davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29
SzAzSzOR IS ELOLVASHATjUK

som az els0t6l az utolsoig va
lamennyit. Mire az utolsoval
elkesziil0k, elfeledem az elejet
es akkor ujra kezdem az DIVA
sast es folytatom halalom nap
jaig.
Az olvaSasbol mem lett SEM
mi, pedig a konyveket megvet-
tie edesapam. De k0zben meg
jottek az unokak es bizony ne
XII nem jutott sok ideje az OIL
vasasra.
Jo magam persze sokkal, ma
gyon sokkal t0bbet olvasok,
mint nehai valo edesanyam.
A cleveland magyar konyvtar-
ba gyakran jartam, nincs ab-
ban olyan konyv, amelyet ne
ismernek. A Rice konyvtarr6l
beszelek, a szaztizenhatodlk ut
can, ahol igen sokszor fordul-
tam meg.
Hat bizony oft mem sok vi
magyar konyv volt. A konyv-
taros kisasszony nekem is en-
litette, hogy mines penzik vi
magyar konyvek rendelesere
mostansag es meg a konyvta-
ros kisasszony is ugy erezte,
hogy rettenetes allapot ez es
egyutt sirt azokkal, akik az vi
konyvek hianya Matt panasz-
kodiak.
Nekem azonban mindig
eszembe jutott az, amit a bu-
dapesti egyetem kivalo tanara,
Alexander Bernat olyan elosze
retettel emlegetett:
A k0nyv vagy olyan, mint
a tolt0tt kaposzta, vagy pedig
ertektelen. A t0lt0tt kaposzta
ANIMAL jobb, minel t0bbsz0r me-
le, iaik fel. A k0nyv ANIMAL jobb,
mi1kl t0bbsz0r kivanjuk atol-
vasni. Igazi cricket a gyakori
olvasas k0zben fedezziik fel es
szeretjiik meg, elvezziik a leg
Ijobban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29

maid egy sep napon sajat
vallalatat nyitotta meg es a
szereny kezdetb6l fejlesztette
XII a sok szaz millios Chrysler
automobil vallalatot.
Magasra vitte a sors Chrys-
lert, de mindenki tudta rola,
hogy ennek dacara lelkileg egy-
szeru munkasember maradt,
aki mem vagyott egyebre, csak
ARA, hogy dolgozhassek es mi
mel egyszeribb, meghittebb
kornyezetben t0lthesse szabad
idejet. Modja lett volna ra, de
kerulte a fenyuzest es sulyt
fektetett ARA, hogy haztartasa
is minel egyszerubb legyen.
Akik kozelebbr6l ismertek,
ait mondjak fel6le, hogy holta
napjaig egyszeru munkas ma
radt minden izeben es ennek
tanujelet adta gyakorta. Chrys-
Ter gyaraiban egyenesen biz
tattak a munkasokat ARA,
hogy szervezkedjenek es mem
kellett a szervezet elismerese
erdekeben senkinek sztrajkolni.
Politikai felfogasaban min
dig a demokrata part hive volt
es eros tamogat6ja az vi osz-
tas szocialis reformjainak. DE
emellett bizonyos elismerest
nyujtott a Townsend tervnek
is. Gyakran hangoztatta, hogy
fel kell emelni az Greg korra
sz6l6 nyugdijakat, persze mem
tulzott nagysagra, de olyanra,
amely mellett kenyelemben e.
het meg a munkas ember, ha
a kor elszallt felette.
T0bb ev ota betegeskedett
mar Walter p. Chrysler es
nagy vallalata Ell volt kesziilve
ARA, hogy az alapit6 hamaro-
san elhagyja. Chrysler halala
most mar mem jelent valtozast
gyaraira, amelyek szilardan
meg vannak alapozva.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29

