davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

la, hogy minden magyart
mindenutt megvedjen.
Vitazhatunk Mr.. Weiss
felddel tovabb is. Minek
vitazni? Akronban mem
vedeni, nem karacsonyi ko-
sarazni akarnak, hanem
"mozgalom" kell, v0ros moz-
gallon, amt azonban a jelen
legi helyzetben a new york;
v0r0s elemek mem mernek a
maguk cegere alatt 0ssze-
verbuvalni. Meg jol tudjak
AIT is, hogy ma a leghisze-
kenyebb magyar sem mer-
ne egy nyiltan v0ros kon-
venciora elmenni.
Kitalaltak hat, hogy a pol
garosodas ugyeben mem eleg
jo a Washington iroda, an
max az erdekeben Detroit
max New Yorkkal meg Ak
ronnal ke1l tanacskozni.
Kitalaltak, hogy a kara
csonyi kosarakat is orszagos
konferencianak kell megbe-
szelni.
Ez mindenesetre ujitas.
Idaig a veszend6 hazak, a
bankbetetek meg a demo-
kracia voltak a cegerek,
most a karacsonyi kosara-
kat tuzik XII cegernek a ter
vezett v0ros csarda falara.
Mem kell felreerteni, tud-
juk, hogy johiszemu embe-
reg is bediiltek ennek a
mozgalomnak. (Bar terme-
szetesen johiszemu ember
mem allit nyilvanosan olyan
ostoba hazugsagot, hogy az
Amerikai Magyar Szovetseg
mUk0dese a halo erkezesek
datumanak a kikereseseben
merrill h.)
JohiszemU emberek annak
idejen bedultek a Hshaztu-
lajdonosok, ba nix b etev6k,
eszakamerikaiak stb. mozgal
manak, ahogy ennek is be-
dilnek. De a mesterek most
is a kommunistak.
Es mines is mas celia az
akroni mozgalomnak, mint
hogy a v0r0s elemek vi po-
diumot, vi alanyakat keres-
senek maguknak a masz-
laghintesre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03
Az AMERIKAI MAGYAR
SZOVETSEG VI CINE


Az Amerikai Magyar Sz0vet-
seq tisztelettel adja az ameri-
kai magyarsag tudomasara,
hogy vi irodahelyisegbe k0lt0-
z0tt. Az vi cim a kovetkez6:
American Hungarian
Federation
839 - 18th St., N. w.
Room 3O8
Washington, d. G.
Kerjtik, hogy minden meg
kerdezest ezen vi cimre szives-
kedjenek ktildeni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

gulatot befolyasoljuk es vissza-
utasitsuk.
A haborus hangulat leple
alatt sok visszaelesre szamitha-
tunk. Elvalt hazasparok, ha-
ragos szomszedok, becsapott
uzletfelek, stb. sok igazsagta-
Ian besugast es letartoztatast
fognak maguk utan vonni.
Ezeknek a megvedesere mem le-
het a tavoli washington iroda-
tol segitseget kapni, hanem
ezek az ugyek a helybeli varos
Nagybizottsaganak a feladata-
hoz tartozik, hogy azokat sike-
resen megvedhesse.
Exert nevezziik tehat idegen
vedelmi konferencianak a ke-
sziilendo konvenciot.
vi lelkierot adni, izmositani
es meger6siteni akarjuk a ma
gyarsagot, erdeklodesuket sa-
jat sorsa irant iranyitani. Mem
vezerkedni, mem tires igeretek-
kel az id0t elfecserelni, hanem
ertelmisegevel es meglev6 ere
jewel kivivni ait a helyet, amt
megerdemel.
Eros helyi Nagybizottsagokat
es az ezeket 0sszekapcsolo id0-
k0z0nkenti, az id6knek megfe-
lelo orszagos konvenciokat
akarunk.
A fenti elgondolas a sajat ta-
pasztalatom alapjan irodott
amt masok az 0sszehivok ko-
zul talan kibovitenenek vagy
leegyszeriisitenenek, de lenye-
geben ez legjobban tukr0zi visz
sza az 0sszehivok vagyat es
elkepzeleset.
Weissfeld Henry.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03
EEK A SZERKESZTO
MEGJEGYZESEI:

