Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-06-07
Z Washington.

sveta, ~preStOupl 9,OOO,O OO,-
900 v nekolika dnech, bude-li
dovoz tohoto kovu ash takovy
jake doposud. V peti uplynu-
lych dnech bylo sem priveze-
no "a SAG, 100000 zlata.
Spojene Staty drz1 vice nez
dive tretiny zasoby peneznlho
zlata ma svete a nyn1 Sc vyno-
rule otazka, zda-li nemecke vi
|tezstvi neohrozilo by vazne
hodnotu kovu, ktery jest bas-
tou kapitalismu a zaroven jed
MIN z hlavnich terc1 nemec-
kych vyboju.
Zlato valilo sc do teto zeme
poslednich Sest neb sedm roku,
predne nasledkem neurovna-
nych pomer1 v zamofi a "a
druhe, ponevadz Amerika vice
vyvazela NEIL dovazela.
Vzhledem ku kritickemu pro-
blemu, CO ciniti s obrovskym
zlatym pokladem, ktery nenl
pouzfvan primo "a obehovou
menu a jehoz pouze cast jest
nutna jake peneznf reserva,
DR.. E. A. Goldenweiser z Fee
deral Reserve Board napsal V
lednovem Reserve Bulletin, re
"zlato jest aktivum, ktere ma
malou hodnotu nyn1 a jehoz
hodnotu v budoucnosti nikdo
nedovede pTedpovedeti."
Sekretar pokladny Morgen-
thau, jenz jake nejvets1 naku-
povac zlata v historic, stall Sc
nejvetsim obhajcem zlata, ig-
noroval az dosud ty, kdoz Wy
zdvihli otazku ohledne bu-
doucnosti onoho kovu. Avsak
valka donutila jej celiti faktu,
re spojenecka porazka, jez by
mela "a nasledek svet zamo-
ri dominovany totalitnimi moe
nostmi, jimz Sc jedna o diskre-
ditovani demokracie a jeji sym
bold, mohla by miti pfimy vliv
ma hOdnOtu Zlata.
V nedavne reci proslovene
pred skupinou demokratickych
zen, pravil:
"Dluzno doznati, re kdyby
politely obraz sveta prodelal
drastickou zmenu v budoucno-
sti, takze ma miste padesati neb
lsedesati neodvislych narodu
vznikla by jedna neb dive sku-
piny dominovane hrabivymi
mocnostmi, pax mezinarodni
obchod a finance nabyly by pc
vahy domaciho obchodu.
"Prestaly by ~existovati neod-
visIe penezni systemy zrovna
jake by ~prestaly existovati ne
odvisle zahranicn1 smernice.'
Tim vlastne naznacil Nor
genthau, re zlato pfestalo by
byti penezn1m standardem a to
nevyhnutelne by melo osudny
1cinek ma jeho hodnotu.
= NamoTn1 komise Spoje-
nych StatG oznamila, re anne
ricky parnik Manhattan Cd
plul z Janova, v Italii, asi S g.
200 americkymi obcany. Mel
odplouti jiz den pred tim l.
cervna, ale bylo to zdrzeno ma
sledkem navalu Americana,
kterf sc snazi opustiti Italii nez
Stredozemni more Dude uza-
vreno moznym rozsirenlm val
ky. Americana, kteri prijeli
do Janova pc vlacich, vyprave-
Ii, re vsude videli pripravy l.
talie k valce. V pristavech
naproti Korsice bylo plno VOL
ska a rovnez ma vlac1ch jedou-
cich k francouzskym hranic1m.
Nekteri cestuj1c1, kteri jiz ne
mohli byti watt ma parnik, ma
bizeli az $1,000 "a l1stek, KITE
ry stojf 5000, ale nikdo nepou-
I'll jejich nab1dky. Vice nez
1900 americkych obcanu "a
mluvilo 81 mlsta ma parnlku
Washington, jest vsak pochyb-
no, re Sc jiz dostane LODI dc
JanOva.
= CHI trhy uzavTene evrop-
skou valkou a rozSlreni vymen
neho obchodn1ho systemu hro-
ii zpusobiti, re americt1 farma
Fl budou miti ma ruce nesmir-
ne nadbytky obilf a jinych plo-
din pres to, re omezena byla
produkce v ramci federaln1ho
programu ma kontrolu urody.
Sdelenf v tom smyslu ucinil de-
partment zemedelstvi. Admi-
nistracn1 1redn1ci ohl1zej1 Sc
donna i Ia hranicemi pc MOI
mem novem odbytisti pro plodi-
ny, jez byly by normalne pro-
danny narod6m valku vedou-
elm nebo neutralGm, kteri ny