davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1940-06-26
86 More Americans Enter
Spain From France

SAN SEBASTIAN, Spain, June
26 (P.-Sighty- more Americans,
hungry and thirsty but cheerful,
crossed the International Bridge
from France here today They were
taken Immediately to Bilbao, where
it was reported yesterday a United
States warship might come to take
them away
The remainder of group OF lat
Americans listed for entry last night
were expected in the course of the
day.
Howard Bucknell, counselor of the
United States Embassy in Madrid,
and Brig. Gen. John Greely, Mill
tary Attache, arrived to help in the
removal of Americans.
Several Americans in San Sc
bastian, learning that some of the
new arrivals had spent as mucn as
three days on the international
bridge, much Of the time in driving
rain and wind, organized an emer-
gency canteen and distributed hot
chocolate and sandwiches.
Edgar A. Mowrer of the Chicago
Daily News entered Spain after
being held up on the international
bridge for % hours because of a
passport mixup.
Others who crossed yesterday were
William Henry Chamberlain of the
Christian Science Monitor and his
wife; William Bird OF the New York
Sun and Mrs. Bird; Robert Casey of
the Chicago Daily News and Hazel
Macdonald of the Chicago Times.
Unable to Get Visas.
Newspapermen arriving here said
Waverly Root of the Chicago Times,
Fred Abbott of Paramount News
and Victor Lusinchi of the Mutual
Broadcasting System remained at
st. Jean de Luz because their French
wives were unable to get visas.
P. j. Philip, New York Times cor
respondent, went to st. Jean Pied
de Port for his wife, but no word
has been received from them. Mr..
Philip and his wife are British sub
jectS.
A number of newspapermen, in
Guiding John Lloyd, chief of the
Paris bureau of the Associated Press.
and David Darrah of the Chicago
Tribune, remained at Bordeaux.
Ralph Heinzen of the United Press
staff was last reported at Biarritz,
Evening star., 1940-06-26


their employees be United States cit
izens and be required to submit
proof.
Figures on file at F. c. G. head
quarters, taken from reports of the
companies, show that there are
286,676 telephone employees in the
country and 66,022 telegraph and
cable employees. The task of OBJ
tanning citizenship information con-
corning them. including birth Ger
tificates, information on parents
and f1ngerprinting would place a
huge burden on the companies. But
because OF the vital importance OF
communications in times of crises,
offlcials declare that it would be well
worth the effort.
Evening star., 1940-06-26

st, Louis, where he. works for a
major oil company.
The War Department also an
nounced that 68 Air Corps Reserve
officers will be commissioned July
in the Regular Army.
An additional 212 Reservists quail
ifled and will 60 on active service as
soon as there are vacancies.
Evening star., 1940-06-26
EorIy Morning Whistler
Freed in Police Court

Persons ought to be encouraged to
whistle and sing more, making life
brighter, Judge George D. Nelson
asserted in Police Court yesterday
in dismissing case against Carl E.
White, %, of the 400 block of Eighth
street Sc. for having whistled on
North Capitol street during early
morning hours.
Mr.. White had been arrested on
charge of disorderly conduct in con-
nection with the whistling.
Evening star., 1940-06-26
Liner Washington
To Sail Friday for
More Refugees
1000 Reported Waiting
At Galway, ireland,
To Return to u. S.

The United States liner Washing
ton will sail from New York Fri
day for Galway, Ireland, to pick
up more stranded Americans and
bring them back to this country, the
State Department announced to-
day.
The ship has a capacity of 1000
passengers and the State Depart
ment has been assured there are
enough evacuees to fill the vessel.
The ship will reach Galway July 4,
according to present plans.
The liner Manhattan, meanwhile,
will be sent to Portugal to pick up
some 1900 Americans gathered in
that country and Spain. Secretary
of State Hull said at his press con-
ference later. The Manhattan will
leave as soon as it can be sup
piled, Mr.. Hull said.
On its last trip, the Washington
encountered a submarine off the
Portuguese coast and at first was
threatened with torpedoing, but
finally was allowed to proceed.
Evening star., 1940-06-26
American Ship to Reach
Lisbon Friday for Refuoees

