davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1940-06-19
Paul Junior High
Presents Diplomas
To More Than 27O
Most of Graduates Will
Attend Calvin Coolidge
School in September

More than 27O students, most of
whom next year will attend the new
Calvin Coolidge High School to be
opened in September, were gradu-
ated yesterday from Paul Junior
High School.
Lawson J. Cantrell, assistant su-
perintendent of schools and former
principal of Paul, presided at the
exercises.
Graduates and the schools they
will attend are:
To Central High.
Gull Charles Lee Pappas James
Murphy, Robert S.
Evening star., 1940-06-19

Kilby, Thomas c.
Killerlain, Ralph E.
King Peter Cooper
Knuosen. John Peter
Koenig, william E.
: Laios, Robert c.
Ii Causi, Mario A.
LiSs. Sidney
MacConnell. r. P. jr
Macdonald. John x,
Madden, Robert w,
Markham. Walter G.
Martin, Dale E.
Martin, Donald D.
Matthews, Marvin
McEntee. George A.
MCGOWAN. George B.
Meyer. John r.
Murray, George r.
Pollard, Russell
Poole Jesse Leroy
Preece. Seth Harvey
Quinn. Everett J.
Reynolds, Samuel E.
RiSler, Clarke j.
Scheumann. w. F, jr
Schiller. Irwin Max
SchWeltzer, B. V. J.
Shade. Tavern j.
Shea. James E.
Sherwood, c. r.
Smith, Joseph K.
Spain, Robert h.
Stahl. Peter
Tabb. Gilbert S.
Tannehill, Rooert w.
Tate, David B
Todd, Joseph N. ir,
Noltz. Charles Fl. M.
Wagner, Wilbur G.
Walker, Thomas A.
Walter, Charles E.
Waters. Edward
Watkins. James E.
Weiss, Samuel John
Wood, Edwin Charles
jung Louise c.
Kazemersky, l.. M.
Kenny, Rita M.
KeSSler, Shirley NJ.
Klein, Dorothy V.
Kurland. Anna
Landfair, Elaine NJ.
Largent, Grace J.
Lea theTWood. E. V.
Leese, Shirley
Lesser. Marillyn l.
Lockhead, Alberta c.
Lohoefer. Beverly j.
Donald. Gilmore NJ.
Magathan. Barbara j,
Manchester. Yetta
Mason, Norma j.
McLachlen, Mary NJ.
Miller. Bette NJ.
Moore, Elizabeth j.
Mcseley. Mary E.
Muller. Audrey H.
Nichols, Gene E.
Norris, Kalllope c.
OXendine, Mildred V.
Parker Gloria A.
Pastor, Betty A.
Perry. Mulia B.
Popenoe. Nancy
Porter. Audrey L.
Reed. Marjorie r.
Roe, Virginia A.
Rosenberg, Phyllis A.
SaUber, Barbara
Schlmmel, Ruth S.
Shepherd. Betty A.
Sherman. Sylvia L.
Slncell, Elizabeth J.
Sllcer. Lois c.
Smith, Jane L.
Smith. Mary J.
Spence. Frances E.
Stewart. Marie T.
Stone. Mary L.
Streeter. Barbara J.
SWlngler. Jean K.
Thomas, Esther NJ.
Thornton, Barbara L.
Van Horn, Dorothy l..
Vlllee, Patricia
Wagner. Dorothy J.
Walker. Patricia A.
Warren, Betty z.
Welty. Charlotte NJ.
Woods, Sarah z.
Young. Millicent A.
!niey High.
Koester, Katharine L,
NitOWitZ, David
CrDdOTfT. William
Slye Harry E, jr.
SorTell, Richard A.
evelt High.
Johanknecht, F A.
Johnson. John H.
Keller, Richard
Kennedy. Oliver
Lord. James Fidler
Miller, Frank S.
Murphy, William j
OrrlSon, Richard E.
Roberts. Jackson P.
SCiSCent. Louis
Stahl. George r.
Stevens, David w.
Stretmater. Daniel j.
Weeks, Henry T. jr.
Young, Earl William
Hi5ler, Airline E.
RjJJ RFar1orn+ ~
Evening star., 1940-06-19
FINANCE DEPARTMENT.
Fraser. Capt. Frank c., from Boston I
Monterey

