davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1940-08-18
West and South
May Gain in
House Seats
Census Shows Midwest
And Northeast Lose;
Maryland Grows
BY the Associated Press.

By the Associated Press.
Early census returns indicated
yesterday that wholesale shifting Of
Congressional seats will give the
South and Far West more votes in
both the House Of Representatives
and the Electoral College.
The figures showed probable
losses of representation for the
drought-ridden Middle West and
the depression-hit Northeastern
States.
The Census Bureau made a pre-
liminary report showing Maryland
had an increase Of 10000 during
the past decade and now has pop
ulation of 1915
Reapportionment of the House
will not be made before the ap-
preaching Presidential election,
since the final figures will not be
available for a few months and
Congress has the right to dictate
how, If at all, the apportionment will
be made.
The earliest election at which the
new seating may be used will be
that of 1912. provided Congress
takes some action next year. Re-
Gently it passed an act providing
automatic reapportionment some
time in 1912 if nothing is done at
the next session. This act could
be repealed, however, and even If
used might not provide new seating
until 1914.
House Total To Be Same.
Twenty-four of the Houses As
seats were shifted about after the
1880 census, and some officials pre-
dicted the number might be even
larger this time They assumed
that the total number of seats
would remain at 435 as it has been
since 1910.
Preliminary figures show an av-
erage population gain for the Ma
ton of about 6.5 per cent. States
which, in the last 10 years, increased
substantially more than that per-
centage stand a good chance OF get
ting more seats. Those which failed
to gain as much or lost. stand to
lose seats.
Of the first States to report pre-
liminary figures. here's how they
divided:
Gained more than national aver
age: Colorado, per cent: Delaware.
II per cent; Mississippi, 8.6 per cent;
Nevada, 208 per cent: Utah, 8 per
cent: Maryland, II per cent; Wyom-
ing, "a per cent.
Gained less than national aver
age: Alabama, 62 per cent; Maine,
per cent; New Hampshire, SO per
cent; Rhode Island. 35 per cent.
Lost: Nebraska. At per cent; Okla
homa, &c per cent; South Dakota,
76 per cent
Other probable large gamers in
cluded California and Florida. Kan
sas and North Dakota may be other
losers.
Gains in the two counties border
ing the District of Columbia figured
Importantly in Maryland's increase
of 10000.
In Montgomery County the jump
was 80 ,238, sending its total to 1,444
residents, the report showed.
A gain of 27,082 was recorded in
Prince Georges County, giving that
community population of 87,l77.
Baltimore County was up 81, 1902
to 155,867 and Baltimore City gained
f9. .270 to 854,l44.
The report released yesterday also
showed that the State of Wyoming
gained 2l,l98 to obtain a total pop
ulation of 246, 1853.
Fremont County had the largest
gain in Wyoming. an increase of
5,623, making the population 1918.
Laramie County gained 3.29S, bring
ing its total to 3O,143. Cheyenne. the
largest city. increased by 5047 to
%, ,408.
Evening star., 1940-08-18
Oysters at Raleigh
Give Up q Pearl
Sold for 5000

If the Raleigh Hotel wanted
a testimonial on the excellence
of its cuisine, it might turn to
Assistant Postmaster General
Walter Myers-who no doubt
would describe the meals as
'rich."
Mr.. Myers had oysters in the
main dining room some time
back. Yesterday he compli-
mented the management, ex-
planning that one of the
bivalves yielded a pearl-which
he disposed of for $500.
Evening star., 1940-08-18
Politics Not Asked.

When one signs the petition or
wishes to join the organization. dues
of so cents year being required for
the latter. he is not asked his polit.
ical afiliation. In fact. any one Is
eligible to join 30 lon: as he believes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27
(Folytatjuk)

egesz csome belpolitikai ker-
des maradt tisztazatlanul es
ha a t0rvenyhozas hazament
volna, akkor XII tudja, hogy mi
kor kerilhettek volna eek az
ugyek elintezesre.
Az orszag nepere is meg
nyugtato az, hogy a torveny-
hozas egyutt van. Az ellenzek
amugyis AIT mondja, hogy
Roosevelt minden aron habo-
ruba akar vinni benniinket es
exert akarja feloszlatni az
lilesszakot, hogy ANIMAL k0ze-
lebb vihessen benniinket a
haboru szelehez.
Ere az allitasra cafolt "a
az eln0k akkor, amikor meg
mondta, hogy mem akarja q
kongresszust most hazakiilde-
nj. Hazugsag tehat az, ,hogy
diktator modjara akar ural-
kodni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