Sokszor hallottam mar ait a
panaszt, hogy azok az anleri-
kai kozkonyvtarak, amelyek-
mex magyar osztalyuk is van,
mem hozatnak vi konyveket
Magyarorszagrol es ICY "nincs
init olvasson az ember'', teaat
mem is jar a konyvtarba.
Ennel alaptalanabb panaszt
alig emelhetnek a koZkonyvta-
rak ellen.
Fatal diak-gyerek voltam,
amikor egy orszagos bizotts5g
felhivast tett koze a magyar
orszagi lapokban, hogy ossze
fogjak gyujteni es szaz kotet-
ben kiadni Jokai Nor 0sszes
irasait. A szaz kotet ara -
ha jol emlekszem - ketszaz-
otven pengo forintban volt
megszabva akkent, hogy ebbol
az osszegbol szazotven forintot
kap maga a nagy iro tisztelet-
dij gyanant, a tobbi pedig a
kiadas koltsege lesz. Ugy gon-
doltak, hogy talan akad Ma
gyarorszagon ezer ember, aki
J6kait a szaz kotet megvasar-
lasaval megbecsiili es akkor jol
jar az Greg ur. A valosag az
lett, hogy nyolcezer peldanyt
adtak el a szaz k0tetbol, tehat
igen nagy nemzeti tiszteletdi-
jat kapott Jokai, de bizony en-
mex dacara templom egere ma
radt. Szegenyen halt meg es
mem is cit valami j6l.
Mikor ezt a szaz kotetes Jo-
kai kiadvanyt hirdetni kezd-
TEX, edesanyam AIT mondta
apamnak:
- Fam, nekem ezt a szaz
k0tetet vedd meg okvetlentil.
Ha maid ferjhez adtam a lea
nyaimat Is elmennek a hazt6l
q flank is, akkor nekem mem
lesz t0bbe semmi dolgom. Le
fogok szepen iilni es vegigolva-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29
WALTERP. CHRYSLER MECHALT

Walter P. Chrysler neve ep-
pen olyan ismeretes az ameri-
kai polgarok el0tt, mint a
Henry Forde, hiszen az orszag
harom legnagyobb automobil
gyara k0zul az egyik Chrysler
nevet viseli.
A ravatal elott allo nemzet
els6nek arrol emlekezett meg,
hogy Chrysler is egyszeru gyari
munkasbol kiizd0tte fel magat
az auto kiralyok soraba. Az
egyik nagy vasut Kansas al
lamban lev6 fut6hazaban kezd-
te eletet, mint fut6, maid
ugyanott els6rendu kikepzest
kapott mint gepesz es geplaka
tos, aprankent feljebb es fel-
jebb emelkedett, vasuti fut6-
hazi f6n0k lett es vegil meg
hivast kapott az egyik nagy
acelgyar telepenek vezetesere.
Ebben a munkak0rben ert ell
olyan sikert, hogy az egyik
valsagban lev6 automobil gyar-
hoz hivtak meg igazgatonak a
General Motors k0telekeben.
OFT is paratlan sikert ert Ell,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29
(Folytatas)

