Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-10-13
STRAzCI
Eleanor Roosevelt,
chot presidentova.

Mao Amer1kOu VZnaSl Sc
mrak stale vzr6stajicich obav
q nesnasenlivosti, pramenicf z
techto obav. Nekdy je to mes
nasenlivost nabozenska, jindy
rasova. V poslednich nekoli-
ka letech upozornuji temer
vsechny nase organisace a
mnoz1 j~ednotlivci ma nutnost
potlranl nebezpecnych a pod
vratnych zivlG v nasem stredu.
Dovolili jsme, ably nam byla
predkladana propaganda, KITE
ra V mas vytvorila pocit stra-
chu. zijete-li ma jihu, nekdo
YAM vazne prozradi, re vsich-
nj clenove Committee for In
dustrial Organization jsou ko-
munisty, nebo re vsichni Ger
nosi jsou komunisty. V jine
cast zeme YAM stejne vazne
fekne nekdo jiny, re skoly v O.
ne casti zeme jsou ohrozeny,
nebot jsou pod vlivem zidov-
skych uciteld a re Tide .jsou
beze sporu komunisty. A tax
sc mluvi i jinde.
Myslim, re potrebujeme ma
slime probuzen1, abychom Wy
nalozili veskerou silu a nauci-
Ii faktum, jak vskutku jsou v
nasi zemi a v1bec We svete, a
abychom byli ochotni obetova-
tt S materielniho hlediska vse,
co name, a nedovolili, ably
svoboda a demokracie zanikly
ma tonic svete. Kdyz pripu-
slime, ably Sc nabozenske pred
sudky v nasem stredu rozrlsta
ly, kdyz dovolfme jedne skupi-
ne naroda, ably snfzela ma dru-
hou, pax snad ztrpcujeme ma
kratky cas- zivot pouze urcite
casti naroda, ale skutecny L.
tisk a skutecne zlo paseme ma
demokracii a ma nasem narode
jake celku. Vychovavame tax
lidi, kter1 nemohou z1ti pod
demokratickou formou vlady,
nybrz must byti ovladani nasi-
lin. Stac1 pod1vati Sc ma okol-
nj svet, abychom zjistili, jak
snadno je pozbyti zdraveho
rozumu a prijfmati bez nami-
tex bezprav1, pachane ma il
nych; jak snadno je pTemfstiti
bfemeno rozhodovani a odpo-
vednosti ma jakousi neurcitou
jednotku, ktera Sc I'VE vlada,
nebo ma nektereho jednotliv-
&c, zvaneho vddcem.
Never1m, re 1tisk a nespra-
vedlnost, jfz trpf kterakoli sku
pima zeme bez odporu lidu te-
re azeme, je zdravym 1kazem.
Fakt, re demokracie nem1ze
Sc zachovati tam, kde nasili a
nikoli zakon je posledni soud-
nj instance, je nesporny. Po-
kazde, kdyz pripust1me, ably
nasili zasahlo do vztahu mezi
zamestnavatelem a zamestnan
Gem, oslabujeme moe demo-
kracie i dGveru, kterou demo
kraticky narod must m1ti We
svou schopnost prij1mati zako-
ny, vyhovujicf jeho zivotnim
podmfnkam a v prfpade potre-
by ,meniti tyto zakony kadnym
politickym postupem, kdyz 81
toho preje vetsina.
Je pravda, re demokracie
nachazej1 Sc dnes V nebezpecl
proto, re v zahranic1 pracuj1 o
posicni smery; nam vsak Sc
jedna O vice neil O demokra-
eli. Kdyz nasilf Sc stane tax
nezbytnym, re temef vsechny
narody Sc rozhodnou, re Sc mu
81 1castniti zavodu, ktere jim
umoznf, ably dolozily sva slova
zbranemi a prinutily tax zby-
tex sveta, ably jim naslouchal.
pax stoj1me pred konecnym
Armageddonem. Jedine ne
vzdame-li sc soucasne snahy,
najfti nejake jine r~ozlusteni,
m1zeme sc tomu vyhnouti.
Precteme-li dejiny civilisa-
&c, docteme Sc o jej1ch obdo-
bfch vitezstvi a 1padku, jak
Sc strfdaly pod nadvladou ma
sill. Ia temito dejinami skry-
va sc historic obav kazdeho je-
dnotlivce. Zazniva z mich wy
va k zenam dnesnlho obdobl
civilisace, ably pestovaly demo
kracii a ably odmitaly staff Sc
obetmi strachu. Nenauc1me-li
sc zfti pohromade jake jedno-
tlivci a jake skupiny a nacha-
yeti zpdsoby resent nasich ne
snazf bez projevovani strachu
pred druhymi a bez uchylova-
nj Sc k nasili, nem1zeme dou-
fati, re nase demokracie Dude
ooSSoo ro4Iixyoi q ndnn-