Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-09-01

~
krokovou politikou. Clanek gu
vernera Lehmana je osmym v
serii clank1 O demokracii, clan
XII, ktere Cizojazycna informa-
chi sluzba z1skava cd vynika-
jfcfch Americana, rodilych i
naturalisovanych. Nazory, W.
jadrene v techto clancfch, jsou
osobnf nazory autorG.)
Zasady obcanske a nabozen-
ske svobody, ktere inspirovaIy
a umoznily nasi americkou de-
mokracii, byly v poslednim sto-
lett prijaty temeT celou zapad-
nj civilisac1. Tradicni politika
Spojenych Stat1 slibovala sta
tt Sc politikeu vsech pokroko-
vych zem1.
Svet spell vsak vstTfc bolest-
nemu rozcarovani.
Nova vlada nasill nahradila
starOu vladu roZumu.
Nemilosrdne militaristicke
vlady zanechaly otisk svych O.
kovanych bot nejen ma Stitch
svych vlastn1ch obcanG, ale i
sousednfch narodG, ktere mar
ne hledaly oporu v dGvere, re
stalet1 civilisace a lidske kultu-
ry neco %podobneho znemozni.
Osobnf svoboda, kterou sc svet
naucil uz povazovati "a axio-
matickou, byla pojednou ode
prena slim milion6 lid. Ma
mnoha mfstech ma svete neod-
vazujf sc dnes jiz muzi a zeny
r1ci a napsati co 81 mysl1, ko-
natl bohosluzbu, kde 81 pref,
ba ami c1sti a naslouchati den
MIN zpravam nebo tomu, co by
10 k%ulturou vcerejska.
At uz Sc v teto zemi V Gem
koli neshodujeme, v jednom
jsme "a jedno: kazdy pravy
American je odhodlan, re mic
takoveho sc neprihodf zde.
Ale odhodlanost sauna o sobe
nepostacuje.
Naslm bezprostTednlm 1ko-
lem a odpovednost1 je uspora-
dati nase verejne zalezitosti
tax, ably sc mic takoveho zde
nemohlo staff.
Zasvetme opetne sve silly to-
muto 1kolu a teto odpoyedno-
sti a Gimme tax nejen nadeje-
mi a pTan1mi, ale i vecne, skut-
KEN.
Jine narody mohou sc vzdati
svych svobod a vratit Sc docas-
ne k babarismu a stTedoveku
zatemnelosti. Tim sp1se je ire
ba, abychom my drzeli pocho.
den svobody tax vysoko, ably
JIM mohli videti jejf sv6tlo.
Mali byti demokracie "a
chovana, nesmfme pripustiti, a.
by mas lid byl nesjednocen. Ne
navist plodi nenavist. Nesna-
senlivost plodf nesnasenlivost.
Utisk jednotlivce nebo skupin
vede nevyhnutelne k 1tisku j.
nych jednotlivcG, jinych sku-
pin. Vsude, kde rasova nebo
nabozenska nesvornost pozdvi-
hla svou zrGdnou hlavu, vSude
tam odzvonili um1rackem lid
skym svobodam. Prave tento
druh nesvornosti vedl k dikta-
tuTe v zahranic1, kde mnohc
skupin, sledujfcfch odchylne
zajmy a pracujicfch ma wa
,jemne Sc prfcicich 1kolech, pr.
pravilo 1rodnou pGdu pro ty
kteri touzili pc osobn1 moci.
Nemdzeme projevovati Fad.
nou rozdvojenou vernost tetc
zemi. Jiz ten velky American
Theodore Roosevelt, vyjadri
tuto pravdu nasleduj1c1mi slo-
Wy: "V teto zemi nemGzeme tr.
peti zadne polovicn1 vernosti
Clovek je bud Americanem 9
nicfm jinym, nebo nenf Ameri
canem vGbec. Jsme krevne
spr1zneni a svym puvodem spo.
jeni S ~vetsinou narodI Evropy
jsme vsak cd Mich vsech odde'
leni; jsme novym a odlisnyn
narodem."
Mas narod neni pouze zeme.
pisnou jednotku jedine vlady
Mas narod je slozen z lid r1z
neho p1vodu a mnoha nabozer
stvi, kterf jsou vsak spojen
vroucf laskou Ike svobode. Jsmt
narodem zroZenym z velkehC
idealu. Tento ideal NIUE a bu
de zachovan pro mas, nase Diet
a deti nasich deti jenom tehdy
budeme-li no haiti bojovne {;
ne1stupne.
;. Tento ideal je tax uchvacu
jfcf, re by mel byt vryt do srd
ce kazdeho praveho America
ma.