Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-03-01
Valka v Europe

wa -
gasolin a olej do rise a poslalo
sveho hospodarskeho zastupce
DIR. Clodiuse do Bukuresti, ably
tam nalehal ma pine dodanf
kvoty, ktera byla umluvena.
Rumunsko, ktere bylo nebez
pecne, chyceno mezi sporne po-
zadavky o petrolej, kapitulova
10 pod hospodaTskym malta
KEN Angle a Francie zakazav
81 dopravu gasolinu a oleje k
mazan1 do N6mecka, jichz ne
mecke letectvo velmi nutne po-
tTebuje.
Vladni dekret, v pravem O.
paku k nedavn6mu ujednanf S
N6meckem, jak Sc vyrozumfva
byl vydan vzhledem k tomu,
re Rumunsko hledelo vstT1c
vaznym ztratam sv6ho prdmy-
stu, protoze zapadn1 velmoci
1myslne zdrzovaly dodavku
bavlny, Why, july a zelezn6
rudy. "
Slib rumunsk6 vlady, re ne
Dude jednati ku prospechu Ne
mecka, mel Y zap6t1, re angelic
Ike zasilky zbranf a zelezne ru-
dy do Rumunska byly bezpro-
stTedn6 u~volneny.
Ruska armada, zatlacivsi
finske obrance ma zapadn1m
konci Mannerheimovy LIME,
jala Sc 1tociti veSkerou s1lou
ma finsk6 posice ii Taipale, ma
vychodn1m konci finske obran-
ne LIME.
Rusov6 vrhli do boje dive di-
wise, "siln6 podpOrovane delo-
strelectvem a letectvem'', jak
Sc pravi We finskem armadn1m
komunike, ale byly odrazeny a
m6ly tezke ztraty. Owe divi-
Sc s1tajf 10000 az $4,000 mu-
zG).
V pokusu proraziti Manner
heimovu linii Rusov6 presunuli
hlavnf ofensivu, ktera dosud
byla soustTedena ma 1seku
Summa a jezero Muolaa ma
zapad6 a prinutila finskou ar
madu zaujati move posice ma
Jill Cd Vilpuri, ma jej1 vychod-
nj konec a udeTili u Taipale.
V bojich ma zapadn1m kon-
ci Karelske size Sc pokracuje,
ackoli Finov6 popfrajf, re Ru-
sove zmocnili Sc Koivista.
V Lille, Francie, soud odsou
dill k smrti 27leteho pr1slusni-
ka N6mecka, jehoz jmeno je
Karl Szebereny. Byl obzalo-
van z vyzvedacstv1. Pfel1cen1
s MIN bylo tajn6.
Nekolik set ruskych technic-
kych odbornfkG zamestnanych
V prGmyslovych podnicfch V
Turecku pc mnoho rokG POOLE
turecko-ruske dohody, obdrze-
10 cd sov6tsk6 vlady Moskv6
naTizeni, ably Sc okamzite vra-
tito do Ruska.
Tento krok sov6tsk6 vlady
rusk6 je povlovnou likvidaci
ruskych obchodn1ch organisa-
CT Turecku.
Turecky list V minulych
dnech rOzeb1ral moznost valky
pT1St1ho lara ma Blizkem W.
chode, V n1z by ruska petrole-
iowa zTidla ma Kavkaze mohla
byti moznym centrem teto va
leone cinnosti.
N6mecti technicti odborn1ci,
kteTi byli zam6stnani turec-
KEN prGmyslu, pracuj1cfm pro
narodn1 obranu, byli take pred
nedavnem pOslani tureckou
vladou domG a Nemci vlastne-
ne lodenice Kruppovy spoiled
nosti V Istanbulu byly obsaze-
ny tureckymi marinaky.
Turecko obdrzelo velkou
pGjcku cd spojencG, Britanie
a Francie, S nimiz je nyn1 V jed
nom bloku prot dals1 rozp1na-
vosti Nemecka, S kterym Sc o.
pet spojilo sovetske Rusko.
Nyn6jsi valka zavdala pod
net pilnym statistikum, ably Wy
pocftali, kolik valek vedly jed
motive staty uplynulych dvou
stoletfch. Zeme S velkym ko-
lonialnfm panstvfm, Angle a
Francie, vedly nejvfce valek,
jak ma mort tax ma pevnine.
Francie vybojovala V 18. a 19.
stoletf 1876, Angle 176 valek.
z ostatn1ch velkych evrop-
skych statG, ktere vsak nemajl
kolonie, vedlo Rusko ISL va
lex, Rakousko- Uhersko 131, a
Spanelsko, kter6 vsechny sve
byval6 kolonie ztratilo, rs va
lex. Zem6, kter6 zacaly ucha-
yeti Sc o kolonie teprve pozdeji
--oI1-x 4z1S --S1o1x -o-oLo~o ooH