Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-10
Italsky journalistic Virgil

MO Gayda naZnacil liste "La
Voice d'Italia", re Italie nemi-
nj vyklidit Spanelsko a nepo-
VIOLA nazpet sve "dobrovolnf-
ky" dokud nebude obcanska
valka skoncena vitezstvfm ge-
neralissima Francisco Franco,
zadna mezinarodni Intervene
to mu nezabrani. Vojeske vi
t6zstvf must byt korunovano
take naprostym vitezstvim po-
litickym, Gill jinymi slovy, We
%spanelsku must byt nastolen
fasistickym rezim, We kterem
budou nit totalitarnf staty TIA
liza a Nemecko pevnou oporu
prot Francii a Velke Britanii.
Pritomnost italskeho a nemec-
keno vojska ma pyrenejskem
poloostrove da prilezitost wy
konavat ma ODE zeme natlak,
az dojde k novemu vyjednava-
nj O usporadan1 evropskych
problemG. Zprava tato vzbu-
dila v Pafizi a LOndyne velke
znepokojeni, protoze sc nynf
IDA, re Mussolini asi nechce do
drzet slib dany britskemu pre-
mieru Chamberlainovi "a jeho
rfmske navstevy, re da italske
dobrovoln1ky odvolat, jakmile
Dude 81 jist Francovym vitez-
Swim.
Porazena republikanska ar
mazda vyklizuje pc padu posle-
dn1 obranne linie u Gerony &C.
lou severnf oblast p1de. Fran
couzska vlada Sc rozhodla, re
ovjak6m poskytne 1tociste a
otevrela Jim hranice. Presto
pres ne jiz asi 10000 muzi a
konajf Sc prfpravy k pTijetf dial
! SIGH asi 100000. Zbytek asi
$4,000 muz1 je naporem
vzbourenc1 odrfznut a Dude nu
cen Sc vzdat ma milost a nemi-
lost.
Corona je So mil severovy-
chodne cd Barcelony a "a mile
cd francouzske hranice. Mes
to bylo Cd minuleho tydne pro-
zatimnfm hlavnim sidlem Spa
nelske vlady.
Vojska povstalecka postu-
pull ma vsech stranach, a neni
nadeje, re by mohla byti "a
stavena. Katastrofa loyalistic-
Ike armady v Katalonii jest ne
vyhnutelna.
Do Francie utfkaji take Gle
move republikanske vlady. Je
mezi mimi i sam premier Juan
Negrin, jenz prijel osmi ozbro-
jenymi a%utomobily Sc ctyrmi
ministry. Jeden VIZ mel pro-
stfilena okna. Do Francie by
la take dopravena cast umelec
kych pokladG nesmirne ceny
re svetoznameho musea Prada
ZGstanou V uschovanl v zene-
We az do konce obcanske valky
Dalsfmi prfchozfmi do Fran
Gle jsou byvaly president Ma
nuel Azana, premier katalon-
ske vlady a rada jinych vyni-
kaj1c1ch politikG, kteTf sc must
obavat, re by byli v pffpade
zajet1 pohnani pred nahly
soud vzbourencd a bez dlou-
hych okolku ZastTeleni.
V republikanske Wade pry
doslo k velkym neshodam, ma
Ii Sc v bojfch proti rebeldm po-
kracovat, 81 jednat o pTimeri.
Vetsina ministrG sc postavila
ma stanovisko, re dalsf vedenf
valky jest uz jen zbytecnym
prolevanfm krve, ale premier
Negrin a zahranicni ministr
Alvares del Vayo Sc rozhodli,
re budou i nadale haiti Ma
drid, Valencii a posledni oblas-
tt spanelska ,ktere jeste mali
obsazeny a kde sc republican
ska armada drzi proti vojsk1m
generalissima Franco.
ze francouzska vlada otev-
rela hranice i clendm vojska,
Sc povazuje Ia d1kaz, jak ma
10 verf v dspech navazanych
pokusG o pr1merf. Pariz Sc o
ne pokous1 a poslala k Franco
vi diva vynikaj1cf politiky. Ne
jsou jeste zaruceny zpravy, re
sc take Velka Britane pokusf O
sprostredkovanf mfru, nebot
pry o to byla republikanskou
vladou pozadana.
Tisfce a tisice uprchlfk1 spe-
je pres zasnezene pyrenejske
hory do France, kde je We
zbrani ma $4,000 muz1, ably
konali pohranicni sluzbu. Hra-
nice jsou opevneny a ma vsech
stranach byla zrfzena hnfzda
kulomet1 pro vsechny pripady.
| AY- - i se~