davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1940-11-07
Metal Market

NEW YORK, Nov. 0P.-copper steady;
t eIeetrolyyic spot Connecticut Valley, 1900;
fGm;. spot and nearby 50S7l5' forward.
90.%2s Leaa steady; SPOT New York. 5.65.
20; ~; East st. Louis. $50. Zinc STEADY;
6s,etsii 6aSe I'll live LOUIS. spot and forward, 725.
aiuIm1lnam. antimony, platinum. ChiTless
Sbsnvaa aaatilte and domestic scheelite un-
Evening star., 1940-11-07

Cottonseed oil opened steady; December.
4.94b; January, BOOB; March, 8 I6bs Nav
5.22b: July. 5.2sb. Bid. n Nominal
Evening star., 1940-11-07
New Orleans Prices

NEW ORLEANS, Nov lPl.-Cotton fu-
lures tarned active here today, and ad-
Vanced So cents to 81 a bale on trade
price-hxing and STRENGTHENING securities.
Near noon prices were II to 20 points
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
DR.. TOWNSEND
SzOvETKEzIK

A minden hatvan even felti-
Ii ember reszere ketszaz dollar
havi nyugdijat kovetelo DR..
Townsend a republikanusok
konvenciojanak befejezese utan
ujra megmozdult es kijelen-
tette, hogy a Labor Party hi
veivel sz0vetkezik.
Ugy latja Townsend, hogy Sc
a demokrataknal, Sc a repub-
likanusoknal nincs hajlando-
sag ARA, hogy nagyobb nyug-
dijat adjanak az oregeknek.
Exert tartja sziiksegesnek a
sz0vetkezest, amelynek reven
megmozdithatna vagy tiz mill
lilo szavaz6 polgart a maga ter
We erdekeben.
Ha csakugyan megt0rtennek
az oregebb koruak eroteljes
megmozdulasa, akkor Town
send tenyleg komoly tenyez6
lehetne a politikaban.
Erer azonban keves kilatas
van most es Townsend barat-
saga utan egyik part Sc fog sza
ladpa1ni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11

az arulkodasra S kilonosen ar
ra, hogy hozza mem ert6 en-
berek kontarkodjanak belle a,
munkajukba
s vegil negyedik meggon-
dolasra erdemes teny az, hogy
akiknek az arulkodassal, a.
judaskodassal ma a WPA mum
kat, Jtne XII valaki a kezeb6l.
holnap AIT esetleg koplalasra
karhoztatja, inert a jelenlegi-
hangulatban attol kell felni,.
hogy nemsokara a kozsegelyt-
is megvonjak mindazoktol, aki-
ket kommunistaknak vagy ma
ziknak ismernek.
Mem azert vagyunk lit, hogy
egymasnak legyunk a birai s
legkevesbe azert, hogy egymast.
d0ntsiik a szerencsetlensegbe,
esetleg csak azert, inert valaki-
re haragszunk.
Ismetelten keriink hat min
denkit, hogy mar csak a ma
gyarsag, tehat a sajat jone-
wink erdekeben, ne legyen a
napi negyezer k0zt egy magyar
feljelentes sem, inert a besu-
goknak oft sincs becsiiletiik,
ahol elfogadjak a besugast.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
ne LECYEN MAGYAR A NECYEzER K0zT'


