davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

ruthen f0ld0n. El6kesziteni a
talajt a nagy terv vegrehajta-
Sara.
EFT a hirt a Pozsonyban meg
jelen6 vi Hirek cinu lapban
talaltam, mely a Magyar Part
hivatalos lapja:
"A ligetfalui magyarsag -
mint ismeretes - a husz evi
cseh rezsimben is elkeseredett
kJzdelmet folytatott, hogy
megtarthassa magyarsagat Is
azert iskolaiigyeire mindig
Macy gondot forditott.
Amilkor megszalltak a nemet
csapatok Ligetfalut, az ottani
magyarsag nagy lelkesedessel
vonult XII a nemet csapatok
fogadtatasara, inert baratokat
velt benniik talalni. A magyar
lakossag lelkesed6se italian meg
feliilmulta a nemeteket is.
Annyira 0riiltek a magya-
rok, hogy veget ert a cseh ell
nyomas, hogy ellen Hitler, el-
jen Horthy kialtassal fogadtak
a nemet csapatokat.
A k0zsegben a nemet zaszl6k
melle a magyar lakossAg a ma
gyar nemzeti szinii lobog6kat
is kitette Is peldaul Zabos
k0zsegben tobb volt a magyar,
mint a nemet E&szl6.
Nehany nap mulva azonbar1
a magyar lakossag megd0b 0bbe-
n6sere megjelentek a nemet
"Ordner"-ek (csend6r), akik q
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

magyar lakossagot ARA keny-
szeritettek, hogy a magyar
zaszloikat vegyek be.
A nemet csapatok bevonula-
saval mind a magyar, mind a
nemet es slovak iskolak miiko-
desc megsziint. Ellenben ne
hany nap mulva a nemet isko-
lax ujra megnyiltak, de a ma
gyar iskola az ottani lakossag-
max t0bbsz0ri deputaci6zasa
dacara mai napig Sc kezdhette
meg a tanitast.
A nemet polgarmester a ma
la megjelen6 kiildottsegeket
mindig azzal ktildi haza, hogy
a magyar iskola nemsokara
megnyilhat, de bizony ez a
ma napig Sc t0rtent meg.
A ligetfalu magyarokat leg
jobban az bantja - mint az
vi Hirek irja, - hogy a slovak
iskola ujra megkezdhette a mil
k0dest, de a magyar iskola
megnyitasar6l meg mindig min
cSen $40.
S6t a cseh vilagban is mil
k0d0tt Szlovenszkoi Magyar
K0zmuvel6desi Egyesiilet mil
k0deset is besziintettek."
En- a pozsonyi lap hiradasa-
hoz semmit mem fiiz0k hozzA.
Az amerikai magyarsag an&l-
kill is megalkotja err6l az iigy-
rd velemenyet.
= a =
Egg nagyon hasznos vi in
tezmenyt adtak at a napokban
Ia k0znek. Kiskunhalason tiid6-
gondoz6t epitettek, f6leg SEE
g6ny falusi betegek reszere.
Sajnos, a statisztika szerint
a ttid6baj ma is nagyon sok
aldozatot SEED a szegeny nep
k0reb6l Is exert bizony nagy
sziikseg van ARA, hogy mennGl
t0bb ilyen inteznenyt letesit-
senek orszagszerte.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
TESSEK ALAPSZABALYT
KERNI

Felkerjik az egyesuletek,
egyhazak es klubok igen
tisztelt vezet6it, hogy szi-
veskedjenek ismertet6 fiize-
tet es alapszabalyt kerni,
arnit .szivesen elkiildiink
mindenkinek.
Eppen olyan szivesen kill
diink bel6ltik azoknak a j6-
akaratu magyaroknak, akik
egyenenkent kivannak csat-
lakozni az epiil6 amerikai
magyar egyseghez.
Ere a cimre tessek irni:
American Hungarian Fede-
ration, 811 Sloan Street,
Detroit, Michigan.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
PENzT KAP
A BIzOTTSAC