MADRID, June Is (P.-The
United States Lines freighter Nc
Keesport will arrive at Lisbon.
Portugal, Friday to take home
American refugees who fed into
Spain from Southern France.
Evening star., 1940-06-26
Reich to Buy Fruit Surplus

BERLIN, June 26 (P.-Germany
announced yesterday an agreement
to buy the entire years fruit and
vegetable surplus from Hungary at
cost of more than $6,000,000
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

lesiti. Hogy a Labor Board ha-
taskoret meg mem nyirbalja.
Mem mertek neki hinni a
munkasok.
Mem mertek hinni azert,
inert ez csak a kampany ma
sodik feleben jutott neki esze-
be, de kilonosen mem mertek
neki hinni azert, inert mind
ezeket CSAK Willkie, de egyet-
len republicans senator vagy
congressman jelolt sem igerte.
Latta, aki mem volt yak, es
a polgarsag mem egeszen yak
ebben a hazaban, hogy amt
Willkie iger, az csak az 8 egye-
nj programme hogy ahhoz
nemcsak hogy mem csatlakoz-
tax a partja reszerol, de jofor-
man nyilvanosan elleneztek ait
a programot.
Az termeszetes is volt.
A kongresszus republicans
tagjai mindig az vi deal refor-
mok ellen szavaztak, voltakep-
pen tehat oket csapta pofon a
sajat partjuk jeloltje, vala-
hanyszor egy-egy reformot in
dorZalt.
Ha tehat Willkienel oszinte is
lett volna az igeret (amiben
mem mertek hinni a munkasok,
inert hetekig habozott, amig
kimondta), bizonyos volt, hogy
ezeknek az igereteknek a betar-
tasahoz mem lett volna kon-
gresszusi t0bbsege.
Termeszetesen att6l is meg
ijedtek a szavazok, hogy Will
kieek szemmel lathatolag tu-
catmilliokat koltottek. Reszeg
matrozok nodjara szortak a
penzt konnyen kiszamitotta
mindenki, hogy a radiora, uj-
saghirdetesek 0zonere, kony-
vekre es ropiratokra kiadott
milliokat mem adhattak 0ssze
sem centenkent, sem dollaron-
kent a munkaSok.
AIT csak a nagytoke, a Roose-
veltet, az vi dealt, a reformo-
kat gyulolo nagytoke adhatta.
AIT lattak tehat, hogy a re-
publikanus PART Cha mem is
az elnOkjel0lt) megmaradt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

reakciosnak hogy az va
lasztas utan hajlambol is, keny
szerb6l is, a nagyt6ket lesz
kenytelen szolgalni.
Ebben a hangulatban szolalt
meg John L. Lewis, akinek a
megnyilatkozasat undorral es
gyanuval fogadtak.
Az atlag ipari munkas meg
mem ismeri Lewist annyira,
mint mondjuk a banyaszok,
akik tudjak r6la, hogy soha a
munkasnak mem volt igaz szol-
gaia melysegesen megdobben-
tex ett6l a palfordulastol.
Egyetlen egy szavazatot sem
szerzett Lewis a munkasOk kOzt
Willkienek, de sok szavazatot
idegenitett el toles a felig-kon-
zervativ elemek kozt, akik ta-
Ian a harmadik terminus
miatt, talan mas okb6l mem
akartak Rooseveltre szavazni.
Eek a tomegek ait lattak,
hogy Willkienek es partnak a
gyozelme fontosabb mindennel
S megdobbentek annak a lat
tara, hogy a reakcios republi-
kanusok a gyozelem kedveert
hajlandok voltak Lewissal lefe-
kudni egy agyba.
Elundorodtak ett6l az er-
kolcstelen szovetsegt6l S Ok is
Willkie ellen szavaztak.
Lewist mem Willkie, hanem
a republicans politikusok
szallitottak a kampanynak. En-
mex az odiumat tehat szinten
nekik kell viselni.
Az igazsag tehat az, hogy
Willkie sokkal progresszivebb a
partjanal, hogy mas jel0lt ia
volrol sem kaphatott volna
annyi szavazatot hogy ct il
letne a vezerseg.
Megsem fogja ait megkapni,
inert a politikusok 'birtokon
belul' vannak S inert reakcios
mivoltuknal fogva feltekenyek
is a jeloltjukre. Sokan koziiluk
mem is sajnaljak a bukasat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28
HOl CSUSzTAK FL?

