davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15

Type OF parking meCerS, StEeSE
on which they are to be installed
and charges to be made for parking
are all to be the subject Of traffic
committee recommendations. SEN
tinent expressed at the meeting
yesterday favored limiting Of the
meters to the downtown business
section, and q fee schedule allowing
Is minutes parking for one cent.
No Proflt Making
The corporation ccunseps. lengthy
opinion went fully into several
phases Of the parking meter ques-
ton. In one section, 1t stated that
the meters could not be operated for
profit. but pointed out that the re-
ceipts could be used to pay the ex-
penses Of maintaining the system.
It was recommended that the
parking meters not be purchased
outright but that they be leased
from the manufacturer.
Speaking of the revenue from
parking meters, Mr.. Lynch said:
II realize that no board or official
Of the city Is considering the matter
as q revenue-producing measure.
Unfortunately in discussing the ex-
periences Of other cities, some citi-
zens have talked about the profit
being made by these other cities.
"As matter Of fact, II the money
taken in by the meters Is allocated
to the payment for the meters them
selves and for their maintenance
and further for the expense Of
| painting the lines and marks re-
quired upon the curb, and for the
salaries Of the numerous policemen
whose chief duty is the regulation
Of traffic and parking, 1t would prob
ably be found that the city would moi
make net profit.
Expenses Justified
1.-THE mere fact that some Of these
expenses exist, even In the absence
Of parking meters. does not justify
excluding them from the list Of those
expenses toward which the fees may
be applied. !, therefore, have little
doubt that any regulation based up
on either a penny or q nickel fee
would not be considered revenue
producing measure"
Asked what steps should be taken
by the board toward actual installa-
ton, the corporation counsel sug-
gested that the type Of meter be
decided then the area i1l which they
are to be used, and then the fees for
each time period for parking.
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15
Briefs
| BY BILL
| GARRIGUS
(NEA Telephoto).

men and close mouthed gentle
man, seldom gives out inf0rma-
ton about anything but we got
his own professional opinion
about the chances of salt water
fishing. Ed claims that we must
wait until frost.
Henry Mccarthy is making sure
of frost by having his ice cream
cabinet serviced. Johnny Walker
has been enjoying rush on black
raspberry ice cream.
The prize laugh Of the century
in Britain is that new family that
came in with the statement that
they wanted to meet all the best
families in South Britain" What
they want Is one thing. The de-
livery doesn't always come up to
expectations. Society" out here
in the sticks, is honorable in the
exact ratio of its own contribu-
ton to community welfare. Many
of our very best families have too
vSapxnN xrArly - ia IN hA nAnNARppnSH
IT. a. a,,It;uat;", - 49, a.
r;rais 'o ~ "
There vi,, ho LIGHTS in tre vi,.
dou,c or Craoo Sossidv,s so,thox
house before long and we're glad.
Nothing is quite so forlorn as the
darkened homes of our older FAM
coners continues Mo will heva
miohty few dart homes IN south
Rritain -
craar arrles az. c.us;rs fev
minor turrnv sch.s .mans tha
vornc reorIe herashcuts
-
Town CLERK is one of orr verv
busiest, women Pronertv trans.
fers are many and for every one
Miss Hubbell has tn delve info old
land records and make sure that
the title Is nerfect
A favorite nastime here amonv
some Of our more HOOD THIRSTY
citizens Is 20 devise forms Of tor.
ture for dictators. The Toughest
SUGGESTION we have heard is to
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15

we had endors-
ed the charac-
ter Of a man
whom she had
once tried to
have arrested
by the State
Police. IT h e
cops were TAX
ing a Merit
System exam,
and couldn't
attend to her
detail that day,
so the man es-
cared and is
- A. -.s.A-
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15
PRACTICE DOESN'T
MAKE PERFECT