Weissfeld Henry irasaiban
ait akarta bizonyitani, hogy
mines sziikseg a "draga"
Amerikai Magyar Sz0vetseg-
re, ellenben sziikseg van a
nagybizottsagok orszagos
konferenciajara. Epeszu en-
ber elott a sajat irasaiban
eppen ennek az ellenkez0jet
bizonyitja.
Akik ismerik az amerikai
magyar eletet, azok el6tt fe-
lesleges a helyi nagybizott-
sagok munkajat ismertetni.
Tudjuk, hogy miben merrill
XII a mik0desik. Es a JOSIAH
deku emberek helyeslik es
tamogatjak az altaluk kifej-
tett munkakat.
Helyes, hogy polgarosita-
max, helyes, hogy a bevando-
roltakat erint6 ugyekben fel-
emelik a szavukat, helyes,
hogy karacsonykor kosara-
kat osztogatnak.
Helyes, hogy munkat es
aggkori biztositast eszk0z0l-
mex XII azoknak, akiknek ar
ra szukseguk van.
De mindezen celokra mi
mex egy orszagos konferen-
cia? Ha mindezeket mem le-
het, mondjuk Washington
bol intezni, (amint hogy
karacsonyi csomagok vagy
kosarak ugyet mem lehet in
tezni), akkor mi sziikseg
van megis egy orszagos meg
mozdulasra?
Vagy szukseges, hogy eze-
ket a helyben elvegzend0
munkakat co-ordinaljak va
lahonnan, s akkor szjikseges
az Amerlkai Magyar Sz0vet-
seq, amely nagyszeruen meg
oldhatja a kerdest, vagy mem
szukseges a co-ordinacio. De
ha mem sziikseges az egyutt-
muk0des, akkor minek az
orszagos konferencia?
Hogy Washingtonbol mem
lehet segelymunkakat, agg-
kori nyugdijat, stb. szerez-
nj? E sorok ir6ja tapaszta-
latb6l tudja, hogy az Anne
rikai Magyar Sz0vetseg
mindezt igenis kitin6en es
nagy eredmennyel intezte es
intezi. S erdekes, hogy t0bb
olyan varosban szereztek
ugy aggkori nyugdijat es Sc
gelymunkat m a g yaroknak,
ahol AIT a helyi Nagybizott-
sagok mem tudtak megtenni.
Id6nkent, a bevandorolta-
kat erint6 kerdesekben teny-
leg mem elegend6, na csupan
a Washington iroda szolal
meg, vannak esetek, mikor
egyszerre meg kell sz6lalni
minden magyar telep min
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

