Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-01-12
Z Washington.

ZakOna, v nlz Je Opatren1, ably
zadna delnicka organisace, jez
ma cizince "a 1Tednfka, nebyla
opravnena k vyhodam, jez po-
Skytuje delnicky zakon.
PTedloha je namfrena proti
takovym vGdcGm, jakym je
Harry Bridges, narozeny v Au-
stralii, ktery je vGdcem manor
III unie ma zapadn1m pobTezf.
Bridges byl nedavno ocisten z
obvin6n1, re je clenem komu-
nisticke strany a tax nenf MOI
no jej deportovati.
= Pocet delnictva pracujfcf-
no ma projektech WPA k 27.
prosinci 1889 byl 2,152,252 O.
sob; vzestup O 1882 osob proti
pfedchazejiclmu tydnu.
= Vyslouzilecka administra-
ce oznamila kongresu, re vice
vyslouzilc1 bylo leceno We Via
dnfch nemocnic1ch We fiskal-
MIN roce 1899 nez kdykoli
pred tim. Ia rok skoncivsf 30.
cervnem, 1889, vyhledalo po-
moe v nemocnicfch 165, SIG Wy
slouzilc6, coz jest o 8 procent
vice nezli predchazejiclm ro-
ce. We vice nezli 90 procen-
tech prfpadG vyslouzilc6 pTisli
do nemocnic vyhledavati po-
moe v neduzfch, jez nemely
zadn6 spojitosti S valkou.
- Americka vlada upozor-
Mia Anglii, re il Dude ciniti
zodpovednou "a vsechny sko-
dy, pochazejfcf re "ztrat a pos
kozenf', budou-li americke To-
di nuceny plouti do an%glickych
kontrolnfch ~pT1stavG.
Statnf department dial do
veTejnosti text dlouhe noty,
ktera byla odevzdana anglic--
k6mu velvyslanci We Washing
tonu, ably il predal sv6 Wade.
Soucasn6 bylo odhaleno, re
americky parnfk Moormascun,
ktery byl ma ceste do Bergen V
Norsku, byl dopraven do angli-
ck6ho pTfstavu Kirkwallu, KITE
ry je We valecnem pasmu, "a
kazanem americkym lod1m "a
konem O neutralite.
Statnf department prav1,
protoze je zTejmym porusenfm
zakona O neutralite, kdyz anne
ricka LODI pluje do valecneho
kabeloval prave anne
rick6mu velvyslanectvf V Lon
ably veslo bezprostred-
ne We spojenf S kapitanem
parnfku "Moormacsun' a
obdrzelo cd neho vsechny po-
drobnosti a okolnostech, "a
jakych LODI byla .pfinucena do
anglickeho pT1stavu.
" kongresu rosie oposice
prot zadosti, obsazene v posel-
stvi presidenta Roosevelta, a.
by nalezl $4,000 900 no.
danfch, jimiz bylo by kry-
to zvysene vydanf ma obranu
zeme.
Zatfm dostava sc zvysene
podpory navrhu sen. Pata Har-
risona, demokrata z MISSISSIPPI
pi, pfedsedy financnfho vybo-
ru, ably byl cely persidentdv
rozpoctovy program predan w
sestavajfcfmu z "a clenG
kongresu, ktery by jej duklad-
ne proZkoumal.
Sen. Harrison vyslovil Sc, re
opatriti $50 milion1 novymi da
nemi neni lehkou ulohou. Pro-
jevil m1n6nf,z kongres mel by
sc predem pTesvedciti, IDA sku-
tecne je ospravedlnitelno a nut
no venovati tolik penez ma o.
braun zeme.
Republikanstf SENATOR do
hodli Sc, re budou podporova-
ii navrh HarrisonGv, ktery je
schvalovan tez mnoha vlivny-
demokraty. Mezi demokra
tickymi cleny vyboru domu "a
8tupc1 pro cesty a prostTedky
byl pTijat navrh chladne, ale
jeho pTedseda Doughton, de-
mokrat z North Carolina pro-
pc konferenci s presiden-
tenn Rooseveltem, re je mu ma
klonen.
- Vyjednavani vedene pc
delsi dobu o uzavreni vzajem-
nostni obchodni smlouvy mezi
Spojenymi Staty a Argentinou,
sc shroutilo a V Grednich kru-
2ich vyvolalo to spise pocit u
levy neil zklamani. V kon-
gresu Dude totiz jednano o ce-
lem programu vzajemnostnfch
obchodnich smluv, prot ne
muz sc oeekava mocha opOsice,
iez smlouvou s Argentinou by
la by dale posilena. Vyjedna-
want hvlo skoncpno no kOnfe-