Novelty, o. - (UP) = Earle w.
Bradley, Cleveland insurance ex-
ecutiye, outmilked farmer compel
itors to win the Chagrin Valley
milking championship. Bradley, who
learned to milk at Vermont Agricul-
tural College, said he had not been
near cow since he was gradated
firm college 20 years ago.
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15
SPOKEN ENGLISH
SURE TO GROW

Melbourne, Australia = (UP.) -
Professor G. S. Browne of the Uni
ersity of Melbourne believes that
with the end of the war, English
will become the international lang
uage, replacing French. He believes
the next generation will be billing
ual, everyone speaking his native
language and English as a second
airy international tongue.
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15
Parking Meters To Be
Installed By Police
Committee Studying Program, Area, Type Of Device;
Legal Opinion Justifies Installation, Revenue

The traffic committee of the Board Of Police Commits
sioners today began study Of definite parking meter
program for Waterbury The committee directed by
the board to draw up set Of specific recommendations
after Corporation Council J. Gregory Lynch yesterday
filed opinion holding that parking meters are legal and
that their installation under the boards authority
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15

There's q genuine risk attached
to the profession Of writing but
we got a new angle on Sunday
morning when local spinster
called UP to part our hair because
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1940-08-15
South Britain Bri

Irate Resident Part Correspondents
Hair With Telephone Britzkrieg =
Newcomers Seek "All the Best
Families"
Evening star., 1940-12-20

.Saae'i feel liotteredd aoseia
Archer her
Archer proper tfiiot,es5 ard r,stuI,
clear bedut, sert,3e LEGS look
preffier and show beutaf 60
full x1dyoafnae she S siiloff vefoge
orr toll her f'rof,ort tsoned staeti,s
. come Is Just liet 81 rev giH co
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14

Nandor modjara dolgoznanak.
Eleinte csak a maguk szlkebb
hatask0reben. De azutan a sOrs
kenyszeritene 6ket ARA, hogy
egyre szelesebb korokre ter
jesszek XII munkajukat.
AIT mondjak, hogy nekiink
mines reviziora sziiksegiink,
inert nekiink mem volt Tria-
nonunk, amely megcsonkitott
volna benniinket.
Az a baj, hogy volt, nagyon
sok Trianonunk volt. De eek
k0zott a legtobb bait 0nmagunk
tehetetlensege okozta, amely
mem tudta felismerni AIT q
tenyt, hogy csak ugy maradha-
funk meg valakiknek Ameri-
kaban, ha keblunkon mindig
oft el valtozatlanul a regi ma
gyar erzes. A biszkeseg ARA,
hogy magyar verbol szarmaz-
tunk, hoby alapjaban we've csak
magyarul tudunk igazaban.
E gondolat korul volna a Leg
nagyobb sziiksegiink egy kis
reviziora.
Ehhez kellene nehany szaz
darab amerikai magyar Ur-
nancy Nandor. A hangya
szorgalmaval dolgoz6 hetk0z-
napisag, anely ezerszer es ezer-
seer ismetelt ugyan egyetlen
uotat, de amely vegul megis
celhoz ert.
EFT tanulsagot vonhatjuk
lie Urmanczy Nandor eleteb6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14
MEC0LTE Is ELTEMETTE

