Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-17
NORSKO?

V souvislosti s udalostmi We
Skandinavii p1s1 nynf nektere
americke listy O tom, re Nor
sko bylo obetovano "jako Ces-
kOslOvensko." Toto srovnanf
nezn1 dobfe tomu, KIDD Una re
vrubne oba tyto pT1pady, a je
zejmena povinnosti mas Cecho-
slovakG poukazovat ma pod
statne rozd1ly v postupu i v o.
sudech obou zem1. Ceskoslo-
vensko bylo v letech 1934-1938
vlastne jedinou zemi v Europe
a konec koncG ma celem svete,
ktera trvala d1sledne ma poll
tice kolektivni bezpecnosti ma
zaklade hesla: "Jeden "a vse-
chny, vsichni "a jednoho". &C.
skoSloVensko a zejmena jeho
tehdejSl ministr zahranici DIR.
Edward Benes melo vynikajicf
podll ma posledn1m pokusu
Francie o velkorysou evrop-
skou bezpecnostn1 politiku, ma
Barthouove vychodnim paktu,
jlmz Sc mela Francie, Rusko,
Balticke staty, Polsko a Bal
kanske staty zavazat ku wa
JENNIE pomoci v pripade 1toku
S kterekoli strany. Polsko Cd
m1tlo ucast ma tonic paktu,
prohlasuj1c, re mu staci pra-
telska smlouva S Nemeckem.
Balticke staty, jez tehdy spa
tTovaly sveho vsemocneho O.
chrance proti Rusku v Nemec-
ku, rovnez odm1tly. Jugosla-
vie, jez brzy ma to upadIa do
rukou Stojadinovicovych a jez
prece nemela a dodnes nema
diplomaticke styky Sc Soviet
skym Svazem, odmltla rovnez,
a Rumunsko samo p~rojevilo
ovsem rovnez nezajem, kdyz
chybely ostatni partneri. Jake
slaba nahrazka vychodn1ho
paktu vznikl pax francouzsko-
ceskoslovensko-sovetsky pakt
O vzajemne pomoci, jenz nebyl
1cinny, protoze Lavalova ami
Bonnetova Francie jej nemy-
slila vazne.
Skandinavske staty, Dansko,
Norsko a Svedsko, chovaly Sc
ke vsem pokusGm o uskutecne-
nj politiky kolektivnl bezpec-
nosti netecne. Vsechny tyto
tri zeme hledely nazpet ma pl-
ne stolet1 m1ru, porusene jen
nemecko-danskou valkou O
Slesv1k. Krone toho spoleha-
ly ma to, re v nastavaj1c1 evrop
ske valce zustanou stejne neu-
traln1 jake We valce z let 1914
IS. Vsechno, co tyto til zeme
ucinily, bylo jen to, re Sc spo-
jily v tax Nv. bloku z Islo s Ho-
landskem, Belgii, Lucembur-
skem a Finskem. Tento biloxi
tradicnfch neutral1 Sc pravi-
define schazel hlavne proto, a
by Sc DELEGATE techto zemf mo-
hi navzajem ujistovat, re de-
laji nejmoudrejs1 a pro sve re-
me politely i hospodarsky nej
prospesnejs1 politiku. Vzpo-
m1haly s vyjimkou Belgie toho,
re jejich neutralita jim pomo-
hla preziti svetovou valku We
zdravi. Pr1klad Belgie je O.
statne v jejich dGsledne neutra
lite jeste potvrzoval. | tato re-
me sama, ackoli "a prvn1 sve-
tove valky byla pres svou neu-
tralitu pTepadena, prohlasova-
la znovu, re Z1stane %neutralnl,
a odm1tla dokonce nablzene
spojenectvi S Angli1 a Francil,
ably v tom Nemecko nespatfo-
valo provoked.
Jednim slovem: vsechny ty-
to zeme, Scandinavia jake Bel
gle a Holandsko, odmftaly dG-
razne a %soustavne to, pc Gem
Ceskoslovensko marne volalo.
Je ironi1 dejin, re evropsky
Zapad neposkytl Ceskosloven-
SKu TO, co pax uVeQenym re-
min marne vnucoval. Cesko-
slovensko bylo pTipraveno bo-
jovat, a Europa odpovedela ma
tuto jeho odhodlanost Mnicho-
vem. Scandinavia Sc rozhod-
ne branila kazdemu pomysle-
nj ma to, re by Sc 1castnila val
ky, ale ma konec anglicke vol
sko stanulo ma norske pude,
Angle a Norsko sc staly spo-
jenci tehoz dine, kdy v Londy-
ne byl jeste predlozen "ostry'
protest Norska prot kladeni
anglickych min ma norskem
pobTez1.
Re vseho toho snad vysv1ta
dosti jasne, re nelze srovnavat
Norsko S Ceskoslovenskem.
Nekdo snad rekne, re vysle-