Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-08-23
Valka
v EVrOp pc

DlOuna ureQnl ZpfaVa ome
Ike vlady pax vypocftava radu
pTipadG, o kterych pravl, re
byly nezakonnymi ciny, prove
denymi Britanif ma techto mo
rich, a prohlasuje:
"Nemecko je presvedceno,
re t1mto oznamen1m O totalnl
blockade Britskych ostrovG a
imperia podnika dalsl rozhod-
ny krok k ukoncenf valky a
odstranenf zodpovednych brit
skych vladcG."
Italske vojsko obsadilo Ber-
beru, hlavnf mesto britskeho
lSomalska v Africe.
Obsazenf Somalska ohrozl
Alden, britsky kontroln1 bod u
Rudeho more, cfmz by take by
la ztfzena britska lodnf dopra-
va ma Ruben mort, ktera je dI
lezita pro britske operace ma
Blfzkem vychode.
Italska vlada nepodala zad-
nych podrobnosti o boj1ch v
Somalsku We sve zprave, nybrz
vydala pry pouze transkripci
radioveho rozhlasu z Londyna
o ustoupenf Britt.
Britska admiralita oznami-
la, re shiny oddil britskych BIZ
tevnic a kfiznik1 bombardoval
mesto Bardia, Fort Capuzzo a
jine objekty v italske Libyi.
Admiralita oznamila, re brit
ska valecna flotila neutrpela
zadne skody ami re nikdo z po-
sadek jej1ch lodi nebyl zabit,
ackoli italska bombometna le-
tadla prudce 1tocila ma flotilu
20 bombardovanf Libye. Brit
skou flotilu doprovazela bojo-
va letadla anglicka, kterym Sc
podarilo sraziti nejmene dive
bombometna letadla ItalI.
Utoky britskych letcI ma ne
mecka prGmyslova strediska v
Porynsku pTinutily Nemce k
pfenesen1 prGmyslu, ~pracujicf-
no pro valecne dodavky, do
bezpecnejsfch mist, kde by byl
chranen pred znicen1m.
Tento pr1mysl je nezbytne
nutny nazistickemu Nemecku
k jeho dalslmu vedenl valky
prot Velke Britanii. Rozhod-
mutt O prenesenf valecneho
prGmyslu z Poryni hlasil brit
sky rozhlas v nemeckem jay
ce a zde jej zachytila naslou-
chacf STANCE National Broad
casting Company.
Britske radio dale informo-
valo, re nemecke tovarny ma
vyrobu munice jsou We spechu
Istehovany ma 1zem1 byvale &C.
skosolvenske republiky, ktere
Sc k tomu ucelu IDA nazistGm
nejpffhodnejs1 a nejbezpee-
n6jsf.
Britsky rozhlas tyto infor-
mace ziskal cd cestujlcich, kite
ri pribyli z tureckeho hlavnfho
mesta Ankary, kan sc dostali
z Nemecka.
Nemci sc rozhodli k premfs-
tent valecne vyroby do bezpec-
n6jsich mist ma ,vychod pc del
sim valiant, jezto stehovan1 ia
koveho obrovskeho prGmyslu
vyzada 81 drahne casu a kro-
me toho nese s sebou i ztratu
ma produkci v dobe, kdy vsech-
ma produkce je pro nemeckou
armada nezbytne nutna.
Proti pTestehovanf byli take
tovarn1ci poukazuj1ce
ma dlouhou zeleznicnf dopra-
WI do ceskych zem1, jakoz j
nebezpecnou S ohledem ma to,
re BRITISH letci neprestavajf W.
haiti bomby ma zeleznicnf trait
a jine dopravnf spoje v Nemec-
ku.
Avsak j navzdor teto neochc
te, prestehovati industrii dc
zeme, jejfz obyvatelstvo neni
Nemcnm nijak pffznive mako.
memo, Nemci byli prinuceni
prestehovati sve municn1 zavo.
dy do Ceskoslovenska.
Tento fakt nejlepe svedcl,ze
birtstf letci sve bomby mad
Nemeckem nesvrhovali nazdai
b1h a re nemecke zavody mu'
silly jiz utrpeti velike skody.
Admiralita oznamila, re An
gle ztratila celkem At valec'
nych lodi a nikoli jak tvrd
Nemci a Italove - 269. Do A
srpna bylo potopeno celken
2,514,199 tun anglickych, spo
jeneckych a neutralnich lodi
nikoli 5,O78, 038 tun, jak tvrd
Nemci.
Zahadna ponorka potopils
recky kriznfk Helle, 2,115 tun
~o Eo~o;cL2po pooTi n0,Yzo Nn