kek nelkJl, mig azokat vegre
megszoktak.
Semmi bajuk mem lenne, ha
meg egy evig vagy meg hat no
napig nelkiiloznek "a mosoge-
pet, a radiot, az automobile, ha
felre tennek azokat az osz-
szegeket, amiket reszletekbe
fizetnek es akkor vasarolnak
meg a holmit, mikor ait XII
tudjak fizetni.
A fiatalsag k0nnyelmu. Ezen
mem lehet segiteni, ez terme-
szetes exert kar lenne oket
okolni. A fiatalsag ONO, az
belatast mem igen akar is
merni. Kivanja a szepet, a jot,
a kenyelmet.
De ha egy serdulo vagy
felserdilt ifju AIT latja husz
even at a sziiloi haznal, hogy
hitelre vasarolni mem helyes,
mem biztonsagos, akkor az ARA
felnott koraba nehezen fog
raszokni.
Ha AIT latja, hogy a sziilei.
mex milyen igazi gondot csi.
nal egy esetleges betegseg
vagy munkatlansag altal oko
zott adossag, hogy attol felnek
tartozkodnak, akkor megtanul
ia, hogy EFT a rablancot mem
fiji k0nnyen a nyakaba.
Hihetetlen, hogy harmint
ev alatt hitel-uzlet milyer
MORALS rombolast csinalt eb
ben az orszagban, es elkepzel
hetetlen, hogy az mire fos
vezetni.
Sok-sok olyan tragedia tor
tenik ma, amirol fentebb ir
: tunk es ezerszer halljuk, hog,
egy-egy csalad tagjai megha
sonlottak egymassal, inert kol
tekezo eletmodot folytattaE
Lehet6ve tette es teszi ait
hitel a szamukra.
Ha mem vennek a hitel
igenybe, ha mem vasarolnana
ossze fUt-fat ,amit ell tudnana
I kerulni, akkor mem folytathat
nanak k0ltekezobb eletmodot
, mint amilyen a keresetbol X
/. .. futja.
A sziilok elgondolkozhatna
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14
URMANCzY NANDOR MECHALT

A regi, j6 bekebeli id6kben
masodrendii szerepe volt a KEEP
visel6haz szekely csoportjaban
Urmanczy Nandornak, de vi
szont az elso osztalyu szeretet
fenyeben megelegedhetett al
landoan. Szerette ezt a Szereny
modoru, j6zan gondolkoza-
su embert mindenki, pedig ak
kor meg mem sejtettek rola,
hogy milyen csodalatos lelki
nagysag lakozik az egyszerii
kulso mog0tt.
Ha volt valaha ember Ma
gyarorszagon es volt valaha
szekely, aki mem tudott soha
megnyugodni abban, hogy Er-
dely a romanok kezen marad-
jon, akkor Urmanczy Nandor
volt az. Osszeszedte minden
szekely furfangjat, minden ia
nultsagat es olyan erovel TO-
gott a revizio kovetelesehez,
amely a jelentektelen, szurke
emberbol orszagos nagysagot
csinalt.
Beszedenek mem volt soha
tarogato hangja. Irasa is az at.
lagoon mozgott, de mivel min.
den szavat a revizionak szanta
aprankent celt ert. Olyan volt
mint a kertesz, aki palantazik
Apro palantakat dug a foldbe
emelyeket allandoan apol, on
toz, amig er6re kapnak E.
nagyra nonek.
EFT tette Urmanczy Manor is
A revizio gondolatanak apr,
palantait ultetgette a lelkekb'
es olyan figyelemmel apolta
hogy azok aprankent nagyr;
n6ttek es vegul termest hoztak
amibol - szerencsere - Ur
nancy Nanodrnak is jutott
Visszaterhetett osei hazaba E
, oft zarhatta orok nyugalomr'
a sok munkaban igazan meg
: faradt szemeit.
, Az amerikai magyar kozelet
ben is nagy sztikseg volna ne
hany szaz ilyen Urmanczy Nan
dora. Mem egetver6 tehetse
gekre, hanem hetk0znapi, d
+ vasszorgalmu es becsiiletes lie.
XII emberekre, akik Urmancz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14

felette, ha raernek, ha mem
sietnek karezni a hitelbe vasa-
rolt automobilon, vagy ha mem
bujnak el a gondolkozas elol
a hitelre vasarolt radio larma-
janal.
S ha elgondolkoznak a do
log felett, akkor rajonnek,
hogy ertekesebb, igazabb orok-
seget mem hagyhatnak a eyer
mekeikre, mint ha jo pelda-
val es tanitassal oket a hi
telre valo vasarlastol elijesztik
s attol oket megovjak.
De ha sziilok ezt a vizet
akarjak a gyerekeiknek pre-.
dikalni, akkor nekik sem sza.
bad a gyermekeik elott bort
inni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14