A National Bitumlnous Coal
Commission reszere megszava-
zott evi k0ltsegvetes mem volt
elegend6 es a bizottsag j6for-
man penz nelkul maradt ugy,
hogy tisztvisel6it es alkalma-
zottait januar Is utan mem
tudta volna fizetni.
A bizottsag Roosevelt eln0k-
h0z forduit, aki erintkezesbe
lepett e targyban a t0rveny-
hoz6kkal es most mar biztosi-
tottnak latszik az, hogy a BIZ
zottsag negyed millio dollart
fog kapni az allampenztarbol,
tehat zavartalanul folytathat-
ia tovabb folyamatban lev6
munkajat.
Ha a negyed millioval el
lehet huzni az id6t junius We
geig, akkor az vi k0ltsegve-
tes mar elegend6 penzt ad a
bizottsagnak ARA, llogy a j0-
v6ben hasonlo kellemetlen
helyzetbe ne keriilj0n.
A bizottsag szerint az anya-
gi gondokat a minimalis arak
ujb6li megszabasa koriili rend-
Xviii munka okozta, amire
mem lehetett szamitani.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

lyik agyon reggelre beteg helyett halott
fekszik. Rend6r0knek orvosoknak ritkan
adatik nyugalmas ejszaka. Ha te orvos
akarsz lenni, mindig csak az elet sotet OIL
dalait latod, inert hiszen orvost csak oda
hivnak, ahol bal van! Konnyes SCENT
anyak, komor apak, ferjek, remiilt gyerfne-
kek k0zt vezet utad talan korai sirba,
inert hiszen az orvos ujra es ujra fert6zes-
mex van kiteve. Menned ken nyomor es
biintanyakra, el kell nyomnod rettegese-
Diet, nem ismerhetsz faradsagot Halottas
agyt6l alig tavozol mar Hgasztalasodra
var egy veritekes honloku vajud6 asSzony
Lesz-e er6d mindehhez? masok szenvede-
Sc mindig arnyekot fog vetni eletedre,
mely mindig megujulo onfelaldozas lesz
Csak ugy birod el, ha igazan elhivatast er-
zcl! De 'srzel-e valoban?"
Ria felnezett az eyre, amerre fenyesen
ragyogott eszak csillaga mar felalomban
egy kepet latott, mintha az eyre lenne
festive
Sep nagy haz, k0zel tengerparthoz,
terraszarol latni tajtekkoronaju zold hull
lamokat, messze huz6d6 feny6 es nyirerd6-
ket, viragzo reteket. Egy kis csalad regge-
lizik terraszon, madardal koroskoriil A
fatal asszony teat tolt ferjenek, XII kozben
megerinti kezet ajkaival Egymasra nez-
mex S ferfi z0ld szemei vidaman ra-
gyognak A feher matrozruhas fiucska
nagy darab vajaskenyerrel kezeben felter-
del szeken, mely oft all apjae es anyjae
k0zt teleszajjal kerdi:
- Melyik madar tesz ugy?
= Gerlice kacag nyirfalombok kozt,
Beluskam!
- Mert nevet mindig?
- Mert 0rul napnak viragolmak,
az erd6nek, meg a jo kis fiuknak, akik
mem bantjak feszket, meg listen egesz szep
vilaganak
Belus homloka es szaja nagyapjara
emlekeztet, de csillogo szemei smaragd-
z0ldek. Magyarul beszel, domborui tai
szolassal
Auto eles fenyszoroja sopri vegig az
utcat, Ria 0sszerezzen.
IN az? Csak mem aludtam ell allva?
- gondolja maga el6tt is szegyenkezve S
visSzater szobajaba, de az almodott KEEP
meg oft is elotte lebeg Lecstiggesztett fej-
jel MCCALL edesapja arckepe el6tt neki
vallja be.
- Mem vagyok eleg eros :. mem tu-
dok el6re menni onkent az onfelaldozas
kopar, meredek utjan, mig masfele is me-
hetek. Gyonge, vedelemre vagyo no vagyok,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
Ameri<as Jover Zsigmond |<iI<ofese


