Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-02-09


"Narodil jsem Sc IL. dnora
1909 V okrese Hardin v Ken.
lucky. Moi rodice, oba marc.
zeni We Virginii, pochazeli z
robin, nic1m nevynikajicfch,
snad bych mel T1ci, z robin dru
heho fadu. Mil otec vyrostl
v pravem slova smyslu bez ja-
kehokoli vzdelanf. V mych O.
smi letech odst6hoval Sc z Ken
lucky do nynejsiho okresu
Spencer v Indian6. Byla to di-
voka krajina, kde v lesfch zilo
jeSte mnoho medvedG a jine
divok6 zv6re. Tam jsem wy
rostl. Je pTirozen6, re kdyz
jsem dosp6l, mnoho jsem toho
nev6del. PTece jsem Sc vSak
jakz-takz naucil cfst, psat a
pocftat Poole trojclenky. To
bylo vSak vsechno. Cd tie do
by jsem We skole nebyl. Ten
maly pokrok, ktery mole vide
lanf cd te dolby doznalo, uciniI
jsem cas- cd casu pod natlakem
nutnosti. Byl jsem vychovan
pro farmaTskou praci, jiz jsem
konal az do dvaadvacfti let.
Je-li zadoucf i popis m6ho zev-
nejsku, pax Sc NIUE Tfci, re
.isem sest stop a skoro ctyry
palce vysoky, vaz1m prGmerne
sto osmdesat liber, mann tina
YOU plet, cerne, hrub6 vlasy a
Sedive oci. Ma zadna zvlastnf
znamenf sc neupomfnam."
Toto je vynatek z autobio-
grafickych poznamek Abraha-
ma Lincolna. Kdyby jeho je-
sitnost byvala vetsf, mohl Sc O
sob6 a O svych zkusenostech z
mlad1 rozepsati daleko obsir-
reji. Lincoln narodil Sc v pri-
mitivnf srubove chate o jedine
mfstnosti. Jeho rodny domek
je dnes uchovan jake narodni
svatyne v pamatecn1 budove,
vystavene v Hodgeville v Ken
lucky. V MAIDEN Lincolnovi
Sc brzy probudila -ctenaTska
Vasen. VypGjcoval 81 knihy,
kde mohl. Lincoln, pfse je-
den z jeho cetnych zivotopis-
CT, "ztotoznoval Sc v podivu-
hodnem rozsahu S knihami,
kter6 cetl. Byl bez skoleni a
.jeho cten1 bylo jeho vzdela-
nim." Je vskutku ku podivu,
co sebevzdelanf dokaze pro
v6dychtiveho cloveka. Nejlep-
sim pTfkladem je Lincoln, KITE
ry Sc jedine sebevzdelanfm
stall muzem jedinecne inteli-
gence a pisatelem TadkG, KITE
re slouzf dnes "a klasicky pTi-
klad anglickeho p1semnictvi.
Prest6hovanf Lincolonovy ro-
diny z Indiany do Illinois uci-
milo ma budoucfho presidenta
Spojenych Stat1 shiny DOZEN.
Lincoln sc stall hranicarem.
Plul dolG pc Tekach Ohio a
Mississippi, a pri navsteve
New Orleans pTisel pc prve We
zivote do styku S otroc-
twin. CO ma tamnejs1m trhu S
otroky spatril, ucinilo ma nej
tax nezahladitelny DOZEN, re
Sc z n6j stal vecny odpdrce O.
troctv1.
Kdyz roku 1882 vypukla val
ka proti IndianGm, vedenym
racelnfkem Black Hawk, pri-
sc Lincoln Ia dobrovol-
nika a prod6lal celou valku.
byl obchodn1kem, post
a obcas i zememefi-
V sedmadvacfti letech Sc
stal advokatem a nasledujfc1-
no roku zahajil advokatn1 prak
81 We Springfield v Illinois. Vse-
china pTedchazej1cf leta neza-
MEDIEVAL sve sebevzdelanf a
Cetl hltave neScetne knlhy jed
najfcf O d6jinach, narodohos-
podarstvf a jinych otazkach.
Lincolnova politicka kariera
zapocala jeho kandidaturou
do zakonodarny statu Illinois.
Prvnf pokus skoncil porazkou,
stejne jake druhy pokus roku
1858, kdy kandidoval do sena-
tn Spojenych StatG proti Ste
phen A. Douglasovi. z teto
druhe politicke kampane vysel
vsak uz jake vseobecne UNA
vany vGdce boje prot otroctvl.
" Tad6 debat s Douglasem, jed
MIN z nejvymluvnejsfch fecnf-
XII onech dnG, dostalo Sc Lin
colnovi prflezitosti, ably objas-
nil svou vlastnf filosofii O Via
de a lidskosti. Douglas, tax
jake cetnf JIM politicti v1dco-
We, spatroval v otroctv1 pro-
LIoVo L+oVe[y CT ND LoHIH stat