Naponta negyezer feljelen-
tes erkezik az FBI-hoz (G-
menek), amelyekben ameri-
kaiak a polgartarsaikat kom-
munizmussal, nazizmussal es
hazaarulassal vadoljak.
Es meg sokkal tobb level fog
beerkezni a kovetkez6 hetek-
ben, inert most egyenesen fell
kerik a polgarsagot, hogy a
WPA munkasok ilyen ossze-
k0tteteseit hozzak a hat6sagok
tudomasara. Most ezeket az
embereket elbocsatjak maid a
WPA munkab6l.
Hinni akarjuk, hogy egyet-
len egy magyar besugo sem
lesz S hogy egyetlen egy ma
gyar embert sem fognak a
WPA munkarol ilyen cimen le-
fizetni.
Akiknek kedviik lenne ilyen
feljelentesekre, azok harom
dolog felett gondolkozzanak,
miel6tt embertarsukat bearul-
jak.
Els6 sorban gondoljak meg,
hogy akik k0ztiink a melliket
verik, hogy Ok "munkashaza-
max tartjak a Szovjetet", vagy
akik koztiink a Hitler Stain
szovetsegert a Jezus Krisztust
dicserik, azok elbolonditott SEE
geny emberek fogalmuk
sincs rola, hogy mi kommu-
MINUS, vagy arr6l, hogy a
Hitler-Stalin frigy NIT jelent
ennek a hazanak.
A mask, amt meg kell gon-
dolni, hogy ez a torveny ugyan
erthet0, de mem mentheto,
inert a legszegenyebb embere-
ket veszi uld0zobe, azoknak We
szi XII a szajabol a kenyeret
olyasmiert, ami meg van en-
gedve a kevesbe szegeny en-
bernek.
A kommunista part t0rve-
nyesen engedelyezett part je-
lenleg amig a jeloltjeiket koz
koltsegen ratehetik a ticketre,
kegyetlenseg es lelketlenseg,
hogy a nincstelenjeiket, a we'd
telenjeiket veszik uld0z6be. Am
tiltsak be a kommunista es
nazi partokat, ha ait helyes-
mex tartja a polgarsag, de amig
azokat be mem tiltjak, addig
a legszegenyebbjeit ne uldoz-
zek.
S vegil gondoljon ra min
denki, hogy 8 mem "testverei
orzoje", hogy van egy FBI in
tezmenye ennek a hazanak,
amely a k0telesseget kitJn6en
erti amely nincs raszorulva
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
HIMLER MARION
For Ugly Surface
PIN PIES
Doctors Amazing Successful
LIQUID Costs Only $50

II you're discouraged about unsightly pim.
Piles and blotches of external origin, here's
the REAL help you should try: Powerfully
soothing, antiseptic liquid Zemo quickly
relieves itching, burning and soreness-its
18 different effective medicants start right
IN to help Nature promote FASTER heal
Ing. Even cases other products didn't help
report wondrous prompt results. Stainless,
dnvisible-leave Zemo on day and night all
while it helps your skin. Only 35t. Real
severe cases may need the SIPS Extra
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
Az irredenfizmus mem lehet spanyoI faI

