davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

tholikus, a mohamedan mind
egyforman tires kezekkel erke-
zett ebbe az orszagba. Es mi
kor megerkeztek, valamennyi
elott egyforman nyitva ALT a
munka, a tanulas, a boldogu-
las utja. Senki mem jutott
elonyh0z, inert t0rok, kinai,
zsido, lengyel vagy magyar
volt. A kepessege, a szorgalma,
a takarekossaga egyiket elobb-
re vitte, mint a masikat. Tisz-
tesseges amerikai el6tt tehat
gyul0letes, alias es utalatos
dolog a fail vagy felekezeti
uszitas. Tudjak, hogy az uszi-
tonak mindig alias a szandeka.
Europa szerencsetlen nepei
ait most tanuljak meg, mikor
Hitler a nemzetek es nepek tu-
catjait zsido-sorsra itelte.
Mikor Magyarorszagon a $40
moru emleku ''feher terror
duhongott, egy magyar ir6 fel-
s6hajtott, hogy harom eyre
mindenkit be kellene sorozni
zsidonak, akkor megtanulnak,
hogy mem szabad senkit a hite
vagy a fajtaja Matt ild0zni,
csak ait kell nezni, hogy xix a
tisztesseges emberek kozot-
think.
A nemet diktator akaratabol
a szegeny lengyel, norveg, fran
cia nepek milli6it sorozzak
most be zsidoknak S akit a ma
ri barbarizmus ere a sorsra
itelt, az valosziniileg f0ld0n-
fut6 koldus marad egesz ele-
ten kereSZtiil S mem ebred
fel harom ev mulva a borzasz-
to alombol.
Aki kard altal vetkezik, az
kard altal pusztul ell. Akik a
gyiil0letnek ezt a metelyet hoz.
TAX a vilagra, azokat a vilag
gyulolete fogja kis0p0rni a vi.
lagb6l.
-:O:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

Gergely csorba badogb0grebe ontottte
q keveske bort, nehany szem cukrot do
bott belle es feltette tiizre. Amikor fel-
FORT. atontotte egy mask bogrebe es oda-
vatEe beteghez, A kis Gergo olyan ,moh6n
kapott utana hogy megegette vele sza-
iacskaiat Ijedteben meg sirni is elfelej-
tett, csak reszketve tolta ell magatol apja
kezet
- loyal kisfiam, igyal csak, ettol meg
gy6gyulsz, - biztatta az apja.
gyerek konnyes szemmel nezett az
arcadia, megnyugodott kisse es lassan fol-
kortyoIgatta forro bort Nemsokara ell
Is aludt tole, de almaban sokszor folsirt
Kis tester0l szinte diilt veritek.
Apja, anyja sokaig virrasztott mellet-
tie, vigyaztak hogy lie ne csusszon rola
takaro
Masnap valamivel jobban volt gye-
rex, de este ismet ellepte forrosag. sok
Szor uehezen, fuldokolva koh0gott. Gergely
mem mozdult mell0le, leste nninden szavat,
minden mozdulatat.
Mara valamivel konnyebben volt, for
r6saga meg mem multi ell egeszen, de azert
alabb hagyott Mar nevetett is az apjara,
aki Odarakta melle tarka kavicsokat, meg
az tires badogdobozt.
Gergely azert csak delutan ment ell
hazulrol, hogy k0riilnezzen kicsit falu-
ban valami munka utan. Etel elovette
foltozuivalot, el0bb megszoptatta Etuskat,
.aztar odaiilt az agyra kis beteg melle.
Sok mindenre gondolt a nagy csondes-
segbeu. de leginkabb Gergely koril ropkod-
eek gondolatai Milyen josagos, szelid en-
ber is az ura, hogy szereti gyereket is,
meg ct is. Ha ez nagy szegenyseg mem
szakad rajuk, legboldogabbak lennenek
a vilagon. Szegeny Gergely mem tehet ro-
La. Szlvesen dolgozik latastol vakulasig
minden nap, csak legyen munkaja. Mar
varosban is jart munka utan, de oft ell
kuldtAk, inert ami keves munka, nap
Szam akad az kell varosi munkasoknak.
Icy meg kellett maradni a faluban, ahol
pedig kil0nosen telviz idejen - meg
q legtehetosebb gazda is maga vegez ell
mindeu munkat, ami haz korul akad.
Csak uagyritkan hivjak ell segiteni istallo-
javitashoz. kutigazitashoz, favagashoz,
inert mindenhez ert. Ilyenkor kerul ne
hany filler hazba jut tejecskere is Ger
g6nek
- Csak mar segitene rajtunk Jois-
ten, - fohaszkodott magaban.
Lepesek hallatszanak az udvar felol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