Egy kis csaladi marakodas
folyik jelenleg a republicans
partban Willkie es a politiku-
sok k0zt AIT akarjak eldonte-
nj, hogy XII legyen a part feje
es ura a k0vetkez0 negy evben.
A part cimzetes feje rende-
sen az utols6 eln0kjel0lt, de a
part tenyleges vezetese ritkan
van a kezeben. Mert a bukott
jelolt mines hivatalban, mig a
szenatorok es kongresszmanek
allandoan a nemzet dobogojan
:zavalhatnak.
Willkie a part ellen akar ma
radni.
o es baratai ait vitatjak,
hogy a bukott jel0lt peldatlan
nepszerusege biztositott annyi
szavazatot a szamara (soha bu-
kott jel0ltre annyian mem sza-
vaztak), a politikusok ait bizo-
nyitjak, hogy a partra tobben
szavaztak, mint Willkiere.
Illinoisban es Ohioban pei
daul megvalasztottak a repub-
likanus kormanyzo- -jelolteket,
de Willkie ezekben az allamok-
ban is veszitett.
Az igazsag megis az, hogy
mem Willkie bukott ell, hanem
az a part, amelynek a zaszlajat
vitte a csataba.
Rooseveltet a nagyvarosok
lakossaga valasztotta meg,
inert az egyetlen Cincinnati XII
vetelevel, minden nagyvaros-
ban owe volt a szavazatok nagy
t0bbsege.
Nyilvanvalo, hogy a munka-
COX, az ipari munkasok szava-
zata valasztotta meg harmad-
SZor is elnOknek.
Willkie programjaval, leg
alabb a kampany masodik fe-
leben nyujtott programjaval
meg voltak elegedve a munka-
Sok.
Hatarozott igeretet tett ARA
nezve, hogy a szervezetek eletet
biztosito Wagner torvenyt tel
Jes epsegben meghagyja.
kijelentette, hogy a Social
Security t0rvenyet meg kisze-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28
AvARGA ISTvAN CtMERE

NehAny hete sz6va tettem AIT sajnalatos ese-
m6nyt hogy Rak6cz Egyet igazgatosaga egyesulet
sztvise6it kparancsolta orszagos magyar egyleek
k6z0s konferenciaiabb6l.
oszinte sajnalat hangjan emlekeztem meg varga
Istvan elnokro inert Bridgeport Szovetseg Youngs
townban tartott konvenci6an hallotta beszen oft ga
zan megraz6 er6vel srgete egysegre va6 0rerkves
Minden ogon es okom meg volt ra hogy Youngstown
beszed 6szintesegeben ketelkedjem Vszont Rak6cz
igazgatosagnak hatarozata eljesen szembe heyez-
kedett varga youngstown beszedevel.
Mikor irtam err6l kerdesr6l, AIT is megegyeztem,
hogy Rakoczi Egyet igazgat6sagnak ext hataro-
zatat megbanhatja inert ha ennyire izolaa magat es
kivonja egyleet altaanos amerkai magyar eetbo
akkor magyarok "abba bucser shopba mennek vasa-
rolni amelynek gazdaja aldoz amerikai magyar k0z-
celra"
Ugy latszk, varga Istvan mem tudja, hogy akik
k6zhivataban vannak, azoknak 6akaratu kritkat el
ke visen inert valaszkeppen kovetkezo irast kozote
a november 15-en megjelent Rakoczi Szemleben:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28
AZ ELEMI IGAzSAG0K

sorab6l val6 az, hogy leveg6b6l mem
lehet megelni Minden vallalkozasnak az
iizletfelek j6akaratu partfogasa az alap-
ia es ICY az ujsag is olvas6 taboranak kesz-
segere van utalva
Ennek lathato jele az, hogy az olvas6 meg
ada kell6 ellenerteket az ujsagjanak az
el6fizetes formajaban
A lap els6 oldalan lathat6 cinzes ponto-
san megmondja az el6fizetks lejaratanak
napjat. Kerjtk, nezze AIT meg Is kiildje be
el6fizeteset, ugy hogy lap lejarati napjat
mindig idejekoran megujithassuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28
ROSSZAT ROSSZAL
MEM FIZETUNK :.