Csongrady Kornel szukseges-
mex latta, hogy megszolaljon
es "valaszoljon" azokra a elk
keinkre, amelyekben a Hitler
Stain kultusz magyar nyelvi
primadonnait az amerikai ma
gyarsag erdekeben valo mer-
sekletre intettiik.
Valaszat k0rilbelJl harom
reszre osztotta.
Megjegyezte, hogy az Egyet-
ertes ''republikanus" mint
ilyen, az eln0k0t teljes joggal
es szabadsaggal kritizalja.
Mem nagyon ertjuk ezt a
megjegyzest.
Soha egyetlen Amerikaban
megjelen6 lap es a mi lap
jaink a legkevesbe kifogasol-
tax, hogy akarmelyik mas lap
akarmelyik mas politik a j
iranyt k0vet S a nemzet akar-
melyik tisztviselojet tamadja.
De igenis mas dolog az elmo
kot kritizalni es egeszen mas
azzal vadolni, hogy "idegen
penzvaltok erdekeben" viszi
haboruba a nemzetet. A Hit
len-Stalin frigy imadoinak ma
gyar primadonnaja meg ennel
is messzebb ment egy fizete-
ben es az elnokot azzal vadol-
ia, hogy "szazezer zsid6t he
lyezett a sz0vetsegi payrollra,
hogy azokat a hadi szolgalatt6l
megmentse."
Hogy ez a szemtelen buta-
sag milyen jo hatast kelthe-
tett az amerikaiak k0zt, AIT
azert kepzeljuk, inert felhabo-
rodott amerikaiak ismertettek
meg veliink el6szor AIT a ked-
yes kiadvanyt.
Mem AIT kifogasoltuk tehat
soha, hogy akarmelyik magyar
vagy mas lap az elnokot kriti-
zalja, vagy republicans uj-
sag, hanem AIT, hogy az elmo
k0t ragalmazza, ami mem fog
semmi jot hozni az idegen
nyelvu sajtora.
A vedekezes mask resze alb
ban ALT, hogy laptarsunk es
az a csoport, amely rajong a
Hitler Stain szerelemert, mas
kent latja a haborut, mint
Roosevelt es ugy erzi, hogy
angol erdekekert akarjak va
gohidra vinni az amerikai ka-
tonakat.
Ez az allaspont hibas, inert
az Egyesiilt Allamokat mem az
Anglia iranti szerelem vitte
1917-ben a haboruba mem
azert akarjak most a diktatu-
rak gyozelmet meggatolni. Ha-
mem azert, inert Amerika erde-
kei ugy kivanjak. Latjuk, hogy
maris sok ezer millio dolla-
runkba keriil, hogy a demokra-
ciakat megvertek. Joga van
azonban ra mindenkinek,
hogy a helyzetet hibasan lassa
S soha mem kifogasoltunk SEN
kit egyetlen szoval, inert az
amerikai beavatkozasrol eset-
leg ez a velemenye. Ehhez jo-
ga van minden amerikai lap
max es polgarnak.
A vedekezes harmadik resze-
mel aztan eldobja a sulykot a
laptarsunk.
A Hitler-Stalin frigy irantj
aradozast azzal magyarazza
hogy COX" irredentak, nekik a
magyar revizio a fontos, Ok
azert elnek es azert halnak;
es ezt olyan hangnemben irja
a laptarsunk, mintha csak Ok
elnenek -es-halnanak a revizit
iigyeert.
| Hat mi brutalis oszinteSeg,
gel Szoktunk beszelni.
Es ezzel a brutalis 0szinte
seggel jegyezzuk meg, hogy
sem a magyar irredentizmust
sem a magyar reviziot mem
hozta es a jov6ben sem hozzs
kozelebb egy jottanyit sem az
|
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11