Mert tudd meg, te derek ember, hogy en-
uton es ha utanam j0ssz, keresztiil vag-
hatod magadat minden veszedelmem'''
- A derek ennber megbabonazva hall
gatta bagolymadar rikacsolo beszedet,
aztan koriilnezett es latta, hogy minden
arnyekba borult. Most meg jobban erezte a
sziveben az alkonyati fajdalmat es sirva
kialtotta bagolymadar fele:: "Akkor We
zess hat abba a szebb orszagba!'
Koromsotetseg borult a. vilagra,,
amikor elindultak. A bagolyr1adar oft r0p-
kodott mindig szegeny ember priiszkol6,
agaskodo Iowa el0tt, csak ket nagy, kerek
halszeme vilagitotta meg keskeny, ka-
nyargos utat A derek ember mem latott
semerre sem, csak ezt ket vilagito szemet
latta Korilotte sotet remsegek ropdostek,
ehes farkasok csattogtattak sarga fogukat,
de csak nent es elesre fent kardjaval
vakon csapkodott mindenfele
Het evig es het napig nyargalt fe
kete ejszakaban. Akkor leszalH fekete
bagolymadar Iowa fejere es AIT mondta
''Most mar megerkeztiink te derek
ember IIa megvilagosodik, erroI magas
hegytetorol, ahol most allasz, meglathatod
az igeret f0ldjet. EFT szantam en- neked, de
en- mar nem Variation hajnalhasadast,
vilagito szen1em n1egvakulna fenytol,
meg ebben az ejszakaban visszamegyek. De
ne feledd ell soha, hogy az igeret foldjere
jottel velem, fekete ejszakaban jottel, nem
lathattad az utat, mem is talalnal vissza.
lit hagyom neked az igeret foldjet, kuz-
kodj erte, cseppenkint hullasd belle nyug-
hatatlan veredet. Akkor lesz maid tied
igazan, ha vered aztatta egeszen Ehhez
pedig hetezer esztendo kell''
Ezeket mondta a bagolymadar es
remsegesen nevetett hozza. Aztan megsu-
hogtatta fekete szarnyat es eltint a nagy
sotetsegben. A derek ember oft allott leso-
vanyodott lovaval a hegyteton es vagya-
kozva nezett maga ele. Egyszer csak fol-
kelt hata mogott a nap es levilagitott
volgybe, megvilagitotta az igeret f0ldjet.
A derek ember ijedten latta, hogy ez fold
tele van idegenekkel, akik mind razzak
feleje az okliiket. Gyorsan hatra fordult,
de utat mem latott mar maga mogott
Csak folkelo napot latta es most ugyan-
ait fajdalmat erezte, mint odahaza, ami
kor lenyugvo napot nezte. Lovanak laba
alatt apro tavacska volt, nagy banataban
abba nezett belle, de holtravaltan kapta
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28
(Folytatjl1k,

a kezevel is megtapogatta, az
utan nagy komolysaggal mon
dotta:
- Mar, fam, tie Sc tagadha-
tod, hogy pupos embernek to-
keletesen pupos vagy!
A moStani automobilOk k6-
z0tt is akadnak olyanok, anne
lyek pupos automobiloknak va
loban t0keletesek.
Condos Sander.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