Meg egy utols6 pezsg6s vacsora Cum
bernal - holgyek nelkul - Lorinc ell
hagyta New Yorkot, nappal, emelt fovel,
Szivdobogas nelkul. Volt annyi mersze,
hogy palyaudvaron valami utbaigazitast
kert egy rend6rt6l, aki AIT szives keszseg-
gel meg is adta neki Jambor farmernek
uezte, aki ritkan fordul meg New Yorkban.
L6rinc vett ket detektivregenyt
vonaton elmeriilt az egyik olvasasaba. Koz-
ben szerencsetlen detektivre gondolt, akit
sajnait Mem vondolt ARA, hogy meg
Ollie! Csak gyorsan artalmatlanna kellett
tennie -. Goldie Matt Az lany, az az
Igyes lany mennyire fog nekil hianyzani!
Mi6ta vele baratkozott, igen lenezte sajat
magyt amiert Boris miatt vilagga ment.
Mert mi volt Goldiehez kepest Boris? Fa-
ragatlan tusko Es megis miatta tOrtent,
ami Kenyeriben soha Sc t0rtent volna -.
verje meg az listen! 8 kenyeskedik, mint
boltosne mig De hat miert
gondol megint Kenyerire ARA dogre,
akiert kerek honapot tilt?
Palanta Boris Palanta Boris :. .
kattogtak a vonat kerekei Hat ettol meg
iehet bolondulni! Kinezett vonat abla-
kan Foldek es foldek ;. Mar sep z0ld
minden Jo lenne most kapalni, nyesni,
ultetni, futyoreszni -. Volt egy legeny,
Siiveges L0rinc, aki vidaman vitte haza
penzt, amt napszamos munkaval kere-
sett odaadta az anyjanak. .
- Az en- jo fam! - dicsekedett vele
az anyja mindenkinek.
Hol van, hova lett az a Suveges Lo
rinc? Meg Sc halt, meg sincs man
Helyette egy soknevii ember utazik, teg-
nap Mr.. Merges volt, ma Mr.. Taylor, hol-
nap XII tudja, XII lesz? Penz van zsebeben,
pezsgot ihatik, selyemruhas lanyt o]elhet,
amikor kedve tartja jo ruhat visel, keze
finom, apolt. Semmi, de semmi k0ze sincs
kerges tenyeri, hasadozott k0rmii, verej-
tekszayu Suveges L6rinc napszamosioz.
- Hazudsz! - szolt legbensOjcben egy
hang. = lit vagyok en-, az egykori Suveges
es siratlak teged, tie rablogyilkos! Finom
ruhadhoz, eteledhez, italodhoz atok tapad,
finom kezedet soha tobbe mem szoritja meg
becsiletes ember. Szil6anyad is megbor-
zadna t0led Eladtad lelkedet az 0rd0gnek
rossz veged lesz!
- Mem az en- akaratom volt, Isten
megmondhatoja - mentegette magat.
- falu okozta vesztemet. A falu hajto-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29
IRTA:
SZENTfhAREl
MARTHA

Derek cserkesz baraton, mi min
dent cipelsz? Ugyan mutasd meg!
- A szokott felszerelest, amilyet biz
tosan eleget latott.
A tied megis erdekel.
Megragadta Goldie kezet, Sc volt
rest, eles egerfogaival villamgyorsan belle
harapott a rend6r kezebe, aki fajdalmaban
eleresztette az 0vet Goldie berohant sotet
mellekutcaba osszeiitkozott onnet eppen
kifordul6, megrakodott barataival.
- Bal van - lihegte. A rohamlepes-
ben kozelg6 rend6r feleslegesse tett minden
magyarazatot. Azonnal ket loves dordiilt
ell, csak figyelmeztetesiil De makacs,
s6t buta volt az rend6r, XII azert kis
fizetesert olyan komolyan fogta fel hiva-
tasat. Viszonozta a tiizelest ICY valosa-
gos tizharc keletkezett s0tetben A love
SEX zajara minden iranybol rend6r0k siet-
tex el6, de mar csak sulyosan sebesiilt baj-
tarsukat talaltak a helyszinen. Csak az vi
sagok jartak j6l, azok feltalaltak meg
hatoan, hogy rend6r ot kis gyermek apja.
Goldie mem volt hibas. Mem mutathatta
meg hatizsakjat, ket villany furogep volt
benne.
Davidot alvilagi baratai kezenfekv6
okokbol mem kiserhettek XII hajohoz, de
szerencsekivanatok, amiket munkatarsai
kuldtek utana, valoban oszintek voltak,
inert ha mem is feledkezett meg sajat hasz-
narol, 6ket Sc r0viditette meg Sep osz-
szeg felett rendelkezett valamennyi a
kovetkezo hetekben pihenhettek.
Goldie es Lorinc szabadsagukat egyiitt
kivantak elt0lteri Goldie eloallt inditva-
nyaval.
- Menjiink Ridomka Beachbe, mint
naszutasok, jo?
Lorinc megcsokolta, terdere iltette
- Ha lehetne veled okosan beszelni,
kis 0rd0g0m, cukros boszorkanyom, mas
tervvel hozakodnek el6
- Halljuk!
- Menjiink ell messzire, Kubaba, vagy
mas tavoli szigetre Van penziink, megte-
hetjuk, most vagy soha! Es kezdjunk be-
csiiletes eletet.
Goldie merhetetlen csodalkozassal ne
zett ra.
- Hova gondolsz? Retention unat-
koznank
- Ne fell, Goldie, aki dolgozik, mem
unatkozik. Mi dolgoznank szeretnenk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29
..AFALU BUNE''

