aero
plan pax klouzal jeste nejakou
vzdalenost, az dostal sc do W.
Sc 800 stop a pax nahle padal
k zemi.
Kdyz narazil ma pGdu, vznal
sc gasolin V jeho nadrzce a &C.
~ aeroplan byl zachvacen pla-
meny.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
MlStnl ZprdVy.
PRI ZACHRANOVANf KO
ZLU TEzCE POPALEN.

AAO AGASG VI Z
Tfinactilety Austin Calp tez-
ce popalen byl, kdyz zachra-
noval z hoTfci stod6lky v po-
zad1 domu We 400 blocku
Forge avenue tTi kozly.
Jednoho kozla obdrzel Aus
tin Cd sveho otce, Mariona
Calp, jenz utonul pred trent
roxy jezeru Roland.
V nemocnici lekari O popale-
ninach nepronesli 1sudku kro-
me toho, re jsou tezke. Popa-
leny hoch ma obliceji a rukou
nezli wat byl do nemocince,
tazal Sc: "Jsou moi kohl all
right?"
Ohen povstal patek o 9. no.
dine vecer, kdyz matka pre-
vratila nohou petrolejovou lam
pu zat1m co Austin kozllky pTi
pravoval ku spanku. Plameny
zasahs1 suchou slamu, prudce
vyrazily. Hochu vzdor jim,
podarila sc zachrana kozlik1.
= zena, jez bezeti bylo no
rfcfmi dvermi v ohni, jimz jeji
dreveny domek v Middlebo-
rough, v Baltimore okresu Uni
cen byl v pondelf, t6zce popa-
lena byla, ale jejf dcera a dive
vnoucata, probuzene jejlmi W.
kriky, odbehly z domku do
bezpecf jinym vchodem.
zenou tou je Elizabeth OILS
zenski, 54leta. Popalena by
la ma obliceji, krku, hlave, ra-
menou rukou. Vzata byla do
Mestskych nemocnic.
Jak ohen v domku o jednom
poschodf povstal, nenf povedo-
mo. Vypukl v kuchyni loz-
nice, v nlz Olszenski spala.
Kdyz Sc probudila nevidela j.
ne zachrany neil vyraziti no
r1c1mi dvermi. Pustila Sc DIVER
mi spise neil ably Sc hledela
zachraniti oknem. Vybehnuv-
81 S hoT1c1mi vlasy v nocnf ko-
Sill zahlednuta byla sousedem,
Frankem Porter, Louisem Kos
z Hyde Park a Fredem Mat
thews z Essex, kteT1 tou dobou
byli u Portera. Muzi udusili
plameny ma zene svymi oble-
ky a pax Sc %postarali, ably do
pravena byla do nemocnice.
Mezit1m Martha Balcer S dve-
ma d1tkama, 3letym Johnem a
8 mesicG starou Mary Jane Wy
belly predn1mi dvefmi. Dcera
S dftkama svyma o ohni I'VE
della vykriky matky Olszenski
a skorem vyhodila ODE sve dit
ky re dver1. Hasici z Essex "a
chranili pTedek domku.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-07-19
TOMOB

-KOncem tydne usmrceni
byli tT1 a sedm zran6no V r1z-
nych acknowledged neho-
dach. Rachel Pearson z Elk
ton usmrcena byla v sobotu v
noci automobilem, kdyz sla 20
silnici V bllzkosti, sveho domo-
va.
James C. Triplett, 32lety z
Hastings, Florida, usmrcen byl
kdyz automobil S MIN ma "a
tacce Sc prevrhl mezi POGO
moke a Virgini1.
= William Ford, 18lety z
Upper Paramount, Md, pTera-
I'll 81 kirk V nedeli, kdyz auto
mobil vrazil mezi Salisbury a
Princess Anna do ohrady.
= John Van Roy, 38lety q
Beaufort avenue, zemTel ne
mocnici pc zranen1 utrpenem
16. ledna v Druid Hill parku.
= We srazce ma Hanover
mostu poraneno bylo pet osob.
Mezi zranenymi byly diva man
zelske parky. Robbie auto
modify skorem pres hodinu
prekazely j1zde pres most.
= We srazce automobile S
truckem James H. Holland, 48
lety z vych. 80. ulice byl drzan
pod troskami skoro pGl hodiny
neil t6zce zraneny o%svobozen
byl a poslan do Mestskych ne
mocnic. Ku srazce doSlo ma
Irmes road.
= Zasazeny automobilem,
ktery z m1sta melody ujel ma
Governor Richie Highway v
nedeli V noci, usmrcen byl II
rok1 starry farmaT John Tecl
re Severna Park. Byl zenat a
otcem dvou dftek. Popis auto
mobilu dan byl policii jinym
automobilistou, ktery vsak els
10 license rozpoznati nemohl.
Automobilistem t1mto byl
Charles Sherfey z 1000 blocku
Milton avenue. S pomoci
jineho automobilisty dovezl u
m1raj1cfho do nemocnice.
= Tri osoby poraneny byly,
kdyz automobil s mimi vrazil
do stromu u mostu ma Riva sill
nici, pet mil Cd Annapolis. Ri
die AUTOMOBILE, Eula H. Phair,
z Laurel, Md, zranen byl tax
re wat byti musel do nemocni-
ce Annapolis. Robertu E..
Higgon z Washington rozbita
byla lebka a otresen mock a
Ruth M. Jones porezana v o.
bliceji a zranena vnitrne. Au-
tomobil vyrazil re silnice ma
zahybu.
= Frida Blankman, 28leta
zranena byla, kdyz automobil
v nemz v 1tery jela S NAME
lem sym, srazil Sc S jinym au-
tomobilem ma Fiarview a Oak
fields avenue We Forest Park.