davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
III e tt s ZE NJ

hosszu id6re sz6l6 programot
kiild0tt at a kongresszushoz,
alapos tanulmanyozas vegett
es bar az iizenetet rokonszenve-
sen fogadtak, att6l kell felni,
hogy q "tanulmanyozas" soka
tart.
T. i. a program megval6sita-
sa az els6 evben csak szaz
milli6 dollarba keriilne, de tiz
ev mulva ez az 0sszeg felemel-
kedne 800 milli6 dollarra. Es
bar van lit penz sok minden-
re, ha sztikseges, a szegeny en-
Der egeszsege ennyit a hon
atyaknak mem er meg.
Az eln0k egy mask ajanlata
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
A KONGRESSZUS
MUNKAJA

leginkabb abban meriilt XII,
hogy a ket haz reakcios szar-
nya Garner aleln0kkel sz0vet-
kezve es az 8 vedn0ksege alatt
az eln0kot "megverte", inert a
WPA munkakra kert 875 mil
lio dollarbol a szaz0tven mil
liot a szenatus is levagta.
A melyen tisztelt honatyak
egtek a vagyt6l, hogy a nagy-
t6kenek es a t6kes sajtonak
megmutassak, hogy atcsuszott
a hatalom a keziikbe a celju-
kat elertek.
De az eln0k0t csak ugy tud-
tax - a szenatusban csupan
egyetlen szavazattal - meg
verni, hogy a pofont mem a
Feher Haz, hanem a nyomorg6
n1ncStelenek erik meg, akik-
mex tizezreit, ITALIAN szazezreit
fogjak letenni a munkabol.
E het folyaman valoszintileg
el6irjak, hogy a WPA munka-
soknak CSAK S percentjet lesz
szabad aprilis el6tt letenni, de
ez az 0t percent is szaz0tven-
ezer csalad szajabol fogja a
sziik0s falatot kivenni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
KOMISZ ES
ROSSZHISZEMtJ

a kert osszeg redukalasa,
inert vagy van sziikseg a WPA
munkara, vagy mines. Es mem
kongresszusi hatarozat, hanem
a gazdasagi helyzet fogja meg
szabni, hogy lie lehet-e csapni
ot szazalekot a munkasok So
rabol, vagy meg t0bbnek kell
kenyeret juttatni.
Nagyon jol tudjak a szena-
torok, hogy "csak azert is
szavaztak, inert hiszen Ok ma
guk hatalmaztak fel az elmo
kot, hogy kerjen ujra penzt,
ha junius 80 el6tt megint
penzre lenne sziiksege.
Termeszetesen a honatyak
"fiiggetlensegenek" ma tapsol
a reakcios sajto es tapsol a
nagytoke, de nehany het null
va a jo urak hallani fognak
az ehes emberekr6l, az ALA.
mok kormanyz6itol es a varo'
sok polgarmestereitd, akil
mem tudnak megkiizdeni a ra
juk szakad6 segely-terhekkel.
Ha Garner ezen a lovon sza
NIT ket ev mulva a Feher Haz
ba vagtatni. celjat ITALIAN Ell
eri, de akkor mem fog abbal
rozsa-agyon aludni, inert a tar
sadalmi kilengesek egymas
! fogjak k0vetni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
Err 0SEN FOGJAK A

kormany hadi programjat Is
es ezzel kapcsolatban a kiilpoli-
tikajat tamadni. Mem azert,
inert mintha cline egg ember,
aki rokonszenvezne mondjuk
Mussolinival vagy Hitlerrel, ha-
mem azert, inert Angliat es al
talaban 0sszes volt 'shii sz0vet-
segestinket" szivb6l es joggal
utaljak es attol tartanak, hogy
kulpolitikank megint oda So
dor maid benniinket, hogy az 8
gesztenyejiiket fogjuk a ttizb6l
kaparni.
Kul0n0sen szenvedelyes vita
varhat6 azoT1 a kerdesen, hogy
epitsiink-e er6d0t Guamban, a
mi nyiltan Japan ellen tor
tenne.
Ezzel kapcsolatban ait is ala
pos vizsgalat targyava teszi a
szenatus, hogy helyes dolog-e
hadi repul6gepek szazait szal-
litani Franciaorszagnak, amely
e pillanatban 65 milli6 dollar
ara hadi repiil6gep szallitasat
varja az amerikai gyaraktol
Mem felejtette el senki, hogy
ez a veres uzlet sodort a vilag-
haboruba benniinket S egy
ilyen lehet6segt6l mindenki ir-
tozik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
Az ELNOK ARIA KERTE

