davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Glacier County chief., 1940-08-30

or tell me how many pairs Of shoes
I'd buy thin in a mont" with some
dim yet still smouldering memory
of settlement workers long-ago
visit.
Mamma" Sheila began, now
genuinely appalled,, Mrs. Nc Cam
isn't charity worker! She's COM
ing as an old friend-how could I
stop her! II you'll only be decent to
her, Mamma, if you'll only be just
polite"
polite to one and all III ever
be-" her mother began, in an un-
yielding tone, "but beholden to one
I niver seen"
"Oh, Mamma, for heavens sake!
Beholden!"
Sheila was tired, emotiona1ly sha-
ken, close to tears. Joe spoke sud-
denly.
"You made her think we were
something we aren't, Sheila, and
even If it was only a joke, it seems
to me that it isn't fair to drag Ma
into it. II Mrs. Nc Cam really
does come tomorrow, which she
probably won't, why, Mamma will
have to explain to her that it was
just some Of your nonsense!"
II get a chance to meet people
like that, and then you queer i'll"
Sheila muttered bitterly.
Maybe she'll just think it was
funny, Sheila!" Angela said.
"Who but you would ever think of
such a thing!" Cecilia, who enor-
mously admired the spirit of the
younger girl, said, shaking her head.
"Oh, that one!" Mrs. Carscadden
observed, with glance for Sheila;
glance in which motherly pride,
Modified resentment, and desire
to show herself friendly again were
all blended. "You couldn't stop that
one wit thruck!" she claimed.
1t was a boast. Sheila felt the
friendlier atmosphere, and but for
that scalding memory of Peter,
might have been reasonably conf
dent and content as she went to bed.
As it was, jealous confusion of
thoughts and fears ragged in her
heart. She hated Gertrude, because
she was lovely and rich and be-
loved and happy, and she hated Pc
ter, because she, Sheila, loved him.
She got into bed, seeming to the
interested and laxative Angela to
be in strangely unresponsive
mood.
Sheila lay awake long after her
mother had crept noiselessly into
bed beside her.
Peter had wanted to see her. Well,
what else could he do? He could
hardly pretend that that last half
hour Of theirs, that tremendous end
ing to their great day, had not oc-
CURED at al.
Thsy had INST 1t . hotel lunch:
Glacier County chief., 1940-08-30
CHAPTER "

Just as Sheila was about to leave
the dark young man who had en-
tered this same doorway just after
Sheila had, and who had been ad-
dressed by Mamie as ''Mr. Frank, "
came down the big, palm-decorated
sweep Of the central stairs, and
Joined Mrs. Nc Cam at the door.
Mother" he said. He stopped
IN surprise, and over his rather dark
young face q smile broadened at
the sight of Sheila. "Wen, you look
betterI" he observed. "Mother,"
he resumed, "I'm going out to
Bernadette's for about an hour. I
could run Miss-this young lady
home"
well, SO you could" his mother
agreed. Its right on your way.
Ny sons young lady lives in Spuyten
Duyvil," she said to Sheila, some
what impressively.
"Bernadette said she'd telephone
you in the morning, Mother" Frank
Nc Cam said. Suddenly he laughed,
and his mother looked at him in
surprise.
What is it, Frank?"
"Nothing!" he said. "I'n-rm 60
ing to see Bernadette."
"Give her my Lowell" Mrs. Nc
Cam looked at Sheila. my son
viii drive you home," she said.
That's better than the subway"
''Oh, wouldn't have him!" Sheila
protested. shrinking.
why moth" Frank asked, pulling
on his gloves. But it was not a
question; he did not even glance at
her.
We'll, II you don't look stunning
h Monica's old coat! Gertrude said,
suddenly joining them. "You look
lovely. Aunt Ellie" she added, I'm
going to bed. I'm sunk. If I don't
want to be taken for Grandma
Keane at my own wedding, I've got
to get some Sleep"
where you going, Frank" This
was Peters voice. Sheila's heart
rose on great plunge, but she could
not look up.
''Kennedys'. They're having a
0IllCI 1OI DCtlG dulll lIOIIl SyId-
cuse. I said I'd come out, late"
Where are you going, Peter?"
the mother asked.
81 am going out while"
His confused, husky tone told Shei-
la where he had intended to 90. He
had intended to accompany her,
have a few words alone with her.
But Franks offer to drive her home
had baked him.
She dared not look at him; she
was choking. Mrs. Nc Cam was
saying good night to her; she and
Frank were descending the big
brownstone steps.
wait for me here on the curb,
my cars parked right across the
street." Frank said. Sheila stood
still, trembling. And then, as she
had half expected, Peter was beside
her for half q second, and there
vas slip Of paper in her hand.
Five got to see you'll" Peter mum
hid. He was gone, and Frank was
1Eineing . small closed car UP to
~. q . da1s &hei1a rot IN.
~ yoWG lndy I'm gong to mar
~ 1xe6 = 1puVtsn Duyvi1," Frank
$1,000 - - ~ Wou tbGgo.' =
Glacier County chief., 1940-08-30