Ha az embert olyasmi eri,
anire mem szamitott, elo-
seer meglepetest,. masodszor
dr0met vagy bosszusagot
okoz, aszerint, amilyen a $50
ban forgo esemeny. Sokszor
fordul els6 ilyesmi, fokeppen
egy intezmeny vezetesenel,
inert sohasem tudhatja a
vezet6seg, hogy milyen OIL
dalrol eri egy pofoncsapas,
vagy dicseret (az utobbibol
jut a legkevesebb). Magyar
k0zmondas, hogy mindenki
kedvere meg az listen sem
tudna teremteni. Akkor no
Cyan tudna hat egy foldi ha-
lando, egy egyszeru ember
mindenkinek kedvere csele-
kedni? Meg Hitler sem, pc
dig az nagy ur am, meg ma
gyobb, mint lit Amerikaban
a magyar ujsagok fejedel-
me (?).
Yes. A Rakoczi Egyletrol
van $40. Arrol az amerikai
magyar egyletr6l, amelyet
rnagyarok alapitottak, ma
gyarok tartanak fem es
anelyhez azert csatlakoznak
a magyarok, inert a Rakoczi
Hgyesiletnel megtalalhatjak k
mindazt, amt megtalalhat-
max a mas nemzetisegu egy-
letekben es amely intezmeny
celjai eleresenek munkalasa
mellett tamogat minden
olyan magyar mozgalmau,
ami az egyetemes magyarsag
6rdekeit OnzetlenUl sZolgal-
ia, vagy az amerikai ma
gyarsag segitSeget veszi
igenybe.
Ez a magyar intezmeny
ismet kritika targyava lett,
inert ennek az egyletnek
fgazgat6saga betartotta a
konvenci6 hatarozatat. Ez
mem te Xix VALAKINEK es
exert ak6czi Egyesulet
vezet6s, oinden, csak mem
j6 magS
Kedves ..lagyar Vereim! A
Rak6czi Egyesiilet 0tven evet
tulhaladta, munkalkodasat
tagjainak segelyezeseben fej-
lesztette XII jobban, inert ez es
kizar6lag ez lehetett a celia
nainden betegsegelyz6 egy-
letnek. Es hogy ennel tovabb
mentek egyes intezmenyek,
abba nekiink, Rakoczi ta-
sOknak mines beleszolasunk.
Krthetetlen tehat, miert SUR
szemet a Rakoczi Egyesiilet
valakinek, amikor senkinek
&rtalmara nincs es rosszat
soha rosSzal mem kivant vi
2onozni. Mar lesz0geztiik
t6bbsz0r, hogy az 1939-ben
tartott Konvenci6n a tObb-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

