Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-03-29

llcen1m lidSkehO Organismu Je
slavna kniha re 16. stolet1, jiz
sestavil Luis Lobera de Avila.
Vysla 1912 V Alcale. Prvnl
"Kratke objasnen1 organicke
a podivuhodn6 stavby mikro-
kOsmu, mal6ho sveta, t. j. clo-
v6ka, usporadane a uncle po-
dane jake sen nebo jake vide
nf", druhe dive casti pojedna-
vail O vecech therapeutickych
a acknowledgement. Lobera
byl naprostym privrzencem
galenovskym. To Sc projevu-
je zvlast We zp1sobu, jakym
podava sv6 uceni o stavach:
Krone toho bydlili We vezi
spravcove (ctyTistavy). Prvy
mel od6v peti barvach (zluc)
V cerven6, zlute, zelene, hnede
a barve chmele. Pod tretim
velitelem Gatry) byl u~zavfen
V mal6m skladisti " zlucovem
m6chyTi). Druhy byl oblecen
v svetle roucho (sliz) a cesto-
val neustale v6z1 nahoru a do
LII a nemel pro sebe vlastni
mistnost. TTetf mel cerveny
plast (krev). VetSinou poby-
val v blfzkosti tret1ho velitele
Gater.) Odtud cekal celou
stavbou, vSude dOz1raje ma po-
Tadek q isa kazd6mu ku pOmO-
ci. Ctvrty pax mel odev dvou-
barevny: polovina byla cerna,
druha polovina byal popelava.
Bydlil V mistnosti ma leve stra-
ne (slezina). Povinnostf tech
to ctyr strazcG bylo pomahati
posadce a Tfditi il. Pokud pra-
covali svorn6, pokojne a stej-
ne, byl We v6zi kid, bezstarost-
most a zdrav1.
- Vzdalenost kolejnic ma
SIGH zeleznic nebyla volena u
celn6 Poole technickych po-
poctG, nybrz 1pln6 nahodne.
Ma pocatku minuleho stolet1
cinil rozchod anglickych pos
tovnfch koGarG 5 anglickych
stop. Tuto mfru prevail Jirf
Stephenson, stavitel prvn1 re
leznice, We dvacatych letech
10. stol. pro prvnf parnf loko-
motivu a zeleznicni vozy a ur-
Gil vzdalenost mezi vnitFn1mi
stranami kolejnic ma 4 angl.
stopy 812 coulu to jest 1885
milimetrG. Protoze prvni To-
komotivy pro zeleznice ma pew
nine byly dovazeny z Angle
musily byt i koleje staveny po-
die jejich rozchodu, a sfrka
1885 milimetrG byla pax me-
zinarodn1mi dohodami uznana
"a moralnf v cele StTedn1 Ev-.
rope. V Rusku byla prvn1 re-
leznice vybudovana v r. 1888
ma trait Petrohrad-Carskoje
Selo a stav6l il rakousky inze-
nyr Won Gerstner, ktery urcil
vzdalenost kolejnic ma 6 an
glickych stop to jest 1929 mill
metr6. Tato sirka byla zvole-
ma proto, re dovolovala stave-
nj vykonn6jS1ch a stabilnej-
SIGH lokomotiv a prostornejsich
Ale jiz pri stavbe druhe trait z
Petrhradu do Moskvy V r.
1851 byly k~olejnice kladeny
jen 5 stop to jest 1858 MILNE
try. A ia sffka byla stanovena
pro vSechny normalnf ruske
trait jake pravidlo. Ale neni
to jen Rusko, jez ma koleje
nez ma sirsi koleje nez ostatni
Europa. | Spanelsko a Portu-
galsko Sc rozhodly pro s1rsi ze-
leznicni koleje; rozchod je-
jejich vozG je 1872 miilmetry.
= KIDD by dovedl rfci, co
znamena pro naruziveho kuTa-
ka tabak? Pod timto slovem
Sc skryva tis1ce rozkosi a sla-
sti, jez muze pochopit jen ku-
Tak. CO stoupenc1 ma tato va
sen! Nebot je to opravdova
vasen, a to siln6js1 nez ktera-
koliv jina We svete. il holduji
dine muzi i zeny vsech narodG.
Ale kolik jich vi, co to je Ia
bak? Tabak je jmeno pdvodu
indianskeho. Ackoliv C1nane
kouTili a snupali tabak jeste
drive nez obyvatel6 Ameriky,
vine spolehlive z d6jin, re 10
lumbus, kdyz pristal roku
1892 ma Kube, videl domorod-
ce kouTiti svinute listy tabaku.
Rostlina dostalo jmeno cd
Jeana Nikota, francouzskeho
pOslance v Lisabonu, jenz OBJ
drzel n6kolik sazenic teto rost-
liny z Floridy. KouEenf taba-
ku Sc rozsfTilo re Spanelska
pc cel6 Europe a zahy tn zdo-
macnelo. Francis Drake pfi-
veil do AnO1io krOmG hram-