davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25
FURCSA
BARATSAC

A Hitler-Stalin kultuSz ma
gyar k0vetoinek a primadon-
naja, aki "dicserte a Jezust.
inert szovetseget k0tott a ket
diktator", egyszerre furcsa ma
gatartast vett fel azok ellen,
akiknek a papajat olyan boil
dogan olelte a keblere.
Miota mas szelek jarnak eb-
ben a hazaban, miota mar 6
is megertette vegre, hogy lit
mem nepszeru a ket diktator,
egyszerre csak felfedezte, hogy
mem jo baratkozni a v0r0ssel.
Erthetetlen irasainak egyi-
keben nemreg szanakozva fe-
nyegeti meg a Stain k0vet6it,
az "elvtarsakat'', hogy most
baj lehet, meg esetleg XII is eb-
rudaljak 6ket ebb6l a hazabol,
Hat egy kisse erthetetlen ez
a furcsa baratsag.
Vegre mem lehet a pajt meg
enni es eltenni.
Akinek jo Stain, annak le-
gyen jo mindenki, akiknek a
butasagan a Stain uralma
alapszik.
Aki "dicseri a Jezust'', inert
Hitler es Stain egymasra ta-
laltak, az ne tagadja meg a
baratsagot es a lelki szovetse
get azoktol sem, akik Stain
utan igazodnak ebben a haza-
ban.
Vegre ha a vezerek ossze-
olelkeztek es ha ez olyan Macy
oromhir volt az egyik diktator
hiveinek a szamara, akkor ia
Ian ugy llllk, hogy a nacl-
parti gentlemanek is borulja'
max a Stalin-parti 0ntudatosaF
keblere.
Ha azonban ugy ereznek {
kommu-nazi kultusz hivei e.
kovet0i, hogy ebben az orszag
ban sulyed6ben van a nyakba
borulas oromtiize es sziiksege:
hangfogokat tenni a nagy "di
csertessekre", akkor sem illik
hogy az egyik tabor a mask
max a rovasara akar menekUln
egy silyed6 haj6r6l.
Mem, akiknek olyan nag.
0romet okozott a ket diktatll
ra verfertozeSe. azok csak oril
jenek vagy busuljanak egyut
tovabb is es ne akarjanak
dicsertessek k0vetkezmenye
elol olyan forman menekulni
hogy most a sz0vetsegest Xxi
] ebrudaljak ebbol a hazabol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25

nyiinket nagyon sokszor megir-
TUX Is mem tagadtuk, hogy
szerintiink szerencsetlenseg le-
ne, ha a segelytigyek ellen6r-
zeset a sz0vetseg (amelynek q
kincstara viseli a terheket) fel-
adna.
Az Allami es megyei politikai
masineriak korruptabbak, mint
a sz0vetseg es kiil0n0sen szii-
ken mernek az alamizsnAt az
egyes megyekben, amelyekben
a nagy adofizet6k befolyAsa
sokkal k0nnyebben es biztosab-
ban ervenyestilne.
Ennek a pontnak a k0vet-
kezteben tehat hatarozottan a
demokrata platform erdeluel-
ne tamogatast, ha az embcr -
bizni merne a platformban.
Az igazsag azonban, fajda-
lom, az, hogy minden eslten-
d6ben t0rtentek kiserletek a
kongresszusban a reakcio re-
szer6l, hogy a segelyiigyek We
zeteser0l es ellen6rzese1 81
mondjon lie a sz0vetseg, hogy
az ezermilliok szetosztasat ad-
ia XII a kezebol S ennek az igye-
kezetnek a hivei egyforman
kerultek XII mindket partbol.
A demokrata part reaAci6s
szarnya, a deliek vezetese mel
lett, eppen olyan hangosan ko-
vetelte, hogy a "dole" valtsa fel
a WPA-t, mint a republikanus
csoport reakcios szarnya, rem
volt hat kiilonbseg a kett6
k0zt.
Voltak liberals emEerek
mindket politikai partban, akik
ennek az erk0lcstelen igyeke-
zetnek az utjat eddig elalltak.
| Az hat a teny, hogy bar lat
szolag ebben a kerdesben fell
tetlenil a demokrata platform
ad becsiiletes igeretet a nem-
zetnek, igazasban meg az a
kil6nbseg sincs a ket part k0zt,
inert anig pl. a reakcios Sena-
tor Glass biztosan a 'dole"
mellett fog szavazni, dacara a
demokrata platformnak, addig
a liberals Norris feltetlenil a
segelymunkak mellett lesz, da-
cara a republicans platform
max.
Az amerikai politikai rend-
seer tisztan az elnok kezebe tet-
te le programot es a polgar-
sag jozansagara vail, hogy el
sem akarjak olvasni a mindig
szaz-szini, mindig senmitmon-
do platformokat, amelyekben
ebben az evben joforman alig
van kul0nbseg amiben a fen
tt ponton kivul meg nagyit6
iiveggel sem tudtunk kiilonb-
seget talalni.
Az igazi platform: hogy
Roosevelt vagy Willkie kell-e
a kovetkez6 negy eyre a nem-
zetnek?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25

