Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-24

1ANJO4I11 II AAAAAoAAJ VA NA0S%A ~ =
prvni vladce Timske rise a sy-
novec Cesar1v Oktavian, ktery
je jake panovnik znam pod
Ejmenem Augustus a jehoz Oh
tar mlru Cara Pacis), nynl O.
pravuji Rhine k 2OOletemu jul
bileu narozeni toho c1sare. Tim
neni ovsem receno, re by byl
Augustus nikdy nevalcil. Mao
pax tr1nu dosahl jen nekoli-
kaletymi obcanskymi valkami
a i "a sveho panovanf byl do
nucen valciti hned Ease v Maui
retanii (nynejsfm Maroku v
Africe), hned Ease V Mezopo-
tamil v ASH. Ale vnitrn1 rise
lila pc celou dobu jeho piano.
vani v m1ru. Ale hranice veil
Ike rimske rise musily byt stale
stfezeny proti vpad1m barba-
RI a ma to dosavadn1 obcanske
rfmske vojsko nestacilo. Fri
dill 81 tedy Augustus dobre pla-
Gene stale vojsko. Pr jeho
smrti cftalo Is plukd (legii), z
nichz Sc kazdy skladal z 500
az 600 pesak1, 100 jezdc1 a
re 1000 vojln1 pomocnych
Gallie. Vojenska sluzba le-
giich trvala napred 16, potion
dokonce 20 let a v pomocnych
sborech Is let. PAX dostavali
vojaci slusne odbytne v pozem-
cfch, ma nichz Sc mohli usaditi.
Vyssimi d1stojnfky Sc mohli
stat zpravidla jen Rlmane O.
bou vyssich spolecenskych tr1d
a to senatorske a rytlrske (E-
quites). Velitele plukd a ge-
neralove (legatove), byli brani
vyhradne z rad mlads1ch sena-
tori. Ma mort zrfdil Augustus
podobnym zpGsobem stale LODI
stvo. Lodnl posadky, jejichz
narok ma pensi zaclnal az pc
odbytych &c sluzebn1ch letech,
byly vybirany z propustenc1 a
neobcan1. Lodstva byla dive a
admiralty byli p~rislusnici rytir-
skeho stavu. Krone toho ri
dill 81 tn Augustus telesnou gar
du (praetoriany), ktera cftala
9 prapor1 pc 1000 vybranych
muzG.
- Starodavny dostavnlk, Ia
zeny konmi, byl pomaly do
pravnf prostfedek, ale ~cestoval
s jistotou. Ones mas technika
obdarovala aerodynamickymi
"Strelami" a nejdokonalejsimi
letadly, jez v nekolika hodi-
mach pTekonavaj1 nejvetsi DIAL
ky, ale - bez cestujic1ch. Ones
sc uz temef ma cele zemekouli
sklada clovek z toho, z echo Sc
skladal pred valkou jen v Rus
ku: z tela, duse a pasportu.
Jeste v prvnfch povalecnych lie
tech bylo ma pr1klad mono
prokazovat Sc ma nemeckych
hranicich skolnim vysvedce-
MIN nebo zastavnfm listkem ma
kolo jake cestovnlm pasem, a.
lie ty DOLBY uz zanikly . Ones
potrebuje cestujfci do vetsiny
evropskych zemf nejen pas a
visum, ale Cd nektere dolby ia
Ike jeste - krestni list. Zada
'Ijej Svycarsko a Rumunsko.
KIDD jede do Polska, must vypl-
nit zvlaste svedomite a pTesne
rubriku "nabozenstvf" a vsude
must dIkladne popsat Gil a W.
znam sve cesty.
- Organisace ucitelstva We
rejnych skol v Mexiku zahaji-
la kampan proti pronikani ma
zistickych doktrin. Pc celem
meste jsou dnes vylepeny zlute
plakaty s ohlavenim z velkych
pfsmen: pride Hitler do Me-
xika?" Plakaty jsou tisteny
cerne a cervene.
Pod onim ohlavenim sc dale
oznamuje: "Pred nekolika IT,
dny nemecka kolonie v Mexiku
byla ~informovana cirkulafem
o nutnosti zalozeni mexicke
narodni socialisticke strany.
Tato strana byla jiz zalozena !
To znamena, re nazismus verl,
re jiz prisel cas- k zasahnutf do
vnitrnlch zalezitost1 Mexika a
oznamuje Hitlerovo tazenl pro
ii demokraticke Wade Cerde-
nasove.
"Predbezne bitvy, ktere jiz
byly svedeny: 26. ledna byli
napadeni eide; 27. ledna rec
n1ci 1tocili ma Cardenase; %.
ledna doporucovali o~tevrenou
rebelii.
"Vlastenci, stGjte ma strait.
Budeme my, kterl jsme nazis-
ty povazovani "a druhoradou