davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
BOLDOC UJEvET KIVANUNK!

Osoban Norvegi f6varosaban fekete karszaagot hord
u1den fer fekete kendot minden aSszony napon
anikor uj esztendo kovetkezik
gaban Dana fovarosaban s0tet rancok borlta
max mnden arcot az vi esztend6 hajnalhasadasan.
Ansterdamban, Hollanda f6varosaban, nema csendben
eszorult Swivel nez holland pogar vi esztend6
fee
Brusszelben Belgium fovarosaban Parisban, francia
volt ovarosaban, Varsoban engyel aok banatos teme
t6jeben Bukaresben roman ovarosban mines enber, ak
rernenykedve meme az vi esztendo ele.
Londonban angol fovarosban pncek meyen fazik es
reszket mo ango inert fek fett nndig oft keringenek
halat oszto naz bobaveo repogepek pianatnyi nyu
galmat Sc hagynak zaklatott nepnek
Mi embersegnek ARA, hogy vi ev eerkez
teve vgadjon es ebred6 remenysegge nezzen ovo ee?
Mi Okla lehene kis Magyarorszag j6raval6 nepenek
hogy bodog vi evet kvngasson eymasnak mikor
ket6 szYyel kerdez: 1a @-..
Vajjon nit hoz reank honap? Vajjon silye
dink-e a. nemet tartomanyok soraba egyetlen plana
alatt?
Es vajjon mi oklnk enne nekunk lit, hatamas Egye
silt Aaokban hogy szeles jo kedvvel varuk vi
esztendo eerkezenek planaat? kodos j0voben oft ebeg
lehetoseg hogy honap ITALIAN mar reank kerl es
maradhassunk.
lathataron mines se1nr e arra minha vi esztendo
valam obbat hozna emberisegre Ato ke fennk hogy
1941k eszend6 soran egyeen panatra ognak szne
teni harcok doognek maid agyuk kattognak gepfegy
verek zugnak halalthozo repu6gepek fejunk feett
Vajjon ussose hogy yen veszterhes id6kben mosoyg6
arccal udvozojuk egymast es igaz htel mondogassuk
- BOldog vi Evet Kivanunk He ~ae
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
KAPNAK T0LUNK
NAP-NAP

utan segitseget a g0rogok,
a kinaiak, S k0zben tokioi k0-
vetiink a multi heten nagyon
egyenesen es nagyon erthet6en
beszelt Japannal, mikor tud-
tukra adta egy nyilvanos be-
szedben, hogy az Egyesult Al
lamok szerzett jogaibol SEM
NIT mem hajlando feladni.
Egyre szorosabb szalak k0t-
mex benniinket minden latin
amerikai nemzethez, Uruguay
ba es Braziliaban a koz0s We
delmi bazisokon mar dolgoz-
max, a napokban amerikai
katonak fogjak azoknak az an
gol hadi bazisoknak egy re-
szet megszallni, amiket az ell
SO Given hadi hajoert kaptunk
cserebe.
A nemzetvedelem kUlpoliti-
kai lepeseit tehat gyors egy-
masutanban megtesszuk s csak
az adott nemi aggodalomra
okot az utolso napokban,
hogy az orszag ipara mem eleg
gyorsan szallitja a hadiszere-
ket, lassabban, mint ahogy AIT
terveztek es remeltek. Az volt
a k0zvelemeny ohajtasa, hogy
az elnok adjon teljes felhatal-
mazast a Defense Committee
max, allitSon valakit annak
az elere.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
sEMMI ,KETsEG
BENNE,

