Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-10-20
Co demokracie znamena
pro me.
James T. Shotwell.

Shotwell je jednim z nejzna-
mejslch historik1 americ-
kych a patti k velke rade
tech americkych ucenc1, KITE
II Sc narodili v cizine. Prof.
Shotwell je dobTe IMAM zde
V zahranisl nejen pro sva
historical dila, ale i pro sve
ne1navne 1silf O zachovani
mlru a mezinarodn1 spolu-
prace kulturni. Je ~profeso-
rem dejepis1 ma Kolumbij-
ske universite a Teditelem
hospodafskeho a historicke-
no oddelenf Carnegieho ma
dace pro mezinarodnl mir.
Clanek profesora Shotwella
je desatym v serii clanku,
pojednavajfcfch O demokra-
eli a napsanych IA zadost
Cizojazycna informacni sluz
by vynikaj1cfmi Americany,
at uz rozdilymi nebo natura-
lizovanymi. Nazory, vyjad-
rene v techto clanc1ch, jsou
osobn1mi nazory autorG.
Nadpis tohoto clanku byl
Cizojazycnou informacnf sluz-
bou zvolen velmi pr1hodne.
Skryva Sc v mem VIVA, ably Sc
pisatele vyhnuli tenn slovnim
povrchnostem, jichz tax radi
uz1vajf pri analysovan1 vel
kych idealu. Demokracie je
intimnf vecf, jakoz i formou
lidskych stykG. Demokracie
sestupuje v ramci naroda az k
tenn nejnizsfm a vyvrcholuje We
zt6lesnenf silly We vladnfch L.
Tadech. Konecnou zkouskou
kazde formy vlady je %zjistenf,
IDA tato forma vyjadfuje ne
DO podporuje ony ideally, jez
znamenaj1 velice V zivote mu-
ia a zen, cen1cfch prvky kultu-
ry a trvaj1c1ch ma nalezite ucte
k nazordm blfzn1ch.
Demokracie rozsiruje V ce-
lem narode pratelsky a soused-
sky zpdsob zachazeni S ostat-
mimi lidmi. We sve nejlepsf
forme znamena socialn1 spra-
vedlnost, We sve nejhorsi "a
nedbavanf socialnfho slusnosti.
Ny, kteT1 zijeme pod demokra-
tickou vladou, mus1me proto
neustale dbati toho, ably tento
mas zpGsob zivota zdstaval
zpdsobem castnym a ably prava
jnych byla vymerovana Poole
narokd, ktere 81 chime my sa-
mi.
To znamena, re zakladnim
principem demokracie je fla
te pravidlo neciniti jinym, co
nechces, ably JIM chill tobe. To
znamena, re vykoristovanf je
v podstate nedomokraticke, at
uz Sc jedna O vykoristovan1 CT
z1ch narod6 nebo naroda Vast
n1ho. Ale dejiny nam ukazuji
Re nemdzeme ocekavati, re Sc
tyto demokraticke silly budou
vyvijeti samy sebou, nybrz
re musime zakladati instituce,
V nichz je povysfme ma ideally,
jez budeme chraniti pred ia
kymkoli utokem. Demokracie
zkveta proto u tech narodd,
ktere mali nejlepsf zkusenosti
Sc zastupitelskou vladou a Cd
povednymi soudy.
Prava demokracie vyzaduje
upevnen1 techto nastrojG VIA
dy, ale soucasne je must udr-
zovati stale v pr1slusnych me
zich nepTetrzitou ostrazitostf
Byvame v pokusenf pTedati pre-
blemy vlady do rukou politika.
RI, kter1 jsou vzdy ma SVEN mis-
te, nebo do rukou znalcI, kteft
t6mto problemdm nejlepe ro-
zumej1. Nesm1me vsak zapo.
mfnati, re narod ktery sc VIDA.
va dozoru mad vladou, snizu.
je tim svou vykonnost, nebot
zanedbava rozvoj sve schopno.
sti promysliti veci az do kon.
ce. zadna vlada, at i sebe
kompetentnejs1, nemdze byt
nahradou "a kriticke pfemy.
sIenf jednotlivych obcan1. To.
to je obzvlaste pravda w
dnech modern1 vedy, kdy osuc
mas stav1 denne pred move 6
nepTedvfdane udalosti. V do.
be, jake je prftomna, potfebu
jeme prispenf kazdeho hlouba
veho obcana, nem1zeme pone.
chat spasu naroda v rukor
vladnlch 1rednfk1.
V jednom smeru je dnes de
mokracie slime ohrozena, a 81
ce ma poll mezinarodn1ch sly