Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-10
namorni blokadu uvedlo We

zmatek.
V Londyne casopis Sunday
Pictorial pTinas1 clanek, napsa-
ny Lloydem Georgem, valec-
nym p%remierem, v nemz Sc Cd
suzuje nynejsf vedenf valky ia
ko ''chybne, slabe a posetile."
Lloyd George prohlasil
"VGdcove demokracie dplne
zmatli sv1j prfpad a jiste bu-
de ztracen, nebude-li provede-
ma bezprostTedni zmena v RI
zenf valky. Anglicky parla-
ment musi witt situaci razne
do rukou a to lined. Neucin1-
Ii tax bez odkladu, dopust1 Sc
v~elezrady ma narodu."
Norske fiasko die Lloyda
George je pouze jednim 2
mnoha strasnych omylu, jez
jsou:
Zachazeni S Nemci v otazce
odzbrojenf a dale v otazce
znovuzbrojen1.
Opomenutf Angle zTfditi 81
slime letectvo, zatim co Ne
mecko utracelo tisice milionu
ma aeroplany k 1toku.
OpuSteni CeskOSlOvenska,
ktere melo znamenitou arma-
du a odstup Ruska, pc nemz
nasledovala rychla a neprlcet-
ma zaruka Polsku, aniz bylo by
predem zjisteno, kde Rusko
stoj1.
Dalsfmi chybami bylo: Po-
slam podTadneho 1rednika z
ministerstva zahranicn1ch We
CT, ably vedl vyjednavani o spo-
lecny postup s r1sf tax mocnou
a velkou, jakou je Rusko, kdez
to Nemecko poslalo tam sveho
zahranicn1ho ministra.
Egypt, chranen jsa mno-
ha tisfci anglickych a fran
couzskych vojsk, jakoz i nej-
silnejsfm spojeneckym LODI
stvem, jake kdy bylo shromaz-
demo V evropske valce, prohla-
sill, re je pripraven odraziti
jakykoliv 1tok a nafidil dnes
prvn1 zatemnen1 v historic re
me faraonG.
Nejvyssi rada pro ochranu
zahajila zasedan1, kdyz dosly
zpravy, re italske valecne lodi
a tisfce vojakI je soustredeno
ma Dodekaneckych ostrovech,
asi 400 mil an severozapad Cd
tohoto ~pr1stavu.
V Egypte samotnem je co.
900 anglickych vojakG, ktere
.jsou pohotovi vstoupiti ma
transportni lodi. Jejich veil
|tele %zjistujf zpravy, re Italie
vylodila $4,000 vojakG ma Do
dekaneskych ostrovech.
Giovanni Ansaldo, redaktor
II TELEGRAPH v Rhine organu "a
hranicniho ministra Ciana, o.
pakoval, sve tvrzenf, re meme
cka vojska povedou invasi An
glie We SVEN tydennim rozhla-
su pro italskou armada. Pra-
vii:
"Vsechno mutt cloveka pred
pokladati, re v teto valce brzy
Dude ucinen ohromny pokus
Nemecka napadnouti Anglii
svymi yojsky. Jeste nikdy ne
byly pomery v teto valce priz-
nivejsi 1tocnikGm, nikdy neby-
ly zdroje, potrebne k dtoku
tax pr1zniv6. o ranu, kterou
chystal Napoleon, jiste Dude O.
pet ucinen pokus."
We sve Teci Ansaldo nezml-
nil Sc O pristi italske politice,
leda, re rekl: "Italie must Sc
vynoTiti z teto velke krise s u
rovnanlm svych starych pro-
blemG samostatnosti a veliko-
sti."
Nemci podnikli 1tok ma
francouzske posice, ale byli cd
razeni. Naciste podnikli 1tok
silnymi oddly ma dGlezite po-
Size ma Saaru. Obkl1cili til
!predn1 posice Francouzu nez
byli zahnani zpet.
Utok, ktery byl podniknut
Nemci pred 1svitem, je l1cen
We zprave nejvyssiho spojenec
keno velitelstvf jake zkouska
pevnosti francouzskych lini1.
We zprav6 Sc pravf, re dosud
neni zadnych znamek, re by
hodlali zahajiti veloku
ofensivu.
Dive nemecke setniny, vice
nez 900 muzG, utrpely tezke
ztraty v marnem pokusu prolo-
francouzskou linii v lesich
ma bTehu reky Blies.
Premier Mussolini konfero-
val S korun1m princem TIMBER
tenn O vojenskych problemech,