a
but .essn: :sse,ns hS Ssss ISss.y s.nins 2
dlns4
S Ies tee has ost h r. During ths
sey bsd
~ n Mrany
acquaintance
Glacier County chief., 1940-08-30

suggested that if Altrock intended to
make three-ring circus out of base
ball he might well spread sawdust
over the infield.
Ban johnson was league president
then. Enough protests came his
way to make a command perform
ance necessary. Ban, a big, slow
moving individual, laughed heartily
at Altrock's Glowing and told him
to keep it up.
No Regrets for Nick
Though II was one Of those spur
OF the moment remarks that result
ed In Nick's new profession, he never
regretted it. He has found rich pick
ings in the comedy business.
Though he hasn't pitched compete
lively since 1918, yet year after year
he has held down a high-salaried
big league job. He has clowned in
tank towns and before world series
customers. He has supplemented
his income by vaudeville appear
ances and through writing a syndi-
Gated comedy column.
No, Nick hasn't any regrets. He
started his career at Grand Rapids
where, after winning II out of 10
games, he was sold to Louisville for
$500. From there he went to the
National league where the highest
salary was S2,40O.
Finally he got with the White Sox,
strictly as pitcher. His only friv-
olous moments came when he
stepped in at first base to cut a few
capers during infield practice. Then
came that fateful day in June of
1912.
After Glowing for the past 20
years Nick can afford to spend his
winters in Florida, goIfing and fish,
ing. He probably would be spend
ing his winters in an altogether diff
ferent fashion If Clark Griffith hadn't
grown a bit disguised during that
particular Washington Cleveland en-
counter.
Why should Nick have any re-
grets?
Glacier County chief., 1940-08-30

Good Only Important
Happiness is the gift of seeing
the good things of life in such
high relief that the rest is unim-
portant.
Glacier County chief., 1940-08-30
Sport Shorts

A N ESTIMATED 80 per cent of
: the nations golfers can't break
100 Burleigh Grimes was sus-
pended indefinitely as Grand Rap
ids manager because he expectorat-
ed in an umpire's face. Plenty Of
fans cheered the suspension I.
Ty Cobb shot "a in qualifying for
golf tournament in San Francisco
recently -. Ed Willkie, brother Of
the Republican presidential nomi-
nee, starred at left guard for the
Navy In 1919 and 1920.
Glacier County chief., 1940-08-30
'S ss5 asE NERVES?

Crankyf Restiesf Can't sleep! Tire easily7
Worried due to female functional disorders?
Then Try Lydia e. Pinkham's Vegetable
Compound famous for over 50 years in
helping such weak, rundown. nervous
women. Stost todavi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21
Ne menienek
most haza