A Mungo is ugat es zorgeti erosen a
lancat.
Maria jott, Gergely huga.
- Tan beteg van a haznal? - ker-
dezi szobaban es ijedten nez az agy fele.
- Gerg6t gy0tri a~laz, de mar javul,
Gergely doktora.
- Gergely nincs itthon?
- Az iment ment el, ait mondta, ha-
marosan visszaj0n.
- Megvarom. Jo hirt hozok neki
Etel csudalkozva nez Maria arcadia.
Nezese elarulja, hogy regen elszokott jo
hirektol, Italian AIT is elfelejtette, hogy 10
hir is lehet meg vilagon.
Beallhat kapasnak szobraszhoz.
Etel konnyJ szedtlest erez. Olyan hi
:1etetlenul hangzik, amt Maria mond.
Mintha csak legtitkosabb vagyanak telje-
sedeset jelentene. Magaban sokat gondolt
mar ARA, hogy Gergely beallhatna szob-
raszhoz, inert tudta, hogy a regi kapas
elment, de szolni sem inert rola. Gergely
mem jo szemmel nezte szobraszt. A huga
miatt haragudott ra. Sok mindent beszel-
tex roluk a faluban El6tte ugyan mem
inert szolni senki, de megerzi ait az ember,
ha rosszat gondolnak valakire akit secret.
Alig talalkozott Mariaval az ut6bbi idoben.
- Ajanlottam szobrasznak, - foly-
tatta kesobb Maria, - nagyon megorult
neki, ait mondta, hogy kildjem ell hozza,
maid f0lfogadja.
Dehat megy-e maid Gergely? Vallal-
ja-e kapassagot a szobrasznal? - kinoz-
ia ketseg Etelt.
Mungo megint ugatott. Most meg
mergesebbe mint az elobb. Habajgos Misi
jott es botjaval kopogtatta meg az ajtot.
- Dicsertessek magyarok Istene, -
k0sz0n0tt szobaba, - gondoltam, bene-
EEK, ha XII mem neznek.
- Ulj0n csak lie, - invitalta beljebb
az asszony, - de cs0ndesen legyen, inert
latja, beteg gyerek.
- Tan mem is beteg, csak benne is
folebredt a vagyakozas. Mem talalja mar
6 sem lit a helyet.
- Kend csak mindig bolondokat be-
szel
- Pedig ICY van ez, ahogy en- mon
dom. Beteg lit mindenki, csak senki sem
tudja hogy mi leli.
Most elhallgatott mindenki szoba-
ban Etel is, Maria is AIT gondolta, hogy
lehet valami igazsag ennek a felesziinek
a beszedjeben. ITALIAN mem is feleszi csak
olyan megszallt lelek A nezese is kulOnOS,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

ugy nez mindig, mintha mem AIT latina,
amt tobbi halando ember.
- Meselnek Gergonek, - szolt kesobb
Misi
- Hat meseljen, ha akar, csak ra ne
ijesszen.
Most Misi tilt oda az agy szelere, az
asszonyok pedig padra telepedtek. Etel
folvette Etuskat tekny6b6l es karjan
babusgatta, inert sirdogalni kezdett sze-
genyke.
Misi megsimogatta kis Gerg6 fejecs
kejet es lassan, szakadozva meselni kez-
dett.
- Egyszer volt, hol mem volt, meg az
Amur folyon is tul, eldegelt egy derek
ember Mem volt ennek derek embernek
a vilagon semmi baja Sc, csak szive ko-
riil erzett minden napszalltakor nagy faj-
dalmakat. Mintha vagyakozott volna vala-
mre, de hogy mire, ait maga Sc tudta.
Csak nezte az alahanyatlo nap fele uszkalo
felhoket, csak sohajtozott szallo madarak
utan. Nit gondolsz, Gergoke, mire vagya-
kozott ez derek ember?
- A fodje f.. - suttogta kis beteg.
- Persze, hogy foldre, csakhogy ezt
mem tudta szegeny. Nagyon jo dolga volt
abban a szep orszagban, volt szep haza,
aranyszori tehenkeje, gyorslabu Iowa; Sc
lyemszorJ baranykak legelesztek korulotte,
amint oft fekidt az eziistfolyo puha part
jan es nezte az eg langragyulladt peremet~
Feje folott szomorufuzfa bologatott es
arany barkait raszorta fejere. Egyszer
csak valami csuf fekete madar, olyan ba-
goly madar fele, szallt fara es Macy, ke
rex halszemevel nezte a derek embert. Hir
telen szel kerekedett, napot fekete felleg
takarta ell, baranykak ijedten begetni
kezdtek, felborzolodott a viz is, amikor
megszolalt bagolymadar:
cen tudom, hogy mi faj neked, tie de-
rex ember, - mondta rikacsolo hangon a
bagolymadar, ez nagy bekesseg faj
neked, ami koriilvesz. Mem valo neked ez a
Macy bekesseg, kerekedj fol, indulj ell a
lenyugvo nap fe!e, soha Sc fordulj hatra,
csak menj, mindig csak menj, keresztul a
kek hegyeken, a fekete erdokon, havas
pusztasagokon. Het esztendeig es het napig
menj egyfolytaban. Nehez lesz az ut, kin
nal, bajjal, fajdalommal tell es halalos We
szedelmekkel, de fenjed XII elesre kardodat
es indulj, inert megeri. Szebb eziistfoly6,
selymesebb fiji, gyorsabb labu lovak, ma
gyobb togyi tehenek varnak rad abban a
bodog orszagban, amt neked Szantam.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