cet tudta elerni lekek olyanok maradtak mint
boson gyarose onz6k nagy EN Is oft el az orosz
atalsag lekeben Is tan legveresebb terror tuda
csak olyan szenteket es bn0s0ket walt XII akek ma
guk fele hajnk q kezuk.
Egg fecske csn tavaszt Is ha Macy t6kes BOSTON,
gyaros vgrehaa szndekt annak meg sok karat vail
Amerika De at6 ken fn hogy pelda ragad6s lesz
mar komoyabb veszedelemmel enyegene orszagot
szonyokat csnat ateneti szrak is at most
foytat nagy6ke de meg rosszabb lee orsgra az ha
AIT aand6stanak Is akkor lenne mege, ha nAlunk
lis dktatorOkra kerilne scr.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

az, hogy a Philippine szigetek
teljes gazdasagi fiiggetlensege
ne lepjen 1946-ban ervenyre,
hanem halasszak AIT 196O-ra,
ahogy AIT most mar a szigetla-
k6k is Szeretnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
Az ELNOK KINEVEZESEI

koriil a vita mem akar eliilni.
Hopkins kereskedelmi minisz-
ter kinevezeset j6vahagyta egy
heti felesleges szoszatyarkodas
utan a szenatus, de most "a
akarnak a T. r. Amlie kineve--
zesere rohanni S ezen a kerde-
sen a hare bizonytalan es hosz-
szu lesz.
Anliet az Allamkozi Keres-
kedelmi Bizottsagba (ICC) ne
vezte XII Roosevelt s k0ztudoma-
SUI, hogy Amlie = szocialista
es a vasutak k0ziizembe val6
vetelet ajanlja.
! Az administrator a reakci6
meg egy fronton tamadja, i'm
|peacholni akarjak a munka-
minisztert, amiert Harry
Bridges deportalasaval mem
akar jobban sietni.
i Perkins munkaminiSzter hat
ev 6ta szalka a reakci6 szeme-
ben, a ket haz tele van a sze-
) melyes ellensegeivel, leginkabh
, azert, inert a honatyak erik 6
tudjak, hogy Perkins - intelli-
gensebb a legt0bbna.
Ez az eljaras val6szintilee
{ siettetni fogja a Supreme
Court d0nteset, hogy aki bevaI
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
MAGYARORSZAGB0L

egyre szomorubb hirek erkez-
mex. A nemetek es olaszok 'sba-
rati 0lelese" egyre halalosabb
er6vel Moritja Magyarorszagot
magahoz S ma mar mem ke-
csegtetnek benniinket azokkal
a revizi6s remenyekkel, anne
lyekert ezt a szoros baratsagot
tavaly 6szon a magyar nemzet
lenyelte.
Ciano bejelentette, hogy Ma
gyarorszag "egyenl6re" mem
siirget Delslavia reszer6l revi-
ziot S most dolgoznak azon,
hogy Romaniat a ''kommunis-
ta-ellenes" blokknak megnyer-
jek. S mar el6re irogatjak az
olasz es a nemet lapok, hogy
iMagyarorszag ''valoszinuleg' be
eri a k0zel jov6ben azokkal a
"nagy engedmenyekkel", anne
lyeket Romania kormanya a
nemzetisegi kisebbsegeknek
nyujtott az utobbi idokben.
Mem a magyar nemzeten,
mem a ''baratainkon' all tehat,
hogy Erdely visszacsatolasarol
lehet-e mostanaban almod-
nunk. Ha Romania hajlando
nemet-olasz orientaciora, ak
ciora, akkor Magyarorszag
kenytelen lesz a "nemzetise-
geknek adott nagy kedvezme-
nyekkel" beerni.
S mig kiilpolitikailag ilyen
szomoru eshet6segekkel biztat-
max benninket, addig Magyar
orszagon, a nazi ideologian ke-
resztil es konyorteleniil viszik
a nemzetet azor az uton, mely
vilagbojkottra fog vezetni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
Szentimrei Marta
iron0 meghaIt