Also oriaS volt de most mar felebredt
vilag merk6zesen nagy tettekre erett.
Sncue Sam lesz ura egy szebb, nagy j0v6nek
mem varja meg amig maid fejere n6nek -.
Beket akart mindig :. de nepe javara
harcolni is kesz ha ez beke ara!
Sok minden rosszul VOLT. sok minden volt hibas:
de most megrazk6dk az alvo 6rias!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25
AZ ECYETLEN Macy KUL0NBSEC
NIT IGERNEK A ANINCSTELENNEK
A KET POLITIKAI PLATFORMBAN

A ket part politikai plat
formjaban ezuttal nincs nagy
kiil0nbseg.
Ugy a philadelphia, mint a
chicagoi konvenci6n mindent
megtettek, hogy a platfornok
igerjenek ugyan mindent, min
denkinek, de hatarozott ige-
reteket, amelyeket kesobb a
lpartok fejere lehessen olvasni,
ne tegyenek, ahol csak AIT Ell
lehet keriilni.
Voltakeppen nincs is nagyon
sok ertelme a platfor1inak.
Napokig csataznak, az ujsa-
gok napokon at tele ki:rt0lik
a vilagot, hogy a programon
milyen nehezen dolgoznak S
vegiil, mikor keszen van, alig
van polgar, aki azokat olvassa.
Avert, inert megszoktuk,
hogy a platformok betartasa
reges-regen kiment a divatbol
s ez mem is nagyon lehet mas
keppen.
Regebben a part platformja
AIT jelentette, hogy akit jel0l-
mex, az teljes mertekben, szaz
szazalekaban magaeva tette a
platformot, amely a jeloles
el0tt kesziil es keriil nyilvanos-
sagra.
Lassan azutan rajottek, hogy
a masok altal keszitett progra-
mot nem tartjak be a jeloltek,
mikor hivatalaikba belepaek S
eppen exert ma mar ugy irjak
AIT meg, hogy a jel0lt a sajat
szaja ize szerint magyarazhas-
sa AIT, ha megnyeri a valasz-
tast.
Philadelphiaban peldaul meg
irtak a platformot, mielott
sejthettek volna, hogy Taft,
Dewey, Willkie, vagy mas lesz
a part jeloltje. Termeszetes,
hogy ugyanaz a platform eye
szen mast jelentett vollla a
Taft, mint a Willkie kezcben.
Erthet6 hat, hogy seramit
mem mondanak es kul0Eosen
hatarozottsaggal semnit mem
mondanak a platformok csu-
pan egyetlen lenyeges kl.lonb-
seget tudtunk abban talalni.
Olyan kiil0nbseget, amely a
magyar szavazok nagy reszet
szomoruan erinti.
A republicans part plat
fOrmJa hatarOzOttan beIgeri
hogy amennyiben Ok vennek at
a kormanyzast, a segGlyniuia-
kak es kozsegelyek ugyet atad-
jak az egyes allamoknak, va
rosoknak, megyeknek, ami las
san egesz biztosan a keszpeliz.
segelyezeshez vezetne, ami Ike.
vesebbe keriilne a nemzetnek
i A demokrata platform to.
vabbra is a jelenlegi rendszert
a sz0vetsegi kezelesben lev6 Sc
gelymunkak rendszeret igeri.
Ebben a kerdesben a veleme
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25