vissza a fejet, inert rokkant 6szhalu ag-
gastyan tekintett vissza ra viz tiikreh6l
sajat kepmasa. A hosszu vandorlas alatt
egeszen megoregedett.
- Faradtan ereszkedett le v0lgybe
Az6ta ezer esztend6 telt el, de egy-
re iobban erzi sziveben fajdalmat min
den hajnalhasadaskor derek e1nber.
Mire Misi idaig ert; a. mesevel, egeszen
bes0tetedett. A kis szobacska falai kitArul-
koztak es valamennyien lattak hegyte-
ton alld' derek embert, aInint szumoruan
tekint felkel0, nap, fele.
Mungo vidam csalolasa jelentette,
hogy hazbei erkezett. Maid Gergely hang
ia is hallatszott az udvarrol A kutyanak
szolt valamit Etel gyorsan f0lkelt he
lyerol es ajtot nyitott Misi is otthagyta
az agyat es atiilt l6cara
- Van lit valaki? - hallatszott az al
tob6l Gergely hangja. Megismerte rogt6n
az idegenszagot.
- Maria van lit, meg Misi-
- Adjon az Uristen.
= Jo, hogy j0ssz mar Gergely, = sz6lt
Maria - rad vartam, nondani szeretnek
valamit
Gergely hallgatott. Gondolta, maid
megmondja kerdezes nelkul is, amt akar
= Csondesen beszelenek, inert ugy
latom, elaludt Gergo, = kerte Etel benn-
levoket
Most hozzakezdett Maria. Nagyon ova-
tsoan nagyon kerilgetve. El6szor AIT ker
dezte, hogy van-e Gergelynek valami mum
kaja tavaszra. Aztan magarol beszelt
meg szobraszrol. Elnondta, hogy milyen
jolelku, igaz ember az szobrasz mennyi-
vel kulonb tisztabb szandeku, mint falu-
beliek. Ur, finom ur, aki nem nezi lie pa
rasztot. Milyen jo dolga volt nala regi
kapasnak is, ellatta mindennel csaladjat,
a gyerekeknek minduntalan hozott vala-
NIT varosbol, cukrot, ruhacskakat, jate-
kokat. Mem is hagyta volna ell az kapas
halalaig szobrasz tanyajat, ha mem 0r6-
kol nagynenjet6l f0ldet. De orok0lt ne
hany holdat, maga gazdaja lett es fol-
mondott.
= A helyebe szivesen odavenne teged,
mondta XII vegre Maria
Engem-e csudalkozott Gergely.
- Mondta, hogy szoljak neked.
- Hogy en- menjek oda ahhoz a mi
csodahoz?
- TIE hat.
= Gondolja meg Gergely, = szolalt
meg kero hangon Etel is.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

Aki mem dolgozik, ne is
egyek, hangzik a parancsoiat.
Pedig gyakran azok, aldk mem
dolgoznak, esznek annyit, hogy
mem jut a munkasnak.
Aki gyul0li az embereket, q
bolond; aki nagyon s7ersG
6ket = meg bolondabb.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

