Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-03
Valka v Europe

ska rada skoncila svou osmou
poradu, ktere Sc poprve z1-
castnili zastupci Polska a Nor
ska. Jednalo Sc hlavne O vo-
jenske pomoci Norsku.
Projednavala Sc moznost
rozs1fen1 evropske valky. Fakt
je, re Nemecko cini velky ma
tlak ma Svedsko. We velkem
nebezpecl je take Jugoslavie,
tax jake cely Balkan.
Pc zasedanf rady premier
Neville Chamberlain special
do Londyna a francouzsky pre-
mier Paul Reynaud pripravo-
val zpravu pro ministerskou
radu a presidenta Alberta Lee
bruna.
Dive nebo tTi spojeneck6 me-
terske letadlove lodi vpluly
pod ochranou valecnych lodi
dc norskych fjordG, ably molly
byt zakladnami pro spojenec-
Ike stihacky ma norskem bojisti
Lodi jsou chraneny protiletec-
kym delostTelectvem. Krone
toho podarilo Sc spojencIm
v%ybudovat nekolika tajnych
leteckych zakladen ma .jezer-
mich hladinach pokrytych le-
dem.
Anglicke st1hac1 letectvo L.
chime zasahovalo V bojich, a
ma nekterych m1stech vyhnalo
nemecke letky. AnglicanGm
Sc podaTilo sestrelit osm leta-
del a devet poskodit. Nemci
tvrd1, re sestfelili jedenact brit
skych letadel.
V Londyne ministerstvo le-
tectv1 oznamilo, re v ofensivnf
akci britske ~letectvo We velkem
mnozstvf bombardovalo nacis-
ticke zakladny. Ma letisti Val
10 v Oslo-fjordu byly zapaleny
naftove tanky a bombardovan
transport. Ma severovychod cd
Stavangeru letadla bombardo-
vala ctyfi velke lodi a zpdsobi-
la nekolik pozarG ma letisti.
Odpoledne bombardovaly dive
skupiny anglickych letadel le-
tiste V Bergenu.
Oficialne Sc potvrzuje, re do
Norska byl zaslan valecny ma
terial, protiletecka della a tan
ky.
Oficialnf mluvcf vlady a vo-
jensti a diplomatict1 redaktofi
anglickeho tisku pripravuj1
anglicke obyvatelstvo ma sku-
tecnost, re kampan v Norsku
Dude velmi tezka a re Dude tr-
vat velmi dlouho.
Poukazuje Sc ma to, re at uz
pro chyby anglicke s%pionazn1
sluzby, nebo z jinych duvodG,
Nemci Sc dostali do Norska pr
WI, a re 1kol Anglicand je ted
velmi tezky. l kdyz nen1 tie
ba z pocatecn1ch neuspech1,
ktere jsou jen srazkami pred
vojd, ztracet hlavu, prece je
jasne,ze valka V Norsku je pro
podmfnky terenu, pro nemec-
Ike pocatecn1 1spechy a pro
tezkosti pri vylodovan1 expe-
dicn1ho sboru Dude trvat dlou-
no. Poukazal ma to uz Wins
ton Churchill, ktery prohlasil,
re kampan v Norsku Dude roz-
resena teprve v lete. LIE pry
ocekavat i dalS1 docasne a pre-
chodne spojenecke ne1spechy
V Norsku, ale konecny vysle-
dek vltezstv1 je mimo pochyby
V udoli Osterdalu pronikla
nemecka motorisovana kolona
k mestu Nyplassu, sest mil ma
sever cd Roerosu. Norove or
ganisovali v hornatem terenu
silnou obrannou linii. Spoje-
necke oddly z Dombaasu o.
klikou rovnez pronikly az k to-
muto bodu a organisuj1 odpor
dalsimu pronikani NemcG. No
rove vyhodili do povetTi strate-
gicky most v Nyplassu, c1mz
nemecky postup zdrzeli.
V udoli Guldbrandu byli
Nemci zadrzeni pred mestem
Kvam, 35 mil ma Jill cd Dom
baasu. We srazce S Anglicany
ztratili Nemci dive pancerova
auta. Anglicane a Norove dr.
Ii mesto Otta, 10 mil ma sever
cd Kvamu. V oficialn1 londyn-
ske zprave Sc r1ka, re Angli-
cane v tonic 1seku zp1sobili
NemcGm tezke ztraty, a obsa-
dill move posice.
u Steinkjeru ma sever Cd
Trondhjemu Sc situace pTicho-
dem francouzskych POSI- row.
nez zlepsila.
Pro nejasny stav ma norskych
b~ojiSt1ch svedc1 norska Official