randulasokon valoban j6 hasznat vettek
a kis cserkesznek, aki hatizsakjaval az
emberek joindulatu mosolyat6l kiserve gya-
nutkeltes nelkul jarhatott-kelhetett min
deniitt. Pedig a legtapasztaltabb rend6r
is elbamult volna hatizsakja tartalman.
inert mi6ta cserkeszfelszereles legt0kele-
tesebb kasszafuro gep? Tolvajlampa? Elk
szerek?
Egy-egy sikeriilt bet0res utan odabb
alltak nehany varossal nagyot mulattak.
Egy ilyen darid6n jelentette XII David:
- Mindnyajan raszolgaltunk Sc he
ii pihenesre En- atmegyek Europaba ad-
dig ii is menjetek, amerre akartok!
L6rinc szive akkorat dobbant, maid
kiugrott melleb6l Leoldodik rola pany-
va Futhat Mig David Smith Eur6paban
id6zik, olyan messze mehet hogy az keze
Sc erheti utol. Beleveheti magat akar az
6serd6kbe, mem baj, ha lerongyolodik, ha
szaraz kenyeret eszik is, csak Ell! Mert L6-
rinc vegleg megundorodott biinos foglalko-
zasatol Mem csoda! Vannak nyughatatlan
verii emberek, akik a becsiletes foglalko-
East Sc sokaig birjak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29

egymast. Berelnek egy kis farmot, ertek
foldmiiveleshez, meg az allatokhoz. Lenne
gyonyoru viragoskerted, nyugodtan alhat-
nank elfelejtened, hogy borton is van
vilagon.
- Az az egy j6 lenne de ne
KEN semmi hajlamom sincs becsiiletes-
segre, mem ertek hozza
Olyan okos leany, mint te, k0ny-
nyen megtanul mindent. En- voltam becsii-
letes, minden atyafisagom az volt s
tanitod leszek Legyiink biinban6ak, ment-
silk meg lelkeinket S akkor = ugy tanul-
tam - listen is megbocsat
- De az 0rd0g mem bocsat meg soha
senkinek . =. S az alvilag ct imadja.
= Ne beszelj ICY, Goldie, hiszen te is
jonak, artatlannak sziilettek, mint min
denki mas.
ARA en- mem emlekszem Mem is
mondta nekem soha senki, hogy becsiile-
tes legyek.
= Az lehetetlen, az iskolaban biztosan
mondtak
- En- mem jartam Soha iskolaba, min
dig magantanulo voltam. Irni, olvasni Miss
Elise tanitott Igazi okleveles taniton6.
Hozzank b0rt0nbol kerult, ahova eyer
gyilkossagert zartak Viszonya volt
egy katonatiszttel megfojtotta ujsziil0tt-
jet, inert felt, hogy kidobjak allasab6l.
Egyszer megmutatta nekem ait katona-
tisztet egy parade alkalmaval csupa csil-
logo erdemrend volt a melle. Zenere is
igazi miivesz tanitott. ct megcsalta fe-
lesege legjobb baratjaval Rata kapta
oket es rajuk lott de csak ferfit ta-
lalta Ell. Az asszonynak semmi baja Sc tor
tent, sot elvette egy gazdag ember, mi
utan elvalt.
- Hat igazan mem beszeltel soha be-
csiiletes emberekkel?
- De igen, egyszer, gyermekkorom-
ban, egy csupa csont-b6r Greg ember kert
alamizsnat t6lem.
- Kis kisasszony mar ket napja
mem etten =.
= Miert mem evett, bacsi? - kivan-
csiskodtam.
- Mert mem szant meg senki :. es
en- becsiiletes ember voltam mindig :.
lopni mem akarok!
AIT akarod, hogy szegeny kis Goldie
veled egyitt chen haljon? Mem! Akkor
egy goly6 jobb
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29

