Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-13

correspondence pro Cesko-Slo-
vensky krajinsky tisk.)

VenSky kraJlnSky tlSk.)
Rok, ktery mel byti nas1m
jubilejn1m, ktery jsme chteli
venovat klidu a m1ru radostne
oslave dvacateho vyroci obno-
w sveho statu, stall Sc nam i &C.
lie Europe rokem neobycejnych
1zkostf a strastf. Cd sameho
zacatku ukazalo sc nebezpec1,
byla tn neklamna znamenf, re
dozrajf nektere ty problemy,
ma nez Sc jiz zdaleka politiko-
We pTipravovali nebo aspon
pTipravovat NELL. Hned ma kon
ci ledna upozornilo neobycejne
soustredenl moci vladn1 j vo-
jenske v rukou samotneho kan
celaTe a v1dce Adolfa Hitlera,
re dojde k slime akci z nemecke
strany, at jiz toho 81 onho dru-
hu. A skutecne uplynulo sot-
va uplynulo IA dn1 a do Berch-
tesgadenu byl povolan k wy
slechnutf nemeckych narokG
rakousky kancler Schuschnigg.
Mluvilo sc S MIN uz docela j.
nou rec1 nez ma jakou byl svet
zvykly, take kanclef povolil a
kdyz pax chtel sc prudkym
obratem uprostTed strhujiciho
proudu jeste zachranit, uspfsil
jen katastrofu, take upro-
sired nasleduj1cfho meslce
bTezna doslo v nekolika dnech
k hotovemu pfipojeni rakou-
skych zemf k Nemecku bez ia
kekoliv vyhrady.
D6sledky tohoto prudkeho
urychlen1 We stare otazce an
slusov6 nenechaly ma sebe ce-
kat a pfivodily nas1 republice
mnohem rychleji nez Sc kdo
nadal starost take O jeji Vast
nj existence. Nemci ceskoslo-
venstf, sudetst1, podlehli dol
mu z pripojenf Rakouska a wy
zdvizeni velkonemecke myslen
ky jake hotove epidemii, dosa-
vadnf aktivismus byl likvido-
van a vsechny strany spojily Sc
pod vedenfm Konrada Henlei-
ma. Ten neostychal Sc pax wy
stoupit ma konci dubna ma sjez-
du karlovskem a 8 programme
vymi body, jez prozrazovaly
jiz docela otevrene priznani,s e
k myslenkovemu svetu meme
ckemu a k vedeni Adolfa Hit
lera. Jednan1 S prazskou Via
dOu, ktere Sc pax rozvinulo,
melo cd pocatku raz mezina-
rodn1, pfesahuj1c1 nase hranice
a meze parlamentarnf sousta-
YOU a 1stavou republiky, URGE
ne. Celia Europa zacala sc "a
j1mat O nasi otazku, ale bohu-
Eel vice " tom smyslu, ably sc
vyhnula valce a obetem, jez
pfinesti V zajmu ceskosloven-
ske bezpecnosti a integrity Sc
zavazala. Byla to zejmena
vlada anglicka, ktera tn pre-
vzala vedenf, jezto jejf spoje-
necky pomer k Francii priva-
del il do pf1meho nebezpecf
srazky. Mfsto ably tyto velmo-
ci uplatnily celou svou vahu k
tomu, ably Nemecko nezneuzf-
valo sve prevahy mad CeskO-
Slovenskou republiku jake sta
tenn jen stredn1 velikosti We
prospect Nemcd sudetskych,
~uplatnily Angle a Francie
svGj velmocensky tlak prot
nam, take pc vzrusenem jed
mani, v nemz jsme osvedcili ne
konecnou trpelivost, doslo Ike
kapitulaci Fl. zarf a i kdyz pax
jeste v rade nezapomenutel-
nych dn1 narod osvedcil, re je
ochoten Sc bit i ma nejvetsf ri
siko, nezbylo ma konec neil
podrobit Sc drtive presile skla-
dajfc1 Sc z nepratel i pTatel.
TAX Sc stale, re nase repu-
blika musila vydat tTetinu dze-
mi a tretinu obyvatelstva, poz-
byla tis1ciletnych hranic zeme
Ceske, jez pfetrvaly vsechny
bouTe stfedoveku i valek no
vejsfch a musila vydat i cetna
1zemf jina, nebot ostatn1 SOU
sede vyuzili prirozene bez osty
chu pTflezitosti naseho oslabe-
nj. re Sc pTi tom nedbalo. ami
noveho principu narodnostni-
no, v jehoz jmenu Sc to vse da-
10 a re jsme ztratili i tisfce a
desetisfce svych nejlepsfch ma
rodnfch pr1slusnfkG, to jiz pfi-
nasf v takovych dobach beh We
CT. Naproti tomu nesmfme vsak
dopustit, ably nam smutne zku-
senosti a bolestne rany braly
vedom1, re jsme v tonic deli
- - ------- N