Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-01-26
4 r T

prObraV Sc z beVedOml ZpuSO-
beneho zachvatem mozkove
mrtvice. Jeho smrt zp1sobila
velike politovanf v kongresnfch
a politickych kruzich jez v b.
rahovi videli jednoho z nejpo-
zoruhodn6jsfch politikG posled
Mich nekolika desftilet1.
William Edgar Borah byl ma
rozen 20. cervna 1865 We Fair
field, Illinois. Byl vychovan
ma farm6 sveho otce. Vzdelani
Sc mu dostalo pc obecnych a
stTednich skolach ma Universe
ty of Kansas. Jiz v mladi mel
velky Tecnicky talent, a jenom
otcOvo zakrocenf no odvratilo
cd herecke drahy, nebot Sc
cht6l stat clenem spolecnosti
hrajfcf Shakespearovy hry a je
no prvnf 1lohou mel byti Mark
AntOnius v "Juliu Cesaru''.
Advokatskou praksi zacal
Borah v Kansasu ale bro ma
to chtel sc prestehovat do Seat
thu, ma ceste vSak Sc dostal do
Boise, Idaho, kde zakotvil jiz
ma cely zivot. Jeho pravnicka
kariera spojena S nekolika sen
sacnlmi a pozoruhodnymi po-
liticko-delnickymi procesy mu
z1skala velmi dobre jmeno. Do.
politiky Sc pravnfk Borah do
stall velmi bro a prvni jeho ne
uspesny pokus byl V 1895 kdy
Sc pokouSel o zvolen1 do kon-
gresu. Ma to sc tTikrat pokou-
sci do zvoleni do statn1 legisla-
fury, ale pokazd6 jeho volbu
znemoznili republikanstf vGd-
cove. Teprve V 1907 mlady
neodvisly republican zlomil
odpor statnf republikanske or
ganisace a byl zvolen do sena-
tn, kde velmi bro ukazal svou
neodvislost cd partajnf politi-
ky, neodvislost jiz projevil mno
Eokrat pOzdeji jake vlivny
Glen kongresu.
Jeho akce v kongresu jsou
mnohe a nektere z Mich mimo-
Tadne 1spesne. Vytvofenf de-
partmentu prace je z velke mi
ry jeho dllem. Borah soustav-
ne bojoval prot korupcni prak
tice pr vOlbach a podafilo Sc
mu zrusiti volby nekolika Sc
natorG. Stejn6 byl nesmiritel-
nym nepTftelem trustG a mono
polG prot nimz vyvolal Tadu O.
patrenf a vy5ltrovanf. K Will
tomu take byl nescetnekrat V
prudkych sporech a boj1ch S
vedenfm sve stranp, &C nelze
fici re by byl svou samostat-I
most dovedl k 1pln6 roztrzce
sc stranou. Jeho neodvislost
mu take pTipravila to, re Stall
Sc obhajcem "ztracenych ak
CT" z nichz poslednim byl jeho
ne1sp6sny BOZ prot zrusenf EN-
barga a revisi neutralitn1ho "a
kOna.
Nejlepe byl ovsem znamy
pro vGdcovstvi 1sp6sneho boje
prot vstupu Spojenych StatG
do Spolecnosti narodG a Mezi-
narodniho soudu a proti pode-
psanl versailskeho mfru a pro
svou 1cast ma zvolen1 washing.
tonske conference O omezen1
namoTnfho zbrojenf 1922
ktera byla tehdy povazovana
az mimoTadn6 1spesnou. Byl
ovSem neprftelem uzsi spolu-
prace Spojenych StatG S evrop-
skymi nebo jinymi staty obava-
,ie Sc "zapleten1."
Jeho smrt1 Odchazl z americ-
ke politiky mimoradna a sve-
rama osobnost, jiz nebude tax
bro zapomenutO.
President Roosevelt byl v &C.
lie 1rednfho Washington We Wy
jadTenf zarmutku mad smrtl
senatora Boraha, jenz byl roz-
hodnym odpGrcem nekterych
sm6rnic administrace, zejmena
V zahranicn1 politice, a jenz
stav6l Sc prot presidentu Roose
veltovi v otazce odvolanf en-
barga ma vyvoz zbranf a stfeli-
va zrovna jake Sc stavel prot
presidentu Wilsonovi v otazce
Svazu narodG.
President pravil V projevu
vydanem v Bilem Dome:
"Smutek rozhostil sc v sena-
t6 a v celem narode mad smrt1
senatora Boraha. My jej bu-
deme pohfesovati a truchliti a
dlouho pamatovati jeho skye
lou odvahu. On casio nevahal
staff osamocen a casem podrf-
Gil i zajmy strany, kdyz videl
rozdfl mezi zajmy strany a ma
zajmy.
"Muz SnravedlivV DeVnV "