tul a magyar revizi0ert val6
kiizdelem lesz eletem egyik f6-
celia es ext a fogadast szereny
tehetsegem szerint kovettem.
Egy par honap mulva ket-
szaz0tven dollar palyadijat tiiz-
tenn es fizettem XII egy irreden-
ia szindarab megirasaert, amit
sok helyen eloadtak. egy ev
mulva szaz dollart tiiztem es
fizettem XII egy irredenta n6ta-
ert, amt sok helyen ma is enc
kelnek.
Eek azonban csak ARA vol
tax j6k, hogy az amerikai ma
gyarok k0zt meginduljon es
ebren narration az irredentiz-
mus es a revizio gondolata.
Mikor Maria roman kiralyne
Amerikaban koncsorgott, het
nagy amerikai lapban helyez-
tenn ell t0bb szaz dollarba ke-
rul6 fizetett hirdetest, amely-
ben amerikai polgartarsainkat
figyelmeztettem, hogy a lega-
zolt nemzetsegek eltiprasara es
lopott orszagreszek es felszere-
lesekre igyekszik lit a kiralyi
propagandista penzt szerezni.
Szaznal tobb, nagy el6kel6
angol lapokban megjelent cikk
van el6ttem, amelyek k0ziil ne
melyiket hetvennel tobb lap
kozolte, es amelyekb6l egyet az
Egyetertes is lekozolt angol
nyelven, amelyben Magyaror-
szag jogos igenyeit hirdettem.
De a legjobban a legilleteke-
sebb helyeken tudjak, hogy mi
Iyen igyekezetet fejtettem es
fejtek XII revizios ugyekben,
oily helyeken es olyan m6don,
amt mem igen tartjak sziikse-
gesnek dObra verni. S ezeknek
a koltsegeire en- semmifele
gyijteseket mem rendeztem S
azokat soha senkit6l mem ker-
tenn. Icy diplomakat sem osz-
togathattam azoknak, akik ta-
Ian segitettek volna es "hazai
szilvoriumot" sem tartottam
sziiksegesnek inni a munka
melle. S ezek az igyekezeteim
soha az amerikai polgar kote-
les hisegevel hajszalnyira osz-
sze mem utkoztek. Els ezekre az
igyekezetekre soha mem vindi-
kaltam magamnak patentet.
Hat tanacsos lesz egyszer el-
hinni, hogy mem azok a pa
tentirozott irredentak, akik a
leghangosabban beszelnek.
Az irredentizmus azonban
mem spanyol fal, amely moge
a kommu-nazik kultuszat,
Hitler-Stalin frigy dicseretet,
felekezeti uszitast ell lehet rel
teni.
Semmi k0ze az irredentiz.
musnak ahhoz, hogy Hitler
meg Stain frigyre leptek egy'
massal. A magyar reviziot nen
Hitler adta, hanem Hitler vet
te ell, mikor nemcsak Szlova'
kiat falta fel a nemet biroda.
lom, hanem megtartotta Nyu
gat Magyarorszagot es elvettt
Devenyt, Ligetfalut a magya
roktol.
Hitler kuzd0tt az utolso pill
lanatig az ellen, hogy a ruther
foldet vissza kappa Magyaror
szag.
Tudta mindenki, tudta Be
mes, Carol, Lloyd George e.
minden epeszi ember, hogy {
magyar fold termeszetes kiege
szit6 reszeit az els6 nemzetk0z
komplikacio visszaadja. Es
csak Hitler ALT annak az utja
ba eddig, hogy Slovakiat visz
szaadja.
Erdely is visszajon, men
azert, inert Hitler ugy akarja
hanem inert Romania szethul
S inert Erdely vizei q Dunab;
folynak. S AIT meg a diktatur'
sem parancsolhatja meg, hog,
a foly6 a magyar alf0ldrol fel
L - Z A-J l. -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
] MENTEGETOZES

