Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-07-11
4 Macy HABORU ESENENYEI

)KO E06"EN1H
mondta az angol nagykovetnek hogy Monroe civ vedee
erdekeben Egyeslt Alaok enged meg ait ango
oknak hogy aeka zeken harcba es hogy
szgeeket elfogak Azok cserehetnek gazdat
egyatalan mndart fegyveres kezze kellene is
akadayozni.
ANGLIA NEKtNK SEM AKAR ENGEDNI
nagyon nehez heyzetben lev6 ango kormany az anne
kai takozas dacara ugy erz hogy szabad erede al
asponabo engedne es hadhaoit sorok rasag vonta
vissza Martinique szigetenek kikotoje elol.
Az amerkai korany ere akarata eleere kenysze
rlt hogy sajat hadhao kldje Martinique szigeere Min
ezeknek aeka hadhaonak semmi ellenseges sza
dekk angooka szeben de fem akarak es tenn ogak
artani az aeriai vzek semeges votat mnden aron es
Monroe elve tees epsegeben aerka tekntey
orzese erdekeben feltetlenul szuksegink van.
resznkr szokaan mozduat hatasa egyszerre erezheto
lett satoban Hvosebb lett hang amely Anglia
tovab egsegeset kovetee aerkai satoban ez cak
fokozta Roosevelt en0k eszed aet csaladi othonanak
kerteben arto Az eok azzal ereztete hogy ancia
angel viszay nincs kedvere hogy demokracak
vedelmer hanem mutatott ra heyesen hogy
rendes aapotok akkor lesznek vagon ha mostani
hAbou uan men nenzet fog fegyverkezn teesen Meg
haboruto vao felelnet amint ait he
1een mondta Roosevelt elnok e akkor onmagato Jon el
heke bodog es tartos alapota.
Ez beszed viszont mem teszett Angaban amely reank
amey sokka er6eesebb nylakozatot vart
oosevetto enok azonban eppen AIT mtatta hogy
bar demokracak mellet is dktatorokka SEEM
tereInteSe. 49,.
"A NENIETEK sZARvAINAK LET0REsE
Mondan is felesleges hogy Hlerne vegeen tetszesse
taakozo elentet Hitler egy cseppet Sc ban
ja angook elsyeszk osszes fancia hadihajoka
inert nek azokra szsege es ha esulyedte elene
hasznahatok jeentette hogy semm koze ket szove
seges nen1zet marakodasahoz EFT tette Mussolini is
Kozben ket dktator megengedte francia kor
nanynak hogy fegyversznet etetelei dacara rancla
hadi kot6ke fegyverben tarhassa s hadhao szabadon
ra nottek hogy zeneet kildott Egyesilt Aamoknak
ameynek lenyege hogy Monroe evet eavutnak es e
venyeennek artja foleg akkor, amikor deamerkal he
zetr6l van $40. zyags
Hull kilgyrnniszter rendkvl er6tee jegyzekben felel
ere Mem ragyarazat6 Hull keentese hogy Monroe
elvet tees egeseben nntarta Amerka s ha ke egvere
kezzel fogia ait 1negvedelmezni barkivel szemben
Ebb6l azonban koztink es nemetek meg ola
k0zott haboru Legalabb mostani napokban mem
haszna, hogy belelattunk tszan Hitler karyaba
Most mar bizosan tudhata mndeni hogy Hitler Del Aner1
rata artja szee es exert amerka nezet vede
lem epeseve ke es eddgine sokkal nagyobb al
dozatokat kel hoznunk ennek erdekeben.
Sokat ertlettek nemeek abbol u.s. hogy Hull kuugymi
szava alaamaszottak hadhaokkal rendekez6 del
amerika allamok Az amerikai hadhaokhoz aeyek Mar
Unique seeges votanak meg6zesere utnak nduak csat
akozot nehany argentna brazia es chlei hadhao ak
onkent vaaltak att hogy amerka engernagy vezete
alat ajanak es 0ao cselekvesekbe bocsatkozzanak
STAIN sERT6EN DURvA NIEGsZ6LALAsA
Eur6pabo f6leg Londonb6l ered6 hirek szernt
szedelmesnek talaa niagara nezve neet gy6zelmeket
Oaszorszag szerepleset es kesz hogy haol mega
NADIA Htlert, mint angolok szovetseges tarsa.
Ennek gazoasara hivatkoztak hogy Stain megsza
ta Estonat Latvat es Litvaniat maid eoglaa roanok
to Besszarabat es BukovnA s6t minen el szerin reg
Romanabol Ell akar venn egy darabo egeszet
Mndez London szent jelent hogy Hit
lertol es Angiaval egyutt fog harcolni
viag mar kezdet is vaami hitelt adni london hrek
nek amikor utolso planaokban megszolt Stain es
mar annyia megszokot kentette hvaalo
bosevik lapai utjan hogy ezek hrek mind ango
many hazaugsagai.
AIT mondta Stain, hogy neki eszeagaban sincs Herre
szakitan so meg csak ezan foga teje merkben segen
inert Paris eoglaasakor raottek hogy Anglia mken
akara lert ellen usztani teesen edarabo