seq leSzaVazLa azC a JaVdSla-
tot, hogy a Rakoczi Egyesu-
let vezetosege is reszt We
hessen a t0bbi egyletek ko-
z0s ertekezletein. Ha tehat
egy Konvencio ezt ICY akar-
ia, akkor az igazgatosag
maskeppen mem intezkedhe-
tett.
Hogy a multi kozos erte-
kezleten megjelent a kOz-
pont eln0ke, annak inkabb
tiszteletadas jellege volt, mi
utan Bridgeporton tartottak
meg es mem kovetkeztethe-
to ebbol az, hogy a Rakoczi
Egyesulet igazgatosaga a
Konvencio hatarozata ellie
mere cselekedne. Minden
egyleti tisztviselo tudataban
van a Konvencio hataroza-
tanak es ha tetszik ez vala-
kinek, ha mem: errol senki
mem tehet. Tudja ezt a kriti-
zalo is. Es hogy megis rossz
szinben tiintette fel a Rako-
cziakat, annak mas Okla van.
Kezzel foghato ok ez, amt
mi nagyon, de nagyn jol
tudunk. Ne fajjon a kritiza-
lonak feje a Rakoczi Egy-
letert. Mi mem vettuk igeny-
be az 6 tanacsat eddig So
hasem es mem fogjuk AIT
igenybe venni a j0v6ben sem.
A Rakoczi Egyesulet igaz-
gatosagi tagjai nem kvalifi-
kalt nemzetk0zi politikusok,
hanem egyszeru munkas-
emberek, akik nyitott szem-
mel ugy latjak az egylet fej-
l0deset szolgalni, ha eleget
tesznek a t0bbseg akarata-
max. Hatarozatukkal egyle-
tik erdekeit pr6baljak elore
vinni es ha ez mem is t0ke-
letes, azon az egyszeru ma
gyar mem is csodalkozhat.
Mi szeretettel hivjuk ma
gunkhoz a magyarsagot es
mem paranccsal. Ha valaki-
mex mem tetszik a mi egyle-
think, mem jon hozzank es
mi akkor sem fogjuk a
rosszat rosszal fizetni.
Varga Istvan.
Nagyon rosszul all a Rakoczi
gylet eln0kehez, hogy j6aka-
attal megirt sorokra gunyolo-
assal felel es magyar ujsag
ejedelme?" cimmel ruhaz fel.
[igyje el Varga Istvan, hogy
a gunyolodni kivannek, ma
yon, de nagyon sokkal tobb
lkalmat talalnek ARA Varga
tvannal. AIT is higyje el, hogy
rtenek annyit ehhez, mint a
,ak6cziak eln0ke, ne kivanja
chat, hogy a peldajat ebben
tekintetben k0vessem.
Felesleges volt Macy BE-
UKKELjelezni, hogy az igaz-
atosag intezkedese VALAKI-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

Ami ez utan k0vetkezik a
Varga irasaban, az olyan szem-
telenseg, amt mem hagyhatok
$40 nelkiil.
'Tudja ezt a kritizalo is. Es
hogy megis rossz szinben tim
teti fel a Rak6cziakat, annak
mas Okla van. Kezzel foghato
ok ez, amt mi nagyon, de ma
gyon j6l tudunk.'
EZ a sZemtelen gyanusitas
ait a hitet keltheti fel az DIVA
soban, hogy valami titkos er-
dek vezet ezekben a dolgokban.
Ha Varga Istvan tud "de ma
gyon j6l tud" ilyesmit, akkor
irja meg azonnal. Gyanusitani
gyalazat, gyanusitani tisztesse-
ges emberek nem szoktak. Tes-
SEX tehat azonnal ait a "kez-
zel foghato" okot, amt ma
gyon j6l tudnak" megirni.
EFT feltetlenul nemcsak a
magam, de altalaban az anne
rikai magyar ujsagiras es lap
kiadas tisztessegenek a vedel-
meben elvarom, ere jogom
van S mem lenne szerencses do
log, ha Varga Istvan mem irna
meg ait a "kezzel foghato
okot'', amt olyan "jol tud-
max" S ere a celra szivesen
felajanlom a sajat lapjaim
minden hasabjat.
Az amerikai magyar ujsag-
ir6knak eppen eleg megbantast
kell elviselni, sokszor talan jog
gal, a legtobbsz0r azonban
meltatlan megbantast. Ha eze-
ket felel0tlen senkik ugatjak
az ember fele, tovabb megy. De
ha az egyik legnagyobb ma
gyar intezmeny felelos tisztvi-
Geloje ilyet mond, akkor jogom
van KOVETELNI, hogy azon-
nal irja meg AIT a kezzel fog
hat6 okot, amt Olyan nagyon
tud.
Hogy Vargaek mem vettek
soha igenybe sorok irojanak
a tanacsait, az az 8 dolguk,
hogy azonban az en- fejem faj-e
a Rakoczi Egyletert, az az en-
dolgom; es ismetlem, hogy
amig magyar ujsagot irok, ad-
dig fajni fog a fejem minden
magyar intezmenyert, inert AIT
ismerem kotelessegemnek es
jogomnak. Szepen neznenek ki
a magyar intezmenyek, ha az
amerikai magyar sajto soha
mem foglalkozott volna veluk
es soha mem "fajt volna a feje'
erettiik!
Ami a befejezest illeti, higyje
ell Varga Istvan, hogy mem KEEL
lett neki kijelenteni, miszerint
8 mem "nemzetkozi politikus"
inert azzal ct soha meg mem
gyanusitotta volna senki a vi
lagoon.
0szinten megvallva ait sem
hiszem, hogy Varga Istvan tisz.
taban- van ezzel a kifejezessel
inert az a gunyos megjegyzes
ARA kivant valosziniileg utalni
hogy lapjaimban, termeszete-
sen, foglalkozom a nemzetk0zi
helyzettel is.
Ha ez Varganak mem tetszik
egyszeriien mem rendeli meg az
ujsagom, aminthogy AIT neki
soha mem is kinaltam.
Ha Varga Istvan ait akarta
ezzel a megjegyzessel mondani
hogy ehhez a kerdeshez Italian
mem ertek es illetektelenul irok
nemzetk0zi dolgokrol, abban
lehet, hogy neki igaza van
Mem vagyok 0ntelt, de higyje
ell Varga Istvan, hogy annyit
biztosan ertek azokrol a ker-
desekr0l, amikrol lapjaimban
irni szoktam, mint Varga Ist-
van a fraternal egyesiiletek We
zetesehez.
Egyebkent visszaterek a do
logra, mihelyt Varga Istvan
sziveS lesz megirni, hogy mix
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