Megirtuk ket iZben, hOgy aZOk az
elemek, amelyek annak idejen a
dicsteleniil Mmuit Esq ikamerikai
Demokratikus kommunista svindlit
0sszehivtak, most Nagybizottsagi
konferenciat akarn k Akronban
rendezni. Ebben az ugyben az ak
roni moZgalom titkara szot kert,
amit alabb megadunk neki sa-
jat megjegyzeseinket is alabb ko-
z0ljuk
Ext rja mozgaIom titkara:
Becses lapjuk 1910 szeptem-
ber 12-iki szamaban a fenti ci-
men vezercikkben foglalkozik a
harom magyar varos nagybi-
zottsagainak Akronban tartott
ertekezletenek a felhivasaval,
melyben konvenciora hivjak
meg november % es 24-ikere
Amerika magyar egyleteit, egy-
hazait es kulturintezmenyeit.
Habar orommel kell venni a
joakaratu hozzaszolaSt, ma
gyobb megertessel vettem vol
ma a kritikat, ha a felhivast az
amerikai ''fair play" szelleme-
ben lekoz0lte volna, mielott
velemenyt mond inert ICY an
max hianyaban az olvaso ait
a benyomast nyeri, hogy mi
tenyleg egy mask Amerikai
Magyar Szovetseget akarunk.
Valaszkeppen tehat ezennel
unnepelyesen kijelentem, hogy
sok mindent akarunk, csak ep-
pen egy mask sz0vetseget mem.
S miutan most megegyeztiink
abban, hogy mem kell es mi
mem akarunk egy mask Sz0-
vetseget alakitani, engedje
meg, hogy r0viden elmondjam,
hogy mirol is van tulajdonkep-
pen $40.
Az orszag kulonb0z6 varo-
saiban, tudtommal legalabb Is
helyen, miikodnek Nagybizott-
sagok, melyeknek az a celia,
hogy a magyarsag koz0s ugyeit
kepviseltetes, jotekonysagi, ide-
gen-ellenes es mas olyan ugyek
teren, melyek a magyarsag
k5z0s ugyei, egyuttesen, tehat
hathat6san intezze. Ezeknek a
celoknak megfelel6en sikeresen
miikodik nehany varos Nagybi-
zottsaga. Tekintve ait, hogy a
magyarsag ZONE eloregedett,
vagy elamerikaiasodott es ha
megtekintiink barmely varos-
ban miikodo magyar egyleti
gyiilest, ugy azonnal szembe-
think az a nemtorodomseg, ami
ezeket a "gyuleseket" jellemzi.
A hosszu evek soran elfaradt
es nagyon sokszor becsapott
magyar mar mem csak hogy
masokban mem hisz, de ami
a legnagyobb ironiaja a sors-
max, mar sajat magaban sem
bizik. Icy aztan a lethargiaja
t0keletes
Ez teremtette meg az utob-
bi evekben az egyletkozi Macy
bizottsagokat.
A Nagybizottsagok demokra-
tikusan, teljes egyenl6 kepvi-
seltetesi alapon tevodnek osz-
sze es sokkal sikeresebben tud-
jak szolgalni a helybeli ma
gyarsag erdekeit, mint egy
Washingtonban osszpontositott
iroda tudja. Peldaul Akronban,
a polgarosodas teren iskolat te-
remtettunk, ahol szazaval ke-
peztek XII magukat a magyarok
a polgarpapir elnyeresehez.
Ezenkiviil a munkanelkuli vagy
kozsegelyen tengodo magya-
roknak pedig a szukseges $5-t
is megadtuk a polgarosodashoz'
Sok esetben eljartunk SZEME-
LYESEN magyarok erdekeben
allami vagy varosi munkak
megszerzeseben, mely kozben-
jarasok nagyon sok magyarnak
visszaadtak boldogsagat es en-
bertarsaba vetett hitet. Az ide-
gen ellenes torvenyek ellen, va
lamint a konnyebb polgaroso-
dasi torvenyekert pedig igenis
sokkal hatasosabban tudunk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