A mi lapunk olvasoit
sulyos veszteseg erte a mutt
ev vegevel. Meghalt Scent
imrei Martha, lapunk ket ev-
tizedes munkatarsa, aki az
amerikai magyar kozonseg
szamara egyik sep regenyt a
mask utan irta, S aki anne
rikai magyar embert -
soha mem latott.
Szentimrei halala nemcsak
nekiink, nemcsak olvasoink-
max jelent, melyseges gyaszt,
hanem igazi yesztesege annak
a magyar irodalomnak, amely
a sokat szenvedett iron6t az
utols6 evekben meltanyolni
nem tudta.
Harminc-negyven evvel ez-
el6tt - fatal koraban -
Szentimrei Martha unnepelt
regenyiroja volt az akkor ma
gyon nivos es elokelo Vasar-
napi Ujsagnak, irasait alb
ban az idoben a tobbi magyar
irodalmi lap is rendszeresen
koz0lte. 5lsS
!. A haboru, az utana ko-
vetkezett .veszes idok lesodor-
tax ct is, hogy a helyet fla
talabb, ujabb irok foglaljak
el es a mi szereny lapunk-
max joforman ujra fel kellett
Szentimreit fodozni.
Egy megzaklatott elet hosz
szas szenvedesein keresztii
akkorra Szentimrei elerkezet1
ARA a lelki magaslatra, hogy !:
hazaja-vesztett kivandoroltakat
meg tudta erteni, tizen0t
even keresztiil olyan kozelseg-
be iutott hozzank, amilyent
itt el6 magyar iro koziil is ke.
vesen tudtak elerni.
Ez a lelki kozelseg hozts
magaval, hogy Szentimrei re
genyeit olvasoink meleg szere
tettel fogadtak es ha egyszer
egyszer betegsege meggatolts
az irasban, a Szentimrei rege
nyeket alig birtuk Nasal po
tolni. a
Az utolso nyolc-tiz evben
de kul0n0sen az utolso ket
harom evben sokat szenvedett
nyugtalanul jart-kelt Magyar
orszag egyik videkerd a ma
) sikra, testi es lelki gyogyulas
keresni es akarmilyen p6tolhs
Italian veszteseg szamunkra
halala; szinte megnyugvasss
vessziik, hogy szenvedesei e
multak.
oroksegkent egy meg kiads
! Ian regenyet 6rizziik, amel.
: mex k0zleset nehany h6na
: mulva kezdjiik meg ebben {
e ujsagban.
il K0zeli rokonai mar ne
r voltak, S ait mondhatnan
hogy csak mi es olvas6ink gy'
/, szoljak.
o11~.1- >y~o..rY- enoyo rfok mint
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

y retteges hatraltatta nalunk
AIT a gazdasagi javulast, amely
(Folytatasa az silk oldalon)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
"A GAZDASAGI
HELYZETRE

az europai esemenyek nagy
sullyal nehezedtek a mutt he,
ten.
Barcelona elfoglalasa k0ny--
nyen kirobbanthatja az eur6pai
haborut reszleges mozg6sita-
sok mar mindket oldalon tor
tentek.
A francia es olasz sajt6 nyelv
|nyujtogatasait mar a ket allan
kilugyminiszterei folytattak a
multi heten, ugy Anglia, mint
Franciaorszag flottajanak leg
nagyobb resze "veletlentil' gya
korlatozni ment a F0ldk0zi
tengerre, Olaszorszag es Fran
ciaorszag rezervistaik egy re-
szet mar behivtak.
Erthet6, hogy ugy az eur6pai
mint az amerikai t6zsdeken zu-
hantak az ertekek S hogy a,
gazdasagi helyzet nap-nap utan
o1yan shokkokat kapott, amit
elviselni megrazk6das nelkiil
mem tudtunk.
Europai haboru eseten lit,
Eujabb sulyos depresszi6val kell
szamolnunk, mar pedig a ha-
Iboru lehet6seger6l a francia
kiiliigyminiszter nyilvanosal
beszelt a parliament bizottsagi
gyiilesen.
EZ IA HISZTERIAVA
FA HIT - EE
y retteges hatraltatta nalunk
AIT a gazdasagi javulast, amely
J (Folytatasa az silk oldalon)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02

dorolt kommunista, AIT lehet-e
azert deportalni ebb6l az or
szagb6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-02-02
A MAGYAR NEMZET

