Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-04-19
HOSPO-
DARSTVf v MOC MAJESTIC.
GA.

bre vedom, re velika politicka
a vojenska slla Ceskoslovenske
republiky, ma sve zaklady v
mohutnem a zdravem hospo-
darstvf naseho naroda. Svobo-
dine Ceskoslovensko, jez bylo
pro n6mecky Imperialism ne
pfekrocitelnou prekazkou v je
no ceste ma jihovychod Evropy,
musilo byti proto "a kazdou
cenu nejprve zniceno politely
a pc te i hospodarsky, ably ma
cism mohl uskutecnovat sve
loupezne plany "a dobyti mad
vlady nejen v Europe, ale i v
celem ostatnfm svete.
Pc dosazenf sveho politicke-
no Gle vrhli Sc naciste jake
dravci ma ceskoslovenske hos
podarstvf, jez bez rozdilu .jak
v ceskych zemfch tax ma Slo-
vensku prinutili, ably slouzilo
jen jejich zamerGm. Hospo-
darske podrobenf ceskych ze-
mi, s jejich starym a vyvinu-
tym pr1myslem, bylo tezkym
1kolem i pro "emthodicke" ne
mecke lupicstv1 a process tento
nenf dosud ukoncen, &C cd ma
silneho vojenskeho zabrani ces
kych zem1 uplynulo jiz vice
nez rok. Stejne tax neni ukon-
cen ami ma Slovensku, kde z o.
hled1 mezinarodnfch musl
Nemci postupovati opatrneji
nee v Cechach a ma Morave.
Ma Slovensku sc nemeckemu
hospodarskemu vykoristovani
odborne fika pratelska koordi-
mace hospodarske spoluprace 5
risl, pri cemz vsechna odbor-
most spocfva We vyznamnem
poukazovanf ma silu prusac-
kych bajonetG. Tfmto 1cinnym
a slabsfm sousedGm Nemecka
nalezite srozumitelnym zpuso-
benz naciste "navazuj1 hospo-
daTskou spolupraci" i S Ma
darskem a ma Balkane.
Prvnf a zaroven i nejproni-
kavejsi zasah Nemecka ma o.
vladnutf prnmyslu v ceskych
zemich byl pro Berlin "tech-
nicky" pomerne snadnym. Byl
umoznen znamou skutecnostf,
re v Ceskoslovensku kontrolo-
valy znacnou cast prGmyslu
banky a to bud primo, re vlast
nily akcie pr1myslovych pod
Mkt nebo nepr1mo, re dohlf-
zely ma podniky, j1mz poskytly
livery. Toto klfcove postaveni
bank We vsech odvetv1ch prG-
myslu zpdsobilo, re NenncGm
stacilo ziskat nektera z vel
kych o~bchodn1ch bank, ably 81
zajistili i kontrolu podstatne
casti ceskeho prGmyslu.
Pc Mnichovu ztratily praz-
ske banky cast v nekterych
pr1padech velmi znacnou cast
svych filialek, jez byly prevza-
ty v Nemecku dvema velkymi
berlinskymi bankami: Dresd-
ner Bank a Deutsche Bank.
Tyto nemecke banky, prej1ma-
jici obchody csl. bank v sudet-
skych okresech, Sc lined poku-
silly zajistiti 81 vliv i v praz-
skem 1stredf bank, jichz SUI
detske filialky ~prevzaly. Mel
d1lezitejs1 prazske banky, jez
Sc takto dostaly do nemec-
kych rukou, byly Ceska es-
komptn1 banka, Ceska banka
Union a Banka pro obchod a
prImysl.
Zejmena tezce byla ztrata-
mi utrpenymi v sudetskych O.
kresech postizena Ceska es-
komptni banka, ktera ztratila
1919 celeho sveho obchodu a
potrebovala nutne vydatne fl
nancnf pomoci. Jeji reorgani-
SAGE byla provedena "a 1casti
Dresdner Bank a "a prlmeho
zajmu nemecke vlady. Druha
republika zbavena ochrany
pevnych hranic a vydana v
Mnichov6 libovGli NemcG, Sc
proti tomu oprft nemohla. TAX
doslo k tomu, re zivnostenska
banka, ktera r. 1881 k sanaci
Eskomptn1 banky a mela tud1z
jeff akcie, musila je ma diplo-
maticky natlak z Berl1na ma
ceskoslovenskou vladu prodat
Dresdner Bank.
Dresdner Bank dostala do
konce i cast akcif, ktera byla v
cizine a to "a devisy, jez il k to
1celu musila pTidelit Ces-
kosolvenska mar. banka. Jak-
Dresdner Bank ziskala
vetsinu akcii. Eskomptky, w.t.
vorila 81 z nj nastroj k proni-