Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-11-22

Plukovnfk O. S.
(POkracOvani.)

v0"A OV0hudCC OOOu D1uhU II
fronty mad nimiz melo fran
couzske velen1 vrchnf pravo-
moce. Odejel proto gen. mgr
s gen. Faucherem do Bordeaux
ably s francouzskou vladou al
vrchnim velen1m vyjednali je-
jich propustenf re svazku boju
jlc1ch armad, ably molly byt e.
vakuovany z Francie. Spojenf
S temito pluky nebylo mono
lehce docilit a hlavnfm profile
mem bylo, jak informovat je-
Jlch velitele o situaci a dirigo-
vat je k prfstavGm. Byly to
chvile opravdove 1zkosti a o.
bav a zdalo Sc nekdy, re V TOM
to bezmernem chaosu nepoda-
ri sc V cas- dostat je do beZpecf.
Nase londynska vysilaci stani-
ce pc celych 10 dni We dine, v.
nOci, stale vysilala radiogramy
5 instrukcf obema pluk1m ~
stupujte k pristavum." Toto
houzevnate 1sili nasich vojen-
skych telegrafist1 bylo ma ko-
nee Gspesne, protoze sc poda-
filo plukGm tuto depesi zachy-
tit.
Zatim co gen. Ingr vyjedna-
val o stazenf jednotek z fronty,
dochazf z Londyna zprava, re
president BeneS vyjednava u
spesne S Anglicany o mas pre-
sun do Angle a o pristaveni To-
di s p~rislusnym doprovodem do
Sete.
Dne %. a %. cervna nalodi-
ly Sc Sete naSe pozemni jed
notky Sc zamoTf ma 3 lodi, ktere
musely jiz "a. cervna opustit
prfstav spolu S devma prazdny-
mi anglickymi lodemi, protoze
bylo jiz podepsano pT1mef1 a
anglicke lodi nesmely Sc zdr-
zovat We francouzskych pTfsta-
vech. Dne %. cervna nalodila
Sc Port Vendre cast letc6 a
We dnech %. 27. cervna (jiz pc
pf1mefD podarilo Sc jeste j
mensim vojenskym jednotkam
nas1m (telegrafiste, zeniste a
letici) a Narodn1mu Vyboru a
cetnym uprchl1kGm dostat Sc
ma lodi v Bordeaux.
V dobe podepsani primeTi
nase oba pluky z fronty jeste
do pT1stavu nedorazily. Proto.
re anglicke lodi nesm6ly jiz dc
francouzskych prlstavG, zdals
Sc byt situace obou plukd, bez.
tak boji unavenych, kriticka
Anglicka vlada vsak opatTils
neutralnf parn1k egyptsky a di
rigovala jej do Sete, kan mezi.
tim oba pluky z fronty dorazi
lily. Bohuzel, mnoz1 Francouz
v tie dobe zacali nasemu trans.
portu delat znacne polite i zd$
10 Sc, re Sc jiz nepodarf dostat
Sc do Angle. Pristavenim e
gyptske lodi celia situace Sc "a.
chranila a dine 27. cervna ten.
Ito posledni velky transport 0.
pustil bfehy nestastne, zbedo.
vane Francie.
Costa pc mort byla stejne dra.
maticka jake udalosti We Fran.
eli. Jelo Sc stTedozemn1m mo.
rem k Gibraltaru a odtud poo
ochranou valecnych lodi k "a.
padnim bTeh1m Angle. Trans
porty byly nekolikrat napade.
ny nemeckym letectvem, ale
bez1spesne. Ba naopak, stale
Sc, re jeden nemecky letour
byl zneskodnen kulometnou
palbou, kterou nasi vojaci ns
palub6 lodi umistili.
Nase evakuace do Anglie
nebyla vsak skoncena jen TENN.
to hromadnymi transporty vet.
SIGH celkG vojenskych a bezen.
skych. Zmfnil jsem Sc, re mas.
letci a mcdaniel byli rozmiste.
nj ma leteckych zakladnach pc
cele Francii a mimo ne, byl vel.
ky pocet nasich vojfnd v rdz.
nych vycvikovych stfediscicl
"a sluzebnfm poslan1m v ruz.
nych skladech, u velitelstv1, a.
nebo ma dovolene casio ma "a
padlem venkove. Vsichni ne.
mohli Sc v cas- pTipojit k vel
kym transportGm, 0 jejlchz ces
tie k pr1stavIm sc nedovedeli q
proto Sc povetsine stahovali dc
pGvodnfho tabora v Agde a cd.
tud potion z r1znych p~rlstav1
vice meme nahodnymi cestami
do Afriky. Tam Sc soustTedo-
vail v Cassablance a postupne
Sc Jim podarilo pres Gibraltar
anebo Lisabon dostat Sc do An