Egyre er6teljesebben k0ve-
telik AIT, hogy a szovetsegi tor
venyhozas most Sc menjen
haza, hanem maradjon egyiitt
addig, amig az vi kongresszus
osszeulhet a jovo ev elso h6-
napjaban es folytathatja a
munkat.
Ez most mar teljesen a tor
venyhozoktol fiigg. Roosevelt
elnok egyetlen szoval Sc nyilat-
kozott, hogy Washingtonban
maradjanak-e a torvenyhoz6k
vagy pedig oszoljanak sect es
elvegre megis csak az eln0k
tudja legjobban, hogy mi vol
ma a nemzetre nezve a legel6-
nyosebb dolog.
Munka anyagaban nem vol
ma hiany. Tudnanak a tor
VenynOzOk dOlgOZnl, ma cSaK-
ugyan ez lenne a szandekuk.
De kiilomben is megeshetik,
hogy az europai haboru olyan
varatlan fordulatot vesz, a
mely sziiksegesse teszi a tor
venyhozok donteset surg6sen,
minden halasztaS elkeriileSe-
vel.
Mines sok ertelme annak,
hogy ebben a kerdesben az or
szag nepe ISOLATION meg. Ra
kell EFT bizni magukra a tor
venyhozokra, inert hiszen azok
k0zelebb vannak a kormany-
zathoz es jobban latjak, hogy
NIT parancsol a helyzet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21
IR0RSZAG0T FL F0GJAK kY0M<I

meszetes dolog az lett volna,
hogy oda telepedjenek at.
Evszazadokig tarto harcok
utan Anglia vegil bizonyos fig
getlenseget adott az ireknek,
akik EFT felhasznalva, a mosta-
nj haboru elejen ugy hataroz-
tax, hogy teljesen semlegesek
fognak maradni. Es ezt a hata-
rozatot eddig pontosan meg is
tartottak. Hitler peldaul ma
gyon szomoruan ebredt ARA,
hogy az trek most mem csinal-
max forradalmat Anglia ellen
es mem hajlandok sajat fold
jiikre nemet katonakat been
gedni, hogy Angliat tamad-
hassak. De viszont ugyanigy
viselkednek az trek az angol
kormany csapataival szemben
is.
Ez vezet most ARA, hogy
Anglia kenytelen lesz az ir sza-
badsagot es figgetlenseget ha-
marosan nagyon megcsonkita-
nj.
Az angol parlamentben mar
is megszolalt Churchill angel
minisztereln0k es nagyon ke-
seru hangon mondta:
- Az a teny, hogy mi most
mem hasznalhatjuk hadiha-
joink reszere Irorszag deli Is
nyugati kik0toit hogy a szabad
kereskedelminket biztositsuk
nagyon nagy teher reank nez-
We es mem lett volna szabad
megengednink AIT, hogy EFT g
terhet 0nkentesen rakjuk val
lalnkra, akarmllyen erOSeK Il
azok.
Az angol kepviselohazban e,
a par $40 eleg volt a hangula'
felkeltesere, Igen sok kepviselt
allott fel es kovetelte erosen
hogy az ir kikot6ket meg kel
azonnal nyitni az angol hadi
hajok reszere, ha es it
jott az utk0z0 pont ug.
sikerul ezt csinalni, hogy Iror
szag semlegesseget ne sertsel
meg.
Ez persze szinte lehetetlel
feladat. Az trek fent akarja.
tartani semleges voltukat es h
= kikotoikbe beengedik az angc
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21

