Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-10-13

armady byval6 Ceskosloven-
ske republiky, zahrnujfc v to
nejake letce, pribylo do C1ny.
Chtej1 slouziti jake dobrovol-
nici V cfnske armada V nynejsi
yalce prot Japonsku.
5000 clenG cizinecke legie v
POlsku, slozene z Cech1 a il
nych narodnostf, bylo zajato
ruskym vojskem We vychodnim
Polsku.
K teto zprave Sc dale podo-
tyka, re Cesi a Slovaci v csl.
legii V Polsku necht6li sc VIDA
tt nemeckemu vojsku a volili
pry radeji vzdan1 Sc rude ar
made sov6tskeho Ruska.
Henry Ford, automobilovy
magnat, ktery w dlouhou do
bu HASA filosofii, re "vsechno
Sc obycejne obratf k leps1mu",
pravil, re poole jeho m1nenf
z nynejsfho konfliktu V Evro-
pc pride sv6tov6 odzbrojenf.
Uplne a trvale premenen1
valecnych nastrojG sv6ta v plu
ny k obdelavanf pGdy jest jed
MIN z nejmilejsfch snG Fordo-
vych o pT1st1 lidstva.
V interview S novinaTi Ford
pravil, re dosud nezmenil sve
pfesv6dceni, re je neco "pO-
divneho" V konfliktu ma fran
couzsko-n6meckych hranicfch.
A bylo pry to "podivne', ci
jak on Tekl anglicky "phoney"
hned cd pocatku.
T6hoz nahledu jake Henry
Ford je vsak take fada jinych
pozorovalet1 situace, kteri Sc
divf, proc Francie S Angli1 ne
podnikajf niceho proti Nemec-
ku a vyckavajf, az ma zapadni
front6 prot MIN Dude staff jes-
t6 vice nemeckeho vojska z pol
sk6 fronty S tezkymi dely re
skodovy zbrojovky.
General Lev Prchala z by
vale ceskoslovenske armady,
posledne velitel csl. legie V
Polsku, opustil Rumunsko, kan
Sc uchylil pc Zhroucen1 Sc o.
brany Polska proti nemecke
pTevaze. We Francii chce vstou
pitt do spojenecke armady pro
ii N6mecku.
Prvni ceskoslovenst1 dobro-
volnici odejeli z Par1ze "a zpe-
WI O znovuzrozeni Ceskoslo-
venska do cvicebn1ho tabora.
Hitlerova rec o mfru pfijata
V Londyne i Pafizi neprizni-
We.
V PaTfzi premier Edouard
Daladier odmftl Hitlerovu ma
bidku prohlasenlm, re pouze
anglo-francouzske vftezstv1
niue zaruciti "rez1m skutec-
ne spravedlnosti a trvaleho mi
ru V Europe. Anglo-francouz-
sk6 pojetf O m1ru vylucuje kaz-
dou nadvladu V Europe.
Hitler mluvil O "moznem"
utvorenf polskeho narodn1ho
statu. NeTekl ami slova o O.
svobozenf Rakouska a Cesko-
slovenska. Sliboval, re nema
Gzemnich pozadavkd V Europe
Sovetskemu Rusku Sc l1bila
rec Adolfa Hitlera. Vsechen
rusk yrozhlas byl pTerusen, a.
by kazdy mohl p~oslouchati slo
vim nazistickeho vGdce.
Italie - zGstane nadale ne
utralnf. Hitlerova rec nezme-
Mia stanovisko Benity Musso-
limbo, re zat1m nebude poda-
vati zadne m1rove navrhy.
Velka Britanie vsak Hitlero-
vi nev6rf. Lord Beaverbroo-
XIV London Evening Standard
pfinasf redakcnf clanek S vel
kym NE a prohlasuje, re Hit
lerGv mir znamena nazistickou
Evropu. Ostatni anglicky tisk
pOZaduJe, aOy H1Clef napreu
osvobodil Polsko a Ceskoslo-
vensko.
z vladnlch londynskych kru-
hi bylo prohlaseno, re Hitlero
va nabfdka je V "mnohem SINE
ru neurcita a nesrozumitelna,
neb neobsahuje zadnych ma
povedi, IDA budou napravena
fla, ktera Nemecko napachalo
ma jinych narodech."
Belgicky socialisticky list
LIE Peuple napsal, re Hitlerovo
prohlaseni vypada jake "zou-
faly pokus muze, ktery je "a
tlacen Ike zdi a jehoz bluffy ma
nikoho nepdsobf."
V nekterych zemfch 81 Hitle-
rovy reci skoro ami nevsimli.
Jsou to Recko, Rumunsko a