len valo fellepesert, akiknek
szavazatai jelentenek valamit,
mintha AIT egy washington
lobby intezi. A kozpontositott
kervenyek hatasa mem hason-
lithato 0ssze a sok szaz es ezer
helyrol jovo megszolalasoknak.
A helybeli szemelyes kozbenja-
rasok aggkori, allami es varosi
munkaknal szinten mas hatast
valtanak XII azokbol a tisztvise-
l6kbol, akik maid ismet palyaz-
max allasukra es ICY szamit ne
xix a helybeli polgar szavaza-
ia, mintha egy levelet kap egy
washington kozponti irodatol.
Az fajta munkalkodas tucat-
jait tudnam felsorolni, amiket
csakis helyb6l lehet hatasosan
es k0zmegelegedesre intezni.
Ezeken az ugyeken xviii van
max karacsonyi szeretetkosarak
kiosztasa a szegenysorsu ma
gyarok kozott, a megyei SEE
genyhazban valo latogatas es
mas olyan emberbarati ugyek
intezese, amiket szinten csak
helybol lehet sikeresen intezni,
mem pedig Washingtonbol.
De van egy psychological
rossz hatasa is a k0zpontositott
irodanak. A harom orszagos be-
tegsegelyz0 egylet tagjai, akik
centjeikkel tamogatjak az
Amerikai Magyar Sz0vetseget,
abban a hitben ringatoznak,
hogy az 8 lelkiismeretuk tiszta,
Ok megfizetik az embertarsaik-
rol valo gondoskodas es ICY
minden ell van intezve. A visz-
szahatas pedig oft van, hogy
tovabb tetlenkednek es mem
vesznek reszt ezekben a fon-
tos kozJgyekben es ICY mem
csak magyar embertarsaiktol
vonjak meg segitsegiiket, ha-
mem ezzel megtagadjak ait a
megfizethetetlen alkalmat a
kozugyekben valo reszvetelben,
amiket demokratikus allamfor-
mank minden egyennek bizto-
sit.
A magyarsag sorsarol valo
gondoskodas legyen a magyar
sag sajat intezkedese, ne dele
gala ezt a jogot oda a wash
ingtoni irodanak, inert ezzel
csak visszaesnek oda, ahol ed
dig voltak
Amir6l eddig pediglen $40
volt a draga penzen fenntar-
tott washington irodanak a
miikodeserol, mem volt mas,
mint hogy sikeresen kikeresik
a magyarsag reszere a halo ne
vet, vagy jovetelenek idejet,
ha ARA szUksege van. Hat ke-
rem alazatosan, ezt a szolgala-
tot megkaphatja a magyarsag
ezer helyen az orszagban, sot
mem is kell tovabb mennie,
mint a legk0zelebbi hajojegy
iigynoksegig. AIT pediglen,
hogy a holland gyerekeket he
lyezzuk ell amerikai magyar
csaladoknal, szinte nevetsege-
sen hangzik, ha ARA Condo
lunk, hogy tizezer szamra van
max WPA es kozsegelyen ma
gyarjaink, akikrol valo condos
kodas megis csak elsobbrendu
kotelessegunk volna.
Az Amerikai Magyar Szovet-
seq mem kepes Washingtonbol
eredmenyesen mukodni es mem
eri meg ait a draga penzt, amit
fenntartasara forditanak.
"MegbJnhodte mar nep a
multat S jovendot." Elliott az
ideje annak, hogy ne csak We
gyiink, hanem adjunk is a ma
gyarsagnak. Adjunk olyan koz-
vetlen segitseget, tamogatast,
amt szomszedsagbol, egyutt-
mikodesbol adni lehet es ne
amitsuk a nepet.
A fentebb ismertetett okok,
valamint a tapasztalat alapjan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

den szervezetenek. Az Anne
rikai Magyar Sz0vetseg hi
vatasa, hogy ilyen esetekben
egyszerre valo megszolalasra
es |k0zbelepesre kerjen min
den magyar inteznenyt. Ha
ez ICY mem lenne, akkor az
akroni Nagybizottsag sem
latina az orszago konferen-
cia szukseget.
Csak> nagyon rossz aka
ratu enberek mernek olyas-
NIT leirni, hogy az Anerikai
Magyar Sz0vetseg mik0dese
hajo-erkezesek datumanak a
kikutatasaban merrill XII. Rit-
kan jelent meg ilyen rossz
akaratuan hazug allitas ma
gyar nyelvu lapokban es So
ha mem irt lie ilyent egy or
szagosnak tervezett mozga-
lom titkara.
Az Amerikai Magyar Sz0-
vetseg a kongresszusi bizott-
sag el6tt, az allami t0rveny-
hozasok elott jelent meg ed
dig nagyon sok izben es
sokszor kitiin6 eredmennyel
(mas nemzetisegu hasonlo
intezmenyekkel egyutt) a
bevandoroltak vedelmeben.
Az Amerikai Magyar $40
vetseg r0vid fennallasa ota
kivett egy magyart a b0rt0n-
bol, ahol eletfogytiglani fegy
haz vart rea es hazakuldte,
megmentett egy erdemes
anyat es gyermekeit a de-
portalast6l, erelyesen lepett
kobe munkas-karteritesi pc
rekben, visszaadja a szeme-
vilagat egy Greg magyar
max. SOK elaggott magyar
reszere szerezte meg az agg-
kori nyugdijat (allami kegy-
dijat), nagyon sok magyart
helyezett lymunkakra,
akik ait lakhelyuk0n kepte-
lenek voltak elerni (mert
sajnos, mines mindeniitt
Nagybizottsag), S szaz es
szaz mas olyan szolgalatot
vegzett, amelyeknek semmi
k0ze mem volt a halo erke-
zeshez.
A holland gyermekek ella
tasanak az inditvanyaban a
magyarok johirnevet probal-
ia szolgalni es Weissfeld
Henry ur er6sen meg lenne
lepve, ha latina, hogy milyen
tomegesen jelentkeztek de-
rex magyar csaladok, akik
igenis joszivvel vallalkoznak
holland gyermekek ellatasa-
ra. A WPA-n dolgoz6 ma
gyar sziil6k kozil meg egy
sem kinalta fel a gyermeket
kul0nben biztosan azoknak
az elhelyezesere is vallalko-
zott volna az Amerikai Ma
gyar Szovetseg. (Egyebkent
magyar emberek elott, akik
a magyar nemzetseg j6hire-
= vel t0r6dnek igazan mem
volt NEVETSEGES a hol-
land gyermekek ugye, azon
legfeljebb Weissfeld Henry
ur tud nevetni.)
Mmdezek utan isrnetelten
hivatkozunk a Mr.. WeiSsfeld
iraSara aki SZerint "aZ 0sZ-
szes egyletek es intezmenyek
bevonasaval impozansan de-
monstralni kell ait az er6t,
amt kepviseliink -"
Most mar szeretnenk tud-
nj, hogy XII mozgatja meg
"azt az er0t, impozansan"?
Az Amerikai Magyar Sz0-
vetseg, amelynek jelenleg
vagy 800 magyar intez-
meny, koztiik a legnagyobb
harom orszagos magyar in
tezmeny a tagja, vagy az
Akronba invitalt harom
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