ElNANCE DEPARTMENT.
Fraser, Capt. Frank c.. from Boston TO
Monterey.
INFANTRY.
Benning to Fort George G. Meade.
EriekSi9n KIai Il Col. Sidney, from Maxwell
Burns, Mai; Frank L., from saltwater.
stokelg. Col; Carlin c., from Fort Moultrie
willams III = Col Roger, jrs from Panama
Barton. Lit. Col Raymond O., from Fort
screven to Fort Benning
AIR CORPS a
Lindsay. Capt. Richard c.. from Mitchell
Field to Brooks Field
M%aSr1m % Capt. Robert s., from Wright
LyRsnESss9Snes sss9nd fsta It RICHMOND A. from
TrayiS, Second 1t. James L. from March
Field to Long Beach ava VA
CHEMICAL WARFARE SERVICE.
Benner Maj. Ralph c., from Washington
to Fort Benning 'e 'oa
FIELD ARTILLERY.
shutter Mai Arnold W. from Fort Bragg
Evening star., 1940-06-19

Colman, Shirley Oeschger. Susan g.
Cook, Mildred L. Reiter, Ruth M
Ehlman, Margaret Scotkin, Beverly B.
Frederick Laura l.. Swiggafd. Mary e.
Ginsberg, Miriam K. Thomas. Jean c.
GrieSt. Dolores S. Vrahiotes, Loula M.
Guy. Jeannette Watson, Mary Jane
Harmon, Corrinne Wayland, Doris M.
Harrison, Beverly Whitson. Emily P.
Harrison. Edna Mae Witte, Lois Ellen
Hidnert. Selma r.
To Woodrow Wilson High School
Murray, Jean r. Brown, Maiorie N.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25
IMREDY Mem FOG MECHALNI

sebb Trianon lehet a nemzet
sorsa, ha Hitlereket legy6zik.
S honnan tudja Imredy
omeltosaga, hogy Hitler gy6z-
tesen fogja EFT a haborut meg
uszni?
Honnan olyan biztos a dol
gaban, hogy a magyar nem-
zet sorsat hajlando feltenni
egy borzalmasan veres kar-
tyara?
Mi, akik a vilagnak ezen az
oldalan allunk, ugy latjuk,
hogy a v0r0s es a barna kom-
munizmus gy6zelme is vereseg
lenne minden civilizacio, min
den kereszenyseg, minden hui
manizmus szamara S eppen.
azert hiszunk abban, hogy a
Hitler-Stalin dogveszt legy6zik.
Hiszunk abban annyira,
amennyire hisziink vi hazank
erejeben es akarataban, amely
minek lenne EFT tagadni -
mem fogna tetleniil a civiliza-
clio vereseget elnezni.
Lehetseges, hogy mi les ez
alatt a. ''mi" alatt mem a SEER
keszt6segi tobbest, hanem a.
130 millionyi amerikai polgar-
sag 80 szazalekat ertjiik ezut-
tal) csalodunk.
Lehetseges, hogy Anglia,
Franciaorszag es az Egyesiilt
Allamok lakossaga csalodik.
De miota csalhatatlan I'm
redy, akin egy eve az egesz
vilag kenytelen volt valol4ggal
rohogni?
Ha a magyar nemZet az elOtt-
a kenyszer helyzet elott alma,
hogy az egyik vagy a. mask
fel oldalan feltetleniil belle kel--
lene a verengzesbe ugorni, ak
kor erdemes lenne es joggal
1ehetne az esht6segeket latol-
nj.
Szerencsere azonban a hely-
zet meg mem jutott ell odaig,
Magyarorszag semleges tudott-
eddig es ITALIAN semleges tud,
ezutan is maradni, felesleges
tehat akarmelyik iranyban fe--
jes halalugrast csinalni.
Ha Imredy kegyelmes ur
harminc ewes proletar lenne,
akit ko1legenykent vinnek Ell
a harcterre S aki mem tudna !,
elkepzelni, hogy amig 8 oda-
jar, addig mibol el a csaladja,
akkor valoszinuleg ketszer is
megfontolna, mielott a nemze-
tet haborura uszitana s mi
elott megszabna, hogy a nem-
yet letet vagy nem-letet az
egyik vagy a. mask hadvisel6
fel sorsaho1 csatolja.
Minthogy azonban a meme
tekhez valo csatlakozas Imre-
dynek es altalaban a nyilt
vagy titkos magyar nacinak
a hatalmat jelenti, ennel a
haborura valo uszitasnal mi
muszkavezetesnel egyebet nem
latunk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25