nolinos hercegn6 Sc, akinek ruhajan any
nyit dolgoztal.''
Mi nemcsak becsiletes szerelmet,
hanem jom6dot is kinalunk illatoztak
a rozsak
Megegyszer felbehagynad valasz-
tott palyadat? Meg j6vateheted vegzetes
hibadat, de ha megint rosszul sikerll ha-
zassagod, mar kes6 lesz es bilincseit elet-
fogytiglan viselned kell :. hozza idegen
orszagbanl intette apja fenykepe.
Lanykori arckepe mer6en nezett vele
szembe
- Azert tepte ronggya az urad leany-
almaidat, inert elszeditett erelyes f0llepe-
Sc, szerelmes siirgetese. Mentseged, hogy
akkor artatlan voltal, mem ismerted meg
ferfiakat, de ugyanabba hibaba ne ess
asszonyf6vel!
- Ket fiscal Sc egyforma, nemhogy
ket ferfi jelleme. Egyiket mem lehet fele
l6sse tenni mask vetkeert. Te mem a
ferfiakat ismered, hanem csap csapodar
volt uradat. Vannak nala kul0nbek -
vedtek tovabb piros rozsak kiild6juket.
15s ket z0ld szem, tengerhez, sma-
ragdhoz, tide nyirfalombokhoz hasonlo,
melyseges szeretet sugarzott fele es barsony
puha hang meselt:
= Gy0nyori az en- hazam, ell Sc tudja
kepzelni, min6! Szamtalan tavaban hal
vanykek eg tilroz6dik, s0tet fenyveseink
kozt viragos retek mosolyognak es aranyos
zold nyirfaerd6k lombja suttog meseket.
Nincsenek havasaink, csupan termekeny
dombjaink. Nalunk nyaron meg az ejszaka
is leveti gyaszruhajat, eziistsziniit olt
termeszetimado emberek kedveert, akik
nagy tiizeket raknak tanccal iinneplik
meg nyar kezdetet, Mi terneszet eyer
mekei vagyunk, hazassag es szerelem ma
lunk egy eletre sz6l. Teliink ugyan hideg,
de nem fazik otthonaban senki, kenyelmes
fahazainkban pompas tiiz lobog es a
finn szivek melegek, becsiiletesek. (Szep,
ha igaz! - kinozta ketelkedes.)
Ria kitette viragkosarat az erkelyre,
hogy ne erezze a rozsak illatat Az 81 sotet
VOLT valahol egy szorongatott helyzetben
levo rendor fiittyjellel hivta tarsat Rohano
leptek tavolban. Ria, mozdulatlanul fl
gyelt, Budapest beszelt hozza az ejszaka
ban, mem mulatok Budapestje, hanem
btnosoket es szenved6ket is magaba
FARO.
"a barakktelepekr6l most indulnak ell
nyomorgok, hogy biin0s uton szerezzek
meg, amit munkaval mem tudnak. A kor-
hazakba ongyilkosokat visznek be meme
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
AZ AMERIKAI
MAGYAR SZ0vETSEG
JELENTESE
ELINTEZETT uGYEK

Az Amerikai Magyar Sz0-
vetseg irodajat egyre tobb
magyar testveriink keresi
fel, akik kilonfele iigyek ell
intezeset bizzak rank.
Vannak, akiknek aggkori
nyugdijat siirgette meg es
eszk0z0lte XII a Sz0vetseg;
vannak, akik polgarosodasi
iigyekben fordulnak hoz-
zank utbaigazitasert es ez-
id6szerint isnet ket magyar
rab kiszabaditasan dolgo-
zunk.
TERJED A SZOVETSEG
Az amerikai magyarsag
vegre egyseges akarattal
epiti XII a Szovetseget S nap
nap utan kiildjiik XII az is
mertet6 fiizeteket es alap-
szabalyokat.
Ezen a heten a TOledOi
Magyar Reformatus Egyhaz
IS a ToIedoi Kalvin Egylet
hataroztak el egyhanguIag,
hogy csatlakoznak testiileti-
leg az Arnerikai Magyar SD
vetseghez. Sok egyhaznAl
most van targyalas alatt a
csatlakozas iigye.
K0ztudomasu, hogy a Sz0-
vetseg egyetlen centet ker
havonta Is tagonkent E be-
csatlakozott egyesiile ekt6l
s egyhazaktd es EFT az
6sszeget amerikai Is magyar
elokra igazan senki
nein sajnalja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