(HM) Rooseveltet ujra je-
loltek S en-, aki ket valasztas-
ban tiiz0n-vizen k0vettem, aki
intezkedeseinek es programme
max legnagyobb reszet helye-
seltem aki nalanal kiil0nb es
az eln0ksegre alkalmasabb en-
bert ma sem latok ebben az Or
szagban, - mem tudok a je-
l0lesnek Oriilni.
Mem t0rvenye, de hagyoma-
nya volt idaig ennek a haza-
max, hogy ket terminus legyen
eleg az elnoki tisztsegben min
den embernek, nehogy a har-
madik utan negyedik, a negye-
dix utan az 0t0dik j0hessen s
vegiil kialakulhasson az a
rendszer, amt Latin Amerika
egyes allamaiban megszok-
funk. Hogy az eln0k gyakran
eletre szolo diktatora egy or
szagnak.
Az eln0k merhetetlen hatal-
ma a jel0lest mindig XII tudja
kenyszeriteni a partjabol, XII
lon0Sen akkor, ha mar azzal
a cellal kezdi hivatalba jutasa
utan a kormanyzast.
Minden elnok elso negy esq
tendeje azzal telik Ell, hogy -
kesziil a masodik negy eyre,
vagyis minden intezkedeseben
tekintettel van ra, hogy bizto-
sitsa a politikusok joakaratat
maganak. Es ezt a nemzet er-
deke megsinyli.
Ha rendszer lesz belole, hogy
ket terminusnal hosszabb is
lehet egy-egy elnok uralma,
akkor nemcsak az elso, hanem
a tovabbi terminusokon is al
landoan ARA fog t0rekedni a
Feher Haz minden lakoja, hogy
a kOvetkeZ0 terminuSt biztoSit-
sa maganak.
A ket-terminus hagyomanya
szJkseges volt regebben is, ma
azonban ezerszer sziiksegesebb,
mint regen volt. Azel6tt a har-
madszor valo jel0les csak =
jel0lest jelentett, de hatra lett
volna meg a valasztas.
Ma a szovetsegi alkalmazot-
tax szama kozel jar a millio-
hoz, ma a segelymunkak es
k0zsegelyen el0 emberek sza-
ma tobb milliora rug, ma sok
milli6 szavaz6 ugy erzi, hogy
erdeke az eln0k ujra-valaszta-
sa, vagy hogy halabol kenyte-
len szavazni az eln0kre.
En- mem veszem komolyan
AIT a sok ostobasagot, amit
0sszeirnak az ellenzeki lapok
a "diktaturarol', ar1ivel az ell
nokot evek ota vadoliak. Soha
mem voltak diktatori hajlamai
Rooseveltnek. Es ha tulsago-
san meSsze akart menni bizo-
nyos olyan iranyban, amely
mem tetszett a tobbsegnek, ma.
gyon gyorsan es nagyon ere.
lyesen leintette a kiserleteit a
kongresszus.
De mem lehetiink vakok s
kenytelenek vagyunk meglatn
azokat az esemenyeket, anne,
lyek Europat a mai szerencset-
len helyzetebe sodortak.
Hitlert is megvalasztotta 9
nep t0bbsege S neha 6 is AIT
mondja, hogy a legtisztabb de
mokracia van 0naluk. Ma mai
Stain is demokraciat jatszil
0 Oroszorszagban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25
For Ugly Surface ;,'
PIN PIES


II you're discouraged about unsightly PIN.
Piles and blotches Of external origin, here's
the Real help you should try: Powerfully
soothing, antiseptic liquid Zemo quickly
relieves itching, burning and soreness Its
10 different effective medicants start right
Ia to help Nature promote FASTER heal
ing. Even cases other products didn't help
report wondrous prompt results. Stainless,
invisibls-leave Zemo on day and night all
while it helps your skin. Only $50. Real
Strength. At all leading drug stores.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25