tanulmanyozasara bin lenne
egyetlen fillert k0lteni.
Egyszeru es a szeg fejere tito
ervekkel azonban aligha lehet
meggy0zni - a mi tapasztala-
funk szerint - olyan eInbere-
ket, akik hasonl6 gondolatokat
sutnek XII. Szinte hallani vel
juk, amint ait mondjak::
A terv ellen valo tiltako-
zas csak amerikai magyar uj-
saglrok tires larmaja, akik d
maguk koncocskajat feltik an
max megvalosulasatol.
Ennek megcafolasara hadd
hivatkozhassunk ARA, hogy
van ma mar az amerikai ma
gyarsagnak egy igazan illete-
kes testiilete Washingtonban,
az Amerikai Magyar Szovet-
seq, anely tanulmanyuti kolt-
segek nelkul is megallapithat-
ia a javaslat cricket. Ha ide-
jekoran, tehat a tanulmanyuti
koltsegek hutalasa elott meg
kerdezik az Amerikai Magyar
Szovetsegt, ennek a tekintelyes
intezmenynek modja van ar
ra, hogy megkerdezze az anne
rikai magyarsagtol:
- Hany amerikai magyar
volna hajlando ARA, hogy 5000
dollar keszpenz birtokaban at
telepedjek a Karpataljara?
Ugy lehet alkudni veljink,
mint a Biblia Lothjaval. Ha
tiz igaz talaltatik, am hadd
JoJjon az a tanulmanyutas.
De mem talalnak egy igazat
sem. Csak koldus-szegeny
amerikai magyart lehetne ilyen
ketsegbeesett kiserletre kapni,
akinek mindegy, hogy hol nyo-
es az ilyen szerencsetlen
mem kell Magyarorszagnak.
Talan kisse keseru hangu ez
az irasunk, de mem tehetiink
rola. Idestova husz esztendeie
mar annak, hogy az amerikai
magyar sajtoban kony0rg0
irast inteztiink Magyawrszag
fele, amely EFT kerte:
= Az listen scent szerelme-
re, ne acknowledgements mar
tObbe benniinket.
Most Sc mondhatunk egye-
bet. Ne probaljak a hazat raj
tunk keresztul megmenteni.
Mi ere keptelenek vagyunk.
Amt mi a hazai gondok eny-
hitesere megtehetiink, ait meg
tesszuk tanulmanyutasok mel
kill is. A mi aldozatkeszsegiink
megnyerese erdekeben felesle-
ges al magyar allan penzet
amerikai kirandulasokra k0lte-
nj. Hasznaljak ait az otthonl
bajok orvoslasara. Es ne var
janak t6liink t0bbet ANIMAL,
mint amt joszantunkbol ad-
hatunk, f6leg azert, inert a
5000 dollar keszpenzzel birok
manapsag lit Sc szaladgalnak
kantar nelkiil az utcakon. Ke-
vesen vannak az ilyen szeren-
csesek. Olyan kevesen, hogy
magunk is resteljiik. Es ezek
a kevesek mar nem mozdulnak
XII Amerikabol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25