Ez a haZa, amely befogadott
bennunket, amely polgari jo-
gokkal ajandekozott meg ben
nunket, ellenseget es nemzeti
szerencsetlenseget lat a Hitler
Stain sz0vetsegben. Es ebben
a nemzet minden tagja egyet-
ert az elnokkel. Ez mem demo-
krata, mem vi deal, mem re-
publikanus politika, hanem
amerikai politika, amelynek a
kovetkezmenye, hogy a nem-
yet egyhangulag oriasi fegyver-
kezesi terheket vett niagara.
Mert ellenseget lat a Hitler
Stain frigyben.
Ha tehat ugy lenne, ahogy
mines, hogy a ket veres kezu
diktator 0lelkezese hasznalna
a magyar revizio iigyenek, anne
rikai polgar amerikai ujsagban
akkor Sc "dicserje a Jezus
Krisztust, amiert a ket dikta-
tor maid 'skereszteny beket"
kenyszerit a vilagra."
JOnnek idok, mikor a foga-
dott haza, amelynek ajtajan
mindannyian koldusbottal a
kezlinkben kopogtattunk es
amelynek 0nkent hiseget es-
kudtunk, szembe keril a Sziil6-
f0lddel, ahonnan ait a bizo-
nyos koldusbotot elhoztuk. Mi
kor az erdekeik ellentetesek.
Ilyenkor az a kotelessegiink,
hogy habozas nelkiil a fogadott
haza melle alljunk.
Ez lenne a helyzet, ha igaz
lenne, hogy a ket diktator szo-
vetsege a magyar reviziot ell
hozZa.
Es ebben az esetben is, mint
minden esetben, a fogadott
haza k0vetelheti elso sorban
toliink a hiiseget.
S ha ez a nemzet ait tart
ia, hogy a Hitler-Stalin sz0vet-
seq veszelyezteti hazank biz
tonsagat, mint ahogy egesz
biztosan ait tartja, S azert
fegyverkezik ilyen iramban, ak
kor mines ra jogunk, hogy
nyilvanosan "hala-istenked-
junk, amiert letre j0tt a $40
vetseg.
Ilyenkor szabad fajni a szi-
vunknek, de inzultaljuk ezt a
nemzetet es ait latjak azok,
akik ugyis gyulolnek benniin-
ket es akik mindig iirugyet ke
resnek az elleniink valo agita-
lasra, ha "dicserjik a Jezust,
inert letre iott a szovetseg'',
hogy az els6 helyre a Sziil6-
fold es mem a fogadott Haza
erdekeit helyezziik.
Egyebkent hat a vedekezes-
ben mem felelt egyenesen a mi
tiszteletremelto laptarsunk.
Mem ait kerdeztiik, hogy
republikanus-e az Egyetertes
vagy irredentak-e, akik olyar
hangosan hirdetik, hogy jo.
forman Ok az egyediili irreden
tax, hanem AIT, hogy 'Leir
make, k0z0lnek-e angol nyel
ven lapjukban AIT a monda
tot, hogy ''Dicsertessek a Jezu.
Krisztus, inert Hitler es Stalir
sz0vetseget k0t0ttek es inert 81
kenyszeritik a kereszteny be
ket a vilagra''?
Mem hiszem, hogy kitiint
baratom, Csongrady Kornel ez
angol nyelven hajland6 lenne
lapjaban k0z0lni. Mert jol tud
ia, hogy ilyen k0zlemeny nyo
man meg magasabban lobogn;
az idegenek elleni uszitas til
ze, amely ugyis elegge perzse
benniinket.
S szeretettel kerdezziik, hog,
ha angol nyelven EFT men
nyomna lie a lapjaban, sziikse
ges-e, erdemes-e, helyes-e, meg
engedhet6-e magyar nyelvel
lenyomni?
HIMLER MARION
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
|AvILAG-HET STRoFABAN

