Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-04-21
Bezpecnostni program Sc Anne.
rice vyplaci.

IHeSIclcn uDyVa VIC a vice OSuQ-
nych frekvencnich nestestf.
Kdyby byl pocet nestestf zd-
stall ma vysi predminuleho ro-
ku, bylo by "a zmfnenou dobu
pfislo o zivot dodatecnych g.
500 lid. Meme nestestf zname-
ma tez 1sporu mnoha milion1
dolarG, ktere by jinak bylo nut
no vydati ma nahradu poskoze-
neho majetku a ma hrazenf ne
mocnicn1ch vydajG.
Snizen1 frekvencnfch nestle
st1 je vysledkem ne1navne Gin
nosti. Mestske a statni bezpec
nostn1 kampane, poTadane Ma
tional Safety Council, mfstnf
policejni 1rady a RUNE orga-
nisace, ty vsechny mali zaslu-
hu ma tom, re veTejnost 81 pine
uvedomila zadoucnost opatrno
sti. RedaktoTi zdramatisovali
V clanc1ch a fotografiich svych
novin a casopisG hroznou dan,
kterou 81 kazdodenn6 vyzadu-
je neopatrnost chodc1 i auto
mobilist1.
Works Progress Administra-
ton prispfva nemalou merou
vefejne bezpecnosti. Svym kon
strukcn1m programem pTispfva
WPA k upevn6nf frekvenGn1
bezpecnosti We vsech statech
unie; rozsiruje a opravuje sill
nice a cesty; vyrovnava nebez-
pecne zatacky; odstrannuje
nebezpecne kTizovatky budo-
vanlm podjezd1 nebo pfeiez-
dG a zfizuje varovna znamenf
a svetelne signaly vsude, kde
toho potreba vyzaduje.
O vetsf bezpecnost v letectvf
stara sc WPA budovanfm mo-
dernfch letist a nouzovych pff-
stavn1ch mist, jakoz i zkrizo-
vanlm cetnych svetelnych ma
iak1 podel hlavnfch leteckych
linek. Vsechny linky jsou O.
znaceny sly znamenfmi, mama
lovanymi pracovnfky WPA ma
stfechach stodol a jinych sta
vent.
Vedle techto konstrukcnfch
projektd je celia rada .jinych
zakrokd, jimiz pecuje WPA O
bezpecnost zdejsf populace,
zvlaste We mestech. Tisfce pra-
covn1kd studuje zdejsf frek-
vencn1 problemy, a statisticke
vysledky ';jejich cinnosti jsou
pax zakladem zdokonalenf V
f1zen1 frekvence. V mnoha
mestech a statech je tato Stats
tika pofizovana pracovnfky
WPA, castf prveho technicke-
no resent frekvencnfch profile
MI. V cele fade NEST jsou do
sazovani do dTadu inzenyri, je-
jichz 1kolem je studovat Stats
tiku WP9 a ma jejfm zaklade
vypracovavati navrhy, jak je
nutno pozmeniti frekvencnf
~naf1zenf. Vetsi cast statistiky
WPA vztahuje Sc ma vetkome-
sta, V nekterych pripadech
vsak tyka Sc celeho statu.
WPA ma tez sv1j vlastnf
bezpecnostn1 program pro }
chranu zamestnanc1 ne 49,
900 projektech, kteryzto pro-
gram funguje pc cele zemi.
.Tento program sc neobycejne
dobfe osvedcil. Federalnf VIA
da = dnesn1 zamestnavatel
nejvetslho poctu osob - pred
chazf dobrym prfkladem v prd6
myslove bezpecnosti. Teto bez-
pecnosti bylo dosazeno pr po-
merne malem nakladu pouzi-
jednoduchych bezpecnost-
mich zavedenl, znamych vsem,
kterf kdy pracovali v pr1myslo
podnicfch: pTfsnou inspek
CT budov a zar1zen1, instrukc1
zamestnancG a dohledem mad
fadnym dodrzovan1m bezpec-
pravidel.
V prvych tTech a pGl letech
WPA bylo mezi jej1-
zamestnanci O polovinu me-
ne nestesti - zavinivsich smrt
nebo 1raz, jehoz nasledkem by
la neschopnost k praci = nez-
znalci pojistoven povazujl
pc mnohalete zkusenosti "a
"normaln1". Toto znamena vel
kou 1sporu nejen pro vladu, a.
lie i pro veTejnost, ma jej1z be-
dra spada financnl zodpoved-
most "a vsechna prGmyslova
nestestl.
Bezpecnostn1 program WPA
demonstroval prakticky "a
re nalezity
tohOtO druhu, at uz