Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-09-15

Lyman Bryson.

ko recnlk a pro sve debaty
v rozhlase. V nasledujfc1m
clanku rozeb1ra prof. Bryson
v kratkosti nekolik z pre-
trasanych point v jeho knize
(Which way America? Com
munism, Facism, Democra-
sy'', vydane letos ma jare V
jednom re svazkG pro "The
Peoples Library. Clanek
pane Brysonovdv je devatym
re serie clank1, ktere Cizo-
jazycna informacnf sluzba
zlskava cd vynikajfcfch A
merchant, rodilych i natura-
l~isovanych. Nazory, vyia-
dfene v techto clancich, jsou
osobnlmi nazory autor1.
Hlavn1m rozdilem mezi de-
mokraci1 a komunismem nebo
fasismem je, re demokracie
mutt obcany, ably ma sebe brazil
vetsl odpovednost pfi ffzenf
svych ~vlastn1ch zalezitostf a
vklada ma ne vetsl odpovednost
pri spravovan1 zalezitostf naro-
da. V demokracii must sc kaz-
dy clovek pod1leti ma odpoved-
nosti pri rozhodovan1, CO sc ma
staff, a nem1ze Sc proste Tfditi
rozkazem. Demokracie je, a.
bych uzil SLOW Lincolna vlada
"lidu". Volume 1Tedniky, ma
zyvame je vsak "veTejnymi
sluzebn1ky." Name vndce, KITE
re nasledujeme, ale propoustf-
me je a volume move, jakmile sc
domn1vame, re mas vedou spat-
nou cestou. Hlavnfm argumen-
tenn pro demokracii je, re Tide
jsou silnejsf, moudrejsf a ko-
nee koncu i stastnejsf, musf-li
f1diti veic sami.
Demokracie neznamena byti
spokojenou S vecmi tax, jak
jsou.
V nasich demokratickych sta
tech ozyva Sc pravdepodobne
vice st1znost1 neil v kterekoli
zemi diktatorske. Vysvetlenf
spoc1va We dvou prrfcinach. Jed
max Americana mnoho oceka-
vail, jednak nikdo nemusf Sc
obavati zadnych nasledkd,
kdyz 81 stezuje. Name zde
vysokou "zivotni 1roven", coz
znamena, re vetsina americ-
kych obcan1 ocekava, re kaz-
dy z Mich zasluhuje vice neil
mlti neco k j1dlu, neco k nosenf
a nejake m1sto k prespanf.
Chtej1 m1ti i takove veci jake
je radio, automobil, koupelna
a letn1 dovolena.
Jsme ma tom pravdepodobne
lepe neil Tide V komunistic-
kych a fasistickych zemfch.
Fakta sc to aspon zdaji potvr-
zovati. Rozdil mezi svobod-
nym narodem a narodem, O.
vladanym diktatorem, nespo-
clva vsak pTedevs1m v tom, re
prvn1 je leps1ch pomerech
neil druhy. Rozdfl je V tom,
re svobodny mGze sc dozadova
tt zmen a vlada mu must do
pratt sluchu. Je pTirozene, re
v demokraticke zemi Sc ozyva
vice reptanf neil v zemfch
diktatorskych, v nichz nikdy
nikdo nerepta nahlas. Natoz V
zalaT1ch a v koncentracnfch ia
bOrech.
Demokracie nenf ustalenym
systemem S radou pravidel, jez
Sc nikdo neodvazf pTekrociti.
Jednou z nasich pfednfch de-
mokratickych zasad je, re vita
me move myslenky. Zvedavost
je jednou z v~lastnost1, ktere Sc
must vzdati vsichni dobrf obca-
ne fasistickych a nacistickych
statG. Snad by bylo pro mas
rejlepe, kdybychom poznali
pouze jednu stranku kazde
ddlezite otazky, kdybychom
prijlmali "pravdu" cd vlady a
verili teto "pravde". Snad, a.
lie to by znamenalo konec We
dy. Kdyz politik NIUE re
"statnfch ddvodd" rozhodnouti
co je "pravda" a NIUE jakou-
koli debatu oznaciti jake zlo-
Gin, pax ucenec ztraci automa-
ticky sve m1sto. Jake vyhlfd-
ky Dude m1ti behem let pokrok
v zemi, kde je nebezpecno Cd
lisovati Sc cd souseda? Vsech-
ny move myslenky jsou "podiv-
ne", kdyz je pc prve slyslme.
We svobodne zemi nebojf Sc Wy
nalezavf Tide neco noveho pod
niknouti a nekdy prokaz1, re
jsou moudfejsfmi neil ii, kterf
Sc Jim vysmivali. Vetsinu ma
seho pokroku v minulosti naby-