Marosszekbol valo, tiszta SEE
kelly veru ember volt Urmanczy
Nandor, aki meg megelte a sors
kegyelmebol AIT, amiert elete
soran harcolt. Fuggetlen lett
ujra, helyesebben magyar lett
ujra a szekely es Urmanczy
Nandor visszaterhetett Maros-
heviz k0zsegben lev6 0si haza-
ba, hogy a piros-feher-zold To-
bogo arnyekaban haljon meg.
Gyakran jartam Marishe-
wien fatal koromban. Jol is
merem az Urmanczy hazat XII
vulrol is, belilr6l is. Egy darab
fold is tartozott hozza, amt
nagyon kedveltem, inert mem
volt sima fekvesu, hanem dom
bokt6l ekes.
Magyarorszagon a falu nepe
ugy beszelt volna Urmanczy
Nandor fel6l, hogy f0ldbirtokos
ur. Szekelyf0ld0n ezt a sz6t
mem ismerik. Az Urmanczy haz
mem volt kastely, csak egy
jobbmodu szekely gazda tanya.
ia es a birtok Sc volt nagy bir-
tok, csak ket telkes gazda ta-
laja, k0rulbelul nyolcvan hol6
nagysagu. Ebb6l a kurta ne.
messegb6l indult utnak kepvi
sel6 gyanant Urmanczy Nan
dor, aki mem volt szekelyek
legkivalobbja egyenileg sem, de
magyarnak ANIMAL jobb es er6
sebb magyar volt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14

sagi szabadsag volt mem ju-
tott esziikbe a totalitarian gaz-
dasagi rendet kenyszeriteni a
nepre, meg kevesbe az egesz
vilagra.
Mem az visz tehat, illetve
nem az sodort mar regebben a
haboruba benniinket, hogy
Angliat szeretjik, a nemete-
ket nem gyiil0ljtik. A sajat
erdekiink, a szabad gazda-
sagi rendszer vedelme inditotta
"a a kormanyt es a nemzetet.
hogy Anglia melle alljon min
den er6nkkel, S ha Anglia me
gis elbuknek, 0t even belil a
fegyvert mi fogjuk felvenni.
Meg kell ext tennunk, ha az
Egyesiilt Allamok nepe nem
akarja a gazdasagi es politikai
szabadsagat teljesen feladni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14