Az esemenyek mem titkok,
hogy meg a nadas is kisusog-
ia azokat. Ha olyan hirt
hall vagy az on tarsadalmi k0-
reben tortenik valami, ami
mindenkit erdekel, ait hozza
e lap szerkeszt6segenek is a
tudomasara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29
Mem m|ND|C
PAPSAJT

AIT mondja a nazik minden
sajto organuma es olyan biisz-
keseggel hirdetik, mintha vala-
mi vilagot renget6 dolgot hoz-
nanak k0ztudomasra:
= Akar a diplomaciai, akar
a katonai teret nezziik, a We
zernek eddig minden terve 81
kerult es ez igazolja allamfer-
fiui nagysagat.
Ennel nagyobb ostobasagot
igazan mem kiirtolhettek volna
szejjel. Egy allamferfi igazi
nagysagat soha mem mutatja
meg a skier, hanem mindig az,
hogy balsiker eseten mikent
tudja megallani a helyet es mi
kent tudja a nemzetet abb6l
kivezetni.
Nemet peldat hasznAlva:
Hindenburg akkor lett igazan
nagy, amikor a nemetek a ha-
borut elvesztettek es amikor
egyedil Hindenburg erelye
tudta a szethullo nemzetet
0sszetartani.
Varjanak a nemetek addig,
amig valahol nagy csatat vesz-
tenek. Akkor lehet maid meg
latni, hogy voltakeppen kicso-
da Hitler Adolf vezer? Mi ugy
hissziik, hogy akkor tobbe nem
lesz vezer. Ha mem think Ell
nyomtalanul a nemet vilagbol,
akkor mas iteletet mond felette
a nemet nemzet, amely ma
meg nagynak tarthatja, de bu-
kasaban sz0rnyen megveti
maid.
Es szegyenli maid nagat
minden nemet, hogy ennek a
senkinek tudott felulni.
-:O:-
A temet6ket gOndOzZAk. a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29

gatta hOgy ha kitartok Boris mellett, Pa
lantane melle kerilok az akasztofara. A
falu biine, hogy azza lettem, ami vagyok.
Mi okozta, hogy Lorinc perbeszallt
onmagaval, holott mar regen elnemitotta
lelkiismeretet? Kiszabadult a varos for
gatagabol. A szantofoldek beszeltek hozza,
melyek mellett elr0pilt a vonat. Fax nyuj-
tottak fele fenyeget6en agaikat S nagy
darab kek eg, amt latott, szemere vetette
hitvanysagat Nit tehetett volna mast?
El6vette zsebeb6l a whiskeyvel t0lt0tt la
pos iiveget j6t huzott bel6le, hogy az ital
g6ze megint elkabitsa lazadozo lelkiisme-
retet.
Mr.. Taylor nagyon rossz hangulatban
erkezett meg Buffaloba, ahol egy lelket
sc ismert, de csak belle kellett nezni jegy-
z6konyvecskejebe mar tudta, hova men
jen. Mem fog zavarba j0nni az Egyesult
Allamok egyikeben sem, annyi cimet ka-
pott David Smithtol, akinek mindenitt
voltak 0sszekottetesei.
gangszterek szallodajat csupan biz
tonsagi okbol kereste fel dolgozni mem
szandekozott, mig penze van. Megnezte
Buffalot S mar masnap tovabb ment. Lat
szolag szabad volt, mint madar, de
azert ugy erezte magat, mintha kipany-
vazott 10 lenne amelyik mem mehet to-
vabb, mint ameddig gazdaja engedi.
Hirtelen nagy kedve tamadt elmenni
valami tavoli farnnra, ahova ujsag Sc jar.
De eppen olyan helyre mem mehetett, hi
szen figyelnie kellett hirdeteseket. David
Smith parancsara oft kell teremnie, ahol
amikor kivanja. Ellogni mem lehet. Min
den gangszter bir6 es hoher egy szemely-
ben az elpartolot halallal biinteti.
Lorinc tudta, hogy Davidot mem tud-
ma ugy orranal fogva vezetni, mint rend-
6rseget, keze el6bb-utobb elerne mindeniitt.
Hat csak ment varosrol-varosra. Mindenutt
k0riilnezett. Kiil0n0sen a bankok, zalogha-
Yak kornyeken.
Olykor irt egy-egy kepeslapot Goldie-
max: "Itt sep lido van" Ez ait jelentette
megbeszelesuk szerint: "Itt lehetne dol
gozni" Goldie megmutatta lapot Smith
mex csakhamar megerkezett egy-ket,
vagy tobb munkatarsaval hol helyeselte,
hol elvetette L6rinc terveit
Kifosztott bankok zaloghazak tanus-
kodiak Lorinc tanulmanyutjarol. Goldie
mind gyakrabban vett reszt ezeken XII
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-08-29