hogy a kongresszus a 'k0l-
cs0nadast" meg fogja szavaz-
nj, bar termeszetesen az izo-
lacios kisebbseg esak nagy es
teljesen felesleges yitak aran
fog engedni. Azert mondjuk,
hogy felesleges, inert az eln0k
teljesen biztos a nemzet han
gulataban, S el6re engedelyt
adott az angoloknak, hogy a
rendeleseiket ebben a forma-
ban leadjak.
Ketsegtelen, hogy az elnok
kikerte a vezet6 republikanu-
sok el6zetes beleegyezeset a
dologhoz es ketsegtelen, hogy
AIT megkapta.
Indult ugyan egy "Amer-
lea First" newt mozgalom, a
mely mogott a nagyt6ke egy
reSze all, S amely egyelore a
teljes semlegesseget, S azutan
a Hitlerrel val6 egyuttmik0-
dest kivanja, de egyel6re ezek
Anglia tamogatasat elgancsol.
nj nem tudjak.
Ez a mozgalom kiilon0ser
azert erdekes, inert talan az
els6 eset, hogy a komoly nagy
toke a haborut ellenzi, bar ed
dig mindig ait tudtuk, hogy
a t6ke haborus parti, inert pro
fitot haracsol, mikor az embe
rex vereznek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26

veset segitjiik Angliat, ha a
szallitando dolgok elsiilyednek
utk0zben.
Jelenleg t. i mem az a We
szedelem, hogy nincs Anglia
max eleg hajoja, inert most
is van annyi, amennyivel a
haborut megkezdtek, hanem
az, hogy a hadiszerek mem er-
keznek meg, inert azokat ell
siilyesztik a nemetek.
Megenyhulne valamivel az
angol flotta helyzete, ha ST.
keriilne a haborubol az olaszo-
kat kiverni, amire van ugyan
az eshet6segnek egy szikraja,
de ami semmi esetre mem ese-
dekes holnapra, vagy holnap-
utanra,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
CSAK EGY
VESZEDELEM

'erhet benniinket ~ ebben a
"kolcs0n adasi" tervezetben,
hogy sokat ta1alunk atkolcso-
nozni, tobbet, mint amennyit
ennek a nemzetnek a bizton-
saga megenged.
Valoszinu, hogy a kongresz-
szus ebben a kerdesben meg
koti a kormany kezet es felha-
talmazast ad a nevynak es a
vezerkarnak, hogy vetot mond
jon, ha a kormany tul akarna
menni a nenzeti biztonsag ha-
taran.
Egy ilyen elhatarozas t. i. le-
hetove tenne, hogy a mar meg
levo hadihajok egy reszet is
oda adjuk; $40 is van rola,
hogy ismet adunk 0tven hadi-
hajot) S hogy repul6-parkunk
egy reszet szinten atkuldjiik,
hogy kes6bb modernebb es
ujabb gepeket kapjunk he
lyettuk.
Mikor a kormany elszanta
magat ere a lepesre, mi
kor a kongresszus a nep ne
veben a maga felhatalmaza
sat megadja, mem fogunk ha-
dat Uzenni S mem valtoztatjuk
meg a semlegessegi t0rvenye-
ket sem, de egy dologgal tisz-
taban lehet az orszag minden
polgara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
EFT ROOSEVELT
MEGTETTE,

a nemzet osztatlan meg
elegedesere Knudsent nevezte
XII a Defense Committee fejeiil,
aki most mar az eln0k0t tel
jes felhatalmazassal kepviseli
ebben a kerdesben.
Az eln0k Knudsen melle rem
delte Hillmant, aki a munkas-
igyekben kap teljes felhatal-
mazast, nehogy sztrajkok hat
raltassanak a nemzetvedelem-
ben benniinket, valamint a
hadugyminisztetr es a ten
gereszeti minisztert.
Ennek a bizottsagnak, illet6-
leg Knudsennek maganak meg
van most mar a1s,hatalma,
hllyogy az egyes gyarak rende-
-leseit ,atvihesse sziikseg esete,l
mas gyarakba, hogy egyes
gyarakat els6bbsegben reszesit.
sen szerszamokban, myers.
anyagban, S ha jonak latja
ait mas gyaraktol megvonja
S vegul hatalma van ARA is
hogy szukseg eseten egyes
gyarakat a nemzet birtokabs
vegyen, ha a gyors termele.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
HE TT s ZE NILE

