Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-06-23
ZASTITA MAST
LISTINA PRAY.
DANES Truslow Adams.)

II OAI1dIuhd I0OdkC0: ran "A
dams aje vynikaj1cfm americ-
kym historikem a autorem ia
kovych del, jake "The Epic of
America, "The March of De-
mocracy" a j. Nasledujicf cla-
mex je vytahem z clanku u
verejneneho v New York
Tines. Clanek pane A
damsGv je tretim serii poied-
cant 0 demokracii. Cizojazyc-
ma informacnf sluzba z1skava
tyto clanky cd vynikajfcfch A
merchant, rodilych i naturali-
sovanych. Nazory v Mich wy
jadfene jsou osobnfmi nazory
autorG.)
Y dobe, kdy osobnf svoboda
je zaslapavana do prachu a O.
sobn1 msta je nejen trpena, a.
lie i podporovana totalitnimi
vudci, must velke demokracie
vzhllzeti znovu a s novym zaj-
mem ma svou listinu pray. V
takovych dokumentech ziie
souhrn v1tezstv1 cloveka mad
silami barbarismu a 1tisku. v
jejich zachovan1 spocfva jedi
ma nadeje cloveka jakozto svo-
bodneho jedince.
V Americe .je listina pray
sborn1kem zasad, polozenych
prvn1mi desiti dodatky k 1sta-
We. Prvy clanek vyslovne pro-
hlasuje ctyry zakladn1 svobo-
dy: "Kongres nesmf prijati
zadneho zakona, tykaj1c1ho Sc
I zrlzen1 nabozenskeho nebo "a
kazujfcfho volne vyznavanf t6-
hoz; anebo obmezujiciho svo-
bodu slova nebo tisku; anebo
pravo lidu pokojne Sc shromaz
dovati a zadati vladu "a napra
vent kTivd." Listina pax DO
kracuje v zevrubnem vyjmeno-
van1 osobn1ch pray. cod pra-
va lidu vlastniti a nositi zbran
nesm1 byti zasahovano. Vojak
nesm1 v dobe m1ru byti ubyto-
van V zadnem dome bez svole-
nj m%ajitele; ami dobe valky,
leda re zpdsobem, pTedepsa-
nym zakonem. Pravo lidu, a.
by Sc c1til bezpecnym pred ne
odGvodnenymi prohl1dkami a
zabavenlm, pokud Sc tyce osob
domu, listin a movitych vecf,
nesmf byti porusovano."
Pravo svobodnych lid1 ma
soud a spravedlnost je urceno
nasledovne: "Nikdo nesmf by
tt wat do vazby, ably sc zod-
pov1dal z hrdeln1ho zlocinu,
leda ma zaklade obzaloby vel
koporotou. Ami nesmf byti
zbaven zivota, svobody nebo
majetku bez naleziteho Tizeni
soudnfho; ami nesmf byti SOU
kromy majetek wat k veTejne-
mu pouz1van1 bez spravedlive
nahrady. Obzalovany ma Sc
tesiti pravu ma brzke a veTejn6
prellcen1 pred nestrannou po-
rotor. PfemrStena zaruka ne
sm1 byti pozadovana, ami pre-
mrstene pokuty uvalovany, ami
krute a neobvykle frosty ukla-
danny"
Jak nezbytnymi zdajf Sc ty-
to clanky byti, kdyz Sc ctou
prot pozad1 dnens1ch udalosti
V Europe! Kazda z techto "a
ruk, ustanovenych nasimi pred
ky, byla v totalitnfch zem1ch
nejen obmezena, ale i vystave-
ma ma posmech jake slabost de-
mokraci1.
Jiz roku 1898 musela Sc lis
tina pray podrobiti prve sve
zkousce, pfi n1z dobre obstala.
Jednalo Sc pri tom O zakony,
zname jake "Alien and Sedi-
ton Acts" (zvlaste O tonic
druhem, ktery dovoloval fede-
ralisitcke strane, jez mela V
rukou moe, ably uveznila nebo
znacne pokutovala znepokoju-
j1c1 il redaktory oposicnf stra-
N.Y.. Cd te DOLBY pokousel Sc
kongres prosaditi takove navr-
by, jake nelegalnf konfiskova-
nj soukromych dokumentG
1880, trestan1 provinilcG tez
kym zalaTem bez obzaloby
pred velkou porotou $780,,
pfel1cenf Sc zlocincem, aniz by
byl tento v1bec konfrontovan $
lidmi, svedcfcimi proti nemu
$500 atd.
My jsme 81 uz tax navykli
ma uz1vanf techto pray, re mno
ri z mas. kteff z mich tezf, "a
pomfnaj1, co vlastne znamena-
il. Tato prava nejen re mas
chran1 pred 1tiskem vlady, ale
chran1 i mensiny pred 1tiskem