A temet6ket gondozzak, a
halottakkal mem tOr6dnek.
Imperial Valley press. (El Centro, Calif.) 1907-current, 1940-06-11
Pacific Coastal
Defenses Speeded
In New PROGRAM

SAN FRANCISCO June II up
The Federal governments program
for Strengthening the national de-
lenses Of the Pacific coast was tax
ing shape at accelerated pace to-
, day under the lash of the emergency
created by European developments
AS the program steadily unfoldeG
through presidential MESA yes. con-
gressional bills. and military and
naval statements. it was apparent
II was taking two main courses.
One was development of a strong
er setup of both naval and mill
tary air bases along the entire
coast from Alaska to San Diego at
the Mexican border and in the out
posts of Hawaii. Wake and Midway
islands
Second was a building up of the
military arm of the defense through
creation of new major military post
on the Monterey peninsula to ac-
comodate a full division. vet to be
created, and though intensified
training of the third division al
ready station in the far west.
There was no authoritative cSti-
mate of the amount of money this
program is costing, but an estimate
of at least s1000OO0OO could be
considered conservative.
Along with these two MAJOR de-
velopments, the program pointed
toward speeding up the huge naval
supply base at Oakland to meet the
increased demands of the naval
arm: enlarged facilities az Mare
island navy yard and other coast
navy yards TO speed construction
of new ships and more rapid repair
and overhaul of the present fleet
and improvement of facilities a.
civilian airports. particularly 10 pre-
pare for training the large number
OF pilots the augmented national dc
Tense program calls for
These programs arc expected 10
provide enjoyment for at least
100000 men now out Of work. Peter
D. Kristich manager of tho state
employment service, estimated that
by the end of the year the program
would have given jobs to $4,000
workers in the San Francisco area
alone.
The governments program foi
building up defense aviation facili
ties was unfolded in the apprOpria
lions bill now in congress.
Imperial Valley press. (El Centro, Calif.) 1907-current, 1940-06-11
Spokesman said

spokesman said.
German advance elements drove
to within 25 or 80 miles from the
city French reports gave no specific
information on the German advance
striking force.
Within Paris the military was in
full charge. Telephone communica-
ton was interrupted by the army
and the military zone was extended
TO departments adjacent to the Ital-
ian border On the Alps frontier the
French army was on the alert
against Italian attack
The German high command as
serted Sat ~ battle for Paris
was raging AT full force. Pursuit
of the beaten French army" was
alleged, TO be continuing without
halt But the Germans, like the
French, couched their communique
in general terms for the most part.
The Germans claimed they had
smashed through the natural French
defense lines of the Bresle. the Leli-
ger and Bethune to the northwest.
Seine and cutting off communica-
ton between Paris and the lmpor-
tant western port of lie Havre which
was under heavy German air bonn
bardment.
London described the conflict as
"a second Verdun on a bigger scale =
and praised the fierce resistance
of the French. The British pre-
dlcted that If the French could
hold their army intact for three or
four days more the Germans would
exhaust themselves and be forced
to Slow down their offensive.
But Tuesday there was no sign
of respite.
French government departments
have been removed from Paris. Pre-
mier Paul Reynaud went to the
armies in the field but high cabinet
officials were SAID to remain in
Paris.
Imperial Valley press. (El Centro, Calif.) 1907-current, 1940-06-11
Veteran Assumes
National Guard
Command in State