Magyarorszag f0ldmivelo al
lam es termesere igen nagy
szuksege van Nemetorszagnak.
Exert hiszem en- olyan erosen,
hogy szilohazank foldjen mem
dordulnek ell a puskak. Nemet-
orszagnak minden erdeke ait
kivanja, hogy sziilofoldiinkon
mennel kevesebb zokkeno all
jon be a termelesben.
Sajnos, az iden mem lesz ma
gyon jo termes. Meg talan ko-
zepes Sc. Ami aztan ait fogja
magaval hozni, hogy Magyar
orszag a kovetkezo evben szu-
k0sebben fog elni, mint eddig
cit.
A nemetek fokozottabb ige-
nyekkel fognak fellepni elel-
miszerekert es inert Magyaror-
szag hivatalos koreinek az Q
felfogasa: odaadni, odakildeni
inkabb mindent, csak ne j0jje-
mex ell erte, a lakossagnak szu-
kebbre kell maid fogni a mad
ragszijat, hogy XII tudjak ele-
giteni a nemet igenyeket.
Amig eljottem: az orszag la
kossaga elelem dolgaban alig
is erezte, hogy Europaban ha-
boru folyik. All ez foleg a fa-
lusiakra.
Anig hataron tul pl. meg
a tojast is szamon veszik es
nem szabad egy-egy szemely
reszere hetenkent csak egy to
jast megtartani a tyuk tulaj
donosanak, addig Magyarorsza
gon eljovetelemig csak a GU
kor volt adagolva (abbol i.
azonban a falusiak mem i.
vesznek igenybe annyit,
amennyire jegyeik sz6lnak) &
a varosokban zsir, de ebb6l i.
ke1l0 mennyiseget kapnak.
J Most kezd maid hiany lem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

sabb helyen, a VOrosmarthy
teren hatalmas kirakatokban
mutatjak be a mlgyapjubol
kesziilt nemet sz0veteket, a
miirostokbol sz6tt nemet vasz-
nat es mas cikkeket.
Mem azokrol a nemet por-
tekakrol beszelek, amelyekkel
eddig is elarasztottak Magyar
orszagot (fenykepez6gepek, fes
tekek, egerfogok, radiok, stb.)
hanem csak azokat emlitem
melyeket most akarnak raer6.
szakolni Magyarorszagra.
Az ellatas = f6leg varosok.
ban - tehat megnehezlil majc
Magyarorszagban, ha a falvak.
ban egyel6re maradnak is 9
mai viszonyok.
Az orszag nepenek legnagyobt
megszigoritasok lesznek
megertessel fogadja maid a
kormany intezkedeseit, inert
nemcsak a hivatalos k0r0k fel
fogasa, hogy inkabb mindent
elkiildenek a nemeteknek, csal
otthon maradjanak, hanem {
magyar nepe is.
Az orszag neenek legnagyobt
resze retteg meg a gondolata
tol is, hogy a nemetek betele.
pedjenek Magyarorszagba. Fe
tik az orszag fiiggetlenseget
szomszedektol. F0leg persz'
az6ta, miota lattak, mint estel
mas kis orszagok aldozatul.
Bamuljak a nemeteket, 81
kereiket csodaljak: de a lakos
sag ZONE retteg is t6liik.
Tudjak, nit jelentene a ne
metek latogatasa, vagy csal
az is, ha Magyarorszagon ke
resztul vonulnanak mas or
sag ellen.
| Veget a szabadsagnak E
annak, hogy a magyar mel
szabadon rendelkezne javaival
Tudjak ezt k0zelrol. Szlovakia
Dol atjott emberek meseltek
hogy bar Ok csak Nemetorsza
I"vedelme" alatt allnak, megi
1eppen ugy mem rendelkezik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