COA4 CsAACA q PeAA CSAASNoeSA AAAAOS&A
oda, hogy Rooseveltet kell je-
lOlni.
Az 8 helyiikben valoszinuleg
en- sem adtam volna a szava-
zatom masra ezekben a valsa-
gos id6kben, viszont en- val6-
sziniileg eppen exert mem is
mertem, mem is akartam vol
ma a delegatussagot, a szavazas
kotelezettseget vallalni. Mem
akartam volna masra szavazni,
de mem mertem volna a tor
venynel is szentebb hagyoma-
nyaink ellen szavazni.
Ketsegtelen, hogy MA sulyos
dolog lenne kicserelni a Feher
Haz lakojat S hogy ma Roose-
veltre a nenzetnek sziiksege
van. De ketsegtelen az is, hogy
a jelenlegi valsagot mindenkep-
pen megusznank, inert a nem-
zetvedelem nagy sziikseget mar
felismerte a haza minden pol
CARA, viszont a harmadik jel0-
les precedenset soha t0bbet
mem lehet lit visszacsinalni.
S Roosevelt nagy tekintely
es nagy hatalom lett volna ak
kor is, ha onkent vonul XII a
Feher Hazb6l, hogy a helyet
masnak, esetleg nalanal gyen-
gebb, esetleg nalanal alkalmat-
lanabb embernek atadja. Mem
kellett volna hat nelkiil0zni a
tudasat es tapasztalatait a
nemzetnek.
Van meg egy mask Okla an
max, hogy mem tudok a Roose-
velt jelolesenek oriilni.
Ket hete meglrtam, hogy az
elnok sajt6-konferenciajan en-
egy osszetort, faradt embert ta-
laltam, akit az utolso nyolc
esztend0 borzalmas terhe meg
orolt.
Mem tehetek rola, de nekem
az az erzesem, hogy a tovabbi
negy ev sulyos munkajat meg
akkor sem lett volna szabad
rarakni ere az emberre, ha
ait 8 maga kivanja.
Roosevelt merhetetlenul ma
gyobb ertek lenne egeszsegesen
a Feher Hazon Xviii, mint be-
tegen es 0sszetorve a Feher
Hazban. -
Ez azonban csak szenelyes
resze a kerdesnek, ez csak SEE
melyes szinpatia, amely eset-
leg allamerdekek mellett elt0r-
pill S lehet ARA az allaspont-
ra helyezkedni, hogy ha 8 ma
ga az aldozatot vallalni akarja,
nincs ra jogunk, hogy a to-
vabb-szolgalas jogat t6le meg
vonjuk.
Az igazi ok, a f0-ok, amiert
en- mem tudok a Roosevelt je-
lolesenek oriilni, inert AIT hi.
szem, hogy ait az egyent jelol.
tex ugyan ujra, akinel nagyob'
bat es kiil0nbet, alkalmasabba1
es meltobbat mem tudok talal
nj, de akinek a jel0lesevel az
amerikai scent demokracis
alapkoveb6l egy darabot letor'
think S EFT az arat meg 8 erte
sem lett volna szabad talar
meghoznunk.
Attol felek es AIT remelem
hogy amerikai polgartarsain
millioi mennek hasonlo ketse
gek gy0trelmeiben november
ben a szavazo urnahoz es ma
gyon sokan az utolso pillanatie
fogunk viaskodni sajat ma
gunkkal, hogy a szavazasnal
Roosevelt mellett dobogo szi
viinkre, vagy az amerikai al
kotmany t0rhetetlensegebe We
tett hitiinkre hallgassunk-e
miel6tt a szavazatunkat lead
ljuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25
Irja: Szegedy Laszl6


