Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-04-05

neJen ma osobu, Jlz sc to tyka,
ale i ma obec jake celek'. Hlav
MIN problemem dneska lie "a
vedenf takoveho dozoru, ably
byl zakon radne dodrzovan.
Minimalnf mzda a maximalnf
pracovnf hodiny, predpisovane
zakonem, neprokazaly Sc tax
"opresivnimi" a "zkazonosny-
mi", jak je nekteff odp1rci "a
kona pfedpovfdali. V nekte-
rych statech, vcetne New Yor-
ku, projevuje Sc naopak 1silf
zavesti podobny statnf zakon O
mzdach a pracovn1ch hodi-
mach. Takovyto statni zakon
rozslfil by tento druh ochrany
ma zamestnance mfstniho prd-
myslu, jehoz produkty nejsou
urceny pro mezistatni obchod.
Minimalni mzdy.
Kdyz zakon vessel v Tfinu
1888 v platnost, stanovil "a mi
nimaln1 mzdu rs cent? "a no.
dinu. Cd Tfjna 1889 do ffjna
1915 must zamestnavatele, spa
dajlc1 do kategorie oznacene
zakonem, platiti svym zamest-
nanc1m nejmen6 80 cent? "a
hodinu, pc roce 1915 uz 4Oc.
Alternately wrist minimal-
nj mzdy ma 40 cent? "a hodinu
pc sedmi letech NIUE byti v ne
kterem odvetv1 pr1myslu ury-
chlen administrator zakona
ma radu pr1mysloveho vyboru.
V textilnlm prGmyslu a v tovar
mach, vyrabejicich puncochy,
byla pc prfznivem nalezu prd-
mysloveho vyboru zvysena mi
nimaln1 mzda re 80 ma 3212c.
V nekterych odv6tvfch klobou
cnickeho prGmyslu byla odpo-
rucena ctyric1ti centova mini
maln1 mzda.
Maximaln1 pracovni hodiny.
Cd rfjna 1899 do rfjna 1910
must zamestnavatele, podleha-
jfc1 zakonu, platiti svym "a
mestnanc1m pGldruhe pravi-
define sazby Ia kazdou hodinu
mad AZ pracovn1 hodiny v ty-
dnu. Pc roce 1910 must sc pla-
It'll pres cas- vsechna prace pre-
sahujfci ctyric1tihodinove IT,
dennf maximum. Kongres w.t.
kl tedy "a Gil zakona minimal-
nj mzdu 40 cent? a maximalni
pracovnf tyden O 40 hodinach.
Je mnoho tovaren, kde byly
takoveto minimaln1 mzdy a
maximalnf pracovnf hodiny "a
vedeny jiz dlouho pred prize
tim zakona. Ma druhe strane
jsou zde vsak cetne jine tovar-
ny, hlavne v jiznfch statech,
kde Sc zamestnancGm o tax Wy
soke mzde ami nesnilo a kde
pracovali bez reptanf 10 i IL
hodin define. Je prirozene, re
nejhlasitejs1 reptan1 ozyva Sc
dnes z kruhG zamestnavatel-
skych prav6 techto oblastech
Pom6rne meme protestd bylo
proti te casti zakona, jfz sc "a
kazuje mezistatni obchodova-
nj zboz1m, vyrobenym " podni-
cfch, zam6stnavajicich detf do
IA let bezrozd1lne, dale deti
do 16 let, zasahuje-li jejich
prace rusive do jejich skolni
vychovy,a konecne mladeze cd
Is do 18 let, zamestnane pr
prac1ch, zdravi nebo zivotu ne
bezpecnych.
Jak Sc trestaji prestupky
zakona.
Pr federalnlm departmental
prace bylo zr1zeno oddeleni
Wage and Hour Division) ,jez
bylo povereno 1kolem dohlfze-
tt ma to, ably bylo naTfzeni "a
kona Tadne dodrzovano. Be-
hem prvnfho roku pTijalo toto
oddeleni $4,000 stfznosti. V
prfpadech, kdy byly tyto stiz-
nosti opravnene, Trad sam "a
krocil a vymohl priblizne je-
deb million dollard zadrzeneho
platu pro nejakych 10000 "a
mestnanc1. Jsou zaznamenany
prfpady, kdy zamestnavatel
strhoval re mzdy neopravnene
vysoke castky Ia straw, byt a
jine veci, poskytovane zamest-
nanci. V jinych prfpadech by
ly zaznamy z1myslne falsifi-
kovany, ably zakryly prestup-
ky proti zakonu. Nektere "a
vody podnikly RUNE kroky
proti zamestnanci, ktery podal
stiznost, coz uz samo O sobe je
provinenfm prot zakonu.
Vsechny stfznosti, prijate cd
zamestnanc1 mistn1ho prGmy-
stu, zGstavajf nevyrfzeny, ne
bot zakon tyka Sc vyhradne ia
10