SACRAMENTO. June ll-UP) ,
Richard f. Mittclstaedt, Adjutant
General of the California National
Guard from 1923 to 1890. resumed
that post today by appointment OF
Gov Culbert l.. Olson after Ad-
lutant General Patrick j. H. Far
roll rendered his resignation and it
was accepted.
Farrell who was named to the
dual post of director of military af-
fairs and adjutant general on Jan.
,, 1899, gave no reason for his res
ignation, dated June 4, except to
explain he had been anxious TO be
relieved of his duties.
The governor did not indicate
whether Mittelstaedt would fill both
posts or merely that of adjutant
general. That of director of military
affairs draws $4,000 yearly, that Of
adjutant general $4,000, although
Farrell received only the salary of
the former.
Imperial Valley press. (El Centro, Calif.) 1907-current, 1940-06-11
Submarine Halls U.S.. Refugee Liner,
Orders Captain to Abandon Ship With
Threat Of Torpedo; Discovers Mistake

WASHINGTON. June UP
The state department today an
nounced that the u. s. lines Wash
lnCton, carrying over thousand
American refugees from Europe was
halted by an unidentified sub-mar-
inc early today and threatened with
destruction by torpedo.
ePhe submarine came to the sur
face and twice ordered tie captain
of the Washington to abandon ship
informing him the ship was to be
torpedoed.
On the second warning. after
Capt Harry Manning stock to his
bridge and kept advising the sub
marine that this was an American
ship. the submarine gave Manning
10 minutes" to abandon his ship
Passengers aid crew had beer
ordered to lifeboatS and some of
the lifeboatS were actually being
swung over the side and launching
Imperial Valley press. (El Centro, Calif.) 1907-current, 1940-06-11
Congress Supports
Program to Give
Allies Every Help
Continued from Page u

Continued from Page II
would open up wide field of auth
ority under which Mr.. Roosevelt
could suspend the johnson act and
undertake other broad allied-aid
activities. said congress ought to tell
the President that these are curcial
times and we trust him"
The United States, put on record
by its chief executive as feeling
that Italy. by its belated entry
into the war. had thrust a dagger
INTO the back of its neighbor. ="
seemed to have abandoned its stat
us as real neutral. in the view Of
many officials.
When the war began last Sep
TENDER. Mr. Roosevelt declared this
nation will remain a neutral nation.
but cannot ask that every American
will remain neutral in thought as
we'll" Now. many senators said,
neutrality in action as we'll as
thought has been put aside They
view Americas status rather as one
of non -belligerency. like Italy's was
until she took the final plunge.
MI RooSevelts pledge of full
material aid to the Allies was made
in his address at the graduation
exercises of the University of Vir-
ginia, Charlottesville, ". late yester-
day. To a cheering audience of gra-
duates. students. faculty and visitors,
and to millions of radio listeners,
the President praised the mag
nificent valor'' with which the AL
lies are fighting aggressorS. and
added:
Let us not hesitate-all Of US
to proclaim certain truths. Over
whelmingly We. as nation, and
this applies to all the other AM
erican nations, are convinced that
military and naval victory for the
gods of force and hate would en-
danger the institutions Of democ-
racy in the western world - and
that equally, therefore. the whole of
our syppathies lie with those ma
tons which are giving their life
blood in combat against these forces,
I'm our American unity, we will
pursue two obvious and simultan-
eouS courses: We will extend 10 the
opponents of force the materla.
resources Of tins nation and. AT the
same time. VIC will harness ant
speed up the use of those resources
in order that VIC ourselves in the
Americas may have equipment AND
training equal to the task Of any
emergency and every defense