ANlLAG-HET STROFABAF
Irja: Szegedy Laszl6
HETI ROvAs: CsABA LEGENDAJA
Kincses szep Erdelyunk kincses Koozsvarunk:
vsszatertetekre oh be regen varunk!
Cinerlnknek exc; scent koronank gy0ngye:
ely mily draga folded minden kis gor0ngye!
Visszater ezredszer Csaba legendaja
D. sziviink arany- -ezist himet most raja.
Ia Kis Goncol, Macy Goncol milj6 hun vitezzel:
jonnek huj-huj -rajta Ijjal, keevezzel -.
Jonnek vertforral6 szekely indul6ra
jonnek, inert halottak, hogy Jtott ora!
=. Jonnek foldetrazo egi diiborgessel:
osszeforr magyar es dics6 szekely e y
vAsARNAP UJRA TURUL MADAR 7'~&
Vaora kezd valni egy regi vizio: T as&A.
kozeeg szekely-nagyar revizio!
Lehet, hogy bekeSen, lehet, hOgy harcteren:
u de valahogy meglesz mostmar mndenkeppen
sas Egyforman kesz vagyunk: harcra vagy bekere:
81 hogyha Rumunyorszag idejen ter eszre? !.
He Bar Erdely hataran vilog mar kardunk
s4a Bekere ha lehet: azert mndg hajlunk
Husz evi bitorlas osszeomlo felben
ujra szekely magyar lesz Erdelyben!
K0zeleg nagy perc k0zeeg az ora!
b. ujra turulmadar szal fel maid Gyergy6ra! 4 4
Verik a harangot mocorszagban felre: @.Ss
- revizi6s Nap silt vegre mar Erdelyre. q
ms Szarnyat pr6bagata Matyas ven holoja,
D. vidamabban folyik Erdely negy foyoja ~
Ami szegyen esett magyar vegeken
@ iowa teszi assan vi tOrtenelem
IS Ma is ertelmeten is meg homalyos, a.
hogyan lett cinerunk moe salaktol Saros?
Hogy borthatott el oily nagyon a szemet?
Hogy tehette moe Erdelyre kezet?
=. Ujjongnak vizek, hegyek halmok, vegek:
i ujra magyar lesz visszhangja Erdelynek!
KEDD: MATYAs szuLoHAzA s;@
vi lapot r Clio vi tortenes nyoman
az vi tomjen fust0t birja roman
~ Koh0g, tiszog tole bukik, kekul:
az olah Regatta" menekul ell vegul.
. Eneke Maris; futyul a Nenere:
"Rumunyorszag veliink megmerkozni mer-e?"
rs :. Daol Hargta; uong Marosszekely
"Megint Erdely ura lesz dicso szekely"
Elhalkul maid ujra "Styi-rumunyestye:"
megvert ebkent szikol maid az olah bestye
Olah- moe cimernek pattogzik mar maza:
vsszater kebiinkre Matyas szuohaza
szERDA: "RoMANIA MARE"
sorsleekharangjan huzzak koteet
Romania-Mare koporsoja feett!
"Nagy Romania' mar csak alg feleny;
osszezsugorodtak nagyzolo remeny1.
He Mocorszag mem esz tobbe oily nagy legeny:
lie van mesve jocskan nagy roman lepeny.
e. mig teliesen szethull moc-rabloalam
rnegsem fog oszuni addg ven szakalam
es Mndegy, hogy cigany-e, oahe, tatar-e?
dogrovason mar "Romania Mare!"
Nepek srasojat most ravataozzak:
meg par het vagy honap s vegleg elhantol]ak!
Par hettel ezel6tt ha usagba neztink:
ui megalazasban volt megint csak reszunk
Hrdettek a mocok tid6szakadasig:
hogy M6corszag nepe lejon Tiszaig
Mocorszag csak Carroll intesere var meg,
inert Magyar Afold Mocorszagnak jar meg j!
Meg alig ket hete mikor EFT hlrdettek
n~ szinte erthetetlen, hogy EFT hogy merhettek?
sy@ Merthogy Hitler kezet, labat talpat nyatak
veltek hogy tehetK egyugyu balgak!
S fekete konnyeket sir most a Macy 'karoly,
leszallnak az almOk girheS taltOSarOl!
Evening star., 1940-04-11

FUNERAL DESIGNS.
GEO. c.. SHAFFER, Inc.
MODERATE PRICES PHONE NAT O10e
o.ss :ss !s.s.9: E,:s!a:' Co. 18th 8 Eye
GUIDE BROS. co. Flora, Piecss
1879 = st. NV. Natfensi &%50.
Evening star., 1940-04-11
Boys Club Drive
Pledges Increased
To $4,000
Support From Citizens
Urged by Curron in
lndorsing CompoisA

A hearty" public response to their
drive for $50, 900 for the Police Boys
Club today cheered campaign work.
ers who reported more than 100000
had been raised up to yesterday.
The campaign closes Monday at
noon. A fourth report luncheon will
be held by the 625 workers tomorrow
at the Cosmos Club.
The drive, which will aid in the
support Of the groups five WASH
ington clubhouses and q summer
camp on the lower Potomac at Scot
land, Md, yesterday received the
support of Edward M Curran, newly
appointed District attorney.
Work Is Praised.
In a letter to Morris Cafritz, Boys
Club president, Mr.. Curran wrote:
Realizing the need of beneficial
recreation and clean habits among
the less privileged boys of the Ma
tion's Capital, I am very glad to
commend the work that has been
done by Maj. Ernest W. Brown and
his associates in the Police Boys
Club.
Il know that juvenile delinquency
has been reduced to a minimum
since the Police Boys Club was
founded by Maj. Brown in 1884 and
I hope that such work will be con-
tinued and that it will have the
Evening star., 1940-04-11
Mrs. Emma White, rs,
Dies Of Heart AiIment