riadtan ertestil rola, hogy az
olasz kormany felhivatalos lap
ia mar besorozta az orSzagot a
fascista rendszerbe es bejosolja,
hogy nemsokara 'egypart' ura-
lom lesz es sutba dobjak a ma
gyar alkotmanyt.
Ezzel egyiitt bizonyos autho-
ritassal AIT is megirtak, hogy
meg a jelenlegi zsido javaslat-
nal sem lesz megallas, hogy Ma
gyarorszag ezen a teren is a
ket fascista hatalmat fogja
kovetni jozan es joerzesu ma
gyarok ebben nemcsak a ke-
resztenyseg megcsufolasat lat
jak, hanem AIT is, hogy a nem-
yet iparat es kereskedelmet a
pusztulas utjara sodorjak.
Nemetorszag iparat bojkot-
talja a vilag, a csehekt6l a va
sarl6kat szinten kiriasztjak az
zal, hogy a zsid6-torvenyek be-
vezeteset oft is k0veteli a nemet
kormany, minden ok meg van
ra, hogy Magyarorszag nepe is
ett6l rettegjen.
s mindezek tetejebe agg6dva
latja mindenki, hogy a svabok
es nemetek olyan politikai Ne-
rephez es hatalomhoz jutnak,
amelynek reven szudetalhatjak
egesz Magyarorszagot. Lehetse,
ges, hogy ez a szomoru KEEP val
tozik, miel6tt a mostani valsag
eliilne, de az eur6pai - e
reszben a magyororszagi la.
pokb6l a multi heten csak ezt 9
kepet kaphattuk.
AZ ELN0K ARIA KERTT
a het elejen a kongresszust
hogy foglalkozzek az egeszseg
iigyi viszonyokkal gondo doskod
jek r6la, hogy az orszag lakos
saganak a legszegenyebb resi-
is hozza juthasson az orvos
|. Is k6rhazi szolgalathoz, ha a
! ra sziikseg van.
Egy szakert6k Altal keszitet1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-03-02

Uram listen, ha ait Szereti, ak
kor hadd teljek a kedve benne.
Mikor masodszor kinaltuk,
akkor is csak a szarnyat vette
XII a lelkem, pedig hat keves
volt azon az ennivalo. Hire
ment azonban a rokonsag kO-
reben, hogy a Dunantulrol jott
fatal asszony a csirkenek a
szarnyat szereti, ennelfogva
ahova csak ment, azontul mem
is vartak, hanem kiraktak a
tanyerjara. Egyszer azonban
vegre eljutott a sajat hazaba,
ahol nyomban csirket siitott
es nekiesett a legfeherebb melle
husanak es elkezdte falatozni.
Odaszolt neki a fatal ferj:
= Ejnye no, lelkem, hiszen
te a szarnyat szereted.
Amlre kivallotta az aSSZOny-
ka:
- Dehogy is szeretem, csak
eppen szegyeltem volna a ja-
vat kivenni.
EFT bizony - ha ICY mem
derult volna XII az igazsag, -
ma Sc tudna senki. Mert hiszen
szorol ert az ember es lit
Amerikaban az a bal, hogy
meg arrol Sc. Peldaul hasz-
talan magyarazza mostansag
az elnok, hogy okos orszag mem
koti a nagy dob SAHARA a maya
hadi titkait, meg is AIT kove-
telik tole, hogy kiirtolje AIT
mindenki tudtara.
Ami pedig nagy hiba lenne
es ha megtortennek, mem tud-
ma benne megnyugodni
kakashazi Kakas Marion.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-03-02

