Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-08-02
Valka v Evrope

mecke reel vysflanem British
Broadcasting Company a "a
chycenem v New Yorku, Sc or
namovalo, re 1000 Nemcd by
10 zabito We Francii cd primeri.
Dale pax sdeleno, re pres
100000 nazistickych vojakd
bylo ''Ztraceno cd zapoceti val
ky.
Britska vlada sc pripravuje,
platiti vsechny francouzske
dobrovolnfky, slouzfcf We fran
couzkse armada v cizine, liz v
cele stojf general Charles de
Gaulle, prave tax, jake vsem
dobrovoln1kGm z rad Polak1 a
CechG, kterf slouzi v polske a
ceskoslovenske armade v An
gill.
Sir Edward Grigg, podse-
kretaf ministerstva valky uci-
nil toto prohlaseni ma dotaz,
vzneseny ma vladu v poslanec-
Ike snemovne britskeho parla-
mentu, k cemuz dodal, re W.
Sc platu temto voj1n1m Dude
teprve stanovena.
Vlady norska, holandska a
belgicka, ktere mali sve voji-
ny We zbrani pc boku Britanie,
plat1 81 je samy, jak dale pod
sekretar Grigg vysvetloval.
Italske aeroplany podnikly
1tok ma Gibraltar anglickou
pevnost, stTezfcf vjezd z Allan
tickeho oceanu do StTedozem-
nfho more.
Utok byl proveden pred IL
svitem a trval pIl hodiny. l.
talske a~eroplany odletely k il
hui, kdyz dostaly Sc do prudke
palby protiaeroplanovych del.
Anglicane pravf, re zadna sko-
da nebyla zpdsobena.
Re Spanelska Sc oznamuje,
re v Gibraltaru byly zabity
ctyri osoby italskymi bomba-
mi a 81 raneno. Nekolik wy
namnych budov a pristaviste
bylo pry poskozeno. V Jtal-
ske zprave Sc prav1 lakonicky,
re Gibraltar byl "ucinne bonn
<ovan."
Anglicke lodstvo zat1m ze-
sllilo svou blokadu kolem Spa
nelska i pratelskeho Portu-
galska pc velke diplomaticke
cinnosti Angle, ktera nasved-
cuje ddlezitosti, jiz hraje Gil
braltar v bitve O StTedozemni
more.
Ang1ictf diplomatic vysvetlu-
il, re tato cinnost byla rozvi-
nuta vyhradne z toho dGvodu,
re Nemecko okupovalo fran
couzsko-spanelske hranice.
Prav1, re touto okupacf je w.
slovena hrozba anglicke bio
kade a Gibraltaru.
Vojenstf EXPERT souhlasf v
tom, re Gibraltar lie dobyti
pouze ofensivou z pevniny
Pevnost nebyla oblezena re
souse Cd r. 1888, kdy il oble-
hall spanele. Ocekava Sc, re
kdyby sc Nemci pokusili o jej1
dobyti, obranci zpGsobili jim
ohromne ztraty, protoze Je-
jich della ovladaj1 krajinu ma
seve r i zapad, pc nfz by utoc-
ma vojska musila postupovati.
V poslednf dobe udrzuj1 Sc
povesti, re Nemci stav1 do po-
sic tezka della v Ceuta, ktera
lezi ma druhe strane dziny We
Ispanelskem Maroku. Anglict1
EXPERT p~riznavaj1, re skupina
tezkych del mohla by zp1sobi-
ii velke skody ma vnejskem O.
pevnen1 pevnosti.
Nemecka letadla vratila sc
29. cervence k novym utokum
ma JIM Anglii a Wales pc ne
delnfch bojfch, pri nichz die
zpravy ministerstva letectvl
bylo sestreleno devet nemec-
kych a dive anglicka letadla.
V oficielnl zprave Sc pravl,
re Nemci pc prve pouzili dtoc-
nych aeroplann k vrhan1 bomb
Pouzit1 t6chto letadel o jedi
mem sedadle nebylo 1spesne,
ale je ddkazem, re Nemci sna-
Ii sc zameziti pfflis velke ztra-
ty tezkych, bombometnych le-
tadel. Byly to aeroplany typu
Messerschmitt, upravene tax,
ably molly nesti jedinou bonn
bu, spustiti sc dol1 S velke W.
Sc, spustiti bombu a pax poku-
sit sc O unik drive nez anglicka
rychla stfhaci letadla je do
padnou.
Kralovna Wilhelmina, kter5
zahajila kazdodennf rozhlas '
holandskem jazyku, ktery Wy
silan re STANCE anglicke roz'
hlasne korporace, prohlasila