Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-05-17
Napsal BEDRICH MORAvEC

MIN z tech starych nevzdela-
nych kantor6, kterf Sc dostali
ma mfsta, protoze nebylo lid
leps1ch, ale tito Tide pomalu
vymrou a ma jejich mista ma
stouplme my, Tide s prohloube-
nym vzdelanim a Dude pax wy
ucovani vypadati jinak a take
budou re skol vychazeti Tide S
jinym zivotnlm rozhledem. A
Blahota je takovym ucitelem
budoucnosti. ia no prohledl."
"Tak, ty mudrci, ktery znas
psychologist, povez mi, jakou
letoru ma mas stary!" hledel
Toupal pozlobil Rozka.
"To ii mohu r1ci," rekl Ro-
EEK S neotTesitelnym klidem.
"Tu patou, kterou v psycholo-
gil nenajdes. Zlomyslnou, ma
dutou a zkratka darebnou. A
lie abys naposledy, ty Match,
pri zkousce nejmenoval letor
pet! Tuto patou bys mcdowell
popsati."
Vypukli oba v smfch a zasli
do kramu zida, ktery byl SOU
casne trafikantem, koupili 81
pc doutn1ku a podnikli pax
pred obedem prochazku "a
mesto do poll.
III. - Muz hadanka.
Mesfc byl uz Blahota v Dra-
hobudicfch a dosud vedelo o
mem zdejsi obyvatelstvo velmi
malo. Ma malem m1ste jsou vsi
chni Tide zvedavi.. Predmetem
zvedavosti Drahobudickych
byl ted novy ucitel, ale tezko
bylo dozvedeti Sc o mem neco
zvlastniho.
Nikam nechodil nez z domo
va do skoly dom1, odpoledne
ma p1lhodinovou prochazku "a
mesto pc silnici "a pivovarem,
do hostince, kde by bylo moz-
no dozvedeti Sc neco blizs1ho
O jeho osobe nechodil vubec.
A piece proniklo do v%erejnosti
mnoho zprav O novem uciteli,
ale vsecky byly jen toho zpu-
sobu, re osoba jeho stavala Sc
jeste vice tajemnejsi a zahad-
nejs1.
Prvni zpravy pTinesly re sko
ly deti pate trfdy. Pan ucitel
pry uc1 docela jinak, nez kdyz
ucil patou tr1du pan ucitel Koc
vara. O tomhle Tide mnoho
nemudrovali. Co by mohl uci-
ii jinak? Ucitel jake ucitel. A
lie deti no mali rady. Je jiste
dobry clovek, kdyz 81 tax
kratke dobe dovedl ty haranty
nakloniti. A rakosky pry pri
vyucovanf v1bec nema. Zusta-
10 zat1m tajemstv1m, elm 81 u
drzuje We tTide kazen. Ale je
jeho v6cf, jak to della.
Ddlezit6jsi zpravu pustila
mezi lid stara Soukupka. lis
kala il diplomatickym zpuso-
benz. Objevila Sc jednoho dine
v chalupe Cernych, a oslovila
kolafku: marie, prichazim Sc
podivat ma vasi kozu. Koupi-
la bych il rada, kdyz 81 tedy
koup1te kravu."
Cerny Sc zamracil, vrhl ma
svou zenu zdrcuj1cf pohled a
odesel do d1lny, nestaraje Sc
dale o ODE zeny.
Cerna Sc zacervenala a po-
hledla rozpacite ma muze.
Gale teta," vysvetlovala Ger
ma nejistym hlasem my ko-
zu neprodame drive, dokud ma
kravu nenastradame z cinze,
kterou nam plati pan ucitel.
Soukupka zakyvala hlavou,
jake re rozumf.- mo, ovsem.
Kde pax byste jinak k tako-
wynn penezGm p%risli? Remeslo
vynasi malo a pudy nemate.
Ten pan ucitel je hodny clovek
kdyz YAM dobre plat1 z kvar-
tyru. A ma to tom pokoji
hezke?"
"Hezke, teta", prisvedcila
Cerna ochotne, jsouc rada, re
Sc Soukupka uz o koze nezmi-
nuje.
"Mohla bych Sc ma jeho po-
koj podivat?" tazala Sc Sou
kupka nedockave.
"Pan ucitel pokoj nezavira'
rekl Cerna. "Podivejte Sc! A
lie dovnitr nechodte a ma mic
nesahejte! On ma kazdou ma
lickost ma SVEN m1ste a pozna
hned, bylo-li necfm hnuto."
"Ale kde pak!" rekla Sou
kupka a pTikrocila Ike dverim
Blahotova pokoje. "Vzdyt
mann roZum."
Kdyz Cerna otevrela dvere
Soukupka preletela zkouma.
Z -nLIoIoxo x,n:4MoL l.