igazaban mem elelmiszerekben,
hanem ipari cikkekben. Olasz-
orszag hadbalepese Magyaror-
szag szamara sulyos helyzetet
teremtett, inert hiszen az 6sz
ota az olasz kik0tok0n keresz-
till jott minden nyersanyag
Magyarorszagba, melyeket ia
voli orszagokbol kellett hozat-
nj.
Most Magyarorszag szamara
a tengeri ut teljesen elzarodott
Sulyos helyzetet teremtett
ez nagyon, inert hiszen ma mar
Magyarorszagnak hatalmas
gyaripara van es ha a gyarak
mem juthatnak nyersanyagok-
hoz, MCCALL az ipar es milliok
maradnak munkatlanul.
Az ipar a multi ev ota szaz-
ezreket szivott fel a magyar
falvak zsellereibol. A hadiipa.
roknal mem tudott annyi nun.
kas jelentkezni, amennyi mum.
kat ne kapott volna.
Most persze, ha mem lesz
nyersanyag, a munkatlanok
mem tehetnek egyebet, mint
viSszamennek a falvakba.
Volna lehetoseg ARA is, hogy
esetleg a gyaripar ugyanugy
oerendezkedik pot es miianya.
gokbol el0aIlitani mindent,
mint ahogyan ait a neme1
gyaripar teszi, kerdes azon-
ban, Nemetorszag hajlandt
lesz-e maid ebben a tekintet
a magyar gyaripar segitseger,
lenni.
Mem valoszinu a segitseg
inert Nemetorszagnak regi to
rekvese, hogy a magyar gyar
ipartol szabaduljon. Magyaror
szagot a nemet gyaripar ter
mekeivel kivanja ellatni 6
ennek erdekeben eddig is sol
mindent tettek.
Budapesten ma is seregestd
vannak nemet cegek megbi
zottai, akik a nemet ipar ter
mekeit er6szakoljak a koz0r
segre. Budapest legforgalma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27
MAGYARORSZAG
Irta: FAY FISHER ANDOR

Minden allomason sok-sok
felszallo ferfi, siro, zokogo asz-
szonyok, gyerekek az ALBANIA
SOkon. Ferfiak katonaladakkal,
kicsit borosak, a fiatalabbja
dalol is. Az idoSebbek azonban
t0r0lgettek szemeiket, mikor a
vonat elindult egy-egy allo-
masr6l.
Ez az utolso kepem Magyar
orszagrol.
Amikor elhozott oman a
vonat, akkor vonultak hadba
a Dunantulon eS ahol a vonat
megallt, megismetlod0tt a KEEP.
Majus vegefele volt ekkor,
az6ta - mint a lapokb6l OIL
vastam - mas videkekrol is
z&szlo ala hivtak csapatokat.
Fegyverben van hat Sziiloha-
zank ferfilakossaga, el kellett
hagyniok csaladot, foglalko-
East, mindent:: ICY van ez most
mindenutt Europaban es XII
tudja, meme hamarosan ICY
lesz ez fogadott hazankban is.
Fegyverben vannak a ma
gyar katonak en- megis ero-
sen hiszem ma is, hogy meg Sc
kerul ARA a sor Qegalabb is
mem hamarosan), hogy test
vereink Ell is sussex puskaikat.
Teleki miniszterelnok egy-
seer AIT mondta: a magyar
nemzet tudott es tud varni.
Az a hitem: Magyarorszag
negvarja, mig a beketargyala-
son elegitik maid XII jogos ige-
nyeit.
De fegyverben kell lenniok
tayol csaladjaiktol, munkahe.
lyeikt6l a ferfiak szazezreinek
ami bizony benit6lag hat
~ 6letre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27
(Folytatas,
Hat akkor hova negy