HET RovAs: HOLLAND NYoMoR MAGYAR HAIA .
Ismerek egy csodas, ritka sep viragot,
amely szeppe teszi egesz vilagot.
Ami szennyes, rut volt szeppe szepu t6le:
de sajnos kevesiink kapott csak belole!
Ez cSodaS vrag Haa Vlraga:
sziviinkben tove lelkinkben az aga!
Vgasztal gyaszban vilagt az ejben:
noshat mutassuk meg, kinek mol lelkeben!?
. !. Emlekeztek-e meg jo magyar testverek,
NIT tettek erettink o holland nepek?
Mikor efogyott mar veriinknek foly6ja;
fa mikor labunkba mart balsors kop6ja?
AIikor szetszabdalt mar bosszu szeszelye;
mikor reank borut Trianon gyasz eje:
~ Mikor mem volt tobbe egy falat kenyerink
mikor ehezett mar: asszonyunk, gyerekiink!
Emlekeztek-e meg j6 holland nepre?
- Otthonaba vtte gyereklink egy eyre :!
Mennyivel raradtunk e j6 nep adosa!? ~
I. most az 8 arcukr6l hervadt lie rozsa.
tS Most az gyermekUk ehes, sovany, sapadt
most az lellikon i'll a s0tet banat
rs Most Ok erik kinjat SOtet nyOmOrnak
T. S remenykedve ITALIAN mireank gondolnak?
ss Nos magyar testverek: lit j6 alkalom:
sutkerezziink kisse SzeretetNapon
Ha fel van meg irva multunk szvfalara:
nutassuk meg mi is: mi a magyar hala?
Siessunk segtsink nyomban amlg lehet:
Kerjen minden magyar egy holland gyermeKeC!
(Aknek szive hozza keszsege
rjon reszletekert szerkesztosegbeD
vASARNAP: ALL MEG A MAGYAR!
Paris: demokratak biiszke sziklavara:
svasztikat rajzolt fel mar a homlokara!
Vonagik knjaban a nagy Eel torony;
elbOritja Parst berini korom
Behodolt mar hires demokracajuk
nekik is svastka lett mar balvanyuk
&C.. Hatra arc!" vezenyel Parsban nenet
faSciSztava teSzik kiSkoru nepet.
Budapest nacva lenni megsem akar:
a vharban verzon, de: all meg magyar!
HETFo: UTBAN MAR A vEGzET!
Gyoz megis jov6 sotet ketelyen,
megis csak vi langok gyulnak a vegeken.
Ha most mem is ertuk' hiteri "rejtelyt":
rnegis visszakapjuk nemsokara Erdeyt!
Hiaba vigadnak ujra Mocorszagban
magyar szvekben megis ujra nyar van!
Hiaba isznak szekely-medveb6rre,
meg fogjak maid banni: inert ittak elore?
Oahorszag fele utban mar vegzet
feje folott terjeng vegso enyeszet!
KEDD: "ERDELYT KIK0T0TTEM!
vsszajott Teleki miincheni utro
buszken, bizakodon sZalt e a vaSutrOl
Mem kolduskent mentem mem kolduskent Jottem!
Hogy Erdelyt megkapjuk: ait en- "kkotottem"
Hitler -Mussoini: ket vlaghatalmak:
Erdeyt vsszafogjak adni magyarnak!
Ne kivanjak t6em, hogy sokat fecsegjek,
lesben allo kils6bels0 elemeknek
Ennel nagyon sokkal komolyabb heyzet
most vi tortenemet csinal maid nenzet!"
sZERDA UJABB EZREDEv FELE -.
Icy beszet Teeki a magyar nemzette
Ki beszet meg enne nagyobb onerzettel!?
Es meg hozza tette: "Bar kis nernzet vagyunk:
Mlnchenben kelett szegyeneni magunk!
Ket vilaghatalmak ugy kezeek m1nket,
hogy sokaig raztak magyar kezenket."
"Menjetek jo Swivel ;" mondogattak vegil:
Magyarorszag ujra nagy orszagga epul!
- Ezereves nemzet T0rtenemek kutja
Uiabb ezredevbe vezet most utja!
CsuTeRToK vARAD KoLozsvAR AFRAID
Ne bus,1j hat derek amerkas magyar:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25
VASARNAP: ALL MEG A MAGYAR!

Paris: demokratak biiszke sziklavara:
svasztikat rajzolt fel mar a homlokara!
Vonaglik kinjaban nagy Eifel torony;
elboritja Parist berlini korom -.
Behodolt mar hires demokraciajuk
S nekik is svastika lett mar a balvanyuk 4.
e.. Hatra arc!" vezenyel Parisban nemet
S fascisztava teszk kiskoru nepet.
S Budapest naciva lenni megsem akar:
viharban verzon, de: all meg magyar!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-25
HETF0: UTBAN MAR A VEGzET!

