Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-04-12
SKOSLOVENSKO
v ZENEVE.

most je dals1m d1kazem. re
civilisovany svet nesmazal
docasne barbary obsazenou
republiku s mapy.
We vSech uvahach O mezina-
rodne-pravn1m postaveni Ces-
koslovenska pc Is. breznu
1889 Sc zdGraznuje, re fada
stat1, mez nmi nejvetsi velmo-
CT jake Angle, Francie a Spoj.
Staty neuznaly nasilne obsaze-
nj CSR Nemeckem a re tudfz
Ceskoslovensko mezinarodne-
pravne trva dale. Tato mezi-
narodne-pravnl existence naSi
stare vlasti Sc vsak op1ra jes-
te o dals1 skutecnost, jez row
nez mali velky vyznam. Je to
nepfetrzite clenstv1 v mezina-
rodnfch instituclch 20 boku o.
statn1ch statG. TAX ma pr. pri
lonskem zasedanf Mezinarodnf
postovni unie Buenos Aires
bylo pfi podpisovani zaverec-
neho protokolu reservovano
m1sto pro podpis zastupce Ces-
koslovenska pres ~protesty Ne
mecka a S MIN jdoucich stat1.
Ceskoslovensko je tedy dale
clenem teto Unie.
Spolecnost narod1 " zeneve
predstavuje jakousi vrcholnou
mezistatnf organisaci. Byt Gle
mem Spolecnosti narodd INA
mena NIT vsechny znamky stat
nj svrchovanosti. Take v teto
nejvyznamnejsi mezinarodnl
instituci zGstava Ceskosloven-
sko i nadale clenem. Grad
staleho Delegate Ceskosloven-
ska u Spolecnosti narod1 pra-
cuje normalne pod veden1m
DIR. J. Kopeckeho. Toto diplo-
maticke zastoupenf u Spolec-
nosti narod1 ma stejnou posici
jako cs. zastupitelske 1rady v
rdznych statech. RGzna prak-
ticka usnesen1 posledn1ho
shromazdenf Spolecnosti naro-
dG jez Sc konalo v prosinci m.
r. a jez Ceskoslovensko neo-
beslalo z technickych dGvodG
stejne jake jin6 clenske staty,
tykala Sc i Ceskoslovenska a
potvrdila jeho posici jake Gle
ma Spolecnosti. Je to zejmena
stanoveni clenskeho pr1spevku
Ceskoslovenska ma r. 1910,
Komise pro nezaplacene pTf-
sp6vky navrhla Sc zTetelem Ike
zhorsene situaci Ceskosloven-
ska skrtnut1 dluzneho pr1spev-
ku do konce r. 1899 a bylo roz.
hodnuto docasne ,snlzen1 pT1-
spevku ma r. 1910 ma jednu jed
notku. Take v r1znych prak-
tickych otazkach spolupracuje
Ceskoslovensko We Spolecnost
narodG, jej1z cinnost je dnes
ovsem velmi omeZena.
}, Sc Spolecnosti narodG souvi-
sejl dalSl mezinarodn1 institu.
&c jake jsou ma pr. DvGr mezi-
narodnl spravedlnosti Haagu
a Mezinarodnf 1stav pro du.
chovnf spolupraci v Paflzi
Ceskoslovensko neprestalo byt
'jejich uznavanym clenem. Jed.
nou z nejddlezitejsich mezi
narodn1ch organisac1 spjatycf
Sc Spolecnosti narod1 je Mezi.
: narodni Grad Prace v zeneve
Je prirozeno, re i teto VIZ.
namne instituci je Ceskoslo'
vensko povereno zastoupen1m
; We Sprawl rade Mezinarodn1
no Uradu Prace byol CSR zas.
, toupeno pro obdobf 1937-4(
-tfemi nahradn1mi cleny, kter
vsak vsichni zGstali v tax Nv
"Protektorate" a nemohou
pfijet do zenevy zastupovat
zajmy Ceskoslovenska. Usil
nasich d~iplomatickych zastou
penl v zeneve i v Paffzi, kdt
jednanim S vladou francouz
skou a jednan1m S Mezinarod
MIN Ufadem Prace prosadili
re jiz pri 1norovem zasedan
Rady Mezinarodn1ho Ufadr
Prace bylo Ceskoslovensko ve
skupine vladnich delegatG, a
to DIR. Noskem, ktery je nahraC
nim delegation k delegatu
Francie, ktera tim, re ma mlstc
-dr. Kokta, ktery nem1ze opus.
tit Prahu, jej jmenovala, znovu
potvrdila svdj kladny pomer k
lCeskoslovenske republice.
Francouzsky delegat, mini
str Justin Godart, d%oprovodil
ohlaseni teto zmeny projevem
v Rade, nemz pravil, re ga
stupce Ceskoslovenska p. Ko-
tick, nasledkem okolnosti, We
zen We sve vlasti, nemohl Sc dc
stavit do nasf sch1ze. Fran