A feleseg hazi butor; a sze-
ret6 fenyiizesi cikk.
La gaceta., 1940-04-25

sus derechcs deben primero Ee-
gar a ser fuertss y saludables,
y que para lograrlo deben dejar
de usar &c hcjas De coca.
Sin una legisiac;6n sde.uaca
y sin TN estricto control ofic!al
oe 81 vcnta, Sc requ9riran pro-
elcmc 2 mrchas generate
mes de esfuerzo educativo; tan
ligada esta la coca con la re.i-
gi6n, los rites magi,os y las SUI
psrsticiones, y con Ell sistcma
existente de semi-servidumbre,
para que pueda lcgrarse algdn
progreso apreciable contra la
droga. Mientras tanto, la abru-
madora mayorfa de la poblaci6n
peruana y boliviana vive en- un
mundo de suehos cue parecen
extasiS, pero que en- realidad
son pesadillas de miseria y de-
rreta, Tai es Ell triete epilogo
del lmperlo de los Incas, que fue
quizas la mas grande sociedad,
en- relaci6n con sus instrument
tos mecanicos y sus conocimien-
tos, en- los anales de la humani-
dad.
La gaceta., 1940-04-25
DEL pA1ENQUE
Viene de la Sa pdg,)

Sc agudiza; pero la mayoria de
Ia coicnia latina no vctara por
Pierce.
Tony Fernando haol6 en- es-
pado., en- defensa de su candida
tura. Bondi habl6 tambien. Los
dos fueron aplaudidos.
Martin Caraballo, Ell conocido
letrado, pronunci6 unas pala-
bras en- defensa del juez Sand :
Ter Y dijo que la mayoria de los
abogados Sc inclinaba a el, por
su correction, inteligencia e i'm
parcialidad.
Una de las mas grandes Ova-
clones de la noche la recibi6 el
querido amigo John Hines, el
joven juez de la Corte de 10 Cri-
minal. Habl6 en- ingl6s y en- es-
panol y supo apreciar los votos
que los latinos lie dieron en- las
pasadas elecciones. Hines alcan
cara, por 10 menos, Ell 800 de
los votos latinos, R~ecuerdelo 81
dia de los comicios, por su bon
dad, cultura Y consideration pa
ra ell pueblo latino.
FL senador Andrews tambien
hubo de ser aplaudido ~calurosa-
mente. Dijo que lie habia sido
leal al Plan Townsend y que con
tinuara defendiendo ell plan con
todo vigor, pero no al senCr
Townsend un enemigo gratuitO.
Luchara por impedir que la ma
cion sea Nevada a la guerra. Sc
lie aplaudio.
La gaceta., 1940-04-25

Una Candidate
Recomendamos para candida
to a Delegado a la Convention
Nacional Democratica, por TODD
La gaceta., 1940-04-25
CARLETON BEALS
III

La adivinaci6n con las hojas
re coca es cosa corriente. Guam
do las hojas, en- lugar de ouedar
acolchonadas en- la mejilla, son
mascadas activamente, la can't
dad de cocaina puesta en- liber-
tad es mucho mas grande. Las
personals que Sc encuentran ba-
10 la fuerte Influenza de la dro-
ga Sc supone que tengan la IA
cultad de predecir ell future de
ellos mismos Y de personals. AL
gunos hasta hacen de clio una
profession. Este tipo de pronos-
ticaci6n es conocido bajo Ell nom
bre de catipa. La advinaci6n es-
ia basada a wees en- ell hecho de
que las hoias, y por tanto los
suencs, sean dulces o amargos.
La buena o la mala suerte de-
pende del anuncio de este he
cho. Ell cdtipurerO, 0 adivinador
de la suerte por medic de la CO.
ca, Sc sienta en- un lugar conve-
niente con ell cliente a SUI lado.
Ell cliente no debe decir nj una
palabra mientras ell cdtipurero
esta sucumbiendo a la influen-
cia de la droga, porque Sc re-
cuiere una absolute concentra-
ci6n. Ell Gnico sonido en- csc
momento es la constante masti-
caci6n continIa, ell indio cuya
suerte ha de ser decidida, o que
desea conocer ell resultado de al
gun negocio o dificultad pen
diente, espera ansiosamente,
Finalmente ell adivinador ex-
presa sus conclusiones. ST Sus
palabras son: "Amargo, padre
cito (forma corriente de saludo
indio), amargo, amargo, amar-
GO, ell indio comprende que su
empresa esta professionals a un
nal fin. En- algunas ocasiones,
ell catipurero es mas comunica-
La gaceta., 1940-04-25
FULLER HABLARA HOY EN-
LA CONCHA DEL PARQUE
DE PLANT