Gyoz megis jovo a sotet ketelyen,
megis csak vi langok gyulnak vegeken.
Ha most mem is ertuk' hitleri "rejtelyt'
megis visszakapjuk nemsokara Erdelyt!
Hiaba vigadnak ujra Mocorszagban:
a magyar szivekben megis ujra nyar van!
Hiaba isznak szekely- -medveborre,
meg fogjak maid banni: inert ittak elore?
Olahorszag fele utban mar vegzet
feje folott terjeng vegso enyeszet!
Milford chronicle., 1940-10-11
Milford, Friday, October Ii, 1910
Discoverer's Day

The American people on October
IL honor Christopher Columbus, as
one of their great heroes. They tell
their young people to emulate this
great personality, as one who over
came difficulties that had previously
seemed unconquerable.
But, say the young people, how
can we become discoverers, when
there is practically nothing left on
earth to discover? About the only
unknown places are the frozen wilds
of the Antarctic continent, and they
are not a suitable place for the
habitation of man.
There are just as many things to
discover as there were in the time
of Columbus. Science is discovering
new things every day that add to the
welfare of mankind The leader who
can discover ways to bring peace in
the warfare of nations. or in the
conflicts of labor and capital, will
discover new continents of progress.
just as important to the world as
was the discovery of America.
Milford chronicle., 1940-10-11
COUNCIL HELD
5-HOUIR SESSION
TUESDAY NIGHT
tcontinuea from First Paeel

NNN-AN-AA~N@
has devoted much time to bringing
the project to a successful cOnclu
sion, and a committee comprising
Wallace F. McFaul and E. Roscoe
Galloway. The deed was accepted b!
Council with thanks, and an appro
priatiOii of $1,000 was unanimously
voted by Council to aid in the devel
Opment of the project The $1,000
will not be available this year, but
will appear in the 1871 budget.
The following committee was ap-
POINTED by Mayor Evans to meet each
Friday, for the purDJse OF paying
city bills in order tC obtain the go
cash discount allowed on bills paid
in 10 days time: r. C. Barnard, c. f.
Downing, d. G. Collins. 1t was dis
covered by Mayor Evans that the city
has been losing from S1.S0O.OO to
$2.40O.O0 year through failure to
discount bills every ten days.
Council also voted to establish a
second municipal parking lot in the
rear of Milford Grange Hall.
A report presented by Dr. Newell
r. Washburn, regarding the estab-
hHAlihCnt VI q iAuulCipdl ali pDlt Wdo
accepted with thanks and a commit
tee including DR.. S. NJ. d. Marshall,
Frank Elton. Mayor Evans, and the
City Manager will study the project
further.
An ordinance was passed for so
minute parking on the north side of
West Front street, South Milford. AT
present no parking except to load
and unload is allowed on the south
side of this street, which is one of
the busiest in the city
Council also voted to defray the
cost of papering and painting the
clinic rooms in North Milford, and
to purchase new OvercOats for the
members of the police force.
1t was also decided by Council to
buy pipe and complete the drainage
project over Randolph Row and thus
eliminate any possibility of a flood
in this particular section OF North
Milford.
The speedy elimination of the dump
on East Front street in North Mil
ford was also discussed and it was
decided to contact the owner, Robert
Daniels, and seek his cooperation in
completing the fill.
After all current bills were paid a
balance of $1,91O.04 was reported in
the treasury. This is the largest bal
aDce to remain in hand after the
payment of bills in recent years.
Milford chronicle., 1940-10-11
HOUSTON