Ha egy lapnak ezer laba lem
ne, akkor sc tudhatna meg
minden hirt. Legyen olyan. 10
es segitse a lap munkajat az
zal, hogy ertesitse a t0rtentek
fel6l akar sz6val, akar telefo-
non st vagy levelben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25

| Budapest kabelek AIT a hi
hetetlennek latszo hirt k0zol.
tex a napokban, hogy Inredy
volt magyar miniszterelnok
Magyarorszag semlegessegenek
a feladasat koveteli a kormany
tol $ ait akarja, hogy a ma.
gyar nemzet a szovetsegesek-
mex hadat iizenjen.
Imredy 0meltosaganak arany
lag konnyu elhatarozni, hogy
Magyarorszagnak a nemetek
oldalan hadba kellene vonul-
nj, inert ha az Ohaza tenylee
elkoveti a halalugrast, 6 valo-
szinuleg mem fog a harcteren
meghalni.
S ha Greg kora dacara megis
bevonulna, a csaladja semmi
esetre mem fog semmiben
hianyt szenvedni, amt, sajnos,
mem mondhatunk ell a szegeny
magyar zsellerr6l es a csalad-
jarol.
Nemcsak a magyar nemzet,
de az egesz vilag osztatlan tisz
telete veszi ma korul Horthy
kormanyzot es a kormanyat,
inert a szegeny, csonka Or
szag nepet idaig a. haboru re-
met6l megovtak.
Minden jo magyarnak meg
szakadt egy kicsit a szive.
hogy Erdely visszacsatolasanak
a kerdeset elodaztak egy id6re.
eppen azert, hogy a haborus
kalandot keruljek, de minden-
XII megnyugvassal latta be,
hogy al beke meg ezt az arat
is megeri.
Imredy ur azonban haborut.
azonnali haborut szeretne.
Haborut azoknak a meme
teknek az oldalan, akik Po-
zsonyt, Slovakiat elvettek, q
xix a magyar-lengyel hatarok
eS Ruszinszko visszaadasa ell
len honapokig agaltak. Habo-
rut azoknak a nemeteknek az
oldalan, akik Erdelyt heten-
kent hatszor igerik oda hui
szonot eve a roman OLAF feje-
ben.
Imredy es a magyar nacik
ugy latszik megirigyeltek ait
a szerepet, amt a norveg aru-
lok betoltottek S alig varjak,
hogy a muszkavezetest Ok is
megkezdhessek, inert, terme-
szetesen a nemet uralom alatt
a magyar nacik veszik at Ma
gyarorszagon a kormanyzast.
Lehetseges, hogy "a nemet
diktatura neki akar maid ro-
hanni Magyarorszagon keresz-
till Romanianak S lehetseges,
hogy a magyar kormanyzo
mem allitja elejuk a magyar if
jusagot meghalni, ahogy Dania
sem ALT a nemet g6zhenger
utjaba.
Ha ez ICY lenne, AIT az egesz
vilag megerti S Magyarorsza-
got elitelni mem fogjak. Leg
feljebb eggyel tobb Okla lesz
az antantnak megbanni, hogy
a magyar nemzetet husz even
at lefegyverezve tartottak.
De ha onkent adja' fel a ma
gyar nemzet a semlegesseget,
hogy magat a haboruba a ne
metek oldalan bevesse, csak
egy ujabb ,egy meg Reserve
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25