Ell jowen abCgado Fuller
Warren candidate a goberna-
der, hablara hoy por la noche,
a las 8, en- la concha del parque
de Pant.
Warren v.ene atceando du-
ramente la "maguinaria" de Vo
lusia, d fensores de la candida
tura a. Whitehair.
No a1ostumbra el Orador a
mencionar nombre; pero Sc en-
tienGe bian a quien alude.
La gaceta., 1940-04-25

ell Estado, a la Sra, Paola Cope
land lCaStanedo.
La Sra. Castanedo es de Ev-
erglades, Condado de Collier, y
naci6 en- New Orleans. Sus pa
dres llegaron a Luisiana con
Don Bernardo de Gaiyez,
Es una mujer americana mo-
derna, eulta, y aspira a repre-
Sentar a las mujereS de la Flori-
da en- la Convention de Chica-
go.
Paola Copeland Castalhedo
merece la consideration de to-
dos los ~electores latinos.
Orgullosa de su descendencia
espahola, anna a su patria, Els
tados Unidos, con Ia iealtad de
la raza iberica.
La gaceta., 1940-04-25

A cola cough seriously endangers
you, your family, and your business
assaHiates. Illness from colds and
COUGHS causes more loss of time
tfcn all other diseases combined.
If YOU have a cough due to a cold,
o.. ertho-Mulsion, the gdaran-
teed medicine, today. II Mentho-
Mulsion fails tq sop your coughinT
immediately and get you entirely
ever yc.f cold cough quicker than
.ay medicine you ever tiled, as
for yu-r money BE- X.
Mentho Muls;on is more than an
,rAtiqgy medicine, 1t contains vita
mi,s A and D to build your c3'G
resistance, and seyap soothing
ling ohs and ~rnguents, inclld-
La gaceta., 1940-04-25
UNA EXHIBTCTON PERMA-
NENTE DE
DE CUBA

Mechanic los esfuarzos del
Consulate cubaro en- esta ciu-
dad, Y en- particular por la acti-
vidad del canci.!er Cesar Rive
70, Sc va a estaJtecer muy proa-
TO, en- esta ciudad, una pequena
eXhibicion permanente de pro
Quotes cubanoS.
Tenemos entenido que la ex-
hibici6n Sc abrira en- un eSpacio
so local de la Gale Lafayette.
Daremos nuevos detalles en-
Ell momento oportuno,
La gaceta., 1940-04-25
Grayaon, candidate a fiscal

GTdyEUIl, CdIIOWu0UO a 1hSSoh
del Condado, habl6 energica-
mente en- pro de su candidatu-
ra. Senal6 a Williams como can
didato dc la maquinaria de Pat.
Williams, que alcanzara NIL
hos votos latinos, por su amis-
tad con les eociedades y los lati-
ros, en- los 1ltimos anos, habl6
despues y mencion6 Ell case de
Willie Noriega, brutalmente a.
cometido por unos pistoleros a
sueldo.
La familia de Noriega sabe
cue cumpli con mi deber y me
h aenviado esta carta. Lego la
carta.
Paul Lake, candidate a fiscal,
dice que solo recibi6 % votos en-
Ybor City, en- las pasadas cleo
clones, porque la maEmina del
iu9go vot6 en- su contra.
FL buen amigo Anthony Schle-
man recibi6 una ovaci6n como
6l Sc. la merece. Habl6 de su re-
putaci6n como honbre de nego
cics y abogado. Anthony obten-
dra una gran votaci6n EN- los ba
rrios latinos. Ybor City lie con-
9.dera como un hijo adaptive, 10
mismo que West Tampa.
Frank Brown habl6 en- defen-
.sa de su candidatura a interven
tor del Estado, ell puesto del vie
jo amigo Lee.
Charlie Pent conquist6 NIL
ehos aplausos, 10 que lie coloca
entire unO de los fuertes candi-
dates a secretario de la CeFte
del Circuito. Pent habl6 en- in
giles y en- espanol.
"Yo tengo mas amigos latinOs
que todos mis- oponentes juntos.
Mcdonald, candidate a re-
presentante, recibi6 una verda-
dera ovaci6n. Este joven pare
ce tener asegurada la election.
Bin Sawyer recibi6 una ova-
ci6n al terminar su discourse. AL
gunos lie llamaban ell "cura"; pc
70 cuando oyeron su "oraci6n",
alcanz6 una verdadera ovaci6n.
Mr.. Sawyer es un notable AUS
tabor de reclamaciones sobre a.
SECURES.
lie pregunto al sheriff Nc
Leod sobre Ell case de Pine. Gull
breath declare que Sc hallaba a.
partado de las maquinarias y
Sc refiri6 al case de Pine.
Hablaron tambien los otros
candidates a Sheriff, Sres. Nc
Leod, que aspira q la reelection,
y Fred Newberger.
Una Candidate
R~ecomendamos para candida
to q nalanadn q Ia COnNencinn
La gaceta., 1940-04-25
Don't Spread -four Git Cough
Get MenthC- Nuis:qp .

