Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-05-12
RHINE.

zisticka vlajka strzena demon.
stranty, kteTf 1castnili Sc del
nicke majove oslavy. Ma Co.,
900 delnfkG kracelo v prnvodu
Nektefi 1castnfci pr1vodu
nesli karikatury Hitlera. "Bla-
znivy Hitler. Kamenovani
budovy nemecke spolecnosti,
ktera vybudovala 81 velky OBJ
chod v Mexiku ,bylo jedinym
incidentem toho druhu.
- 18lety Andre Vittel, KITE
ry byl odsouzen k smrti "a "a
vrazden1 sve svakrove a synov-
ce, byl popraven guillotinou
ma namesti Place de Bonnie
Nouvelle We Francii. Kdyz Wit
telova hlava spadla do kose,
matka zabite mlade zeny zvo-
lala: "DobFe, ma dcera je ted
pomstena!'
= Fasisticky tisk informo-
val italske obyvatelstvo, re
must Sc vzdati pitt kavy z prf-
Gin narodnf politiky. Mnohe z
zemf, jez prodavajf kavu, ode
pfely s Italii uzavTiti vymen-
nou obchodnf smlouvu. Kava
je v Italii vzacnou jiz nekolik
mesfcG a v posledni dobe ne
bylo skoro mono obdrzeti il v
obchodech.
Leningradsky casopis
"Pravda" pTinesl zpravu O po-
prave ruske vyzvedacky, u
svedcene z vylakani vojen-
skych tajnosti Cd jednoho d.
stojnfka rude armady a pTeda-
nj jich jiste CHI velmoci. Bylo
zjiSteno, re vyzvedacka, jez
mela znamost s on1m dGstojnf-
KEN, vylakala z nej tajemstvf
predst1ran1m, re je Cd neho
zanedbavana, a dGstojnik ma
svou omluvu uvadel, re je "a
mestnan dGlezitymi vojensky-
mi vecmi, z nichz nektere il
vyzradil. zena poslala ziska-
ne informace CHI spionazn1
sluzbe, byla vsak dopadena, u
svedcena, odsouzena a zastfe-
lena.
- General Wilhelm Groe-
ner, posledn1 generalnf ubyto.
vatel armady c1saTskeho Ne.
mecka a pc ctyri roxy ministl
obrany v povalecne republice
zemrel. Byl II rok star. Trpe'
zanetem jater.
General Groener byl povaze
van "a jednoho z nejleps1cl
strateg1 nemecke armady a or
to take byl, kdo 9. listopadr
1913 fekl clsari Vilemovi, IL
by Sc mel vzdati trGnu. Rokr
1881, kdyz naziste v Nemeckr
Sc dostavali k moci, tehdejs
kancleT Heinrich Breuning pc
zadal Groenera, ably prevza
take ministerstvo vnitra doda
tecne k svemu ministerstvu O
brany, tax ably kontrola anna
dy i policie byla V jednech ru
kou.
ZvlaStn1m rozkaZem gen
Groener zakazal noseni unifo
rem formacim rGznych polite
kych stran "a mimo zakon pc
stavil S. A. hnedokosilate Il
dern1ky nazistickych trup. A
vsak kdyz president linden
burg propustil kanclere Bruen
inga a cely jeho rezim, Groe
ner prirozene ztratil take svol
posici.
Kdyz roku 1888 dostal Sc
moci jake kancleT Adolf Hit
: Ter, mnoZ1 sc domn1vali, Il
Groener jake jeho nepf1tel bu
de zatcen a uvezn6n S ostatn1
mi protivn1ky nacionaln1ho so
cialismu. Mic takoveho sc vsal
~nestalo. Groener Sc uchylil n:
odpocinek a vybudoval 81 mall
obydlf u hranic mesta Postupi
mi.
- Zat1m CO v Milane italsk,
dictator uzav1ral vojenskou a
lianci sH therein, alianci to I'll,
cinou a nasilnou, papez Piu
XII, obnovil svou prosbu alb,
Sc lid celeho sveta modlil "a u
chovanf miru, pro lidstvo tai
potfebneho.
Prosba tato byla vysflana
Vatikanu rozhlasem a patTil;
Eucharistickemu kongresu
Algieru. Minuly tyden pa
pezsky nuncius n~avst1vil neko
; lik vlad, ably jim pTinesl pape
, zovo mirove poselstv1.
- Vevoda Ernest z Hohen
bergu zemTel v koncentracn1n
tabore u Vymaru. Byl to dru
ny syn arcivevody Frantisk;
Ferdihanda, ktery byl zavraz