rendu hatalomnak meghagy-
ma Is EFT eek az urak tud-
jak, inert szoros osszekottetes-
ben allnak a nemet kor0kkel)
ami meg nem jelentene ka-
tasztrofat a T6KES REND-
SZERRE.
Attol tartanak, hogy a ha-
boru alatt, ha az sokaig huz6-
dix, Angliaban a munkaspart
ragadja magahoz a hatalmat,
aminthogy idaig is egyre er6-
,sebb lett, S angol gy6zelem
utan legalabb reszleges szocia-
lizmus lesz Angliaban. Ahon-
nan viszont az k0nnyen at
szivodik az EgyesIilt Allamok-
ba, ICY lit is meger6s0dnek
a munkasok.
Exert adnak a nagytokesek
nagy 0sszegeket az Amerika
First newt mozgalomra, amt
termeszetesen erosen hazafias
csomagolasban talalnak fel a
kiadvanyaikban es a lapok-
ban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26

Ma meg heyesebben volna Eur6paban sz0vetseges
tarsunk kizdeemre, ha mas men, legalabb Anglia Ha
azoan angolokat everik akkor tovab harcot eesen
egyedu ke fevennnk es ICY feadatunk sokal ehezebb
csaknem kivihetetlen lenne.
Nehez Swivel ruk lie sorokat m akik nnindig annak
votunk hivei hogy Amerika narration tavo tenyleges
haborut6. .
Az esenenyek meggy6ztek benninke arr6, hogy sajat
biztonsagunk erdeeben haborba valo beepeset ke
hetk es ha en0k e6bbut6bb fogja aanlani
EFT lepest helyesen ogjuk els6 pllanatd kezdve
nagy magyar kolt6vel Arany Janossal egyltt sohaj
tnk fel ez akalomma vi hazanlra Egyesit AlamokTa
gondolva: ss,i..sa4Sa esaSs sasqt
- Mas id6ket eltink, mas csllagok jarnak
Isten 6vja nagy veszelyt6l aldott vi hazankat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
KULONOS
HIRFOSZLANYOK

erkeztek Magyarorszagbol a
multi heten. Radion jelentet-
tex, hogy az emberek tizezrei
mentek Budapestre az orszag
minden reszebol, Horthy kor-
manyzo mellett tuntetni, vi
szont az oft tartozkodo kill
foldi ujsagirok ezt mem jelen-
tettek a lapoknak.
Csak azzal lehet megmagya-
razni a dolgot, hogy a ttnte-
tes bizonyos k0r0knek (nemet)
nem tetszett, S ICY az ere vo-
natkozo jelenteseket mem en-
gedtek kikildeni a kulf0ldre.
Ketsegtelen, hogy a nemet
befolyas hihetetlen aranyok-
ban megn6tt Budapesten, S
termeszetesen ugyan olyan
aranyban kozelednek a ma
gyar nacik (nyilasok), hogy
a kezeikbe kaparitsak a ha-
talmat. Erdekes, hogy a XII
szivarg6 hirek szerint ma mar
mem Szalasi, hanem Imredy a
magyar nacik leghatalmasabb
vezere. a &.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
AZOK Az
AGGODALMAK.