- VuL/A1-E1EI = IKOfA0AI\
Irja: szegedy Laszlo
HEH ROvAS: VIZ0Z0N. j. vEROZ0N
vizozonr6l sokszor olvastam a szentirast
konyv neku tudom szornyu "vizpusztitast"
Az Ararat hegyen volt csak egy kis sziget
aho tovabb zoldet fiji es palmaliget
Feher bekegalamb oft tilt feszkeben
oajagat onnet hozott cs6reben
Els negyven nap mulva intett listen ujja
Els Foldon minden kiviragzott ura!
Jaj, de most a F0ldet ver0zon pusztta
nincsen BEKEGALANB, mey ait negallitja
Langtenger .vertenger Jaj mi meg hatra?
Elvesz tan maga BEKE ARARATJA.
vAsARNAP: zUzD SET DIKTAToRT!
Rata Amerika: bontsd XII lobogodat
vedd meg h6si karral veden val6dat
Vedd meg Tengeredet ;. Vedd meg Macy Hazadat
minden egyeb hatra minden egyeb varhat!
-. Nezd az ellenseget: hogyan keszul6dik?
Lassankent halaos raokba szov6dik
Nemetek oroszok olaszok >. ;. japanok:
mnden mulo nappal szaporodk szamok -.
=. Rata Amerika: vedd meg Szabadsagod:
zuzd sect diktatort diktator jarmot!
.zengjen ajkadon az vi szabadsagn nota:
szabad apadnak legy melt6 ut6da!
HETF6: FRANCIA DAKAR BRIT LENNI MEM AKAR...
Felfordut mar minden: erkocs hit es htseg
urra lett F0ld0n bin es egyugyuseg.
AZ angol: francia gyarmatokat akart:
nagy haohadava megtamadta DAKART!
DAKAR: A "Francia-Afrika" kozpontja
Es brit hajohad most EFT ostrornoja .
.Ez is megt0rtenhet? is lehetseges?
Hularablova lesz volt szovetseges. 2?
Ambar hire jon, hogy francia Dakar:
brit kezere utni sehogyan akar.
sot vi hir jeenti, hogy Dakar mar szabad:
kkaptak brittek haj6haduk salad -"
KEDD NEN1ET K1KoT6 LETT: FINN K1KoT6: "vAsA".
HETvENEzER TAvAK: 6s-h6si Foldje:
hervad repkenyenek orok szabad z0dje :.
Most izent at Hitler finn testver nepnek: i
hogy nemet seregek fodjere epnek.
VASA kik0tojet k0veteik t6le
hire jott hogy maris, torveny lett be6le -.
" Nit tehetett volna szegeny kis Finnorszag?
Ha "NEMET' mond: egesz honat elkobozzak.
inert haba fordut el0bb fuh0zfahoz: .
jo arcot vagott hat gonosz trefahoz
Tanut a multi evi nagy kalandon:
bekedalt jatszott 6s-szuomi lanton. :.
SZERDA tV0LT A Moe, MINTHA NYUZNAK
Harom reszre tort szet OIAHIA faja:
de duplara mott meg mocskolodo szaja!
Mem birja fegyverrel, birja er6vel
p6toja hat nyelves oah kereplovel
Ordit mintha 0lnek; ivot mintha nyuznak,
mntha az irhajat hatarol lehuznak :.
Vlagga lvolti este reggel, delben:
hogy az olahokat 0ld0sk Erdelyben! =.
Condras, hazug fajzat ciganytata csorda
"belendeket' 0ntnek erdeyi borba
....T Tudjak megerdemlik, amvel vadolnak:
azert uv0lt szaja moe ep-akonak!
|CSUTORTOK KOZELEl; A TAIFUN.
Bekere "uszitjak" most is meg nepet
sJapan-orszag is mar a "Tengelybe' lepett!
. RomaBern Tengely: Tokioig er ell, =
S Uncle Sam-mel soka, biztos, ,hogy fer ell.
.Jol hasznaljuk XII hat, = mig lehet, JEIENT
hisz mnden muo nap vi nagy veszeyt jeent!
.Varju vetesben IS saska kolesben:
farkasok, sakalok alanak mar lesben
. Aaskaval szemben: szovjet-voros medve:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