ing highest grade lockwood creo.
sote FOR penetration. Genuine Cal.
ifornia Zig syrep P.vos Ml-..aO.
Mulsiof. ? taste the whole family
will like. 1t clings TO tie mem
branes SO its soothina healing iR-
gradients &C. faster, better. Ap
Ohio minister recently said from
his pulpit:
tAtterdancA at church is neces-
sary for human welfare, but don't
endanger the eoagregat.ol with 3
cold cough wkel Wentho- Mulsion Is
so inexpensive and easy to obtain"
Naturalization Is endorsed by
your ~ncighbors = 4 arHnteed by
leading DRUGGISTS - 'ryV here, adv,
La gaceta., 1940-04-25

asf e. tribute de todos sus feti-
ches, la mistica -cura para todas
sus intermediates. Desempeha
I'm papel mistico dominante en-
gu vida.
La coca ciertamente no ha ST.
do igualala como medic de abs
tracci6n : Liberation personal.
I'm pequeno smontiguamiento
de Ia lengua que gradualmente
Sc extiende a la carne de la boz
ca, Y pronto Ell mundo de traba-
10 y de dolor queda borracho,
La cocafna lie permite al indio
ilogar media docena de wees al
dfa a un estado pr6ximo al
trance. Puede hacer una expe-
riencia espiritual, como inI1u-
dablemente 10 es, pero en- esos
frames e. ne encuentra ningdn
refuerzo moral, ning1n deseo
de autc-expresi6n, ninguna sa-
tisfacci6n duradera,
e. sabe por su ruda experian
ella que Ia vida es tristeza, am
gustia, necesidad, trabajo, des-
rrecio; y tambien deseos y ape
titos. Como la satisfaction de
lcs deseos requiere sacrificics,
esfuerzo intellectual, energia d.
rig1da, y en- Su mayoria tales
Idesecs no son realizables en- min
gun case como el sabe que la o.
preston no puede ser facilmen-
te sacudida; mas cue enfrentars
SO con sus problemas, prefiere
utilizar Ell escape que lie queda
mas cerca. Es mas facil sentar-
Sc a la orilla del canine duran
te horas y extraer una momen-
tanea felicidad de un pequefo
saquito magico sostenido entire
las rodillas,
Pero es un falso escape. FL
consumidor de cocaina queda a.
trapado en- una jaula de Ia cual
nunca podra librarse. Ell ex-
tense uso de la droga es uno de
les seriOs obstaculos al progre-
so de ambos paises, Nulifica el
esfpuerzo de la educaci6n y de
todas las medidas en- favor de
la salud p1blica; y Sc sobrepo-
ne a todos los esfuerzos por ele-
var ell nivel de vida. Una naci6n
nc es mas grande que la salud
y la libertad de la gran mayo
ria de sus ciudadanos individua
les.
Hay algunos pocos signos de
esperanto. Los misioneros pro-
teStanteS en- la America Latina
han hecho mucho, particular1
mente en- las prOvincias de Pu-
nc y Cuzco, para enSenar a los
habitantes a no usar la dr0ga,
En- esas mismas regiones en- los
dltimOs amos, los jefes indios Y
las scciedades midas han des-
pertado reivindicando Aas glo-
rias del viejo imperiO y desper-
tando a sus modernos hijos. Es-
AN ensenando a sus oprimidos
hermanos que para conqufstar
- - -