hogy ez haborut jelent, mem
egeszen jogosak, inert a regi
nemzetkozi jog ertelmeben re-
gen mem vagyunk semlegesek,
S a nemetek csak azert mem
tamadnak meg benninket,
inert az meg nehezebb hely-
zetbe hozna 6ket. Viszont ha
a haboru utan velIink lesza-
molast keresnenek, AIT mar az
eddig nyujtott : segitsegert is
megtennek.
Eel iehet hat tenni, hogy
a nemetek ICY sem fognak
hadat uzenni ennek a nemzet-
mex.
Viszont ha az vi nemzetkozi
jogot tekintjuk, illetve AIT az
anarchiat, amt a diktaturak
zuditottak a vilagra, akkor a
nemeteknek ilyen "k0lcs0n-
adas" ellen mem igen lehet
tiltakozni, inert ait mar Ok
is megtettek.
A gorogoket ugyanis "biz-
tositottak", hogy a nemetek-
mex veluk semmi bajuk S mem
fognak nekik haborut uzenni,
de a Junker es Stuka gepek
szazait kuldtek "kolcs0n" az
olasz hadseregnek, hogy a
nemetekkel "baratsagban" le-
v6 g0r0g0ket ANIMAL k0nnyeb-
ben leverjek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
HATALMAS
LEPESSEL

jutottunk k0zelebb a habo-
ruhoz a mutt hGten, mikor ell
nokunk bejelentette, hogy
Anglianak ''kolcson" adunk
mindent, amire szuksege van,
hogy al haborut folytathassa, S
alkalmat adjon azzal ennek a
nemzetnek, hogy a sajat We
delmet megfelel6en el6keszitse.
Az elnok mem ugy erti a
''kolcsont", hogy mondjuk egy
vi agyu helyett a haboru utan
vissza adjanak egy elkopott
ocska agyut, amt mem lehet
mar hasznalni, hanem ugy,
hogy mindent potoljanak, anit
adunk nekik, ahogyan maid
ez a nenzet kivanja.
Ha a nemzet Angliat tamo-
gatni akarja, S ha hajlando
ait "hozomra" vagy ajandek-
ba is megtenni, akkor ketseg
telenul ez a legpraktikusabb
modja a k0lcsonnek, t0bbfele
szempontbol.
Elso sorban azert, inert ez
esetben valosziniileg mort
gage"-ot vesziink az ango]
navyre, S ha az angolok a ha-
borut esetleg elvesztik, egy-
szeriien birtokunkba vehetjuk
a navyt, S a nemetek ait mem
kovetelhetik zsakrnanykent.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
A Mask PRAKTIKUS

haszna egy ilyen egyezseg-
mex az, hogy mem k0vethetik a
baratsagot olyan keseru les
jogos) vitak, amilyenek a vi
laghaboru utan eket vertek a
ket nemzet k0ze.
Az angolok hivatkoztak pei
daul ARA, hogy minden lit hi
telbe kapott bushel buzaert
harom-negy bushel buzat KEEL
lett volna nekik fizetni, inert
a buza ara ket' dollarr6l le-
esett 0tven-hatvan centre, mi
kor ait meg kellett volna fl
zetni. S nagyjab6l, de mem
minden esetben ugyanolyan
mertekben ez t0rtent az ipar-
cikekkel es mas elelmiszerek-
kel is.
Ha most at mondja ez a
nemzet, hogy mindent k0l-
cson ad, AIT meg kell maid
adni hasonlo ertekben, akkor
a bushel buzaert esetleg egy
bushel buzat fizetnek, esetleg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
A LINDBERGH-
KENNEDY

frakcio k0rul csoportosult
nagyt6ke nagyon 0szinten
vallja be (bizonyos helyeken,
ahol penzt kapnak a mozga-
lomhoz), hogy Anglia tamoga-
tasat miert ellenzik.
Szerintiik Anglia ma k0thet-
ne olyan beket, amely masod-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
HELYES ES
SZUKSEGES