inert Zsiros-Szabadi Mihaly
uram ketszaztiz kilot nyomott
csizma eS ruha nelkul, tehat
tekintelyes terjedelmii ilohely-
re volt sztiksege.
Nosza, szaladtak a pincerek
Zsiros-Szabadi uram fele, csa-
logattak az etterembe, hivogat-
tax a kavehazba, de nehezfeji
ember volt am a derek hen
tes, tetszett vagy sem, oda
helybe kellett neki hozni a
bort, meg a vele jaro savanyu
vizet. Mem mertek vele kez-
deni. Megtettek neki ezt is.
Zsiros-Szabadi uram aztan
elkezdett idogalni, kobe a pi-
pajara is ragyujtott jofajta, fl
nancot nem latott dohanybol
es vegil = mint az a pipa
melle illik, kopni akart.
Szetnezett tehat es meglatvan
a csillogo, pompas kopocseszet,
atfordult a mask oldalra es
lekopott a marvany padlora.
Rohant ennek lattara a pincer
es attette eszrevetlenul a ko-
pocseszet a mask oldalra.
Par perc mulva ujra kopni
kellett a tekintelyes polgarnak.
Hajolt is a korabbi oldalra,
mikor eszrevette a cifra jo-
szagot. Nagyot nyelt, magahoz
intette a pincert es raszolt:
Vidd ell innen, ocsem, AIT
a cifra joszagot, inert biz Istok
csuffa teszem es meg belle
kopok!
De meg miel6tt kilyukadnek
oda, hogy nema gyereknek
anyja Sc erti a szavat, mikor
a nep meg a beszedeket is
felreerti, hogyan ertene akkor
a hallgatasbol, hadd meselem
ell, hogy megn6silt egyszer az
en- legkedvesebb unokaocsem
valahol a Dunantul, azutan ell
hozta haza a feleseget.
Joravalo, szereny menyecske
volt a dunantuli leany, akinek
tiszteletere Macy lakomat csap-
tunk, az asztalfore ultettiik es
elebe tettik a talat, ami tele
volt pompasan silt csirkevel
Kinalgattuk is erosen:
- vegyel lelkem, egyel lei
KEN, amt legjobban szeretsz
bel6le.
Be is nyult a fatal asszony-
ka a talba, kivette a csirke
egyik szarnyat, amt mi ugyan
sovany falatnak talaltunk, dc
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-03-02

Van olyan magyar otthon
vagy barhol a fold kereken,
aki ne hallotta volna legalabb
hiret a debreceni Bika szallo-
danak? Mines. Mert - install
lom - regi templom a debre-
ceni Greg nagy templom, a vas
tag nyaku kalvinistak magyar
Scent Peter temploma, meg
volt az mar akkor is, mielott
Kalvin Janos sziiletett volna,
de a Bika meg ANIMAL is re-
GLIB.
AIT ne mondja most valaki,
hogy mikent lehetett volna
kalvinista templom Kalvin szu-
letese el6tt? Hat eloszor is az
ujitas szelleme a derek debre-
ceniekben megvolt mar Kalvin
elott is, csak eppen mem tud-
tax annak olyan .hatarozott
formaju kifejezest adni, mint
a nagy reformator tette. Szel-
lemileg tehat mar Kalvin elott
reformatusok voltak a debre-
ceniek, ami pedig a templom
eplletet illeti, megvolt az mar
korabban is, csak eppen a ka-
tholikusoke volt azelott. Torok
Balint, Magyarorszag fokapita-
nya es Debrecen egykoru kegy-
ura adta ait a kavinistaknak
akkor, amikor 0sszerugta a
patkot a korabeli debreceni
apaturral, aki maga is debre-
ceni kellett legyen, olyan ma
kacsnak bizonyult. Holott ha
csak hajszalnyit enged, talan
ma is a papistake a debreceni
Greg templom.
De hat maradjunk mi csak
a Bikanal es beszeljunk arrol,
hogy ait valamikor a multi
szazad utolso evtizedeben fe-
nyesen atalakitottak, 'nagy be-
iaro termet csinaltak neki,
marvannyal raktak AIT XII, ke-
nyelmes karosszekeket tettek
belle, azok melle cifra sargarez
kopocseszeket tettek, hogy ez-
eel is megadjak a tisztesseget.
Alig nyitottak meg az at
|alakitott Bikat, felvonult annak
elocsarnokaba Zsiros-Szabadi
Mihaly becsuletes hentesmes-
ter, Debrecen varos egyik leg
tekintelyesebb polgara, varosi
tanacsosa, a kalvinista hitkOz-
seq vagyonos presbitere es be-
letelepedett az egyik termete-
mex megfelel6 karosszekbe. SEE
lies kellett legyen a karosszek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-03-02