tOtt vllagRall1taS SOran akad'
tax Budapesten elsoizben elel.
mes emberek, akik ARA gon.
doltak:
Miert ne lehetne Anne
rikaba atrandulni a magyar
allan k0ltsegen?
Ebben az idoben alakitotta
meg Szterenyi Jozsef (akkol
meg csak miniszteri tanacsos)
a overwhelmingly miniszte-
rum iparfejlesztesi es iparok-
tatasi szakosztalyat es adatok
gyijtese erdekeben jonak lat
ia AIT, hogy magyar szaker-
tok a kulf0ld ipari termelesi
rendszeret megismerjek. Icy
kiildte XII azutan allamkoltse-
gen st. Louisba marothi First
Bertalant, a kivalo textil szak-
ertot, meg Dan Leot, a Macy
newt szUcs0t, aki amugy is
sok premet vasarolt st. Louis
boil. Szterenyi borotva-eles
esze tehat csakugyan ket olyan
embert valasztott XII, akik ia
nulni jottek Amerikaba es ab-
boil, amt lit lattak, tenyleg
volt haszna a magyar ipar-
max.
Ez a ket kikuldetes azonban
veszedelmes kovetkezmenyek-
kel jart. Az allami penzen tett
kej-kirandulas lehetosege fell
villant masok elott is. Elso
mex Gelleri Nor, az Ipar Egye-
sulet igazgatoja jart XII maya
max egy kis amerikai kiran-
dulasi penzt, azutan egesz ESQ.,
mo miniszteri titkar, seged-
titkar, ujsagiro, koztuk e So
rok iroja is, szoval olyan en-
berek, akik erdemes es a ma
gyarorszagi erdekekre hasznot
hajto munkat lit mem vegez-
hettek.
Egyetlen lattatja volt eek
mex az allampenzen tett tanul
manyi kirandulasokllak. A
konyvpiacon megjelent
egy csomo k0nyv, a magunke
is kozte, melyek beszeltek a
felhokarcolokrol, New York
varos szedito ko1uti forgal
az arnerikai eletnek ha-
sonic kiilso es ertektelen je-
lensegeir6l, de Magyarorszag
joletet egy lepessel Sc vittek
el0re.
Az aradat megindult es AIT
tObbe feltartani nam lehetett.
A haboru eveit kiveve mem
multi el esztend0, hogy nehany
"tanulmany utas' meg ne tisz-
telte volna A1nerikat becses la
togatasaval. Persze mindig a
allan koltsegen. Ap-
rankent raj0ttek, hogy lit ma
gyarok is laknak "a haboru
el0tti id6kben vagy szokott
szelhamosoknak, vagy budos
parasztoknak neztek bennun-
ket, akiket jobb volt keriilni)
es ARA gondoltak, hogy ITALIAN
lehet azoktol valamit kapni
potlek gyanant a magyar ALA
mi kirandulasi penz teteze-
sere.
Jottek emberek, akik kill
kereskedelmi lehetosegeket
kutatni. Magyar liba-
tollat, magyar paprikat, ma
gyar jatekokat akartak lit ell
ADM abban a hitben, hogy
azokert az amerikai magyar
fizet. J0ttek embe-
rex, akik politikai nezeteinket
akartak bizonyos iranyban be-
folyasolni. J0ttek vegul szep
szammal olyanok, akiknek
semmi meghatarozott celjuk
mem volt, akik ugy veltek,
hogy maid a tengeri utazas
k0zben esziikbe jut valami Of
let, amivel amerikai magysr
dollarokat plantalhatnak at
maid a szilohazaba. Es eek
mind allamk0ltsegen j0ttek.
inert - ugy latszik mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25

