Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-31
Z Washington.

vrh osnovy noveho zakona, po-
die nehoz by trade sekreta-
re statu musily byti registrova-
ny vSechny organisace, pOdle-
hajfcf zahranicnf kontrole, kite
re Sc zabyvaj1 politickou nebo
vOjenskou cinnostf.
Poole tOhoto navrhu musila
by byti sekretaTi statu ozname
ma nejen jmena vsech ufedn1-
XII kazde takove organisace,
nybrz i cinnost techto skupin,
pOzadavky pTedepsane pro
clenstv1 v Mich, 1kol i ell orga-
nisace, adresa a m1sto i cas-
schIzf a pax protokoln1 zapisy
o kazde sch1zi.
= Znepokojenf re pate ar
mady" Sc formuj1 v Latinske
Americe, kongresn1 vGdcove
pTedpovfdajf, re zakonna opa-
trent proti moznemu vpadu re
zadu do Spoj. StatG budou u
rychlena, ABLY Sc stala zakonem
jeste pred odrocenim kongre-
SUI.
A tax rychle, jak dochazej1
poplaSne zpravy o pate arma-
de-, priSly take move navrhy
ma zakony prot podvratnym
zivldm, zatfm CO jine, ktere
uz byly podany, avsak odloze-
ny, jsou znova vytahOvany, a.
by sc O mich pojednalo.
V senate pravn1 vybor "a
hail slySen1 o zakonu proti u
sill podvratnfkG ma podvrace-
nj discipliny V nas1 armada,
kteryzto navrh uz byl schva-
len v dome zastupcG. Dale Sc
jedna O zakonu, poole nehoz
mali byti d~eportovani cizinci,
kteTf p~restoupili zakony nasi
zeme, jakoz i O naT1zen1, ably
byly .poffzeny otisky prst1
vsech move ~prfchozfch cizincG.
Pristehovalecky vybor sena-
tn schvalil navrh domu zastup-
CT, V kterem Sc zada deporto-
vanf cizincG, kteTf doporucujl
zmeny We form6 americke Via
dy. To by postihlo vsechny
komunisty, MAJESTY a fasisty,
kterf nepTestavajf brojiti proti
americkym instituc1m a Wy
chvaluji diktatury.
Senatnf vysetTovan1 podvrat
ne cinnosti S ohledem ma naro-
dnf obranu navrhnul senator
Reynolds, demCkrat re Severnl
Karoliny, ktery predlozil reso-
luci, V nfz Sc zada, ably vsech-
ny vladnf organy oznamily Sc
natu jmena cizincG, ktere "a
mestnavajf. Senator Stewart,
demokrat z Tennessee navrh-
null utvoTenf "stale komise k
registrovan1 cizincu."
PTedseda Sheppard, demo-
KRAFT z Texasu pravil, re senat-
nj vybor pro vojenske zalezi-
tosti uspoTada V brzku slysenl
ohledn6 zakona ma utvorenl
"sbor1 pro narodnf prdmyslo-
YOU obranu'. Tyto sbory byly
by slozeny re soukromych OBJ
canG, kterf by spolupracovali S
vladou pTi odhalovan1 clenu
pate armady."
V dome zastupcG byl pfij-
NUT a do senatu poslan navrh
nov6ho zakona, kterym ma BY
tt zplnomocnen sekretar valky
k ~vycist6ni armady cd civil
Mich zamestnancu, ktem jsOu v
podezrenf, a to bez ohledu ma
restrikce civilnf sluzby.
Kongresn1 vybor ma vysetfo-
vani neamerickych rejdG "a
dial O dalsich 100000 ma w
setreni dalsich udan1, o nichz
predseda vyboru Dies pravil,
re prichazeji rychleji, neil je
niue vybor ~vysetriti. Kongres-
nix Dies pravil, re vybor sc
snazf ov6Titi zpravy, re Nemci
Tfdf zalozeni kamuflazovanych
leteckych zakladen prave jiz-
ne cd rekl Rio Grande, ktera
oddeluje Texas Cd MeXika.
Tiskova kancelaT Inter
national News Service pise, re
president Roosevelt rozhodl Sc
prov6sti reorganisaci sveho ka-
binetu a primeti nektere repu-
blikany, ably do neho vstoupili'
President pry jiz nab1dl ma
yoru LaGuardiovi z New Yor,
ku mfsto sekretaTe valky a ia
zaI Sc pluk. Franka Knoxe, re-
publikanskeho kandidata mi
stopresidentstvi r. 1886, &C
soudf O prijetf dfadu sekretafe
namoTnictv1.
Ocekava Sc, re LaGuardia
Prime. Knox asi odmltne ma.
sledkem oposice We sve stran6