valtozast tervez a vezerkar
es a kormany a sorozasok
ugyeben. A j0v6ben csak a
21-24 ev k0zti egyenekb6l
akarnak sorozni, nemcsak az
ert, inert azok fizikailag sok-
kal alkalmasabbak a kikep-
zesre es szolgalatra, hanem
azert is, inert a fiatalabb en-
berekt6l k0nnyebben es ma
gyobb megrazkodtatas nelkiil
lehet egy evet elvenni.
Kesobb EFT is modositani
szeretnek es tervezik olyan for
maban, ahogy ait minden mas
nemzet csinalja, hogy akik a
21-ik evIket elerik, automati-
kusan sorozasra jelentkezne-
mex mindaddig, amig a nem-
zet allando hadseregnek erzi
"a sziikseget. (Jelenleg a soro-
zas csak 0t eyre van elren-
delve.)
Hogy mikor kezdenek meg a
behivand6k korlatozaSat a fla
talabb korosztalyokra, ait nem
tudjak, inert egyelore a kon-
gresszus belle egyezese sziikse-
ges a dologhoz, ahol azonban
ezt a tervet megertessel es
helyeslessel fogjak fogadni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26

erdekeben sziiksegesnek AIT
latja.
Ketsegtelen es AIT mindenki
elismeri, hogy Knudsennel al
kalmasabb ember nincs ebben
az orszagban, S Rooseveltt6l
a nemzet ezt varta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26

elszamolnak, hogy annak mi
az atlagos erteke.
Minden esetre egyel6re hi
telt jelent ez a segitseg, S az
eln0k a kongresszusra bizza,
hogy AIT hajlando-e megadni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
A KONGRESSZUST
MEM

tudtak bezarni, inert van
harom-negy honatya, aki poll
tikai t6ket akar abbol a teny-
b6l csinalni, hogy a nemzet
erdekeire a karacsonyi Time
pek alatt is ''vigyaznak"
A "vigyazas" ugy tortenik,
hogy a honatyak ketharmad-
resze regen nincs Washington
ban, S minden heten ket-ha-
rom napon at az tires falak-
uak ,beszelnek, akik beszelni
akarnak. -
Meglep6 volt, hogy a Walter
Logan billt az eln0k vetojat
felett mem tudtak megszavaz-
nj az alsohazban sem, ami
ait mutatja, hogy novekszik
az elnok befolyasa jelenleg.
A kongresszus veget er a ma
pOkban S Januar san az VI
kongresszus veszi at a hatal-
mat, amelyben meg nagyobb
partja van az eln0knek.
Erdekesek, de egyel6re mem
fontosak, 1azok a kuzdelmek,
amelyek a republicans kisebb
seq berkeiben folynak, hogy
XII a partnak a feje es a vezere.
Willkie szeretne a part ellen
maradni, ami iidv0s lenne a
part szamara, de a senator es
congressman urak AIT mond-
jak, hogy a bukott partvezer
mem szamithat vezet6 SIZE
repre-.
NAGYON ERDEKES ES
fontos d0ntest hozott az
Appalachian Power Co. iigye-
ben a Supreme Court, amely
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-12-26
VEGLEGES
AMERIKAI-ANGOL

szovetseg jon letre, amely
azutan hatarokat mem fog
ismerni, S inert a tobbi 81 anne
rikai nemzet k0vet benniinket,
az angolok a ket anerikai kon-
tinens minden nemzetet meg
nyertek.
Az eln0k ARA .egesz bizto-
san mem gondol, hogy az ige-,..
retet megszegje S, hogy, 9ha-
boruba sodorja EFT az orsza-
got, csupan biztositani kivanja
Anglia gy6zelmet, nehogy a
vilag banditai k0zt egyediil ma
radjunk.
| S ennek Q rovatnak megis
az a velemenye, EFT isnetel-
jiik az utolso craig, hogy a ha
boruba - mem a magunk aka
ratab6l ugyan, de = belle
pink.
Ha a nemetek egyszer ait
akarjak, hogy az Angliaba kill
d0tt hadiszerek rendes szallit-
manyait meggatolja, feltetle-
nil raveszi Japant, hogy ta-
madjon meg benniinket. s ha
az angolok esetleg a gy6zelem
fele kozelednenek, a nemetek
akkor is h&borut iizennek, ne
hogy egy nemzet verje meg
6ket. Szerintiink teha- a teny
leges haborut elkerilni mem
fogjuk.
EGYEL0RE HAJ0T,
minel tobb haj6t ker t6-
link Anglia S napokon beltil
a teherhajok tucatjait fogjuk
nekik atadni. De bizonyos az
is, hogy vagy hadihajokat is
adunk k0lcs0nbe, vagy a mi
hadihajoink fogjak a szalli+.
lmanyainkat kiserni, inert ke-
Glacier County chief. [volume] (Browning, Mont.) 1931-1940, 1940-03-15

