Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-08-02
Z WaShingtOnu.

SUI dIIl.
Cactus Jack" odejel z Wa
%shingtonu, kdyz byl vydal
strucny projev, ktery nekteri
z jeho pratel vykladaji jake
rozloucenf S jeho politickou
cinnostf, jez trvala AZ roxy.
Byl tazan, vratf-li Sc do Wash
ingtonu pc odevzdani sveho
hlasu v texasskych pTedvol-
bach v sobotu. Ma to odpo-
vedel:
20 tom hodlam poseckati
Sc svym rozhodnutim. ia nam
vudce; ktery ceka az ma po-
slednf okamzik nez 81 rozmy-
sli, co vlastne mini delat."
Toto jest prvni verejny pro-
jew GarnerGv cd onoho, ktery
ucinil davno pred demokratic-
kou narodnf konvenc1, ktere Sc
nezucastnil. Kdyz DELEGATE Wy
brali sekretare zemedelstvl
Henry A Wallace "a kandida-
ia "a mfstopresidenta, ably be-
Eel ma lfstku S presidentem u
chazejicim sc O treti lhutu, Gar
ner sedel "a zamcenymi DIVER
mi sve 1radovny v senatni kan
celarske budove a nerekl nice
no a nemel zadnych navstevnl-
XII.
- Senatnf vybor ma vojen-
ske zalezitosti, ktery pracuje
ma predloze tykaj1ci Sc nucene
vycvikove vojenske sluzby,
dohodl Sc, ably zamestnavatel,
ktery by odepTel znovuzamest-
natl brance vrativsiho Sc z jed
norocnf povinne vycvikove
sluzby, byl stihan. V tonic
smyslu ma byti doplnen Ma
rodnf zakon pro delnicke VITA
by.
Zaroven pax ukazuje Sc sta
lie vetsf oposice prot zavedenl
nucene vojenske vycvikove
sluzby, coz Sc pricfta hlavne
tomu, re kongresnfci a senate
Fl "slyseli z domova." Nekte-
RI SENATOR jsou toho mlneni,
re mel by Sc napred zkusiti in
tensivni napor v zfskavanf do
brovolnikn, lie plat v armada
mel by byt zvysen a rekruti
odvadeni pouze ma jeden rok.
Kdyby Sc to neosvedcilo, tepr-
We potion mela by byti zavede-
ma nucena vojenska vycvikova
sluzba.
Nicmene vsak pres stale ro-
stoucf oposici, jest ocekavano,
re predloha Dude pfjata V Sc
nate znacnou v6tsinou a re
rovnez v poslanecke snemovne
projde.
Senator Norris, neodvisly z
Nebrasky, pozdvihl sveho hla-
SUI prot nucenemu vojenske-
mu vycviku, prohlesiv:
"Kdyby nasi mladsi muzi by
Ii nuceni traviti znacnou cast
kazdeho roku We vojenskem
vycvikovem tabore", pravil
Norris, "melo by to 1cinek ma
jejich povahy.
"Kdyby takovy program
byl provaden pc SO rokI, pfist1
generace neznaly by jineho
idealu vyjma onoho vojenske
silly"
- William S. Knudsen, pred
soda presidentova poradniho
vyboru o zbrojeni, podal PRIV
nj zpravu o postupu zbroje-
nj. Hlavnimi body teto zpra-
wy jsou:
Anglie must vybudovat We
Spoj. Statech 38 novych letec-
kych tovaren, chce-li dosah-
nout Gle produkce 5000 leta-
del mes1cne, jak v techto
dnech oznamil britsky ministr
letectva Ravenbrook a potvr-
dill to sekretar pokladu Nor
genthau.
Knudsen prozradil, re aktu-
alnf produkcnl kapacita anne
rickeho leteckeho prGmyslu
tento mesfc byla 895 letadel.
z toho americke lodstvo a le-
tectvo dostane 396 letadel a
Britanie 236 letadel. Ameri-
cke letecke spolecnosti prevez-
mou TIA letadel a jine cizf re-
me, hlavne Jiznf Amerika "a
letadel.
Nynejsf produkcni kapacita
900 letadel mesicne zGstane
ma teto vysi jeste nejakou do
blu, ale dalsi zvyseni je velmi
pravdepodobne v nekolika ma
10 mesfcich.
We vsech jinych odvetvich
valecneho prGmyslu bylo dosa-
zeno slusneho pokroku a Knud
sen zadal americky narod O tr-
nGIivOet inIikOz al mIIcf madam