XII akarom vetni koz0ny jegdarabjat szi-
vemb6l Is gyermekre vagyom.
ElgyengiilVe, mintha kard vagy vit6r
bajnoksagert ktizdott volna, hanyatlott
agyaba,
Masnak Tulonen pontosan megjelent
a csaladi ebeden remekiil erezte magAt
a cs0ndes ebedl6 meghitt hangulataban,
inert mar unta vendegl6i eletet. Minden-
b6l evett, egig dicserte magyar kosztot,
Joverne nagy megk0nnye ebbiilesere. ugaz
j6 ferjnek valo, aki mem valogat.)
Fekete kave utan Riat es Eszk6t ma
gukra hagyta dohanyz6ban.
Hogy aludt ma ejjel? kerdezte
Eszko melegen nezett Ria s0tet karikAk-
kal 0vezett szemeibe
RoSszul Es maya?
Egyaltalan mem aludtam, kidobott
az agy, gyotr6dtem
- Miert?
- Merit adott k0rJlmenyek kozt ha-
rom nap hosszabb harom evnel.
- Az igaz! -. ismerte be Ria - En-
is gy0tr6dtem, nagyon fajt a fejem.
- Nekem meg szivem - val
lotta be Tul6nen balkan S oily alazattal,
amin6re Ria mem tartotta volna kepesnek.
is meghalkitotta hangjat, ugy mondta:
- A maga tegnapi nagylelku es be-
csiiletes ajanlata ARA indit hogy megr0vi-
ditsem kikotott meggondolasi IDIOT, inert
en- mar hataroztam. A felesege leszek.
Tulonen ugy ALT el6tte, mint ald at
tol tart, hogy eletfogytiglan elitelik. A ket
utols6 szonal nema elragadtatassal ktarta
karjait oily szorosra fiizte finn-magyar
kapcsolatot, atfonva Ria karcsu derekat,
hogy ANIMAL szorosabbra mar mem is lehet.
Mid6n pedig erezte, hogy forr6, hosszu ell
jegyzesi csokjat nemcsak tiiri, de viszonoz-
"a is kis durcas szaj, ujjongva tort XII
bel6le $40:
- Angyal!
- S6t Bazsalikom is - huncutkodott
Ria.
Tulonen elkezdte zsebeit tapogatni, de
mem mindjart talalta meg, amit keresett.
Olyan lelkiallapotban volt, melyben sajat
fejet Sc talalta volna meg azonnal
Cigarette? - nyujtotta fele Ria
sajat tarcajat
Eszk6 mosolyogva intett tagadolag
bels6 kabatzsebeb6l ekszeres dobozt hui
zott XII
Annikor fedelet felpattantotta, kidertlt,
hogy legalabb egy tucat jegygyiirii van
benne.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

Nemsokara Jozsi es Gyuszi, soros
testorei erte jottek nagy szemeket me-
resztettek vendegre, akit ICY mutatott be
nekik:
Eszko Tulonen, finn kepvisel6, XII
jelenleg finn-magyar kapcsolatok szoro-
sabbra fiizesen faradozk aH ma este
szamfeletti onkenytes test6romJl ajanl-
kozott.
- Finn testver vagyok, - razta meg
a ket flu kezet Tul6nen. - Szeretem a
magyarokat hiszem, hogy utban re-
WHO. Mi, finnek mem regen szabadultunk
fel az orosz elnyomatas al6l egyiitt er-
ziink az igazsagtalansagok alatt szenve-
d6kkel
Hasonlo kijelentesekkel traktaljak
kulfoldiek ifjainkat, akik rogton langolnak
ertIk. JoZsi es GyusM kivetelt kepeztek,
inert bar Tulonen Harom Pacsirtaban az
asztalukhoz tilt a belepes pillanatat6l
kezdve igyet Sc vetett Angyalra, SGT haza-
ter6ben is Jozsiba karolt belle, mig Ria
Gyuszival ment elotttik, - kes6bb megis
ICY nyilatkozott J6zsi
Elveszitjiik Riat! Soha Sc lesz be-
lole doktor.
Magam is ugy velem. De mem baj,
csak boldog legyen.
- 10 izlese van ennek finnek es
nagyon belehabarodott Riaba.
Vigyazatlanok eek az idegenek,
egyre-masra elvesztik sziviiket Budapes-
ten. Nemreg egy volt portugal MINISTER
witt innet asszonyt, - pedig beszelni is ke-
veset tudott menyasszonyaval
Eek pedig mindaketten jol tudnak
nemetiil, franciaul.
= Az am, olyan gyorsan karattyolnak
hogy alig lehet 6ket megerteni.
= Aligha soka jar Harom Pacsirtaba
Angyal!
- Akkor pedig fuccs az oroksegenek!
Ria nagy viaskodasa akkor kezd6dott on
magaval, mikor visszavonult szobajaba,
melynek pamlagan feher ruhaban tilt egy
meyer baba, egy csik6snak oltoztetett egy
felemas nadragu cs6rg6sipkas bohoc k0-
zott. A sargaerny6s Tampa holdfenyszert
vilagossagot arasztott apja arckepere
mellette sajatjara, mely boldog menyasz-
SONY koraban abrazolta. Eszko verv0r0s
rozsai kabitoan illatoztak. Miert tette be
oda anyja viragkosarat dohanyzobol?
A meyer baba mintha kajanul vigyo-
rogna ra.
"Mi mem tudunk teged eltartani, Sc
en-, Sc csikos Sc bohoc, de meg kri-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
(FolYtataSl

