Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1940-06-07
V archivech federalnf

S4%AJ Jo0N 00A AOI
podstatna cast plant bleskove
valky Adolfa Hitlera byla IVY
pdjcena" cd Spojenych Stat6.
Plany tyto by daily odpoved ma
tn nejzajlmavejsi otazku val
ky v Holandsku, Belgii a Sc
verni Francii:
Jak mohli Nemci zasazovati
takove opetovne "rany palici"
bez vazneho prerusenf pc tax
dlouhou dobu?
Nebot tyto plany jsou anne
ricke plany pro mobilisaci v
pripade, re my pGjdeme do
valky a v Mich Sc pocfta S tim
nejvyssim vypjetfm silly muzd6
i stroll naroda, ably valka byla
vyhrana co nejdfive mono.
Jsou to plany pro "totalni
valku". Ony zahrnuj1 vsech-
no CO vGbec mono 81 predsta-
viii v pTiprave pro bitvu. Mic,
co by sc priblizovalo jejich
zdatnosti nebylo vymysleno nj
kde ma svete pred tim nez Or
ganisacnf genius Spojenych
Statn zacal ma mich pracovati
pred 20 roxy.
Zadna Zrada - ba ami Wy
chytrale spionstvi = nejsou
zodpovedny Ia to, re naziste
ziskali o mich povedomost. Pla
ny byly pr1stupny rovnez An
glicanGm a Francouz1m, kter1
81 je "nevyp1jcili."
Zpravodaj Associated Press
pravi, re nemdze sdeliti prame
ne nasledujlcich informaci, ale
niue ruciti az to, re jsou ire
dni a spolehlive.
Behem roku, kdy Hitler Sc
dostal k moci v Nemecku v r.
1888, nazisticky vojensky at
taSe zde zacal studovati anne
ricke valecne mobilisacn1 pla-
ny.
Poole obvykle diplomaticke
procedury attase mel pravo ci-
Init tax. Ztravil prohl1zen1m
jich sest mes1cu.
Teprve az "a rok pc dokon-
cent studii byl prijat prvni ma
zisticky zakon tykaj1c1 Sc ma
rodn1 obrany = FL. kvetna
1885.
Valecny mobilisacni system,
ktery Sc zacal potion vytvafeti
v Nemecku, mel vzrusuj1c1 po-
dobnost k americkemu planu
We vsech jeho hlavn1ch bodech
Agent z teto zeme, pracuj1ci
v Nemecku, oznacili jej jake
"svedomite napodobenl."
Podobnost byla ostTe illustro-
vana hned v prvnim nazistic-
KEN vyboji - zabran1 Rakou-
ska.
Okamzite pc okupaci Vfdn6
Nemci podnikli census rakous-
kych industrif a pridelili jejich
urcity dill k zasobovan1 valec-
nych potreb - zrovna tako-
wynn zpGsobem, jak krok tako-
w jest nast1nen v americkem
planu.
PAX prisla invase Holandska
a Belgie a opetovne zdrcujici
rany proti Spojencum, ktere
vojensti odbornici mohou Wy
svetliti pouze vysoce soustfe-
denymi zdroji vrzenymi ma BIZ
tevni frontu skrZe nanejvySe
zdatne komunikacn1 LIME.
Toto vSechno jest nastineno
v americkych mobilisacn1ch
: planech.
- Komise pro obcanskou
sluzbu Spojenych StatG vydala
nar1zen1, re nadale zadn1 ko-
muniste neb clenove Nemecko-
Americkeho Bundu nebudou
prij1mani do federaln1 sluzby.
Pod pravomoc teto komise spa
dali vsechna m1sta, k jichz II
skanf jest zapotreb1 zkousek a
jez jsou stala. Nar1zeni toto
prislo zrovna kdyz kongres
podnikal kroky ma urychleni
opatrenl proti cinnosti tax IVA
ne pate kolony We Spojenych
Statech. NaT1zenf patrne ne
tykalo by Sc osob, jez jsou jiz
We vladn1 sluzbe a jsou cleny
svrchu zm1nenych organisaci.
= Kongresnfk Martin Dies,
demokrat z Texasu, navrhl a
by kongres postavil mimo "a
kon stranu komunistG a Nemec
ko-americky bund a stanovil
prlsne frosty Ia clenstvi v tech
to organisacich, nebo v jakych
koliv jinych organisac1ch, KITE
re jsou jimi kontrolovany.
HAIL stanovisko, re by mely
byti tyto organisace vylouceny
z vefejneho zivota prave tax