Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-02-16
PruskI kral Friedrich III

usual huySl Odr0m OQ D0rSk0-
no sacha cviceneho kocoura.
to obycejny kocour. Ten
to inkoustove cerny zivocich
byl tax vycvicen, re chodil jen
pc zadnfch nohach a dovedl
Sc chovat jake pravy dvofan.
Kral Friedrich III. 81 tohoto
zp1sobneho kocoura oblfbil.
Naf1dil, ably kocourovi byl zho
p6kny oblek dvorana, do
nehoz byl oblecen, kdykoli Sc
krali zachtelo s kocourem Sc
pobavit. Ucenlivost kocourova
vsak neznala mezi. Dovedl ne
chodit pc dvou nohach,
nybrz kracel pred kralem Sc
svicnem v prednf prace, kdyz
Sc kral navecer ub1ral do sve
loznice. Voltaire byl jednou
kdyz Sc kral nesmir-
ne chlubil zvlastnimi schop-
nostmi sveho oblibeneho ko-
coura. To uz ami nenf kocka,
pravil kral Ike svym host6m, to
uz je skoro jake clovek. "Ne-
mysllm, SIRE" odpovedel
Voltaire skepticky. Konec kon
CT kocour je a zGstane kocou-
rem"
"Nuze, vsadme Sc, re Sc my
lite," odpovedel kral. "Dobra,
vsadim Sc, re to je jen docela
obycejny kocour", souhlasil
Voltaire. "Privedte sem sve-
no kocoura, sire,a ia vas O tom
pfesvedcfm." Sazka byla uza-
vrena. Kocour byl vpusten do
komnaty a zde sc produkoval
pred kralovskymi hosty. Kral
posleze nafidil, ably Sc kocour
chopil sv1cnu a chodil cd hosta
k hostu. Teto chvfle Voltaire
pouzil k svemu d1kazu. Vynal
z kapsy sveho kabatu umelou
mysku a predhodil il pred
vzneseneho kocoura. Myska
Sc rozbehla. Jakmile to kocour
spatfil, odhodil sv1cen, dopadl
ma vsechny ctyTi nohy a hnal
Sc "a myskou. Byl uklidnen
teprve tehdy, kdyz Sc mysky
zmocnil. Kral, &C nerad, mu-
sill pfisvedcit ma Voltairovo
tvrzenl, re kocour z1stane ko-
courem, i kdyby 81 to nepfal
sam kral.
Nejslavnejsf vestkyne, O
ktere Sc soucasnfci pTesvedcili,
re jeff madam je opravdu neo-
bycejne, byla Anna Marie Lee
normondova. Narodila Sc r.
It'll v Alenzonu a uz jake d.
te privad6la v podiv okoli svy-
mi vestbami. R. 1890 Sc pre-
stehovala do PaTize a jeji sa-
Ion stall sc bro prosluly. Nav
stevovali il Mirabeau, Desmou-
Inns, Robespierre, Marat a JIM,
kterym vsem predpovedela ira
gicky osud, ktereho Sc skutec-
ne dockali. Lefevre (znamy
i re Sardouovy veselohry "Ma-
dame San Gene") Sc cd nj do
vedel, re Dude marsalem. Pro
pokus osvobozenl Marie An
toinetty byla uveznena,a kdyz
il pustili ma svobodu, ~navstfvil
j Napoleon, kteremu predpo-
vedela e. jeho ruky, ktera pry
byla pro badani zvlast uzpG-
sobena presnostf a urcitosti
vsech ryh), re dobude mnoha
vftezstvi, privede svet podiv,
ale ma konec zemTe We vyhnan-
stv1.
Josefine Beauharnaisove pro-
rokovala Leonormandova, re
Sc pc smrti sveho prvniho cho-
te provda "a vojaka, jehoz sla-
va naplnl cely svet. Kdyz Sc
ia vestba uskutecnila, a Jose
fina Sc provdala "a Napoleo-
ma, tesla Sc vestkyn6 velke pfi
mi, jak choti Bonapartovy,tak
Napoleona. Velky Korsican,
~povercivy, jake Korsicane BY
vail, caste sc tazaval "Sibily z
ulice Thouron" o radu. Roku
1909, kdyz Sc zdalo Josefine o
hadech, vylozila il vestkyne
sen TAX, re cfsarovna Sc stane
obetf nespravedlnosti a proto
byla uveznena. We vezeni pred
povedela snatek Napoleonuv S
Maril Louisou a kdyz ODE pro-
roctvf - cisaT sc dial S josef
nou rozvest a ozenil Sc oprav-
du S Mariif Louisou - Sc vypl-
Mia, rostla slava Lenormando-
We a r. 1914, kdy byla Paffz
obsazena ruskymi vojaky, ma
vstlvil proslulou veStkyni i car
Alexandr [.
Pc padu Napoleonove zIsta-
la slava paTfzske vestkyne ne