Mrs. Emma Jane White, 76,
widow of Col. Harry Kidder White,
U. S. M. c.. died yesterday in Will
mington, N. c., of a heart ailment
after an illness of a week.
Mrs. White lived at TIT Twen-
tieth street NV, but was visiting
a sister, Mrs. Earl I. Brown of
Wilmington, when she became i'll
Mrs. White was born in Smithfield,
N. c., in 1864, the daughter of Capt
Thomas Mann Thompson and Mrs
Mary Eliza Mintz Thompson. Smith
field is now known as Southport.
She was one of the first American
women on the Isle of Guam, where
Col. White was in command fol-
some time. Col. White was killed in
an automobile accident several years
ago and Mrs. White received in
Juries from which she never COM
pletely recovered.
In addition to Mrs. Brown she
is survived by another sister, Mrs
Harry Phelps OF Washington, wife
OF the late Commodore Phelps
U. S. NJ, and brother, James viii
liam Thompson of Southport.
Funeral services are to be held
at Wilmington at $50 pm. today
and the body will be shipped hero
Tor burial in arlington National
Cemetery tomorrow.
Evening star., 1940-04-11
Mrs. Jessie s. Clark Dies
Al Ace Of "a Years

Mrs. Jessie s. Clark, "a, widow Of
Frank Atherton Clark and a resident
of Washington for 10 years, died
today at 5437 Connecticut avenue.
Mrs. Clark was the daughter Of
Lyman Foote, former surgeon in the
United States Army, and Mary
Morris Cooper. She was born in
Cooperstown, N. Y, which was
founded by her great-grandfather,
Judge William Cooper, member Of
the Fourth and Sixth Congresses.
Her grandfather, Isaac Cooper,
was an elder brother of James Feni-
more Cooper and she was a direct
descendant of Lewis Morris, one of
the signers of the Declaration Of
Independence.
Mrs. Clark is survived by three
nephews, Morris Cooper Foote of
Washington, 1t. Col. William Cooper
Foote. U. S. A., now at the Army
War College, and Francis Chandler
Foote, Sewickley, Pa; niece, Eliza
beth Cooper Keese OF Cooperstown,
and a great-niece, Mrs. Victor F.
Piper of Washington.
Funeral services will be held at
st. Marks Episcopal Church, Third
and A streets Sc. Saturday at 10
am. Burial will be in Arlington
National Cemetery.
Evening star., 1940-04-11
Chinese Girl Wins
$4,000 Verdict in
Alienation Case
Porents-in-Luw Must Pay
Sum to Compensate for
Loss of Her Husband

An $1,000 verdict was given a
pretty, young Chinese American girl
today by District Court jury,
against her Chinese parents-in-law
for allegedly alternating her hus-
bands affections.
Shortly after noon, the jury filed
into the courtroom of Justice Jesse
c. Adkins and the foreman an
nounced that the jurors had found
for the plaintiff $1,000 against both
defendants.
The plaintiff, Mrs. Mildred Lew of
Baltimore, had sued for $1,000
against her parents-in-law, Mr.. and
Mrs. Charles Lew Wah, COG Fifth
street NV.
The young woman contended that
on June 6. 1887, in Baltimore she
married Norman Lew, son of the de-
PENDANTS; that they lived happily
together as husband and wife until
the defendants developed an inten-
sive dislike to her because she was
too Americanized and did not have
sufficient respect for Chinese GUS
toms and did not always address
her parents -in-law in Chinese, but
sometimes spoke English.
Mr.. Wah is described as laundry
operator and is said to own q num-
Der of properties here.
Evening star., 1940-04-11
In Mrmnrtant

