Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-10

mel hodnotu $37,559.841, coz
je O 27% vice nezli v breznu
1889.
- Americti turiste minule-
no roku navstfvili sousedni Me-
xiko We vetslm poctu neil kdy-
koli drive a utratili tam okrou-
hle 100000 Proti tomu
mexict1 turiste utratili lonske-
no roku We Spoj. Statech obnos
1900, 900.
Federalni department obcho
du k tomu podotyka, re obnos,
ktery Mexicane v loni ~utratili
We Spoj. Statech, rovnal Sc asi
temuz obnosu, jejz zde utrati-
Ii roku 1888. Ia to americt1
turiste v Mexiku utratili v loni
O 100000 vice nezli roku
1888.
President Roosevelt, KITE
ry zadal evropske valcfcf sta
ty, ably Sc zdrzely bombardo-
vani nevalcfcfho obyvatelstva,
slibil svou podporu kazde me-
zinarodnf dohode, ktera by
byla uskutecnena ma zaklade
techto zasad.
"Bombovan1 bezbranneho a
nechraneneho obyvatelstva je
tragedie, ktera vyvolala hr1zu
vseho lidstva'', napsal konven-
ci Americkeho Cerveneho Xii
re.
Zd1raznil, re Mezinarodni
Cerveny Kriz roku 1888 zadal
vsechny narody, ably "znemoz-
nily takove zlociny v budouc-
nu," president vyslovil polito-
vani, re to nikdy nebylo pro-
vadeno.
eco Sc tyce vlady Spojenych
lStat1 mohu vas ujistiti mym
nejsilnejslm doporucen1m, re
budu p~r1vrzencem kazde me-
zinarodnf konvence, ktera by
zajistila ochranu nevalc1cfmu
obyvatelstvu."
Norman H. Davis, predse-
da Americkeho Cerveneho Xii
re, oznamil konvenci, re $780,
americkych zen zhotovilo diva
miliony r1znych castl odevG a
lekaTskych obvazG ma zadost
z Polska, Madarska, Rumun-
ska, Litvy, Lotysska, Francie,
Finska a NOrska.
= Valka v Europe, zejme-
ma bleskova valka Nemc1 V
Norvezsku, ukazala, re jsou
nutny radikalnf zmeny v anne
ricke vojenske smernici, jez 81
vyzadaji nesm1rne sunny penez
Gen. H. H. Arnold, velitel
armadniho leteckeho sboru,
zd1raznil to We SVEN svedectv1
pred senatnfm financn1m pod
vyborem, kde prohlasil, re Fad
ny vojensky aeroplan, ktery
Spojene Staty mali, celkem v
poctu 5000, nem6ze Sc merritt
S letadly nejnovejsiho typu.
SENATOR ma tomtez vyboru
prozradili, re gen. George C.
Marshall, naceln1k armadnlho
stabu, Tekl teto skupine d.
vernem zasedan1, re stale by
to $500, OOO,O vyzbrojiti po-
catecni americkou obrannou
hotovost 100000 muz1 moder-
MIN zp1sobem, jaky jest v plat
nosti v cele nemecke armada.
Toto svedectvi generalG by
10 nasledovano projevem sekre
taTe nemoTnictvi Charlese Edi-
soma, re department namornic-
tv1 uvazuje O 1plne novych pla
mech pro valecne lodi, jez by
je chranily proti 1tokGm toho
druhu, jichz Nemci pouz1vali S
takovym 1spechem prot brit
ske flotille v norvezskych vo-
dach.
V dGsledku techto sensacn1ch
objev1 mluvl sc o nasledujic1m
prOgramu k tOmu Gill, ably a
mericka narodnf obrana byla
privedena ma zadouc1 stupen
zdatnosti:
Radikalni zmeny v planech
pro valecne lodi: stavba bitev-
mich lodi 5000 az 10000 tun
nosnosti ;rozmnozen1 poctu ae-
roplan1 Sc zvysenou rychlost1
a dokonalejs1 v~yzbroji; roz-
mnozen1 americke pozemn1 ar
mady, zvysenf poctu rychlych
mechanisovanych oddll1 a IVY
Semi v poctu protiletadlovych
zbranf.
Poole senatora Cabota LODI
ge, republikana z Massachu-
sets, gen. Arnold rekl podvy-
boru, re evropska valka uka-
zala tyto hlavnf ctyTi vady a.
merickych valecnych aeropla-