Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-06-21
Z WaShingtOnu.

predlohu, p%ovolujfcf $1,7O6,-
900 900 ma move aeroplany,
tanky a valecne lodi pro obra-
nu Spojenych StatG. Debata
trvala pouze pet hodin.
Tim je zvyseno vydani ma O.
braun mad pet miliard. Presi-
dent zadal Ia novy fond We
SVEN poselstvf dine 81. kvetna.
Prohlasil tehdy, re uzivani
aeroplann a mechanickych Cd
dill v evropske valce dokazalo
re toto zvyseni je nutne. A
propriacni vybor doporucil je-
no zvyseni.
Kongresnik Clifton A.
Woodrum z Virginie vyslovil
Sc, re demokraticka delega-
ce z Virginie pTipojila Sc k re-
publikan1m v zadosti, ably kon
gres nepferusil sve zasedani.
Pravil, re demokratictf vudci
zaridi vec tax, ably kongres byl
stale pc ruce a mohl koopero-
vati s administered, kdykoli by
vyvstal nejaky problem.
Nekolik senator1, kter1 jsou
pro isolaci Spojenych StatG, o.
zvalo Sc, ably odsoudili ty, ktef1
|Spojene Staty zenou do val
ky"
Senator Burton X. Wheeler,
demokrat z Montany, upozor-
nil americky lid, ably "se pro-
budil." Prohlasil, re nebude
podporovati "zadneho kandi-
data presidentskeho 1radu,
ktery Dude chtfti dostati mas
do valky."
Senatofi Rush Holt, demo-
KRAFT z West Virginie a d.
Worth Clark, demokrat z Ida
no, napadl presidenta Roose-
velta "a to, re ma sve tiskove
konferenci schvalil zneni cello
strankove oznamky jiz ma by
ii Sirena propaganda pc cele
zemi, rfzena Vyborem pro o.
braun Ameriky podporou spo-
jencG. Tento vyslovil Sc, re
tato cinnost je neamericka a
doporucil, ably il Diesuv vybor
vysetril.
Senator Willard E. Tydings,
demokrat z Marylandu, pTipo-
jill Sc k tenn, kdo napadali pre-
sidenta a prohlasil: "Pokla-
dam Ia nemoudre, abychom ci-
Mill poznamky, ktere jsou w.
pocteny vyvolati mezinarodnl
zlou Will, kdyz nemame do
statek silly, abychom je podpo-
rovali."
Ucin6na byla tez zminka O
rozhlasu Edwina c.. Hilla, ko-
mentatora. Senator Holt pra-
vii, re Hill zahajil svou rec
tvrzenfm, re president Roose-
welt rozmlouval O otazce vstu-
pu Spojenych StatG do valky 5
jistymi jednotlivci, kterf jej
navstfvili Bilem dome.
= Nejmene 10000 osob by
10 zabito, 100000 utrpelo trva-
lie zneschopnen1 k praci a
1,407, 900 docasne zneschopne-
nj pfi praci r. 1889, Poole
zpravy 1fadu delnicke statisti-
ky.
Mezi delniky placenymi "a
mestnavateli Ia, 900 bylo zabi-
to, 91,500 utrpelo trvale zmr-
zacenf a 1,250.000 bylo docas-
ne zneschopneno k praci. O.
statni melody Sc udaly mezi O.
sobami, jez pracovaly We svych
vlastnich zivnostech neb ma
svych vlastnfch farmach.
Nejvlce nehod bylo v zeme-
delstvi, kde pocet zabitych
jest odhadovan ma 1890, tr-
vale zmrzacenych ma $4,000 a
docasne k praci zneschopne-
lych ma 24O, 900. Ma druhem
mlste jest konstrukcnl indu-
strie, kde $500 smrtelnych ne
hod Sc udalo mezi zamestna-
nymi osobami a 400 mezi te-
mi, kdoz pracovali sami pro
sebe. Ma tretim jsou obchody,
v nichz Sc udalo 1,400 smrtel-
nych nehod mezi zamestnany-
mi osobami a 400 mezi temi,
kdoz NELL sve vlastnf obchody.
Dale nasleduje pr1mysl a do
lovnictvl, z nichz v kazdem sc
udalo 1000 smrtelnych nehod.
= Sekretaf valky Harry H.
Woodring oznamil, re jeho de-
partment ma jiz vypracovany
program k zeslleni leteckeho
sboru armady Spoj. StatG.
Poole tohoto programu bu-
de Sc pecovati hlavne O vycvik
pilotI vojenskych letadel a