Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-24

ZIldlIlSIlO. WIZ UylO OOUy w
v boji ma severozapad cd Mont
medy. "DNB, nemecka tired
nj tiskova kancelaf prav1, re
tato tvrz byla jednou z nejsil-
nejs1ch francouzskych tvrz1 a
byla pry vzata 1tokem, pres
strasnou palbu jejich obhajcI.
Nejvyssf velitelstv1 oznamu-
je, re pocet zajatc1 stoupa a
mnozstvi valecne koristi Sc ivy
suje. AZ dosud bylo zajato,
nepocftaje v to Holandany,
100, 600 spojeneckych vojak1
a "nespocetne mnozstv1 del
28cm ukoTisteno."
DNB pravi dale, re take
ztraty spojeneckych vojsk
jsou tezke nasledkem dtoku
nemeckych tank1 a aeropland
ma ustupujfci vojska. Naproti
tomu ztraty postupujicich ne
meckych vojsk jsou "pomerne
male"
Jeden aeroplan byl sestfelen
pri naletu spojeneckych aero
plant, podniknutem v sobotu
ma Hamburg. DNB pravl, re
zadne ztraty nebyly episode
nj, nikdo nebyl zabit ami ranen
a spojenecke aeroplany byly
zahnany nemeckymi letadly.
Nejvyss1 velitelstvl oznamu-
je, re nemecka vojska postu-
pull ma fronte 55 mil a re je-
jich pTedvoj pronikl jiz do St.
Quentinu. Par1z byla dosud
60 mil daleko do nejhlubsiho
nemeckeho vyb6zku.
Ma fronte " severn1 Belgii
spojenecka vojska jsou zatla-
covana "na pochodu nemecke
armady k mori."
"Po pfemozen1 posledn1ho
odporu ma ostrove Walcheren
cele Holandsko sc vsemi ostro-
Wy, je v nemeckych rukou,"
pravf sc v oficielnlm komunike
Pc padu Bruselu a Antwerp
nemecka vojska postupuj1 k
belgickemu mestu Client, asi
rs mil ma Jill cd nejblizsfho DO
du ma pobTezi a nacisticka VOL
ska jiz pTekrocila reku seldu
ma zapad Cd Antwerp.
Nemecka bombometna leta-
ola nOtODila OhchOdn1 LODI O
5000 tunach a poskodila de-
stroyer u francouzsko-belgic-
keno pobrezf. Jina LODI, 1900
tun a vojensky transport byly
potopeny u norskeho severnl-
no pr1stavu Narviku.
Nemecke vyzvedne aeropla-
ny prinesly zpravu, re spatfily
nepTatelsky kriznfk uvaznuvsl
ma melcine u Bodo v severn1m
Norsku. Byl slime naklonen a
hlidan aeroplany a jinym de-
stroyerem.
Vrak transportn1 lodi, 25,-
900 tun byl objeven u holland
sk6ho pT1stavu Flushing. LODI
byla rozbita pull, patrne mi
nOu.
Italie "musf rfci a take rex
ne sv6 slovo v evropskych uda-
lostech a pouze ceka ma dennf
rozkaz," prohlasil hrabe Cha
no, zahranicnl ministr k ital-
skemu lidu, zatfm CO jsou ko-
many prfpravy k ochrane prot
naletGm v mestech severn1 ca
sti zeme, hranic1c1 S Francil.
Ciano mluvil v Milane u pT1-
lezitosti vyrocf podepsanf "pak
tn ocele", jak naval smlouvu
o vojenske alianci mezi Italii a
N6meckem. Tim prerusil sve
dlouhe mlceni o zahranicni po-
litice. Ucinil tax v dobe, kdy
fasisticky fisk HASA, re Italie
byla pTivedena ma pokraj val
ky nasledkem nemeckych u
spechG ma zapadn1 fronte.
Ciano pravil: "Italie nem1-
&c ZuOCdC VLOdlO1ld uOd1OSCl V
evropskem zivote." Dodal
vsak, re lid musf cekati, "az
Mussolini oznam1, co je nutno
podniknouti. A al vyfkne sve
%slovo, pax cely Milan povsta-
me-"
Nemecka armada obratila
svou pozornost k Anglick6mu
kanalu. Sedesat tisic Hitlero-
wy obrnene gardy, zmechaniso-
vane kolony, vail Sc z~apadnim
smerem k Anglickemu kanalu.
D1lezite prGmyslove mesto, re
leznicni kTizovatka, St. Quen-
tin, Francouzi vyklidili a Mem
ci obsadili.
Berlin tvrdi, re nemecka ar
mazda obsadila take Laon. le-
zfcf rs mil severo-vychodne cd
Parfze. Francouzske zpravy
tvrdi, re toto dGlezite mesto je