- Hat akkor hova megy most Zizi?
- Mem tudOm! Uram ha megenged-
ne, hogy lit maradjak par napig -.
rendbe szednem hazat kimosnam szeny
nyeset.
Az bizony jo lenne, de megse
maradhat lit, hirbe hoznak velem.
Annak lanynak hirneve, aki
kocsmaban szolgalt uram, ugy t0nkre van
teve, hogy nincs NIT feltenem.
Olyan egykedviien mondta EFT, mintha
mem is magarol beszelne. L6rincben felul-
kerekedett az regebbi L6rinc, aki mem
tudta nezni mint vagja el anyja egy csirke
nyakat es mem rugta el maga mellol
hozzaszegodo kobor kutyat, hanem tort
neki kenyerebol Els Zuzi tekinteteben volt
valami kobor kutyak nema esdeklesebol.
- Ziizi, nekem roppant rossz terme-
Szetem van :. es es ;. XII mem allha-
tom a n6ket. Egg par napig azert pihen-
het nalam, ha mem fel tOlem.
- Tiirni fogok, uram!
Ziizi felvidulva letette kis batyujat,
megvetette Lorinc agyat mosdovizet me-
legitett neki.
- Ha megmosdott, fekudjon le, uram
. ha megmondja, hol talalok valamit,
mire felkel, keszitek meleg etelt
- Csak boltban talalhat foznivalot,
itthon mines semmi!
Lorinc nevetve mondta ezt S csodalko-
zott sajat nevetesen, hiszen 8 leszokott a
nevetesrol, miota csalodott BoriSban eS =
legalabb is ugy velekedett sajat edes-
anyjaban is.
Aztan maga holtrafaradt, hogy
tudna fozni? Ilyen gyengen.
Mar mem vagyok faradt, uram,
miota tudom, hogy mem kuld Ell rogton,
az ijedtsegt6l voltam olyan gy0nge
hogy nem tudok hova lenni.
L6rinc idaig ugy erezte magat, mint
ha kivert bika lenne, Ziizi szavaitol azon-
ban megn0tt onerzete. Megmosdott, aztan
fejebe nyomta sapkajat.
- No, most megyek keritek valami
f6znivalot, addig maga fekldj0n le.
- Uram, on most jott munkab6l :.
engedje, hogy en- vasaroljak be.
TIT en- parancsolok! = torkolta le
L6rinc Zuzi mem inert t0bbet szolni. De
mikor a legeny betette maga m0g0tt az
ajtot, leterdelt agya ele elkezdte csokol-
gatni parnajat. Mem fekiidt lie. Es mikor
L6rinc visszatert, szobajaban, konyhajaban
egeszen szokatlan rend volt. Lorinc egy
birkacombot hozott Ziizi AIT francia mod
ra igen izIetesen elkeSzitette, meg krump-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

kulpolitikai helyzetre valo te-
kintettel es akkor az eln0k
meglehet6s gunnyal ait felelte,
hogy mem lenne annak semmi
ertelme. Megjegyezte, hogy a
kongresszusban csak felesleges
m6don szaporitjak a honatyak
a szot es ennek mem latta Szik-
seget.
Talan mem is gondolta EFT
tulsagosan komolyan az elnok,
de huseges csatlosai EFT a XII
jelentest is tulzasba vittek es
elkezdtek nagyban larmazni.
hogy junius 22-ik napjan a
t0rvenyhozasnak haza kell
menni. F6leg Barkley szenator
tuzelt nagyban es egeszen fe-
leslegesen, inert hiszen az uj-
sagiroknak adott trefas felele-
ten tul meg kellett volna var
MIA AIT, hogy az eln0k sokkal
hatarozottabban es komolyab-
ban nyilatkozzek.
A csatlosok nagy larmaja
mergesitette el annyira a ker-
dest, hogy az orszag k0zvele-
menye megmozdult es teljesen
erthet0en fejezte XII AIT a neze-
tet, hogy a mai id6kben a tor
venyhozasi ulesszakot bezarni
nem szabad. Maradjanak
egyitt a honatyak, mem az
ert, hogy az eln0k0t ellen6riz-
EEK, hanem azert, hogy ha va
lami rendkiviili intezkedesre
van szukseg, akkor 6ket az el.
n0k kennel talaIa es azonnal
hatarozatokat kovetelhessen.
A k0zvelemenyt annyira fl
gyel0 eln0k volt az elso, aki XII.
jelentette ere, hogy neki sem
mi kifogasa az ellen, ha 8
kongresszus akar az esztendt
yegeig is egyutt marad es ta
nacskozik. Van ennek az or
szagnak eppen elegend6 belst
dolga a haboru nelkul is ar
ra, hogy azokat jo lenne meg
oldani.
] A nagy haborus hajszabai
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