mOndJa:
A cseh rabiga alol felszaba-
dult es visszanyert Karpatalja
nepe tokehianyban szenved es
emiatt mem tud megelni oft,
ahol van. A magyar kormany-
max kell keszpenzekkel es Sc
gely-akciokkal gondoskodni ar
rol, hogy a Karpatalja nepe
megelhessen es ezen az allapo-
ton segiteni kellene. A segit-
seq modja az lenne, hogy XII
kellene cserelni a Karpatalja
szerencsetlen szegenyeit olyan
emerikai magyarokkal, akik-
mex legalabb 5000 dollar kesz-
penzlik van es akkor egy csa-
pasra meg lenne oldva a ne
hez kerdes.
Termeszetesen olyan kerdes
ez, amelynek alapos tanulma-
nyozasara ha t0bbet mem, leg
alabb egy embert kellene kill
deni Amerikaba a magyar al
lam koltsegen, aki vegigjarna
az amerikai magyar telepeket
es megallapitana a lehetosege-
ket. Ez volna a bevezetes! Az
allan koltsegen tett tanul-
manyut.
Mielott bark reszere kiutal-
max a magyar allampenztar-
bol e cimen a nehez ezreseket,
talan jo lenne, ha meghallgat-
nanak minket, akik tit va
gyunk a helyszinen, akiknek
nem kell tanulmanyoznunk
semmit, akik ismerjik az anne
rikai magyarokat es a viszo-
nyokat es akik tobbe-kevesbe
joggal mondhatjuk a kovetke-
zoket:
Szeles Macy Amerikaban
nincsen olyen vagyonos ma
gyar, aki a mai viszonyok ko-
zott allando letelepilesre ha.
zakivankoznek. Az amerikai
magyarsag nagyon jol ismeri
az europai helyzetet es mem
kivankozik olyan helyre, aho,
a holnap mem sbiztonsagos. De
tudja az amerikai magyar AIT
is, hogy a nala ezerszer XII
sebb igenyu es az amerikai
standardek altal ell nem ke-
nyeztetett derek ruthen nep
Sc tud megelni a Karpataljan.
A Karpatalja f0ldje nem ba-
natl talaj, ahol a bevetett mag
szazszoros szemmel szolgal. EFT
nagyon jol tudja az amerikai
magyar es ebb6l a f0ldb6l ep-
pen olyan kevesse ker, mint
ahogy mem venne lit foldet
Nevada allan sziklai koz0tt.
Az amerikai magyar - sal
toja utjan - ismeri mindazt,
amt annak idejen nehai Egan
EIDE kormanybiztos allapitott
meg a Karpatalja megelhetesi
viszonyai fel6l. Tudja, hogy 6
Karpataljan vi nyelvet, a ru.
thent kellene tanulnia, esetleg
a romant. Tudja, hogy szin-
magyar letere eppen ugy mas
nyelvet beszel6k, mas szoka-
sokkal birok koze kerulne, mint
Amerikaban es mem akar ma
sodszor is a "greenhorn" elet
keserveivel birkozni.
Es egyebet is tud az ameri-
kai magyar. AIT, hogy ilyen
nepcseret mem lehet vegrehaj-
tani, inert ait az amerikai tor
venyek mem engedik meg. Az
amerikai magyar Italian meg
hazamehetne, de a Karpatalja
boldogtalan lakoja mem johet-
ne XII, inert mem kapna az
amerikai kormany konz,lljatol
tebocsajtasra jogosit6 vizu-
mot. Es mem kapna f6leg ak
kor, ha az anerikai k0zvele-
meny megtudna, hogy jomo-
du hennlakok helyebe egy Sc
reg nincstelen embert akarnA-
max idehozni, allol ugyis tiz
millio ma a munkanelkiili.
Tanulmanyi k0ltsegek fele
A-Y a~S~Ar 4
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25
MAR UJRA MENTENEK BENNUNKET


okal ennek ehseget akar vaa Impenz
ehetlen
meg0rtenhei ak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25
szoMBAT: MIKoR LEsz VI BEKE?

Tobbet nyom Latham fegyver most szonal:
gyilkolnak Narviknal, gyilkolnak Oslonal
A submarn capak lesnek viz alatt:
l1usz halo sulyedt Ell eddig Narvik alatt!
Husz halo es bennik sok ezernyi elet:
annyit sem mondhattak: "Anyam listen veled!"
Zugnak hullamok Jeges szelek fujnak;
tizezek, szazezrek hullamsirba fulnak
Tronjan ill Halal !. Kinyujtva karja
meg tobb lesz halott, ha ugy akarja.
Vizbe full . sirba hull Fold remenysege
Mikor lesz vi elet? Mikor lesz vi Beke?!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25
KEDD: ROMANIA MARE

Erdely sorsa ujra szivunk0n dorombol: $,
Romania Mara Angliaval flortol
Lessuk, varjuk langjate nnek az vi kocnak
NIT iizen maid Hitler sztrajkolo mocnak?!
Romania mem ktld tobbe buzat, gabnat;
merthogy Angliatol varja most mannat
Szall nemet jegyzek melyre valaszt varnak:
NIT izen moe hat Hitler kancellarnak?
Vagy csuszik terden ujra, mint szolga
akkor egy darabg ujra jol megy dolga
Vagy nemet mond vegleg nyogi, hogy mem fl
akkor hozzank vegre visszater maid Erdely!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25
PENTEK: RESZKETNEK A MoCOK
LIBEGNEK A KoCOK :.