A szikseg, a helyzet nehez-
sege ARA kenyszeriti Angliat,
hogy a nemzeti vedelem er-
dekeben hamarosan elnyomja
az ireket es ugy banjek veluk,
mint ahogy peldaul a nazik
csinalnak a bekes es becsule-
tes holland neppel.
Nekiink, magyaroknak, az
trek mindig kedvesek voltak,
inert eppen olyan gorcsosen
ragaszkodtak szabadsagukhoz,
mint mi. Es eppen olyan ke-
gyetlen elnyomatasokban volt
resziik, mint nekink.
Mi szeretjiik ait emlegetni,
hogy politikai okok kesztettek
benniinket az Amerikaba valo
vandorlasra. Onmagunkban
azonban tudjuk, hogy ez mem
ICY van. Minket gazdasagi
okok keseztettek a kivandor-
lasra es ezekhez a politikanak
csak annyi k0ze volt, hogy
helytelen volta rossz gazdasagi
viszonyokat teremtett. De a
szabadsagharc 6ta soha senki
nem vandorolt XII Magyaror-
szagb6l politikai okokb6l, meg
Sim6 Ferenc sem, vagy nehany
kepvisel6 tarsa. Ezek is azert
j0ttek ide, inert otthon bahia
keveredtek es mem volt t0bbe
maradasuk.
Ezzel szemben az trek tul.
nyomo resze tenyleg azert jott
Amerikaba, inert sajat haza'
jukban rettenetes politikai ell
nyOmataS alatt click. Szabad
sag utani vagyuk hozta ide a.
ireket, inert a kis ir sziget min
dig ell birta tartani fiait, hs
mem is joletben, b0segben, d.
emberi modon. Irorszag sob;
mem volt tulnepesedve es h
feleslege volt emberekben, azol
reszere b6seges megelhetes
alkalommal szolgalt a nagy an
gol vilagbiroddalom. Az irel
azonban feltetlen szabadsago
ohajtottak es exert inkabb a
Egyesiilt Allamokba jottek
Igazolja ezt az, hogy peldau
Kanadaban csak tevedesbol lie
het ireket talalni, pedig a tel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21

hadihajokat, akkor a nemetek-
kel es olaszokkal szemben tOb-
be mem lesznek semlegesek. Ha
pedig mem nyitnak kaput az
angol hadihajoknak, akkor
Anglia fegyveres kezzel keny-
telen ezt megtenni, hogy teljes
sikerrel vedekezhessek.
Veszedelmes darazsfeszek ez
az ir kerdes. Ha Anglia fegy-
verhez nyul es megszallja az
trek foldjet, akkor abba a
helyzetbe kerul, mint a meme
tex. Szemere vetik maid, hogy
a kis nemzetek erdekeit labbal
taposta es mem igazi vedelme-
zoje a demokracianak. Ez eset-
ben az trek semmivel Sc lesz-
mex jobb helyzetben, mint a
nemetek altal elnyomott hol-
landok vagy danok es Anglia
tekintelyenek egy ilyen lepes
nagy karokat fog okozni.
Winston Churchill tudja a
legjobban, hogy az Egyesult Al
lamokban milyen sok ir szar-
mazasu ember el, akik most
semlegesek kivannak maradni
De amint Anglia hadihajoi be-
vonulnak az ir kik0tokbe, ak
kor az amerikai trek meg fog
max mozdulni es ennek igen
nagy hatasa lesz az Egyesult
Allamokban. Elvegre az trek
mindig benne voltak az anne.
rikai politikaban, benne van.
max most is nyakig es ha azok
emelnek szot, AIT meghallja az
egesz amerikai nemzet.
A harcteri helyzet viszont ir
tozatos nyomassal er6szakoljs
az angol kormanyra AIT, hogy
Irorszagot tartsa kezeben.
Ebbol a kerdesbol meg iger
nagy viharok lesznek ugy Ang
liaban, mint az Egyesult ALA
mokban is. Nagyon nagy tapin
J tat kell hozza, hogy a kerdes
siman intezzek ell es egyelor
meg nincsen jele annak, hog,
, ez a tapintat meg van Anglia
ban.
-.O.
( A zsugori azert el oily szege
l nyesen, inert fel, hogy elsze
l
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21
WASHINGTON LESZ-E
4 NAGYUR?