Kolozsvaron zugnak "Matyas-harangok:"
Is nyelviiket 0ltik ra az olah-varangyok J
zengve-bongva sz6rja ercnyelviik az aldast:
Is gunyolja az olah magyar megvaltast -
Magyar zaszl6 z0kkent az Greg varfalra:
Is moc-toportyan atkot sz6r most magyarra )
Vi hajtas z0ldil szekely t0rzsokfajan:
Is ujra oah fereg rag mar t0ve tajan...
Ujra ujong hegy, volgy; Maros, szamos K6r0s;
Is rank feccsenti nyalat sok olah sz6ros -
A Karpatok m0g0tt felkelt Erdely Napja:
(amit megerdemel: moe maid megkapja! ...)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03
z PENTEK: sPANYoLoRszAG KEszuL

Granatalmak f0ldjen, hidalgok honaban:
nagy tanacskozas van morstiii varban
"Nem elhet spanyol Gibraltar var nelkUl:"
exert Marco ujra haborura kesziil :.
"Tengelyhatalom" ujra t0bb lesz eggyel
erosebb lesz ujra egy vi hadsereggel.
Egyre t0bb hat Brithon adaz ellensege:
kitudja, hogy megis, mi lesz maid vege ;. +?
Mert az IDo megis Anglianak kedvez
Anglia fiiz remenyt az "ID6-HADTESTHEZ. ;.
Az IDo: az ELET.. Macy 6RL6-MALOM:
az EGYIKNEK halal: - maSiknak: hatalom!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03
CSUTORTOK: KOZELEG A TAIFUN +.

Bekere "uszitjak' most is meg nepet
Japan-orszag is mar "Tengelybe" lepett!
-. Roma-Berlin Tengely: Tokioig er ell,
Uncle Sam-mel soka, biztos ,hogy mem fer el.
80 Jol hasznaljuk XII hat = mig lehet, - a JELEN
hisz minden mulo nap, vi nagy veszelyt jelent
80. Varju vetesben -. saska k0lesben:
farkasok sakalok allanak mar lesben!
.Aaskaval szemben: szovjet-v0ros medve:
S tamadasra jott meg szinten mar kedve...
49, Vasat, fegyvert verjen: minden "shop' es hamol
kozeleg taifun: nagy veres zapor!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1940-10-03