A valasztas el6tt meg ham
gosan arr6l beszeltek a jel0l-
TEX, hogy melyikuk visz a ha-
fboruba benniinket, de a kam-
pany laza elmult, S ma j6za-
.nul Allapithatjuk meg, hogy
.err6l a szomoru feladatrol az
uj elnok lekesett.
A teny az, hogy haborut
ugyan mem uzentiink, eset-
leg nem is fogunk uzenni, de
tenylegesen a haboruban va
gyunk egy ev ota.
A polgarsag akkor adta a
beleegyezeset ehhez a sulyos
lepeshez, mikor a nemetek
Norvegiaba, maid Belgiumba,
Daniaba es Hollandiaba be-
mentek.
A polgarsag akkor ertette
meg, amivel regen tisztaban
volt a kormanyunk, hogy
-Angliat tamogatni kell minden
er6nkb6l, inert ha a diktaturak
gy6znek, mem lehet bekeben
maradnunk.
Sokan hiszik ebben az Or
szagban Lindbergh a $50
sz6loja ennek a csoportnak, -
hogy mi akar nemet, akar an
gol gy6zelem eseten a ma
gunk eletet tovabbra is zavar-
talanul elhetjiik.
Akik ezt hiszik, azok az
Anglia elleni ellenszenv miatt
mem latnak tisztan, S mem is
akarnak szembe nezni a hely-
zettel.
A szomoru igazsag az, hogy
a "totalitarian" es a szabad
rendszer mem elhetnek egymas
mellett soha bekeben.
Mem arrol akarunk jelenleg
beszelni (bar kellene es le'
hetne), hogy a diktaturaE
termeszetrajza mindig haborut
es gy6zelmet igenyel, inert e
lehet AIT is - bar nehezen -
kepzelni, hogy a diktatorol
gy6zelem eseten 0t-tiz evie
bekeben maradnak.
Egyszeruen AIT akarjuk lie
sz0gezni, hogy a totalitariar
rendszer ellensege mindennek
ami mellett akarmelyik szabas
nemzet bekeben es biztonsag
ban elhet a vilagon.
Tegylik fel, hogy nemetel
gy6znenek, amely esetben
hollandok nyugat-indiai gyar
mataia elvennek.
Ezzel a vilag gummi terme
lese felett a nemetek rendel
keznenek.
Azonnal megszabnak. mer
hiszen a totalitarian rendsze
szabad kereskedelmet nen
ismer, hogy mennyi gummi
engedelyeznek evente az Egye
silt Allamok szamara.
Annyi gummit semmi esetr
mem adnanak, amennyit jelen
leg fogyasztunk, inert megprt
balnak, hogy a kiilfoldi piacok
r6l az amerikai automobile
nemet ipar javara kizarjak.
Tegyuk fel, hogy az eddig
mondjuk szazezer ton evi gum
mi fogyasztasra csak nyolcva
ezer tont engedelyeznenek eze
tul.
A gummi es auto gyarak vel
senyeznenek egymassal. Egyi
magasabb arat igerne a ms
siknal amig egyetlen clad
lenne a piacon (mert a tots
litarian rendszer mellett a k
vitel es behozatal egy kezbe
van, az allan kezeben), addi
az amerikai vallalatok licita
nanak egymasra, hogy XII kal
jon elegend6 gummit a jovor
A mi kormanyunk mem ne
hetne ezt az egymas ellen va
licitalast nyugodtan, S el6b1
ut6bb elrendelne, hogy a bev,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14
AMERIKA A HABORUBAN

sarlast is csak egy kez esz-
kozolje. A kormanyunk. (Pon-
tosan ICY tortent idaig min
den europai orszagban. a tob-
bek kozt Magyarorszagon)
Tegyik fel, hogy a koruna
nyunk vasarolna mind a gum
nit, amt a nemetekt6l kap-
hatnank. Hogy osztana Ell az
amerikai gyarak k0zt? Me-
lyiknek adna t0bbet, melyik-
mex adna kevesebbet, inert
mindnek elegend6 mem jutna.
Villages, hogy a kormany
szabna meg, hogy melyik gyar-
max mi jusson, vagyis elerkez-
nenk oda, hogy a t0rvenyhozas
vagy a kormany szabna meg,
hogy melyik gyar mennyit ter
melhet.
Minthogy, mondjuk a Ford
vagy a General Motors nem
tudna annyi kocsit termelni,
3mennyit a jelenlegi piac meg
kivan, gondoskodni kellene
rola. hogy a kiilonb0z6 igy-
n0ksegek k0ziil melyik meny-
nyit kapjon, vagyis a kormany
max kellene megszabni, hogy
egy-egy ugynokseg hany kocsit
adhat ell evente.
Nagyon gyorsan rajonnenek,
hogy ha Fordnak a termeleset
husz szazalekkal rendeletileg
levagnak, Detroitban kevesebb
munkas lenne kepes kenyeret
talalni. Megszabnak hat a ko-
vetkez6 lepesnek, hogy hany
ember mehet auto-gyarakba
munkat keresni. (Nemetor-
szagban minden foglalkozasi
agra megszabjak, hogy hany
embernek szabad abban kenye
ret keresni a serdul6 ifju
mem szabadon valasztja a
palyajat.)
Szaz mas import es ex'
port cikknel alma elo ez 9
helyzet, lassan a gazdasag
szabadsag lit is teljesen meg
sziinnek. Mert peldaul terme
szetesen mem lenne szabal
ujabb auto-ugyn0ksegeket vag!
auto-gyarakat allitani fel
csak ha a kormany AIT silk
segesnek vagy lehetonek ia
lalna.
A politikai szabadsag arr;
valo, hogy az embereket a ke
nyerkeresetben, vagyis amint
mi alkotmanyunk mondja
boldogulas kereseteben segitse
ait lehetove tegye' a szamara.
Ha a gazdasagi szabadsa'
megsziinnek, ha a korman,,
r kenytelen lenne korlatok k0z
szoritani a kenyerkereseti lie
hetosegeket. akkor a politika
: szabadsag is csakhamar meg
lenne sulyosan nyirbalva.
: Politikai szabadsag csak OF
: letezhetik, ahol a gazdasae
: szabadsaga meg van a polgal
: max.
! A "totalitarian" diktatura
gyozelme tehat vagy minke
is a totalitarianizmus karjaib
> sodorna, vagy ARA kenyszer
tene bennunket, hogy azoka
ki-irtsuk.
Az Egyesult Allamok kolos;
: szalis fegyverkezese ARA a
< esetre keszil, hogy ha Angli
: a haborut elveszti. Abban q
8 esetben egyszer mem is olya
: sokara, mi magunk fogun
: szembe szallni a totalitaria
4 diktaturakkal, inert bekebe
q azok mellett lehetetlen a szs
: bad rendszernek letezni.
) Bekeben elhettink aZokkal
;. diktaturakkal, amelyek csa
: politikai zsarnoksagok voltal
Q mint pl. Oroszorszag, Kina ST.
, poort o1Okhan hiZOYovOS n:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-14