Neha bizonyos allamok kor-
manyai baratkozni, SGT secret
kezni akarnak egymassal, de
a nemzetek torkan mem kepe-
SEX a szerelmet lenyomni.
Mikor peldaul az els6 olasz
propaganda csoport megjelent
Belgradban, a SERB fiatalsa-
got lovas rend6r0knek kellett
tavol tartani a f6bb utcaktol,
inert nem voltak hajland6k az
olasz kiildottsegnek valiant sze
relmet. i q
Mikor Mussolini csemeteje
az Egyestilt Allamokba j0tt,
hogy "tanulmanyozza' a film
ipart es Olaszorszagnak bara-
tokat szerezzen, este menekiilt
ell Hollywoodb6l, ahol a mozi-
muveszek baratsagtalan ujsag-
hirdetesekkel fogadtak. (Ez a
fatal ur irta t. i. a konyveben,
hogy "kitin6 sport volt repu-
logeprol az abyssiniai falvak
lakossagat geppuskakkal gyil-
kolni.")
Hasonlo sors erte Hitlernek
a baratn6jet a multi hetekben,
aki hasonlo Zalan futasban
menekult Los Angelesb6l es eb-
boil az orszagbol.
Most egy sokkal sulyosabb
szerelmi ajanlatot utasitottak
viissza a Kozep es Del-amerikai
orszagok, amit pedig hivatalo-
san es a vilag Macy nyilvanos-
saga elott ajanlottak fel nek'k
Ket olasz hadihajot kild0tt
az olasz diktator, hogy latogas-
sa vegig Kozep es Del-Amerika
osszes kikot6it, a ''Duce" barat-
saga jeleul S meg voltak rola
gy6z0dve, hogy a deli latin
szomszedok ciganyzenevel es
viragokkal fogjak az olasz ven
degeket fogadni.
Hiszen ugy a nemetek, mint
az olaszok evek ota tarto pro-
pagandat fejtenek XII minden
latin amerikai allamban, hogy
a tropikus termeseket es pia-
cokat meghoditsak maguknak.
A latin allamok kormanyai
bizonyara el is kovettek min
dent, hogy a hivatalos latoga-
tas es a hivatalos fogadtatas
meltoan szepek legyenek es a
kovetek, meg a kulugyminisz-
teriumok bizonyara el6re elke.
sziiltek a sok unnepi beszedre.
Csakhogy a latin szomszedok
maskent hataroztak es mem
tor6dtek vele, hogy mifele pro
gramban allapodott meg a kol
manyuk, Ok spontan egeszen
mas iinnepi programot csinal.
tax maguknak.
Panamaban peldaul varatla.
null viragok helyett a vendege.
ket - zaptojasokkal fogadtaR
es a latogatas a kitiizott negy
nap helyett mem tartott to
vabb egy napnal.
Costa Rica kormanya mai
mem is merte a "baratsagos'
latogatast vallalni Is oft az
mem tartott tovabb ket oranal
de a legenyseg a partot ez alatt
az lido alatt mem erinthette
csak harom tiszt kereste fel {
koztarsasag kepvisel6jet, ak
hivatalosan "sajnalkozott" afe
lett, hogy ilyen rovid ideis
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-03-02
VISSzAUTASITOTT SzERELEM

maradnak a magas vendegek.
Caracasban, Venezuelaban
neml valtozas esett ugy a hi
vatalos, mint a nem-hivatalos
programban.
A hivatalos program annyi-
ban valtozott meg, hogy a nep
nagy tomege a vendegeket a
kikot6nel fogadta, a nem-hi-
vatalos program annyiban val
tozott, hogy oft a partra erkez6
olaszokat mem romlott toja-
sokkal, hanem - rohadt gyii-
molcsokkel fogadtak.
III Duce' ere ugy hataro-
zott, hogy a ''baratkozas'' Olasz
orszag es a latin amerikai al
lamok kozt mar elegge ''elme-
lyiilt" a haj6it hirtelen haza
rendelte, bar meg hatra volt az
utiprogram nagy resze.
Mem tudni, hogy NIT gondol
a hajokon lev6 legenyseg, mi
kor lattak, hogy mennyire sze-
retik oket a rokon-latinok S
mem tudni, hogy Mussolininek
mennyire tetszik az a szerep,
amt most jatszik a vilagban.
Mikor Hitler legutobbi nagy
oeszedet tartotta, Goebbels meg
jegyezte az iinnepi alkalom-
NAL, hogy cha a nemet nemze-
tet mem is respektaljak, de leg
alabb rettegnek tole az egesz
vilagon." Es ez latszolag ege-
szen kielegiti azokat, akik ma
a nemetek sorsat intezik.
Ugy latszik, hogy Mussolini-
max is meg kell elegedni maid
va1ami ilyen fele szereppel, leg
feljebb talan tole kevesbe ret
tegnek, mint Hitlertol.
Akik azonban ilyen szerep-
ben oromet tudnak talalni,
azoknak jo lenne neha ARA gon
dolni, hogy peldaul az azsiai
koleratol is rettegnek, ahogy
rettegnek a jozan nepek min
den ragalyos betegsegtol, de
ebben keves oromet tudnak a
betegsegek bacillusai talalni.
Mert ahogy rettegnek toluk,
ugy irtjak 6ket, amig a vesze-
delem el mines haritva.
Ha Goebbelsnek igaza van
ha a nemetekt6l rettegnek es
ha Mussolinit utaljak, akkol
ez mem jelent jot annak a ket
nemzetnek. Mert akkor a kiz
delmet az emberiseg fel fogjs
venni ellenuk, ahogy annak ide
jen a kolera ellen felvette 6
mem lesz nyugalom, amig &
nacizmus es fascizmus bacillu
salt kontroll ala mem veszik.
l. Mert az emberek mem ohajt
jak az eletiiket rettegesben t0l
teni es elobb-utobb mindent ell
pusztitanak, amitol kenytele
mex rettegni.
ITALIAN meg egy par ilyen "ba
rati" latogatas nemi j6zansag
ra birja a ket diktatort.
O
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-03-02
POLITIKAI HAL0TARSAK