UdIl dLcII, IIleII VdISd 1SLVdIl
ITALIAN mem tudja, de nemcsak
egy valakinek, hanem nagyon
sok valakiknek mem tetszett.
Ha azonban egyetlen emberr6l
lenne $40, akkor is teljes jog
gal emelnen fel a szavam,
inert foglalkozasom es hivata-
som, hogy az amerikai ma
gyar eletben mutatkozo time
tekr6l a velemenyem megirjam.
Ahogy ugyanez a joga meg
van Varga Istvannak.
sulyosan teved Varga Ist-
van, mikor AIT irja, hogy "A
Rakoczi Egyesulet 0tven evet
tulhaladta, munkalkodasat tag
jainak segelyezeseben fejlesz-
tette XII jobban, inert ez es XII
zar6lag ez lehetett a celia min
den betegsegelyz6 egyletnek.
Es hogy ennel tovabb men,
tex egyes intezmenyek, abba
nekunk, Rak6czi tagoknak
mines belesz6lasunk."
Ha ''ez es kizar6lag ez'' a eel
ia a Rak6cziaknak, akkor az
amerikai magyar sajto sulyo-
san tevedett idaig. S ha min
den magyar egylet elnoke kije-
lentene, hogy "ez es kizarolag
ez" a celia a magyar betegse-
gelyzo egyletnek, akkor nagyon
szomoru napok virradnanak az
amerikai magyar eletre.
Mert akkor, Mr.. Varga, a
magyar lapok mem kiabalnak
tele tidovel, az amerikai ma
gyar papok mem predikalnak,
hogy minden amerikai magyar
max magyar egyletben van a
helye; akkor mem irnak ezer-
seer, szazezerszer, hogy koteles-'
sege a magyar embernek ma
gyar egyletekhez tartozni, s6t
k0telessege azokba az amerikai
gyermekeit is bevinni.
Akkor magyar lapok ramu-
tatnanak, hogy merhetetlenul
nagyobb, tehat termeszetesen
er6sebb amerikai segito egyesu-
letek vannak ebben a hazaban,
inert "ezt es kizar6lag ezt''
(vagyis a segelyezest) azok is
megadjak.
Ne kivanja Varga Istvan,
hogy megjegyezzuk magunk-
max ezt a mondatot, inert jon
mex meg a Youngstown lelkes
beszedekhez hasonlo alkalmak,
mikor mem esnek neki jol, ha
emlekeztetnek ere a megjegy-
zesere.
Az a kulonos hang, amivel
Varga a maga cikket megirta,
vegig vonul az egesz irason.
Mem "szemet szur" az, ami a
Rakocziaknal, vagy a t0bbi ma
gyar egyletnel tortenik, ha-
mem igenis mindaz erdekli Ma
gyar Amerikat AIT joga es ko-
telessege az amerikai magyar
ujsagironak megirni Miert OIL
vassanak egyebkent az lit el6
amerikai magyarok ujsagot, ha
mem foglalkoznek az 8 magyar
dolgaikkal? Ugyanaz all a ma
gyar lapokra, ami a magyar
egyletekre. Hogy Londont bonn
bazzak, ait a magyarok az an
gol lapokb6l gyorsabban meg
tudjak. De hogy a Rak6cziak
igazgatosaga NIT hataroz, ait
a magyar lapokban kell nekik
kereSni. Es akar tetszik az Var
ga Istvannak, vagy mas egy-
lett vezetonek, akar mem, a ma
gyar lapok ezt a jogat es kote-
lesseget legalabb e sorok iroja
mindig gyakorolni fogja, amig
az lesz a mestersege, hogy ma
gyar ujsagot irjon. Meg akkor
is, ha hasonl6an gunyos meg
jegyzesekkel fogjak az egyleti
urak kiserni.
Mem igaz, hogy a konvencio
hatarozata teljesen befejezte az
ugyet a Rakocziaknal, inert ak
kor nem irtam volna a dolog-
r01 Az q tayov hooyy Varuo Tct
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