lit is siit0tt hozza. Levest mem tudott f0z-
nj, inert ket labasnal t0bb mem akadt
haznal. L6rinc mem mutatkozott udvarias-
max hivatlan vendegevel szemben, amikor
az etel elkesziilt, mem kinalgatta, hanem 8
maga latott hozza.
Ziizi csillogo szemmel nezte mig evett,
vagy azert, inert 0riilt hogy f6ztje izlik,
vagy azert, inert 6 maga is nagyon ehes
volt. L6rinc ezeken "vagy"okon egyal-
ITALIAN mem torte fejet, inert Ziizire ra
Sc nezett ICY mem tudhatta, csillognak-e
szemei, vagy Sc? Amikor jollakott odatolta
neki maradekot vegignyult agyan
Ziizi evett, azutan elmosogatott, ovatosan,
csorompoles nelkul. Labujjhegyen osont
ide-oda mint egy kis eyer. Azutan IA
szeket odahuzta a konyha sarkaba fejet
falnak tamaszva elszenderedett. Nagyon
kimeriilt volt karja is sajgott Ha al
modott, vajjon mirol almodhatott ez a
sajnalatramelt6 teremtes, ak ugy huzta
meg magat magyar legeny baratsagta-
Ian tanyajan, mint egy kobor kutya?
Amikor L6rinc felkelt, beszelgetett We
lie, csak azert, hogy francia nyelvben
gyakorolja magat. Miel6tt banyaba ment,
penzt tett XII az ablakparkanyra
= Ezen vasarolja meg az ebedre va
lot, meg egy fazekat is, hogy levest is foz-
heSsen
- Igen, uram, NIT ohajt ebedre?
- Mem tudom talalja XII. Valami
jo legyen.
masodik nap majdnem ugy telt el,
mint az elso, avval kilonbseggel, hogy
Lorincet kiSzelloztetve, tisztan kellemes
etelszaguan varta szegenyes tanyaja.
Harmadik napon AIT kerdezte Lo-
rinc, miel6tt tavozott.
- TIT talalom meg Ziizi, vagy ma all
odebb?
- TIT talal, uram, ha mines kifogasa
ellene
= Felolem maradhat No =. akkor
lit mai kosztpenz.
- Meddig akar ez meg nyakamon
ulni? - berzenkedett magaban Lorinc,
bar tulajdonkeppen tetszett neki, hogy
ennek madaretku leanynak falatja t6le
fugg. Eliizhetem amikor akarom! Icy
kellene porazon tartani az 0sszes fehercse-
ledeket! Ha reszketni kellene minden fa-
latjukert, meg fejik felett lev6 fedelert,
akor mem lennenek olyan csapodarok! Fs
mindennap megkerdezte:
= TIT talalom meg, Zizi, mikor haza-
jovok? Es varta szokott feleletet:
= Igen, uram ha mines elene
kifogasa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

Szinte mem hitt fiileinek, mikor
nyolcadik napon Zizi ICY valaszolt:
BelatOm uram, mem lehetek to-
vabb terhere, hat ma elmegyek.
Sapadt volt konnyek g0rdiiltek We
gig arcan
- Fel6lem maradhat, nekem nincs
terhemre, hiszen ait kis etelt megszol-
gala lie, csak azert kerdeztem, inert ha
allandoan velem maradna, gondoskodni
kene rendes fekv6helyrol, takarorol, mi
egymasr6l, inert megse jarja, hogy a fol-
don kinlodik. No, igerje meg, hogy its
talalom!
Kozelebb ment hozza megsimogatta
seriilt karjat Ziizinek fajt, de azert boldo-
gan hagyta, szisszenes nelkiil.
Varom haza, uram!
- Tole tanulok meg leghamarabb
franciaul okolta meg nagylelkuseget
Lorinc. Es meg ha szeret6m lesz is:
azert kirughatom, amikor meguntam
Kegyetlen szandekaval ellentetben $40
rongo Swivel dolgozott inert hat
ha megis tires hazat talal, mikor ajtot
nyit otthon? Leanyigeretre NIT lehet adni?
Es nagyon megkonnyebbiilt, mikor mesz-
szirol eszrevette a lakababol kisziirod6
fenyt Zuzi meghallotta k0zeled0 lepteit S
kinyitotta az ajt6t
Lorinc meg0lelte.
banyatelepen mar joval el6bb, vagyis
az els6 naptol kezdve, hogy Ziizi nala meg
huzodott, botrankoztak L0rinc vadhazas-
sagan Ehhez pedig igazan semmi jogci-
milk Sc volt Sc az igazi bolsevistaknak, Sc
veluk erdekb6l egy huron pendil6 ma
gyaroknak. Hiszen a bolsevizmus megen-
gedi szabad szerelmet. De azert Ziizit
megis megvetettek bolsevistak t0rvenyes
felesegei. Pedig lehet, kivert bika csak
megszanta melle szeg6d6 kobor kis ku-
tyat Hiszen az emberi lelek legmelyen
allandoan birkozik a jo rosszal. L6rinc-
ben akkor jo kerekedett felul es a jo
magaban hordta jutalmat. Zlzi ugyes es
takarekos volt, kett6jiik kosztja Sc keriilt
tobbe, mint azel6tt magae es emberibb
modon elt Ziizi kedves es vidam lett,
mihelyt mem kellett attol tartania, hogy az
utcara keril. Semmi hajlama Sc volt a
romlottsagra. Leste L6rinc minden kivan-
sagat. Es L6rincnek egyszer kedve kere-
kedett megkostoltatni vele, milyen a leb-
bencs leves? Gyuratott vele tesztat, meg
mutatta, hogy kell megszaritani, aztan
zsirban 8 maga piritotta meg, szepen koc-
kakra aprozta hagymat, AIT is megpiri-
tOtta a teSZtan raSZ0rta a rOZSapaprikat s
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27
IRTA:
sen
MARTHA