van-e vagy sem? Ha igazuk
van, akkor engedni kell nekik.
EIa mines igazuk, akkor azonnal
meg kell allitani munkassagu-
kat.
Husz eve mar annak, hogy
1913 oktober 1O-en Georgia al
lam egyik azota meghalt poll
tikusa, Hoke Smith sz0vetsegi
senator egy torvenyjavaslattal
allott el6, amelyet nagyon he
vesen vitattak egy evtizeden ke-
resztiil. Ez a javaslat ait akar-
ia, hogy a szegeny sorsban le-
vo allami, megyei, varosi, ia
lusi vagy keruleti iskolakat a
szovetsegi kormany penzzel Sc
gitse. Ez onmagaban dicseret-
remelto torekves volt, de ha
ugy fogadjak ell a t0rvenyt,
amint at Smith szenator sz0-
vegezte meg, akkor az 0sszes
amerikai iskolak a Washington
szovetsegi kormany ellenorze-
Sc es vezetese ala keriltek vol
ma.
Bar a javaslatot meg elfoga-'
dasa elott t0bbsz0r modositot-
tax es miutan t0rveny lett az
iskolak segelyezese, meg ne
hany modositast csinaltak, ap-
rankent kiderult, hogy az egyes
allamok mem tarthatjak kezuk-
ben az iskolak ellen0rzeset, ha
azok reszere sz0vetsegi segelyt
vesznek igenybe. Ez a segely
ugyanis egeszen okszeruleg
szovetsegi ellen6rzesre es ebbol
kovetkez6leg szovetsegi saba
lyozasra adott lehetosegeket.
Mem lehet a szovetsegi kor-
manytol ait k0vetelni, hogy
penzt adjon valamelyik allam-
max, megyenek, varosnak vagy
falunak es azutan ne ellenoriz-
re, hogy mi t0rtenik a penz-
Eel? Egeszen termeszetes, hogy
a sz0vetsegi tisztviselok ennek
nagyon is alaposan utana nez-
mex es a bal talan csak oft van,
hogy tulsagos eros befolyast
igenyelnek a maguk reszere.
Ez az ellen6rzes a sz0vetsegi
kormanyzat reszer0l lehet jd
es lehet rossz. Kisebb hivatal-
nokok vegzik ezt az ellenorzest
es az ebbol ered6 befolyasolast
es annyi kisebb hivatalnok ko.
zott lehetnek j6 es lehetnek
rossz vegrehajto kozegek.
Washington allan Tacoma
varosban peldaul most lesza.
kadt a Puget Sound felett 8
fuggo hid, amely lenyegeber
a budapest lanchidhoz vagy
New York varosaban a Brook
lyn Bridgehez vagy a Washing
ton Bridgehez hasonlitott. A
leszakadas utan (amely szeren
csere mem jart aldozattal)
nyomban kiderilt, hogy ezt
hidat szovetsegi segellyel epi
tettek. Beleszolt egy 3,800,0O(
dollaros sz0vetsegi segely ut
jan a PWA es az RFC a hie
epitesebe. Amt eddig titkoltak
az most kiderult. Eek a Wash
ingtonban szekel0 sz0vetseg
intezmenyek, illetve ezeknel
kis hivatalnokai ait k0veteltek
hogy a hidat a keleti allamok
ban keszUlt tervek alapjal
epitsek. AIT jelenti ez a hang
zatos mondas, hogy valamelyil
: new york; jobarat lett a hi
, tervezesevel megbizva. Ennel
az embernek sejtelme sem vol
, arrol, hogy oft, ahol a hid all
: egy 35 mertfoldes szelnek ma
: gyobb rombolo ereje van, min
: New York varosaban egy Sza
: mertf0ldes szelnek es ezer
: rosszul keszitette a hid tervei1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21


