Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-06-02

SKu pfOnlaSll Arthur GrelSer,
president gdanskeho senatu,
jak Sc pravi, re Gdansko Dude
p~rivteleno k nemecke T1Si az
ma podzim. Pravil pry, re "a
tim ma byti podryto postaveni
Polakd We meste bojkotem pol
skeho zbozf a zachazenim S
Polaky tax, jake Sc zidy pred
tim nez byli vyhnani Y Gdan-
ska.
= Predloha, jfz Sc zavadi
branna povinnost v Anglii,
Skotsku a Walesu, stala Sc "a
konem. Kralovske potvrzeni
bylo dano kralovskou komis1,
jednajfci v nepfitomnosti kra-
lie. S vycvikem prvn1ch novac-
XII zapocne Sc dnem l. cerven-
ce.
- Brasilska novinaTska a.
gentura oznamila z Curityba,
re tam byl zatcen nemecky ka-
pitan re zalozn1 sluzby a pro-
hledana kolonisacni 1radovna
nemecke kolonisacn1 spolecno-
sti. Omen kapitan a jeho dru-
hove jsou obvineni z nazisticke
cinnosti, jej1mz ucelem bylo
znepfateliti JIM Ameriku Sc
Spoj. Staty.
Omen reservnf kapitan Sc
jmenuje Leopold Benesch. We
zprave O jeho zatceni sc tvrd1,
re u neho byly nalezeny well
&c dGlezite a velice kompromi-
tujfcf dokumenty", ktere pove-
dou urady k dGlezitemu vyse-
trovan1.
V kancelarich kolonisacni
spolecnosti Nemc1 pro brasil
sky stat policie nalezla It's
tene letaky S politickym OBJ
sahem. Jeden z techto letakG
obsahoval toto prohlasen1:
"Nemect1 osadn1ci must BY
ii vdecni VGdci a ella kampan
must byti ~zahajena Parane
a v jinych jiznfch statech, ably
neutralisovala hnut1 a aspirace
Spoj. Statu."
Jak sc dale udava, omen ka-
pitan Benesch prijel do Curl
tyba k pTevzet1 dokumentG,
jez mel odeslati "do ciziny".
Dale %navstivil Santa Catarina,
ably prevail veden1 tamejs1 ra,
kouske kolonisacn1 spolecno.
sti.
= Uplna p~Testavba nemec-
kych fortifikaci podel Ryna je
nutna, kdyz velka voda vyko-
nala to, O Gem naciste hrde pre-
hlasovali, re neni mono doka.
zati ami nejlepsimi francouz-
skymi valecnymi zbranemi.
Takove je minenf v dobTe
informovanych francouzskych
kruzich. Ryn zacal stoupat
nahle a nemecti vojaci We for
tifikac1ch obdrzeli rozkaz k L.
stupu, kdyz jiz byli pc kolena
We vode. Francouzi jevili oba.
Wy i o sve fortifikace ma dru.
hem bfehu Ryna, ale stracE
zmizel, kdyz francouzst1 voja.
ci jeste mnoho hodin pc opus.
tent nemeckych zakopG byli '
suchu.
FrancouZSt1 pozorovatele my.
sl1, re skoda v nemeckych for.
tifikac1ch je velmi velka. Nej.
dGlezitejs1 je, re Nemci pozna.
Ii, re Francouzi mali v rukou
tuto linii jejich fortifikac1 jed.
noduchou methodou - zpuso.
biti umelou zatopu vodou
Ryna.
z toho d1vodu francouzSt+
odborn1ci mysl1, re Nemci pr.
pTestavbe poskozenych fortifi
kaci budou pamatovati ma O.
patient, ably byly chraneny '
budoucnosti pred podobnoU
pohromou.
V Mety, Francie, adju.
tant kavalerie Georges Jon.
vile z 80. pluku dragounG by
uznan vinnym z vyzvedacstv4
a odsouzen ma 20 rok1 do ia.
lare, Ike ztrate vojenske bod.
most a pax k vyvezen1 ma &c
rokI z Francie.
Johann Steinbauer, nemec.
ky obyvatel v Metach, byl cd.
souzen jake Jonville-Gv spo.
lecnlk ma 20 rokI do vezen1 q
ma 20 rok1 do vyhnanstvf. JinJ
Nemec, jmenem Edward Hou.
che, kteremu sc podaTilo ute.
ci, byl odsouzen nepr1tomno.
sti rovnez ma obzalobu re spi
onaze.
Jonville a Steinbauer unikl.
trestu smrti "a svGj zlocin je.
dine tim, re byli zatceni "a no.
din mod tim poz1i 90 SorVn 6