hey began in 114S, when Gilbert de
Gaunt, Earl of Lincoln, founded an
abbey there, dedicated it to the hon.
or of the Blessed Virgin Mary and
colonized it with Cistercian monks
from Rievaulx abbey.
The abbey lands increased, and
from the earliest times the monks
enjoyed special privileges in the sur
rounding Forest of Sherwood. The
abbots became rich enough to enter
tain royalty. and September 10, 1890,
Rufford received the first of many
subsequent royal visitors; Edward I
passed a night there and sealed
variety Of documents.
The rich abbey attracted the at
tention Of Henry Wits commission
ers when he was considering the dis
solution of the monasteries and il
1887 he annexed the abbey and gave
it and all its lands to George, earl
Of Shrewsbury, with whose descend
ants 1t ever since has remained.
Thus began Rufford abbey's 400
year existence ~ . country house.
The chapel Of the abbey was the
scene Of the wedding IL 1874 Of
Charles Stuart. younger brother 1t
Daxnleys end Elizabeth Cavendish.
Glacier County chief. [volume] (Browning, Mont.) 1931-1940, 1940-03-15

Lynn felt in his pocket. She laid
an automatic on the table:
"Rundhia," she said. 81 didn't
think that Of you"
''Rundhiai" said the Maharanee.
She had unveiled her face.
Lynn spoke again: "Rundhia, you
came to offer Captain Norwood
something else than that, didn't you.
Where is it,"
Rundhia snarled: Tell him to put
his own pistol on the desk"
II haven't one," said Norwood. He
reached for Rundhia's pistol, jerked
it open and broke it.
There came a knock at the door.
The Maharanee rearranged her veil.
Norwood stepped aside, keeping his
eyes on Rundhia, who was biting his
lip. The Maharajah tapped the gong
with his fingers. The door opened.
The anteroom attendant spoke rap
idly in his native tongue. The Ma
harajah looked like a frightened
sheep. He nodded, speechless. The
attendant bowed in the Resident and
closed the door behind him. Nor
wood, still holding the goblet in his
left hand, reopened the door and
jerked his head at the Bengal:
Get outi" he commanded.
The Resident stared. He almost
forgot to bow to the Maharajah. He
Glacier County chief. [volume] (Browning, Mont.) 1931-1940, 1940-03-15
English Abbey Built 300 Years Ago Now Up for Sale

Rufford Abbey, 8OO-year-old Eng
lish estate, is being put up for sale,
London papers report. The estate
contains 1900 acres and includes
the abbey, founded in the reign of
King Stephen, partly rebuilt in the
Sixteenth and Seventeenth centuries
and an ancient deer park of more
than 500 acres.
It also includes the whole or great
er part of the villages and parishes
of Old Ollerton, Eakring, yellow,
Bilsthorpe and Ompton, as well as
parts of Walesby, Egmanton, Ed
winstowe, Farnsfeld, Kirton, Bid
worth and Tuxford.
The estate comprises about 70
farms, 50 small holdings. four IL
censed houses, including the famous
Hop Pole at Ollerton, many private
residences and shops. nearly 1000
acres Of woods and plantations. and
hundreds Of cottages.
One Of the most famous estates
in the duleries, Hufford abbey new
er has been In the market before,
and it, forthcoming sale win be one
Of The outstanding transactions Of re-
cent years h real estate. Lands ct
Ru6ord were recorded long before
Dpmesday. but IL history q an ab-
Glacier County chief. [volume] (Browning, Mont.) 1931-1940, 1940-03-15
1t Must Be Admitted
That Wassa Fare Do

