Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-09-29
Valka
v De.

each a obnovily Sc povesti, re
Nemci pirpravujf bleskovy Il
der pres Belgii a nebo Holland
sko ma Francii jelikoz "a nynej
SIGH okolnostf je vylouceno, re
by mohli prorazit Maginotovu
linii leda, re by chteli obetova-
ii million muzI.
Pokracujfci koncentrace ne
meckych vojsk u each je do
statecnym dGvodem k zvysene
ostrazitosti neutralnfch statG.
Bylo to z each v 1914 odkud
vyrazil I. nemecky armadnf
sbor "a veden1 gen. Won Klucka
g c1lem ma Lovan, a III. armadni
sbor "a velenf gn. Buclowa S
cflem mesta Huy. Soucasne S
mimi zahajily postup III. arma-
da gen. Hausena a w. armad-
nj sbor vevody Virtemberskeho
z Malmedy jez je We stejne O.
blasti. V armadn1 sbor "a vele-
nj nemeckeho korunn1ho prin-
&c vyrazil z Trevlru.
Nyni do each prijlzdejf den
ne vojenske oddly a obcanske
obyvatelstyo je evakuovano a
dokonce i nemOcn1 jsOu odva-
zeni.
V roce 1914 vrchn1 naceln1k
Stabu mem branne mOci gen.
Woltke prijmul odkaz gen.
Schlieffena plan ma porazku
francouzskych armad pomoci
velkeho obchvatneho manevru
nemeck6 praveho krfdla TAX 81
rokeho, re muscle profit Bel
gil.
"SchliefferGv plan" die ma
zoru mnoha vojenskych znalcd
stale ovlada nemecky general
nj stab &C je modifikovan v
souhlase s vyvojem zbrojenf.
Jedna dGlezita modifikace pla-
nu provedena gen. Won Seek
tenn, byl utok Holandskem, je-
likoz Belgicani 81 ~postavili Ta-
du novych opevneni.
Holandsko nema zadne trva-
lie opevnenf ma hranic1ch S Ne
meckem. V posledn1ch mes1-
cfch byly vybudovany soustavy
polnfch opevneni.
Zpravy z Amsterdam sdeluj1,
re tyto zakopy jsou horecne re
silovany. Holandsko-nemecka
hranice je dlouha 385 mil.
Ovsem hlavnf rozdil proti
1914 a dnesku je v tom, re ten
dy Belgie byla nepripravena,
kdezto nyn1 belgicka i holland
ska armada jsou mobilizovany.
Belgicky ministr narodn1
obrany, general Benie ohlasil
take, re stavidla Albertova
kanalu byla otevrena. Je-
jich otevTenf je predbezny
krok k ochrane Antwerp ume-
lynn zatopcGm, dodal general a
odeprel podati blizs1 vysvetle-
ri.
Pet set tunova hlidkova brit
ska valecna LODI Kitiwake byla
poSkozena minou v kanalu la
Manche jak oznamilo minister
stvo informac1. LODI Sc mohla
vratit zpet do pT1stavu k opra-
YAM. Pet clen1 posadky bylo
zabitO a diva Zraneni.
u norskeho pobTez1 byl po-
topen ponorkou britsky nakla-
dnf parnik Akenside 1884 tun.
Finsky parnfk nalozeny S ma
kladem dTevoviny byl potopen
pumami, jez do parnfku dali
namoTnfci z nemecke ponorky.
Posadky obou parnfkd byly
zachraneny.
Mussolini mluvil k vedoucfn
fasisticke strany Bologni
Prohlasil, re polska otazka JIG
rozresena a Europa re vlastne
nezahajila skutecnou valku
| Armady az dosud neutkaly Sc
die italskeho diktatora, a stale
je mono sc vyhnouti srazce. l
talie nema "a tim dGvodu meni1
sve rozhodnutl a z6stat neutra
nj &C ma druhe strane nezna
mena to, re by Sc Italie zavazo
vala k neutralite az do konce
V Rhine Popolo Di Roma pfi
nesl depesi sveho koresponden
ia re Siegfriedovy LIME, We kite
re pravf, re nemecke vojsko n;
zapadnf fronte nos1 gangster
ske kulkou neprostfelene vest,
q strojn1 pusky.
Vojaci, kteff jsou posllani o
pravovat poskozene pTehrad.
z ostnatych dratG, nosf kovov
i (Pokracovani ma STRANGE ~