Must az ifju, gerjed6 Dor a
legeny, tisztabor a ferfi, az 6sz
pedig az elet bork6iiledeke.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

A hazassag mem egyeb, mint
a szerelem oxidacioja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28

Ha haragszol valakire, loyal
vele baratsagot, oleld oss0e-
vissza S akkor Osszeszidhatod
ugy melegeben kedved szerint.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-11-28
II * 8

Ha nagy a szad, ne kacagj
sokat, inert kifordul a fejed a
szadon.
The potters herald. [volume] (East Liverpool, Ohio) 1899-1982, 1940-09-05
A. F. L. Unions Sign Up
Big California Dam Project

Fresno GLNS)-Following months
of negotiation, American Federation
Of Labor building trades unions scored
a big gain when contractors on the
100000 Friant Dam agreed to a
union shop contract covering approx
mately l,C00 men.
Terms Of the contract between the
unions and the two contractors in
clude wage increases for many classi-
fications Of construction workers, the
Ieight-hour, five-day week, double time
for overtime, and the stipulation that
all work by sub-contractors must be
performed under union shop condi-
tions. 1t runs for the life Of the job
Fourteen American Federation of
Labor unions are affected by the
agreement, which will continue until
the completion Of the project, sched-
uled for early in l943.
Each craft is recognized as sole
bargaining agent for all work com
ing under it's jurisdiction. The unions
agreed there will be no interruption
cf work because Of jurisdictonal dis
putes, which are to be settled accord
ing to rules Of the a. +. Of l.. Build
ing Trades Department, and no stop
page for other reasons. A complete
schedule Of wage rates for all classi-
| fications constitutes part Of the agree
ment.
The potters herald. [volume] (East Liverpool, Ohio) 1899-1982, 1940-09-05
BUILDING GAINS
OVER LAST YEAR

Washington, D. c. ULNS).-More
than 240, 900 new dwelling units valued
at approximately SS25,000,00O were
built in non-farm areas Of the country
in the first half of 1910, Secretary of
Labor Frances Perkins announced.
This was an increase of 8 per cent in
number of dwellings over the same
period Of 1899.
Except for cities having a popu-
lation of half million or over, all city
size-groups showed increases, compar-
ing the first half of 1910 with the cor
responding period of the preceding
year." Miss Perkins said. "The rural
non-farm area, which is comprised of
incorporated places having a popu-
lation Of less than $500 and unincor-
porated areas excluding farms, also
provided more dwelling units during
the first half Of the current year than
during the corresponding period of
1899"