Four men were seated facing
each = other in a railway coach.
One of them seemed to be monop-
olizing the conversation. AL Of
his talk was about himself as he
told how clever he was.
This went on and on, mile after
mile, till at last one fellow could
stand it no 6nger, and without
due apology he burst in upon the
conversation Of the Boosting one.
Say" he said, tell us something
you can't do, and I'll do it for
you'll"
There was a moments silence,
then up spoke the chap who had
been interrupted, a. smile on his
face: well, I must admit that
I can't pay my. fare"
Glacier County chief. [volume] (Browning, Mont.) 1931-1940, 1940-03-15
Why Let Yourself
Get Consipated?

why endure those dull headachy
days due to constipation. plus the
inevitable trips to the medicine
chest, II you can 6uotd both by
getting 1t the cause Of the trouble?
II your constipation, Ike that
Of millions, II due to lack Of
bulk" In the diet, the better
way" Is to eat Kellogg's All-Bran.
This crl1nchy toasted breakfast
cereal u the ounce Of prevention
that's worth . pound Of emer-
geucy relied. It helps you not only
to ct regular but to keep regular,
day after day and month after
month, b. the p1easantest means
you eyer msw.
Ent KellnGg1B Al-BrAn TeDH-
lsy1y. drink plenty Of water, and
- 4 20 d1nt fuxDet al about
oGn1tfpat1nn- 1fAde BY Kellogts
- 1In(11e Creek- II yuur condition
= eng1u1e, + = w1se to eonnnle
Glacier County chief. [volume] (Browning, Mont.) 1931-1940, 1940-03-15

watched the Bengal leave the room.
Then he looked at Norwood again
and raised his eyebrows.
Norwood spoke soto voce: Ibid
my man follow your"
"Yes," said the Resident.
"All right then. The doctor won't
get far"
"You surprise u.s." said the Ma
harajah. 1--WE are overburdened
with joy by this visit. But what does
it mean?"
The Resident looked comfortless:
81 am at loss for an answer!
Captain Norwood sent me sort of
SOS. He
May l speak," asked Norwood.
The Resident answered: 81 think
you'd better, if His Highness-"
Eyes, please" said the Mahara-
JAN.
"Rundhia," said Norwood. He
held up the blue goblet in his left
hand, almost as if he were going to
drink toast: Lets hear your ac-
cusation. What have you against
mel"
Rundhia eyed him sullenly:
Nothing" he answered. II don't
know you"
Norwood smiled: every cautious
of you, Rundhia. am really alive. !"
The Resident also smiled. He star
tied everyone by saying:
"Rundhia, there is a conversation
on record. OF course, only my YER
sion Of it. But / refused. you re-
member, to treat it as confidential.
l made a memorandum of it,
Rundhia swallowed what was left
of his dignity He was looking beat
en-. He spoke as if the insolence
had all oozed out Of him:
II forget what I said. with
draw it anyhow. l have already
written this"
He CROPPED in his inside pocket,
avoiding Lynn's eyes. although Lynn
looked sympathetic. He produced
an envelope, strobe past Lynn and
offered it to Norwood. Norwood
waved it aside and jerked his head
toward the Resident.
The Resident accepted the enve-
lope, and bowed to the Maharajah:
"You permit mel"
by all means. l am fascinated. -
Lynn was watching the Resident.
He had opened the envelope. He
read the letter. He passed it to
Norwood:
as this satisfactory to you. Nor
wood?"
Its entirely up to you. sir.
accept il II you do"
The Resident stepped forward and
laid the letter In front Of the Maha-
rsjah: ''Will your Hiehness please
read that and. U you zee At, wit
ness ~ ! have . gallant ofIicer here
h nsed q . rebuttal q some secret
secu6neIons MT might ruin his
lcassss."