Bazsalikom Angyalt kotelessege es-
te Harom Pacsirtaba szolitja, ett6l mem
terhet ell, - ellenkezett
Nit szolna holnap egy csaladias
eb6dhez? - tette meg hirtelen kozvetit6
inditvanyat Joverne azonnal megijedt sa
fat mereszseget6l es szornyii gond szakadt
nyakaba
(Vajjon mem hagy-e mindent erintet
leniil"? Izlik-e neki magyar konyha,
vngy inkabb nemzetkozi, mikor nincs ha-
zajaban?)
Kezeit cs6kolom, ell vagyok ragad-
tatva szives meghivastol, pontosan lit le-
szek--.. mikor jojjek? - fogadta el Talonen
moh6n meghivasat.
- Ket orakor ebedeliink, - adta meg
a valaszt anyja helyett Ria. Most nem-
sokara atvaltozom Bazsalikom Angyalla
Ertem Mehetek! - kacagott fel
Tul6nen. Elismerenl, hatarozottan fara-
gatlan ficko vagyok, XII else latogatasomat
fly hosszura nyujtottam. Miutan ennyire
vetettem az illemszabalyok ellen, most mar
teljesen mindegy, tovabb is maradok, be-
varom csodalatos atvaltozasat, ell fogom
kiserni Bazsalikom Angyalt.
Mara is van ket testor0m, ald
ertem jon.
- Harmadik testore leszek, de az
ellen Sc emelek kifogast, ha mask kett6t
elbocsatja.
- Arrol $40 Sc lehet
Ria hamiskas pillantast vetett ra XII
ment szobabol, csak jo lido mulva teri
visza Angyal kepeben. oltozkodese azert
tartott lily sokaig, inert anint maga mo-
g0tt betette az ajtot, szediilt. Ugy erezte,
mintha yaratlanu1 orvenybe vagy forgoszel
k0zepebe kerllt volna
Kievickelek? Magaval ragad? Nit
csinaljak?
Egeszen 0szeroppant sajat kerdeseinek
sulya alatt S nemi idore volt sziiksege, mig
0sszeszedte magat, inert folenyes, hiivos
modora eltakarta ugyan szerelmeben
csalodott, verig sertett asszony szenvede-
SET de az lido meg mem gyogyitotta meg.
Tulonen rokonszenves ferfi volt, de sal
nos, az ugynevezett fajankok altalaban
jobb ferjek, mint az elragado modoru vi
Iagfiak, xix konnyen belopjak magukat
n6k szivebe.
Van meg harom napom! ezzel
rata lie magarol pillanatnyi gondot
Anyjat Eszkoval elenk beszelgetesbe
meriilye talalta, Finnorszagrol kerdezosko-
d0tt es ferje arckepet szedte elo.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

A kiskunhalasi intezmeny
egyel6re meg szereny keretek
k0z0tt miik0dik, de remGny
van ARA, hogy AIT hamarosan
b6viteni tudj&k.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

Az angolok btinnek tartjak
a bekes pdgarok bornbazasat
hAboru eseten, kiveve ha sajat
gyarmataik lak6ssagat kell
bombAzni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

eel: enne lehetetlenebb ruthen fold0n E6keszteni
aapotokat teremteni mai talait nagy terv vegrehata
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1939-02-17
Our Literary Convicts

Inmates of federal prisons read from five to 10 times
many books people who patronze public libraries
About rs per cent of all inmates of federal prisons and
reformatoes read of 70 books each last year. the
Federal Bureau of Prisons has found
At Acaraz where the inmates presumably alsfour-
minute SO cent of them averaged l02 books apiece
At least third of the books drawn in federal prisons
non-fiction, suggesting not merely the time killing incl
dent to population which after all isn't going anywhere
but ambition
What improvement this is the days when pris-
ockstepped from dungeon rockpe and back
again day after day, year after year.
How many of these men will have learned from the
world of books during their enforced separation from the
real world the things they need to turn them to useful lives
1t would be useless exaggerate Probably most of them
read from sheer boredom But the high percentage of
fiction subjects suggests that many trying prepare
themselves to do better on their second trial
No matter how small the percentage of set the
right track by prison libraries, the result is worth
than the costs.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1939-02-17
rop11.RITY CONTESTS