Ugy lehet magyar szinten harcba szal mar
sok-sok jel ARA vail, hogy Erdely mar ra var.
A roman gunyakon reszketnek kocok,
kegyvesztettek lettek Hitlernel mocok.
Mem adnak mar rezet, mem adnak olajat
s. hajoszamra kildnek Anglianak vajat
Ugylatszik most Hitler ugyancsak megbanta,
hogy Erdelyt olajert mocoknak szanta.
S ha mem feledi el most nagy bantalmat:
feloldja hanarost az olah "tilalmat."
Raeszmel maid is roman veszelyre
raszabadit minket verzo Erdelyre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-04-25
SZERDA: EMBER SZIVE: KOVEK LELKE

I'm Trianon biine veresen elfajzott,
inert biinben sziletett, inert biinben fogam
Nemzetek, orszagok veres harcban allnak
megvaltast joforman tobbe mem is varne
Fegyverek kattognak, az agyuk d0rognek
veres t0rtenelme van mar minden r0gnek.
Akar angol reszen, akar nenet reszen:
haborus hangszer megbomlott egeszen.
Mar mem is haboru, amt elkovetnek,
erzobb sziviik mar naluk koveknek
Mi tortent Foldon, vagy magas Egbe':
hogy belezuhantunk ilyen szornyisegbe?
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1940-03-20

It Is almost accepted proposition nowadays that out
Of the present world will come federation of states
not of the world at least Of Europe. The League of
Nations grew out of the last war; and like the early Amer
Federation, the league incapable of holding
the respect Of its member nations much less maintaining
peace among them.
rehabilitation, permitting of the facilities which
exist More likely however is the prospect of entirely
body formed independently of the league and avoid
ing the unpleasant connotatons of that latter group.
Every day talking about peace-planning the
kind Of they believe will do the world the most good
Suggestions freely from the begerent nations
they do from the neutra Inherent in every proposal
the implication of strong central bodyan international
parliament invested not only with the of reguat-
ing international relations but also with the power to
enforce its decrees
One Of the specific proposals that Of Clarence STREET
mocracies with Fascist nations eligible join only when
they change their governments to meet democratic spe
ccations. The organization would be precisely like that
of the United States government The only difference
would be that the organization would be enlarged to include
the world with NATIONS taking the place of states in the
American setup.
Wide support has been given the STREET plan Dr. HUI
Shh, Chinese ambassador to the United States recently
the Institute for Intellectual Cooperation adjunct of
the League of Nations announced in Paris that $1,000 had
been offered by Chester d. Pugsley Peekskll, N. T.,
attorney, for research on world federation.
The tragic irony of all this peace talk is that it must be
carried alongside three in Europe and the Far
East II is possible permanent basis after the
current is possible Wars difficult
face" to be saved by all parties
Perhaps the junke of Undersecretary of State Sumner
Weles will have effect in Fastening settlement.
According to Washington Coumnis Bruce Cation foreign
lot of talk but it's important II keep talking about
it long and often enough it may become a reality.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1940-03-20
QUESTIONS TO TEST
YOUR KNOWLEDGE

Can you answer seven of these
test questions Turn to the
woman's page for the answers.
/. In what state is Boys Town
located?
2. What is the correct pro-
nunciation of circuit?
3. Where is the Derringer pis-
toll used by John Wilkes Booth
to shoot President Lincoln
4. With what sport is Pam
Barton associated
5. After whom was New York
state named?
s. Can a rocket ship travel in
a vacuum
I. What is the name of the
Scottish dish made Of sleeps or
calls pluck minced with onions
and mixed with oatmeal and
boiled in the stomach Of the
animal7
s. What is the name of the
scoring device used in ice
hockey?
3. Have alien men who mar
ried American women ever be-
come citizens of the United
States automatically?
10. where is Wissahickon
drive.