Funeral services for John Cain
were held on Sunday afternoon from
his late home in Houston and were
attended by large gathering of rel
atives and friends who came to pay
their last respects to a kindly friend
and neighbOr. The services were in
charge of Rev. Norman C. Benson,
pastor of the Houston Methodist
Church. Mr.. Cain is survived by his
widow, Mrs Clara Warrington Cain;
one brother, Nehemiah Cain of Fred
erica, and one sister, Mrs. Reynolds
of Milford. The flowers were bounti-
full and most beautiful. Interment
was made in Odd Fellows cemtery,
Mr.. and Mrs. Josiah Parvis and
Mrs. Carrie Vierick of Milford visit
ed Mr.. and Mrs. Harry B. Townsend
in Chester, Pa, on Sunday and Mrs
Heber Scott spent Sunday with her
sister-in-law, Mrs. Howard Melvin,
also Of Chester, Pa.
Mr. and Mrs. George B. Thistle
wood moved into their apartment on
Saturday.
Mrs Floyd Williams. president Of
the Houston New Century Club;
Mrs. James Harrington, corFespon-
ding secretary, and Mrs Richard
Bennett second vice president at-
tended a meeting Of the presidents
Milford chronicle., 1940-10-11

and directors of the State Fedora
tion which was held in Dover on
Thursday of last week.
Franklin Morgan and julius Coo
per of the U. S. Army were home
over the weekend.
Mr.. and Mrs. George B. Thistle
wood were the dinner guests of Mrs.
Cora Satterfield on Friday night.
Mr. and Mrs. Franklin Slaughter
ana family were the dinner guests
of Mr.. and Mrs. C. P. Armour on
Sunday.
Mrs. Ralph Jump and Mrs. Wilbur
Jump went to Wilmington on Thurs
day to see Mrs. Ralph Jumps new
grandson, Calvin Hollis, the third.
Mother and son are in the General
Hospital and both are doing fine.
Miss Jane Jump of Wilmington
spent the past week with relatives
and friends in and near Houston.
Mr. and Mrs. Joseph Hayes and Mr.
ana Mrs. Charles Hayes returned
hCme on Saturday night after hav-
ing visited Mr.. and Mrs. Leslie Hayes
in Danberry, Conn.,. and they report
a fine trip and a very good time.
The Houston Volunteer Fire Com
pany will hold its annual supper on
IA and Is.
The Ladies Aid Society will meet
Thursday, October 10, at the home
Milford chronicle., 1940-10-11

Of Mrs. c. P. Armour A good atten.
dance is desired by the president
Houston Methodist Church
Norman C. Benson, Pastor
Sunday, October 13
g: 80 a. m.-The Church School
under the management Of Brother
Howard r. Mooreewill have its SEES
sion and as the topics for discussion
are very interesting, Il is expected
that a large number OF our friends
will avail themselves of the oppOr-
tunity to be present and take a part
in the discussion Bring your neigh
Dor with you
The junior church following inn
mediately after will be of interest to
the young folks and an address on
some up to date topic by the pastor.
The sacrament of the Lords Supper
wtll be administered at the morning
worship period and it is hoped that
all the members of the church will
be present and commune.
At 1880 o'clock in the evening
there will be a song service and the
pastor will speak on some favOrite
hymns and these hymns will be
sung. Come out and help us sing
them.
MillWO0d Methodist Church
Norman c. Benson, Pastor
Sunday, October 13
1880 p. m.-Chufch School under
the management of Brother George
Robbins will have a rally day and a
harvest home. It seems it was i'm
possible to have this last Sunday so
this Sunday is the day. We hope for
a goodly number of the friends to be
present
At the worship service beginning
at 2:30 the pastor will administer the
of the Lords Supper. We
hope that all the members will be
present and partake.
Houston School News
A show will be presented by cou-
sin Lee inclusive with a hot lunch
program at the Houston Community
on Tuesday, October 20.
Come out and enjoy a pleasant eve
ming. Admission: Adults soc, chill
iren zoe.
The Houston boys defeated Mag
1olia in a 40-minute soccer game
last Thursday afternoon. Bobby Min
ler was the hero of the game as he
scored the final point The Houston
girls were defeated by Magnolia 9-5
n a sOftball game.
Hot lunches are being served daily
It the school with Miss Josephine
Sapp in charge of the cafeteria.
On Monday Mr.. Farley, supervis-
)r, visited our school, and presented
/ library card filer and four pro-
lucts for our museum.
We are glad to report that George
IOverdale and the Slaughter chill
lren have re-entered school after |
leing absent for a while.
The present attendance for the |
of September of each room
ollOws: Mr.. Lynch. 92.61o, Mrs.
S969o. Mrs. Jerread, 1919,