felOnt0tte kell0en megsozott, zubogva
forr6 vizzel, melybe el6zoleg apro kockakra
vagott krumplit dobott Mikor aztan meg
f6tt teszta kesz volt az aranyszinu le-
yes, raparancsolt Zuzire:
- No, merjel bel6le, francia! Kostold
meg, joe?
Mi6ta megkedvelte leanyt, mem
sz6litotta neven, csak francianak, vagy
rovidebben Francinak. Amely nev ugyan
mem francia, hanem Franciska rovidi-
tese, hanem Lorinc AIT mem tudta
Ziizi talalt El6sz0r L6rincnek, azutan
keveset maganak Attol kevest6l is olyan
nagyon k0h0gott! De azert roppant di-
cserte lebbencs levest Els attol a naptol
kezdve ugy gyurta es szaritotta leb-
bencsnek valo tesztat, mint akarmelyik al
f0ldi leanyzo F6zhetett L6rinc oreg leb-
bencset is, mikor raehezett Lassankent
megertette, hogy ez kis szerencsetlen
"franci' lelket is odaadna neki. Megse
minden lany Boris verje meg az listen!
(Ezt mindig ugy utanagondolta Boris
nevnek, mint imadsagnak az ament) Mem
jol tette. Mert az atok igen sokszor mem
ait fogja meg, akire sz6rjak, hanem visz-
szaszall kimond6jara.
Abban az id6ben, mig Ziizi alazatos
rabszolgan6kent kereste kedvet, megeny-
hiilt L6rinc mogorvasaga, annyira, hogy
anyjanak irt vegre egy rendes levelet s
felelt kerdeseire. Bizonyosan megrikatta
vele az egykor oily jokedvii asszonyt
"Haza maid csak akkor megyek, ha
XII tudom fizetni bankk0lcsont egy sum-
maban. Budapesten mar kamatait Sc tud-
tam volna. lit, francia banyaban van
allando munkam, de ha maskepp mem
birnam el6teremteni penzt, elmegyek
a vilag vegere is, ne feljen semmit, az en-
hibambol mem fog dobra keriilni ha-
zunk."
Amikor Suvegesne ezeket sorokat OIL
vasta, ketsegkivil ICY sohajtott fel: "Megis
csak az en- jo fam 81"
Vajjon gondolt-e L0rinc irask0zben ra,
hogy sors neha szavan fogja az embert?
Igaz, nehez testi munkat vegz6 ember rit-
kan t0preng. Dolgozott, evett, aludt, jat-
szott Ziizivel, ha j6kedve volt es rata toll
totte XII bosszusagat, ha ballabbal kelt fel.
Mar tudott franciaul is cifran karomkod-
nj, de Ziizi utan minden este elmondta a
Miatyankot is. Szoval, nagyszeriien haladt
a francia nyelvben, inert hat ferfi notol
tanul mindig legkonnyebben. Semmikepp
sc volt roSsz dOlga Egy ev leforgaSa alatt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