IIlOIlSCIdl1ll kcll dlG dI cAOI,
amit kepviselink -"
Most mar szeretnenk tud-
nj, hogy XII mozgatja meg
"azt az erot, impozansan"?
Az Amerikai Magyar SEQ
vetseg, amelynek jelenleg
vagy 1910 magyar intez-
meny, k0ztiik a legnagyobb
harom orszagos magyar in
tezmeny a tagja, vagy az
Akronba invitalt harom
Nagybizottsag?
A haborus helyZet nehez-
segeivel nem tudtak a Macy
bizottsagok m e G b ir k 6zni.
Kormanyparancsra Huseg-
ligat kellett szervezni. Most
sem fognak azzal megbir-
k6zni. XII fogja megvedeni
a muskeegoni vagy steuben
villei magyart sziikseg ese-
ten? Az akroni Nagybizott-
sag? Vagy a detroiti Macy
bizottsag?
AIT elismerik az vi moz-
galmistak is, hogy mem,
inert orszagos konferenciat
akarnak. Orszagos SERVE
zetiink azonban van, amely
igenis gondoskodni fog r6-
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1940-09-15
~ private vir. direct 70 The ss.,

Dividend Rate. Add 90. Hish- Low. Clos.
Alum Co Amt3e) zoos 1873 l5s 1853
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1940-09-15

reorsanized under the Bankruptcy Act. or
securities assumed by such companies
are annual disbursements based on the
last quarterly or semi-annual declara-
ton ulleSs otherwise noted special or
extra dividends are not included Also
extra or extras d Accumulated dividends
paid last year Declared or oaid so
lar this year PAYABLE in stock EPaid
last wear Cash or stock Accumu-
lated dividends paid or declared this year
" Under rule wv With warrants To
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1940-09-15
6 u R B

Transactions on the New York
Curb Exchange on Saturday, Sep
TENDER IA, 1910.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1940-09-15

In bankruptcy recevershp
Act securities
dividend ann
based the
special extra dividends are rot
TX dividend xr * rights Also extra or extras Ac
dfyldendS paid last Declared paid far
this year fPayabe in stock Paid
Aecumulated dividends paid declaTed this year. -
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1940-09-15
BON DIS


BY private wire direct TO TIE star
Transactions In Bonds on the New
York Stock Exchange on Saturday,
September IA, 1910.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1940-09-15
Z EAS U + Y.
FOREIGN BONDS.

NEW YORK CITY BONDS
, 1880 957s 95a 95%
The Waterbury Democrat., 1940-08-06

was had only after Alderman Wal ker and Alderman George L. Kings ton, Republican had insisted that President Walker and Alderman George L. Kingston, Republican, had insisted that President Mona gan was in error in declaring it out of order.
 The resolution, as offered by AL derman Walker, states:
 That this board go on record as in favor of siX-day week for mem bers of the Fire Department and that the Board of Fire Commission CTS make the necessary provisions for this item in the set-up of the budget for 1941."
 As soon as the motion for adoption of the resolution had been offered, the chair ruled it was not in order.
 Alderman Kingston, seconding the motion, said that the aldermen had the right to vote on any such reso- lution and that as the city's legis- lative body the board has power over other city boards.
 'The same question came up be- fore" said Alderman Shea. "A fire board committee of which I am chairman is studying the matter and we are to make a report at oul second August meeting. Alderman Walker should delay his motion" No Solution? "I know absolutely that the Firs Board has no solution to his prob. lem" retorted Alderman Walker "The mayor suggested six-day weei in February. This motion is certain ly in order. I don't know why thu Democratic members are not il | favor
 President Monagan interrupted a this point to declare it was not question of politics. He said, h' would allow vote.
 Alderman Shea rose again to sa! that the fire board committee dit have a full report ready thougl some difficulties have to be over come before the report is in fina 1 form.
 The vote followed with IA aye and President Monagan casting tn only no vote.
 After discussion of other matter and a recess, President Monaga' brought up the six-day week fo firemen again saying: T woul like to have it clearly understoo that my vote was not for or againi
 the six-day week My position
 that we don't know enough abol
 it and that anyway it's a questio for the fire board to decide. M
 vote against was to show my feelir
 that the question is not a proper ol
 to come before this board at tn tine."
 Adoption of sixday week wou
 give firemen 52 days a year off. 1 , present they must make up for ar time off by working overtime.
 Previous Plan Bremen have been campaigniI , for time off for some time. It WI
 reported authoritatively sever . months ago that the fire boau special committee was favoring plan giving all firemen three da. . a month off. The principal difficu , ty has been in apportioning u 1 days off so that sufficient men al on duty at all times. Adoption of a straight six-day Wet , plan might make necessary u , addition of number of new men
 the department.