Roosevelt kezebe tette le az
orszag sorsat es alig t0rtent ez
meg, maris kezdik ismetelni a
regi allitast, hogy Roosevelt el
akarja t0r0lni a regi allami
rendet es a kormanyzati hata-
lom utolso reszleteit is a maga,
illetve a Washington k0zpont
kezeibe akarja oszpontositani.
Sokan vagyunk, akik mem
hisziik, hogy ez igaz lenne. Ne
zetiink szerint Roosevelt okos
ember es tudja, hogy orokke
mem elhet, 0r0kke elnOk mem
maradhat. Meg az esetben is,
ha megvvalasztanak negyed-
seer, s6t otodsz0r, akkor Sc ma
radhat 0rokke a nemzet ura,
inert a k0z0s emberi vegzet, a
halal ell fogja erni es akkor a
kezebe 0sszpontositott hatalom-
max mem veszi t0bbe semmi
hasznat a maga reszere.
AIT, hogy ezt maga Roosevelt
is tudja, egyik beszedeben nyil-
tan megmondta. Elismerte,
hogy a rendkivuli id6k folytan
rendkiviili hatalmat tudott ke-
zebe kapni es hozzatette:
- Eek rendkiviili hatal-
max jo ember kezeeben elonyo-
SEX az orszagra, de ha rossz ell
n0k kezebe kerilnek valamikor
akkor igen nagy bajokat okoz-
hatnak.
Ez a beszed nekiink mem tet-
szett, inert esziinkbe jutott,
hogy annak szavai szerint
Roosevelt jo embernek tartja
onmagat, aki a nemzet karara
mem fog visszaelni a kezebe
,adott rendkivili hatalommal
de ugyanezt vallja 0nmaga fe-
lol Hitler is, meg Stain is. Ez
a ket diktator is abban a hit
ben el, hogy jo emberek, akik
a nepjavat akarjak es mem
akarjak belatni, hogy mar
puszta letezesik is veszdelen7
az emberisegre.
A hatalom 0sszpontositasa'
max kerdese azonban mem
'egyenek korul forog. Az egye
mex elmulnak el6bb-ut6bb, de
a rendszer mem. A megallapi
tott rendszer ellen legtobbszol
forradalmakra, verontassal ia
ro forradalmakra van szukseg
hogy azokon valtoztatni lehes
sen.
Az Egyesult Allamok nept
megszokta es jonak talalta ait
hogy bizonyos dolgokban a koz
pontb6l, Washingtonb6l kor
manyozzak, bizonyos dolgok
ban pedig a negyvennyolc al
lam f6varosa legyen az intez'
hatalom. Ezen valtoztatni ed
dig soha mem akartak es mos
Sc latjuk jelet annak, hogy
nep kivanna a negyvennyol
allan bels6 kormanyzasanak
negszinteteset es minden kor
manyzati hatalom osszpontosi
tasat a szovetsegi kormanyza
kezebe. Pedig ere nagyon ko
molly kiserletek t0rtennek e
pedig teljesen johiszemulee
inert hiszen a k0zpontosita
hivei tiszta meggy6z6dessel hi
SILK, hogy kozponti kormany
zas mellett jobb sorsa lesz
nemzetnek.
A kozponti kormaynzas gor
dolatanak hivei olyan becsule
tes szandekuak, hogy hozzaju
a gyanunak meg csak arnyek
sem fer. Ez ad t0rekveseikne
igazi cricket es teszi indokol1
ia AIT, hogy a rut politikai ft
gasok helyett komolyan fo&
lalkozzek nemzet a t0rekvt
seikkel es semleges higgadtsal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21


