Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-24
Z Washington.

Ske lOyallStlcke armady prOtl
zakonGm 'Spojenych Stat1 ne
nj trestan vladou.
DIE odhadu bojovalo We Spa
nelsku 5000 a, 5000 America
MI, skoro vSichni v loyalisticke
armada. Minuleho kvetna Sa-
muel H. Wiley, americky kon-
sui v Havre, Francie, odhadl,
re We spanelsku bojuje 4,6OO
Americana. Mysli sc, re Cd tie
DOLBY vstoupilo do spanelskych
vojsk dalsfch 1000 Americana
Mic nenf znamo, jake ztraty u
trpeli tito americti dobrovol-
nici.
= New yorsky senator Ro-
bert Wagner (rodem Nemec z
Hessenska, ale prisel jake ma
~ hoch do u. S. Az, podal v
kongresu resoluci, die nfz Sc
zde ma utvoTiti "trvaly utulek
pro 10000 nemeckych detf
vsech ras a nabozenstvi."
Die Wagnerovy resoluce ma
americka vlada dovolit pc dive
leta volne pristehovalectvf 1O,-
900 nemeckych detf do 4 let
max.
O deti Sc mali starat americ-
tt obcane, a jine zodpovedne
organisace. Navrh Jest podpo-
rowan radou katolickych i pro-
testantskych organisaci.
- President Roosevelt, jenz
opustil Washington, ably byl
pr1tomen namornlm manev-
rum, oznamil, re neodporucf
nynejs1mu kongresu zadne no
We dane a take pravil, re OBJ
chod a prGmysl sc nemusi oba-
vati zadnych dalslch bremen a.
nj vladnf souteze. Tim mini,
re vlada nema v 1myslu podni-
kati nejake move projekty ma
vyvozovanf elektTiny, ably tax
soutezila Sc soukromymi utilit-
mimi temperament. Proto pry
mohou utilitni spolecnosti po-
kracovati We SVEN programu
bez obavy, re narazi ma nejake
~prekazky Sc strany federalnf
vlady.
President %ujistil americkou
verejnost, re neodporuci kon-
gresu zadne move dane a jest
jist, re kongres sam O sobe Sc
nepokus1 O ukladan1 novych
bremen. Ma vyrovnanf rozpoc-
tn, ably bezne vydani nepresa-
hovalo prfjem, nema vsak mno
no nadeje a pravil, ably Tide,
ktefl to p~ovazuji a nynejsfch
.pomerG Ia NONE, navstivili jej
v B1lem dome a ukazali mu,
jak sc to da dociliti. Nicmene
rozpocet Dude udrzovan v MOI
nych mez1ch a nen1 obava, re
Sc vymkne z vladnf kontroly a
zpGsob1 nejake financni nesna-
re.
Pokladnicn1 ufad oZnamil, re
"a sedm a pGl mesice nynejsi-
no 1fednfho roku utratil vice
nez Dude prijato "a cely rok,
koncfc1 80. >cervna. Vladni Wy
dan1 cd l. cervence minuleho
roku do Is. 1nora obnaselo SIS,
616,76O,015, coz jest priblizne
o 80 milionG dollar1 vice nez
Dude do konce uTedniho roku
pTijato.
Kongresnl vybor, ktery
vyslychal DIR. Francise E. Town
senda, zakladatele pc mem ma
zvaneho pensijniho hnuti. Sc
cd stareho kalifornskeho leka-
re dozvedel, re slibovane Jim
vysluzne $500 mesicne kazde-
mu obcanu, jenz Sc dozije ur-
citeho veku, je malo a re by Sc
jiste v kratke dobe zvysilo nej-
meme ma $500 mesicne. Phi
tom vsak DIR. Townsend doznal,
re sam povazuje "a zcela wy
louceno, re by kongres jeho
plan kdy odhlasoval.
Uskutecnen1 tohoto pensii-
nfho planu by pry vzalo nepri-
merene vydelky podnikateldm
a vratilo by je do kapes lidu,
cimz by Sc nesmirne podporo-
val rozvoj obchodu a prnmy-
stu. zivotni standard by rych-
lie stoupnul a produkujfci trida
obcanstva by byla zbavena
svych okovG. Kapitalisticky
hospodarsky system je Poole
minenl DIR. Townsenda odsou-
zen k neodvratnemu zaniku,
leda by byl uzakonen jeho
plan. Ma "a 1cel, ably kazdy.
kdo pracuje, mohl jednou uzit
vytezkG sve prace. Co jeho
naVrhu Tfkaii ACKNOWLEDGEMENTS