Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-06-16
z TISKOVE SLUzBY (c.N.R.)

Kdyz byvaly kandidat "a pre-
sidenta Spoj. StatG Aft. M.
Landon zaradil ma nedavne
konvenci methodist1 v Kansas
City americke obcany Cesko-
slovenskeho pGvodu do stejne
tffdy s nemeckym nacistickym
Bundem, predseda Csl. N. r.
prof. J. J. Zmrhal lined sc O.
hradil dopisem proti tomuto
p~rojevu, ktery vyplyval z ma
prosteho neporozumen1 pod
state naseho osvobozeneho
hnut1. Pan Landon odpovedel
ma tento projev dopisem, V
nemz Sc vyslovil re sam s Ces-
koslovenskem sympatisuje, lee
mas dale Tadf do stejne tffdy S
Bundem, ponevadz die jeho
nazoru ODE hnuti snazi Sc vo-
livnit zahranicnf politiku Anne
riky S hlediskem drivejsf stat
nj pflslusnosti. Ma tento dopis
odpovedel prof. j. J. Zmrhal
t1mto projevem, ktery S ohle-
dem ma jeho Zavaznost uverej-
nujeme v plnem zn6n1 neb po-
slouzf k objasnenf naseho sta
noviska i v jinych kruzich, kde
V teto veci nen1 dosud jasno:
Vazeny pane:
Vas dopis z 10. kvetna skyta
pf1lezitost k nekolika poznam-
kami, ktere jak Sc domnfvam,
poslouzf k vyjasnen1 Vaseho
dojmu O Ceskoslovenske narod
nj rade. Tyto poznamky row
nez, jake doufam pfispejf k to-
mu, ably bylo jasno, re organi-
SAGE ideologicky ma stejny
vztah k otazce vernosti k teto
zemi jake Wy sam.
Americt1 obcane ceskoslo-
venskeho p1vodu neuznavaj1
jakekoliv dvoji pTislusnosti
statn1. Jsou predevs1m Anne
ricany. Jsou Americany ne
jen Poole adopce, ale tez, coz
jest jeste ddlezitejsf America
ny sym pevnym pTesvedcenfm
svou oddanost1 zakladnfm ide-
l6m americke 1stavy a sym
priznavanfm Sc k ide1m demo-
kracie a republikanismu.
Ceskoslovenska narodn1 ra-
da americka byla organisova-
ma americkymi obcany ceske-
no a slovenskeho p1vodu, ably
hajila zajmy americke. Una
jen jeden druh obcanstvl, totiz
obcanstvl americke. We vsech
svych pocinech a We SVEN IVA
zovan1 r1d1 sc pf1sne americ-
ckym hlediskem.
Vas dopis presvedcive doka-
zuje, re sympatisujete S Cesko-
slovenskem. Pres to vsak ra-
dfte mas, kterf chovame sym
pate podobne, do teze skupi-
ny jake pro-hitlerovsky naci-
sticky Bund. Povazujeme to
"a nespravedlive, vzhledem
ma nase stanovisko jehoz pra-
YOU podstatu jak sc nam IDA,
jste spravne nepostfehl.
Kdyz totalitni rezim usur-
poval vladu mad Nemeckem, a.
merict1 obcane nemeckeho pG-
vodu NELL vysadu dat pTednost
bud zasadam americke demo-
kracie nebo neamerickemu u
cent nacisticke diktatury. Ac-
koli totalitn1 ideologie je V ma
prostem roZporu Sc zakladnl-
mi pojmy amerikanismu, zvla-
ste pokud jde o jeji vztah k
svobode osobni a politicke, k
snasenlivosti nabozenske a ra-
sove, k demokracii a republi
kanismu, stoupenci protihitle-
rovskeho Bundu S rozmyslem
Sc rozhodli pro neamericke "a
sadly nacismu, pro diktaturu,
nesnasenlivost a rasove zaSt1.
Uvazte vsak prosim, oc jiny
je pT1pad mas.
Kdyz jsme byli jake americ-
tt obcane postaveni pred po-
dobnou situaci v Ceskosloven-
sku, zaujali jsme stanovisko u
pine jine. Ma podzim r. 1888
totalitn1 rezim pohltil zemi, z
n1z pochaz1me. V Cechach a
ma Morave uplatnila Sc totalit-
nj ideologie pod primym tia
KEN nemeckym. Ma Sloven-
sku zavladla diktatura, zave-
dena jednou politickou stra-
nou, inspirovanou z Nemecka.
V tn dobu my jake Americana
prohlasili jsme Sc otevrene a
nekompromisne pro ameri-
ckou ideologii sv6ho stareho
domova. Jake jeden muz "a
stall jsme verni zasadam svo:-
hoIx IorooEco oio A GnoC