ARTS. REV. LARRY r. In sad tut
n Rsm0Es ARY s ny dft Rrs asvo.fa Ssd
taken from me SO suddenly six years aao
'0fik HIS bPVofEp bPE11 f laaf MfrE MARY L. ARTS
BIGGs. THOMAS s. In loving memory
Of our beloved one. THOMAS s. 5IGGS
who Pass passed on seven years ago today. April
You are gone from us, but not FORGOTTEN.
Some sweet day we will meet again;
THE FAMILY.
COMER. BUSH tH. M. beloved hus-
band Of Rama Gibbs Conner. who left Us one
year ago today.
AS long as life and memory last We will
HIS IovING WIFE AND CHILDREN. I.
GOODS. BUELETTE LACEY. In loving
efber Ct euE der duE5ter f,sr spd shd
Pissfs Fl, faaa away eleven years ago TO-DAY April
VIZ. have not forgotten you. dear.
We think Of YOU often
PAPA GAMMA. ShG MA e SRoraER rs fhd AND DAucH-
HUNT. ROSA EsrELLE. In loving
ffdf Te vho nd depsrsed
this life f4H5 aUsBkHSD BksHaSf as2 Hsb t0dsz children
JOHNSON. MARY LANIER. In loving
N MARy TxNER Ss Wo
asgarted Sn2 1hs 5as7 life three years ago today
Just line Of sweet remembrance.
Just memory fond and true:
Just token of loves devotion
That HUgBHaD GHg hssE,s AND M 9aG 81
JOHNSON. WILLIAM BARKER. sR. In
kAM GSnf sa rsneF Who
April IL. 1929.
Days of sadness still come Ger US,
Hidden tears SO often flow:
Memory keeps you always smear near us, ,
Nothing but memories as we Journey on,
No one knows the depth Of our resrst.
7et Ps%s%ssE yAS1 8sssSs
Eleven years have passed away.
still hln9thsT loye sqs sna lons has feI feI; YOU
Yoyk koE Fos4hR sah 6xbdHfER fssf 5GEffa
memory Of my. beloved husband. TWYMAN
Years S' ago today. April II. 1888.
Loving and kind in all his ways,
sincere n' and and Kind In IN heart sr1 and IN mind nd
HIS WIFE. MYRTLE V. JONES
PAYNE, HATTIE MAY. In loving re-
MAY PAYNE. who departed this life thirty
yfsES ;fH '95s{ ARHl L. lsGS r.
MANN
ROBINSON, LUCINDA. Sacred to the
memory Of our dear mother, LUCINDA
ROBINSON. who departed this life tive
years ago April 10. 1885
Loved in life. remembered in death.
GEORGE. BERTHA AND MAGGIE.
SMITH. MARY Cherished memory Of
our dear mother and grandmother. MARY
| SMITH, who left us three years ago today,
| April IL. 1887.
HER fnf puaER 5if r. 0Ht YkB goNEs snsts
N3NA N3NA WALKER. AND oRANDcH1L-
TAYLOR, REV. WILLIAM A. Sacred to
| the memory of Rev. WILLIAM A. TAYLOR,
years ago today. April II. 1887.
THE MISSIONARY CIRCLE OF THE
FLORIDA AVENUE BAPTIST CHURCH.
| TAYLOR, REV. WILLIAM A. tribute
| Of love and devotion to the memory Of our
beloved pastor, Rev. WILLIAM A. TAY-
| LOR. who departed this life three years
ago today April IL. 1887.
mr., Loved in life; 81 sherished Y. II death; -,
"5R.m Florida AvENuE BAPTfsT cH6RcR.
| TAYLOR, REV. WILLIAM A. A tribute
Of love and devotion to the memory Of our
late father. Rev. WILLIAM A., TAYLOR,
who departed this life for bright mansions
hsyf Ns thTse fEFcY sfass ssS AP5 Ii
| JULIAN A.. PROF: H CLINTON AND