felel6sse tenni a kormanyzatot,
amely elore tudni akarta, hogy
mi lesz a hidepitesre k0lcson-
adott vagy segely cimen XII
utalt penzzel.
Az iskolak segelyezese korul
felmerult nehezsegek Sc jelen-
tik ait, hogy az iskolak teljes
sz0vetsegi ellen6rzese, egyfor-
mava tetele jo lenne-e vagy
rossz. Minden esetre Roosevelt
eln0k alatt nagyon ugyes kiser-
letek t0rtentek, hogy a neve-
lesi rendszer egyontetiseget ell
erjek. Minel tobb segitseget ad-
TAX orszagszerte az iskolaknak,
ANIMAL nagyobb lett azokra a
sz0vetsegi kormany befolyasa
es mivel sok kis tisztviselo ia
pintatlan, ennelfogva eles ell
lentetek t0rtek XII egyes ALA
mokban.
A dolog vegul is annyira XII
elesedett, hogy perre kerult.
Egyes allamok nenl akartak
megengedni a szovetsegi en-
bereknek, hogy a nevelesigybe
belesz6ljanak, helyesebben mem
akartak a nevelesugyet aten-
gedni a Washington kozponti
hatalom kezebe es exert perbe
szalltak.
A Supreme Court a washing
toni kozpont javara d0nt0tt. A
Supreme Court ugyanis elfo-
gadta a dontesben Alexander
Hamilton elvet, amely az alta
lanos JOLIET alapjan minden ha-
talmat Washington kezebe
akart osszpontositani es ICY
a nevelesiigy atment a szovet-
segi kormmany kezebe es hatas
k0rebe. Ha Washingtonnak ugy
tetszik ma mar szabadon allit-
hat fel iskolakat az orszag bar
melv allamaban es aZoknak
dolgaba helyi beleszolast mem
tiirhet.
AIT lehetett volna hinni
hogy ebben a d0ntesben a negy
vennyolc allan meg fog nyu.
godni. Ez azonban mem k0vet,
kezett be. Kulon0sen a deli al.
|lamok tiltakoznak erosen es pc
dig egy nagyon ertheto okbol
A deli allamok nagyon jol tud
jak, hogy a szovetsegi kormany
mem fog az iskolakban kulonb
seget tenni feher gyermek e!
fekete gyermek kozott, egy te
remben tanitja valamennyi1
es ez az, amt a del embere
mem akarnak semmikepper
megtiirni.
Arkansas allamban van eg.
ilyen szovetsegi iskola, amel.
azonban csak egy oraig vol
nyitva. A beiratkozas soran
Mikor az elso ora elmultava
megjelent az els6 fekete bort
gyerek az iskolaban, hogy be
iratkozzek, egy nagyon zort
kinezesu csapat kozolte az is
kola vezetoivel, hogy fekete bo
ru gyereket nem turnek az is
kolaban. Az igazgato persz
Westinghouse hivatkozott, am
re a felelet az volt, hogy Wash
ington parancsoljon a Potoma
menten levo Washington varos
ban, de Arkansasba ne usse a
: orrat, inert az hamarosan We
l rezni fog.
( Nekiink esziinkbe jutott en-
!, mex olvastara a mi elso magya
kiralyunk, Scent Istvan kors
l A nagy kiraly ait uzente Sc
mogy -orszagba Koppany vezel
( mex, meg a tobbi somogyi bics
! kasnak, hogy terjenek at
kereszteny hitre. Amire KoI
t pany es tarsai, a kemeny nys
!, ku napimadok nagyot nevette
: es ait uzentek vissza:
7 = Parancsoljon Walk (Szen
Istvan neye Walk volt) Bud
= varaban.
). No, Istvan aztan megindu
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-21

A zsugori azert el oily szege-
nyesen, inert fel, hogy ELSIE
genyedik.
Imperial Valley press., 1940-07-26

wave OF spreading economic con-
flict that vitality effect the Am
ericas and every other part of the
world. Importance of the role OF
this nation in the growing struggle
was emphasized in dispatches from
almost every world capital.
At Tokyo and in Japanese-con-
trolled Shanghai, there were sharp
comments on President Roosevelt S
decision to permit an embargo of
oil, scrap metal and similar essen
tial war supplies which are needed
by the Axis powers but are most
important to prosecution of Japan
war against China. Japan, it was
said, may consider retaliation, pos
sibly by seeking to cut off American
supplies-such as tin and rubber
from the Dutch East Indies.
At Shanghai, Japanese spokes-
man suggested that the United
states action could not be regarded
as very friendly" toward Japan,
but he sought to minimize the i'm
mediate effect of Mr.. Roosevelt's S
action-generally regarded as of
aid to Chinese government that
had bitterly protested Britains de-
cision to cut off supplies over the
Burma road as demanded by Japan.
Nazi Foreign Minister Joachim
Won Ribbentrop called the govern
ment leaders of Rumania and Bull
garia to Salisbury for conferences
designed to begin solution of Bal
kan problems with the idea of pre-
venting disturbances during the
German-1talian war against Britain
and of getting the most in the way
of war supplies from the small
southeastern states.
Hitler, who plans to work the
Balkans into Nazi plans for a new
European economy centering around
a great, industrial Germany, has
been credited with seeking to per.
suade Rumania now pro-Axis-tC
meet the territorial demands o1
Bulgaria and Hungary.
That such concessions must be
Continued on Page 6, Col. a