Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-02-23

~
nemeckemu spojenci, ale i pro-
tt samemu v1dci a jeho rad
cum.
K tomu druzf sc dalsf okol-
most, vzbuzujfcic plno starosti
a obav. Strach pred rozvinu-
tim valky We vzduchu. Obavy
pred anglickymi nalety.
Britske letecke 1toky ma ne
mecke zakladny vyvolaly v o.
b%yvatelstvu severozapadn1ho
Nemecka hluboky dojem. |
nejvetsi fanatikove nacismu by
Ii ohromeni, kdyz britske letec
two v polovici prosince proved
10 nalet ma Sylt a nemecka le-
tadla v cas- nevzletla, byvse "a
stizena v nepohotovosti. An
glican1m podarilo Sc dos1ci ma
Syltu peti tezkych zasah1, jez
zpdsobily mnoho skod. Vsech-
ma zasazena mista byla lined
uzavrena a pracuje Sc rychle
ma odcinen1 zpGsobenych skod.
Mezi lidem sir Sc vsak povesti
o skodach, Anglicany zpdso-
benych. Vypravuje Sc, re An
glicane preleteli petkrat mad
Kielem a zle je kritisovan Goe
ring, jenz neustale ujistoval o
"naproste pTevaze letecke
zbrane nemecke" a nynf nedo-
vede zajistiti zemi ami proti
nepratelskym naletGm.
"Snad ami v Anglii nenl to-
lik obav pred zahajenfm velke
letecke valky ma jare jake v
Nemecku. Je to proto, re An
glie Sc ma utok dlouho pfipra-
vovala a jej1 obyvatelstvo IVY
klo ST S touto skutecnost1 poc1-
tat. Naproti tomu pro Nemce,
ukolebane ujistovan1m O ne
pTemozitelnosti a prevaze ne
meckeho letectva .je moznost
prenesenl valky ma nemecke
1zemi zlym prekvapenim."
- Poole poslednfch zprav,
jez mas dosly z Vidne, rakou-
ske delnictvo stav1 Sc ostre pro
tt jakemukoli koketovanl s
Habsburky. We ~v1denskych dill
mach Sc hovor1: Move Rakous-
ko must byt svobodne. Ami ma
cism, ami Habsburkove, ami re-
z1m Schusc igg-Stahrember
ka "a Hitelra. NemGze a ne
Dude podporovat zadne valec-
ne Gle, ktere by mely v progra
mu obnovu monarchie neb
Schuschnigova fasismu.
Nespokojenost rakouskeho
obyvatelstva S nynejs1m rezi-
mem stoupa. Jeden z ddvern1-
XII velkeho videnskeho kovo-
d6lneho zavodu sc vyslovil tax
to: "Nalada v zavode je tako-
va re sc neverf, re sc system
NIUE udrzet dele nez nekolik
mes1c1! Skutecneho hladove-
nj slice neni, ale vyziva je ne
dostatecna. Nen1 tuku, nen1
masa, neni zeleniny, jen chile
ba dobre kvality lie jeste do
stat v dostatecnem mnozstvi."
Zle dolehly move pomery
zvlaste ma male obchodn1ky,
kter jsou opomijeni pri PRIDE
lu zivotnich potreb a nemaj1
co prodavat.
V cele Vidni je velky odpor
proti "cizinc1m", t. j. proti
PrusGm.
Pc mnichovskem atentatu
ma Hitlera byly pfipraveny po-
gromy prot zidum, ale bylo cd
mich %upusteno pro odpor oby-
vatelstva, ktere vseobecne SOU
die atentat byl dilem samych
nacistI.
o vysledku valky je nejvet-
81 skepse. Ma vftezstvf vef1
jen nejvernejsi z vernych ma
cistG, ale spolu je We Vidni vse-
obecne presvedcenf, re proti
nacismu nelze dosud otevrene
vystoupit. Nacisticky aparat
je dosud vsemocny a dobTe pTi-
praveny ma odrazeni 1toku.
Strach peTd timto nacistickym
aparatem nen1 jeste zlomen.
" prosinci zesilen byl po-
die poslednfch zprav z Prahy
nacisticky tlak ma ceske novi-
mare. Nekteri redaktoTi, kter1
byli propuSteni z vazby, byli
opet zatceni. Zaroven prove
demo move rozsahle zatykanf
vojakI, jez je provadeno sys-
tematicky, zvlaste v Brine a ma
Ostravsku.
Pred vanocemi zatcen byl
redaktor Ivan Herben, DIR. La
dislav Rasin, generalove Fiala,
Linhart, Fassati, pluk. Kot1k
a JIM.
VSichni vTznamnGiSf redak-