szlovak haziasszony tojasai fe-
lett, mint a nemetorszagi. Ne
xix is csak a porciot - egy sze-
melyre heti egy tojast = sza-
bad megtartaniok es ha ser
test olnek, eppen ugy be kell
adniok porcio utan a felesle-
get, mint Nemetorszagban.
Magyarorszag irant ugy is
regen irigykedtek a nemetek
jobb elelmezesuk Matt. Szivte-
leneknek tartjak a magyaro-
kat, inert azok meg jo buza-
kenyeret es szalonnat is esq
mex. Ennek akik atj0hettek
Magyarorszagba hangot is
adtak. Ujabb idokben akik at
jartak Becsb0l vagy mas ne.
metorszagi varosokbol, mar
mondogattak is, hogy a ma.
gyar joletet meg kell fekezn
es ha Magyarorszag baratjs
Nemetorszagnak, jobban KEEL
vallalni a sorskozosseget, am
mas sz6val ait jelentene, hogy
vezessek be Magyarorszagbar
is azokat a lemersekelt adago
kat, melyeket a nemetek kap
max.
Hihet6leg azonban ezeknek
vagyaknak a teljesitesere men
keriil a sor.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

Ha egy lapnak ezer laba len
ne, akkor sc tudhatna meg
minden hirt. Legyen olyan j6
es segitse a lap munkAjat az
zal, hogy ertesitse a t0rtentek
fel6l akar sz6val, akAr telefo-
non at vagy levelben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27

beSzerzett mindent, ami egy Szereny haz-
tartashoz sziikseges Ziizit kiruhazta, anel-
kill, hogy sokat aldozott volna ra 8 vett
valami olcs6 maradekot, aztan olyan ruhat
remekelt bel6le, hogy kirakatba lehetett
volna tenni, pedig csak ugy kezzel Otto
gette 0ssze Varrogepre mem telt Egyszer
meg Parisba is elvitte L6rinc, inert ma
ga is latni akarta Parist. Persze legin-
kabb csak az ingyen latvanyossagokat nez-
tex meg, de eleg az, ha vilaghirii temp
lomba lephet be az ember, sep szobrokat
lat, meg fenyesebbnel-fe -fenyesebb kiraka-
tokat
nyenek Budapesten sincsenek, -
ismerte be L6rinc mikor Ziizivel az eksze-
reszek kirakatait nezegettek. Addig min
denre AIT mondta: "Van ilyen Pesten is,
tan meg szebb." A nagy arak azonban,
amik XII voltak irva egy-egy igazgyongysor
vagy gyemantos fejdisz ala, egeszen feliz-
gattak. Hazat, birtokot lehetne venni egy-
nek-egynek az arabol.
Tudod, Franci, viszket az okl0m,
annyira kivankozik bezuzni valamelyik XII
rakatot! Eleg lenne egesz eletinlre, ha
egy olyan gyemantot kimarkolhatnek
Ziizi ijedten kapott keze utan.
LdOI1h d. OZdJ1ldG Is.
Ennel aztan igazan szebb Duna!
- fitymalta L6rinc. Maid mintha hirtelen
eszebe jutott volna valami:
Franci te, meg mem is kerdeztem,
ugy-e lit maradsz most?
- Amint kivanja uram! - Ugy nezett
kegyetlenul trefalkoz6ra, mint egg hal
dokl6 6z.
- Ne tedd magad hekas, utanam jon
mel te gyalog is.
Ziizi fejet razta.
- Innet mem. J6 helyen vagyok A
Szajna befogadja mindazokat, akiknek
nincs hova lenni0k
- Akor most ugorj belle, en- is hadd
lassam!
Ziizi felszokkent ulteb6l, de L6rinc
meg fiirgebben elkapta derekat
Varj meg egy kicsit! Szajnat ak
kor is megtalalod, amikor nekem mar
mem kellesz!
Icy kinozta lanyt, aN soha Sc ellen
kezett vele. Miert kinozta? Csak azert,
hogy ereztesse vele hatalmat, hogy el ne
felejtse, nincs hozza lancolva. Mindenki
mas meggyulolte volna exert S elsz0k0tt
volna t6le, Ziizi maradt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-06-27
Mem M|EHETNEK
PIHENN|

A kongresszus feloszlatasa-
max ugyeben Roosevelt eln0k
vereseget ,szenvedett azert
inert - SzOkaSa ellenere -
mem figyelte meg az orszag ne
penek hangulatat, miel6tt eb-
ben a kerdesben allast foglalt
ell.
Junius els6 napjan az ujsag-
irok megkerdeztek az eln0k0t
hogy egyutt akarja-e tartanl
a kongresszust a nyaron is a