jak, hogy a neutrality-suspicious.
ez az osztalya becstelen jate-
kot liz a polgarsag k0z0nseges,
adofizet6 reszevel, hanem xii
lonosen aljasak a koztisztvise-
l6k, akik k0verre hiznak a po-
litikai dzsabokban. Aljasak
pedig azert, inert nagyreszu-
ket a demokrata kormanyzat
juttatta a kenyerhez vagy a
husos fazekhoz.
Ugy a sz0vetsegi, mint az al
lami tisztvisel6k nagyon nagy
szazalekat a hat eve tarto de-
mokrata uralom juttatta a
dzsabokba. De az adomentes-
seq megtarthatasaert hajlan-
dok voltak a republikanusok
agyaba fekiidni.
A New Yorkban megtartott
hitlerista Bund gyiilesen, ahol
az elnokot szereny es kedves
egyszeruseggel Rosenfeldnek
neveztek, egy pap AIT szavalta,
hogy csak a republicans ura-
lom boldogithatja EFT az or
szagot.
Lassan tehat mem lesz rel
tely az sem, hogy "fuhrer
Kuhn" honnan kappa a penzt
a Bund megszervezesere, azon
az osszegen Xviii, amt Hit
lerek kiildenek XII a moZga-
lom celjara.
A republicans partnak,
igazan mem kell finnyasnak
vagy kenyesnek lenni, inert
vegre ha nemcsak elfogadta,
hanem kereste es alaposan
megfizette es ujra megfizeti a
Ku Klux Klan szerelmet, egeSz
batran a Bund-ot is a szerel-
mel koze sorolhatja; egyik
mem gyalazatosabb szervezet
a masiknal.
FIR. Coughlin, az uszitas ma
six apostolic ugyan, de egesz
mas szempontokbol folytatja
az uszitast, S mar tavaly ia
mogatast fogadott ell republi-
kanus forrasbol, mikor az ell
nokot nyilvanosan butanak
nevezte; most mem var az
194O-es kampanyig, a maya
reszerol AIT a republikanusok
szolgalataban regen meg
kezdte.
| Ha azonban vegig nezziik es
vegig mustraljuk ext a vegyes
tarsasagot, amely egy agyba
fekteti a Bundot "a k0ztisztvi-
selokkel, a katholikus radio
papot a Ku Klux Kannal, le-
gyiink igazsagosak es allapit.
suk meg, hogy a politikai er-
k0lcstelensegre a republicans
part mem kaphat patentot.
! Mert hasonlo stiklikert a de-
mokrata part sem megy q
szomszedba.
Ebben a partban par hete
meg kutya-macska viszony
volt az elnok es a part reak.
clos tagjai kozt, es a kon'
gresszusban az elnok inditva'
nyainak a leszavazasaban XII
lonos gyonyoriiseget talaltak
Nehany hete megvaltozot1
mindez.
Eszre vettek, hogy rossi
politika Is rossz valasztas
eredmeny lesz rajuk nezvt
194O-ben, ha most marakod
max egymas k0zt: hirteler
megteremtettek hat ismet
part egyseget.
Es most minden hotsy
totsy, inert Glass szenatol