Ket elet tragediaja zokogott
belle az eln0kvalasztas napja
el6tt az orszagot felver6 nagy
kortes-kampanyba.
Michigan allamban egy %
ewes fatal gyerek meg0lte II
ewes feleseget, miutan harom
honapig tarto hazaseletiikben
bekesseget soha nem ismer-
tex.
Miutan meggyilkolt feleseget
eltemette az utszelen, egy fan
tasztikus meset akart a rend-
orsegnek beadni, de nehany
ora alatt kizokogott belole a
valosag.
Mikor ilyen fatal gyerekek
hazasodnak. fel kell tennunk
hogy szerelem viszi oket ARA g
lepesre. A gyilkos ferj mem.
csak szerette az asszonyat, ha
mem feltekeny is volt ra, ahogJ
a lany sziilei meselik.
Mi vitte hat akkor ARA &
borzaszto lepesre, amely egy
tizenhet ewes, aldott allapot
ban levo asszonyt meggyilkolt
egy huszonharom ewes gyere
ket pedig orokre beultetett {
fegyhazbaa
Az adossag.
A reszletre valo vasarlas
amely rablancra fuzte az utol
SO huszon0t evben EFT a mem
zetet S amely Matt a fiata
ferjnek mem volt egy pilla
natnyi nyugalma.
Ha ez a nemzet valaha sect
nallik, ha a nemzet integri
tasa elrothad, evszazadok mul
va XII fogjak kutatni, hogy a
automobil asta meg a nemze
sirjat, amely a reszlet-vasal
lasra raszoktatott mindenkit.
Az automobile, a carpet-swt
eper. a mosogep, a radio kt
vette (csupa elkerulheto, mon
. hatnank hogy lukszus cikk,
amig vegul odaig jutottunl
. hogy ma sok millio embe
hitelbe, reszletre vasarolja
ruhajat meg a cip6jet.
Ebben az esetben fokozza
, tragediat, hogy a gyilkos fiat;
: ember agyaban a vegso hui
: epen az a teny feszitette me
es pattantotta Ell, ami hajdar
! ban boldogsagot jelentett eg
otthonban. Hogy a feleseg
! babyt vart.
! Miutan a ferj fizeteset lefo!
!, laltak, mem latta lehetsege
mex, hogy az vi terhet is v
3 seize, vegzett hat az asszon,
Y nyal.
e Hogy a fatal nemzedek
: adossag-csinalast megszokt
l AIT a sziil6knek lehet k
: sz0nni.
Ebben a lapban nagyo
t gyakran szova tessziik a fl
j talsag ugyet. es a legt0bbsz
: szembe szallunk a tulzott sz
l6i szigorral.
K Van azonban egy kerde
t amiben a sziilonek mem sz
a badna engedni, s6t soha, ser
: mi k0rilmenyek k0zt ne
t szabadna peldat mutatni.
Es az a hitel, a reSzletre v
10 vasarlas.
? Am vegyenek az ember'
. automobile (bar a hasznals
> ban levo kocsikra mines
: tulajdonosaiknak szukseguR
+ vegyenek villanyos sz0nye
= tisztitot ha a porolast me
= untak. Vegyenek mosogep'
radiot, de SOFIA ne vegy
mindezt hitelbe.
q Nagyon-nagyon hosszu ide
= eltek a mai sziilok ezek NJ
: kill a nagyobbara lukszus ci
The Wyandotte herald. (Wyandotte, Mich.) 1879-1943, 1940-11-15
Country Doctor Travels
In Office Trailer Now