A ,,ntilaritv contest borders
-, the line between lesltiIna1e
sneruIstion and Illegal gambling
Lindsay vas charged with the
crime OF setting Up Z game o.
chance and running a lottery
His offense consisted Of running
a popularity contest campaign
He persuaded twelve loca. mef-
chants to come in on the PROJECT.
Ten votes were given Tor every
cent of merchandise purchaseu
and special votes were gwen AZ
odd times at Lindsay's direction.
The courts were posted from
time to time and a Plymouth
car was awarded to the winner
with two other prizes for me
runners up.
The losers said the plan was
illegal as depending on chance
rather than skill but the su-
preme court of Vermont ordered
Lindsay acquitted Referring 70
q lottery, the court SAID
The word has no technical
meaning distinct from its popu-
lar significance and may be de-
fined as a scheme whereby one
or more prizes are distributed
by chance among persons who
have paid or promised a consid-
Grafton for chance To win them.
"A scheme by which a mer-
chant or association, on selling
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1939-02-17

Friday. FER. L. 1889

FRIDAY. FEB. l.. 1899
Friendly stars rule today. ac-
cordine 10 astrology. Important
matters should be pushed with
zeal. Merchandising is under eX-
ceptionallv favorable planetary
direction.
The trend toward luxury viii
be evident this year. Lavish ex-
penditures will be made by per-
sons who gain sudden fortunes.
The demand for beauty as well
as comfort will stimulate artistic
endeavor.
Astrologers phi a size the
menace of war and stress the
fact that this is to be golden
year in the United States. Elk
positions and other centers OF
attraction Will be successful.
Rivalry between the East and
the West will be strong but each
part of the country will have its
special triumph Better under
standing among residents of
widely separated states is fore
told
Motion pictures come under a
sway that presages important
developments. International in
terests are to be well served on
the screen.
Lon d IN astrologers foresee
crisis in the economic conditions
of Germany and her allies. Hos
tile gestures from unexpected
quarters are prophesied
Access of power through
international banking is to be
sharply d m on strated at an
early date. Modern warfare has
ornaments in vaults of gold, the
seers remind the world.
This should be a sway slim
ulating to outdoor sports which
viii gain in popularity this
month, but there are omens Of
many accidents especially in
snow-covered mountain regions.
Persons whose birthdate it is
have the augury of a year of
success after plenty of hard
work. Benefit through change
of scene IS indicated.
Children born on this day may
be energetic and enterprising.
Those born in the morning may
become successful in aviation or
other vocations requiring cour-
age and resourcefulness
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1939-02-17
Taxes With Eyes Open

Many plans are being proposed and in operation
for making clear to taxpayers just what taxes they pay
Most of them proposed by people who think
in general too high especially that taxes the things
in which they particularly interested too high.
In New Jersey it has been proposed that landlords note
on their rent bills just what proportion of the rent charge
able to large rubber company wants the thing
done for tires Gas stations already do it.
Most of these plans urged by those who believe that
when many people who think themselves largely mtaxed
realize what taxes they paying there will be wide
spread demand for reduction Maybe would work that way
And maybe 1t would simply result in demand for fewer
hidden taxes and greater visible axesof the income and
property type to make up the difference ~
But in it is certainly all to the good for every
body who pays taxes directly indirectly, to know what
he pays, and why.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1939-02-17
Puppies---and People

just three little German shepherd puppies in news
paper picture
Cute little cusses People looked at the picture and
grnned HIM. 1t seemed that the Chicago AntiCruelty
society wanted place them good homes Poor little
pups! No home, place TO go!
That day there 800 telephone calls The next
day 200 There 65 letters and kilograms from five
states All from people who had been touched by the sight
of the little homeless puppies and who wanted to take them
in and feed them, and give them home
And in Spain that night between two and three million
human beings hudded before the blast of homeless,
hungry and hopeless Innocent people most of them old
and women children People who did not will SPANS
tragedy. who had part in politics. who wanted nothing
but the barfered brthrght of mano eat to sleep work.
and to be at peace. Human beings just like the and
wefed Chcagoans who wanted to take in the lost puppies
The puppies each got home and that to the credit
of the kndhearted people who took them in Surely Amer
lea is without other kind hearts who will respond to the
appeals of the American Red Cross which is already feeding
100000 Spanish children who like the stray puppies,
homeless, frendless hungry.