Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-17

natl. Nikdo necekal, az doba
dana k nastupu skonci, ale kaz
dy sebral Timed veci, ktere mel
S sebou wit a rychle Sc vydal
ma misto sveho urceni. Vsude
byl speech, ale nikde nebyl una
tex. V Praze, kde policie byla
mobilisaci nahle ochuzena o
sve mlades muzstvo, mohl isl
videti skauty a jine dobrovol-
nfky-nevojaky, jak bezvadne
konali sluzbu dopravnich straz
Mkt ma krizovatkach. Ba i re-
ny sc v teto dobe znamenite o.
svedcily. Nikde ami stin zmat-
ku nebo deprese.
Vecerni zatemeni NEST, jak-
mile bylo narizeno, bylo INA
menite. Byl jsem tehdy v Pra-
re ma trvalo, abych byl sveho
oddilu a rikam Ii s plnou otev-
renosti Ga s notnou davkou
! pychy), re vsechno klapalo
znamenite. / dordstajici mia
dez, ktera byla namnoze take
v domovnich hlidkach (nebo i
jiank zamestnana) v organisa-
ci CPO (civilnf protiletecka o.
chrana) vedla 81 velmi poctive,
svedomite a srdnate.
Jak asi Wis, kdyz Sc v sobotu
p. Chamberlain vratil z Codes
bergu do Londyna, naridil lord
admiralty doplneni muzstva
valecneho lodstva ma valecny
stav a " Pafizi JIG rano O a. no.
dine byly vylepeny vyhlasky o
castecne mobilisaci. Hitlerovo
memorandum doruceno bylo
nasi Wade " nedeli rano ut.
zarD. v pondeli vecer mluvil
Hitler. We sve reci dozadoval
Sc odstoupeni 1zeim obydlene-
no Nemci do /. Tijna. Svou w.
mluvnou vyhrizkou k dtoku
formuloval tax, ably vznikl do
jem, re rozhodnutf o miru a
valce nespociva v jeho rukou,
nybrz rukou presidenta Bene-
Sc.
silena jizda sanf pred vlky
zacala. Kdyz prach vsech hr-
dinskych postojI (anglicke mo
bilisace lodstva a castecna mo
bilisace We Francii) byl vystff-
len, pTikroceno k vyhazovani
zbytecnych kusI satstva a j.
nych vecf, ktere by nasytily vi
ky, nez kone dorazf k v~esnici,
We ktere pry kraluje vsemozny
mir, ktery snad Evropu spasl'
Byl to dopis ChamberlainIy
Hitlerovi, conference vyslan-
ci atd. az nastal okamzik, kdy
muzik sc rozhodl obetovati pre-
svoji zachranu vlastni dfte a
= nikoliv proti Will omdlele
matky - nybrz "a jeji vydat.
ne pomoci hodil je pres okraj
sani.
Stale Sc tax v Mnichove 20,
zarf 1888. Angle i Francie
prohlasily, re nesplni-li csl. via
da vsechny podminky v Mini.
chove nadiktovane, nebudou
sve spojenecke vztahy vIci nj
pokladati dale "a platne a ma
opak postavf Sc moci prot nj.
! kekni mi, co jsme mohli de
Hat? Rusko, kdesi al v horou'
cfch peklich, a otazka, ida Sc
, vIbec rozkyva, kdyz ma pol
skou notu, ktera nebyla nijal
diplomaticky zdvofila, vIbet
ami neceklo. Pc stranach Pc
: laci a Madari jiz jake lacn
7 supi trasli Sc ma svou korist 6
| k tomu vsemu Slovaci 81 vzpo,
: nell, re nyni je prave nejvhod
nejsi doba jednati o "autono
/ miu."
Jiti do toho, znamenalo jit
skoro proti cele Europe, nebot
jenom Jugoslavie a pTedevsln
, vsak Rumunsko stale "a nami
Takove rozhodnutf znamenal'
5 1plne zniceni csl. naroda. Pro
/ to vlada, pc velmi zrale uvaz'
a ovsem take pod taken male
havych doporuceni, ktera ]
ultimativni formou tlumocil'
i francouzska i anglicka vlada
odhodlala Sc prijmouti mni
chovske usneseni ctyr velmoci
: Spolehali jsme pevne. Re aspol
zastupce francouzsky, kdyz n
take britsky, budou usilovat
o to, ably obet, kterou muslin
prinesti pro zatimni mir eel
v Evropy, nebyla prece tax hroz