CLEVELAND. - The horse and
buggy, symbol of the country doc
tor in years past, has been forsaken.
In its place is an air-conditioned
trailer, complete with operating
table. Sterilizing apparatus, X-ray
machine and Pullman type beds.
DR.. J. D. Love of YSleta, Texas,
described his streamlined facilities
to delegates of the American Con-
gress of Obstetrics and Gynecology,
convened here.
81 took to trailers three years
ago." DR.. Love said. Frankly, I'm
a regular country doctor and cover,
a radius of some 81 miles. deliver
an average of a baby a day. The
trailer certainly has made it easier
for me and think enables me to
do better job"
Love said his present trailer in
his third. II contains all the vital
equipment necessary to rural prac-
tice, including a special generator
to furnish electricity, refrigerator
and an oxygen supply. y
The Wyandotte herald. (Wyandotte, Mich.) 1879-1943, 1940-11-15
Ship Research
ToBenefit Navy
Problem of Insulation IL
Vital to Efficiency
OF Warships.

STATE COLLEGE, PA.-Tests TO
determine the best materials and
constructions for insulating United
States warships have been under
way for almost two years at Penn
sylvania State college, it has been
revealed here.
Purpose of the experiments, con-
Quoted in the colleges heat-trans-
mission laboratories, is TO determine
the best means of equipping the
ships to withstand rapid tempera-
ture changes and to produce better
conditioned atmosphere in strategic
ship stations to insure maximum
mental alertness and efficiency Of
the crews.
Proper Insulation.
Weight limitations, interfering
steel members in warship design.
proper insulation for living and
working quarters and for food stor-
age compartments. are some of the
problems the experimenters are
trying TO overcome. In addition,
naval vessels must Withstand vio-
lent temperatures ranging from
Arctic circle cold TO tropical heat
besides the regular daily variation
of temperature.
The problem has been to deter
mine the amount of heat transmits
sion for various ship sections, such
as decks and bulkheads, without
insulation and with insulation of va
rious kinds applied in different ways
and in several thicknesses, 2.
George Hechler, director of the col
lege's engineering experiment sta
ton, explained.
Test Panels Installed.
To accomplish this, number OF
full-size test panels of 1900 pounds
each. representing typical decks and
bulkheads of destroyers and battle
ships, were installed in the college
laboratories The test panels were
built at the Philadelphia navy yard.
Special equipment of the guarded
hot-box type was developed in the
laboratories to make the test at
temperatures ranging from zero
Fahrenheit on the cold side of the
panel TO 100 degrees Fahrenheit on
the hot side
Further tests are now being con-
Quoted, stimulating changes encoun-
tered during a 24-hour period of
varying temperature cycle, so that
allowance may be made for quickly
Varvino fPmnpratIlreS of- shin SIlr-
faces exposed to the sun.