Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-27
Pristshovalecke restrikce zH-
stavaji " platnosti.
F. L.. I. S..

NarOdnOstnl a nabozenska
nesnasenlivost a pronasledova-
nj zvysily posledni dobou pri-
stehovalectvf do Spojenych
Stat1 z cetnych evropskych re-
mi. Kvotove restrikce zdsta-
vail vsak i nadale v platnosti a
pravidlo, re kazdy pristehova-
lee must presvedciti americke-
no konsula, re pc SVEN pT1jez-
du do Ameriky nepripadne ma
obtlz verejne dobrocinnosti, je
stale jeste jednou z hlavnfch
pfekazek, ktere je pfistehoval-
ci p%fekonati. We fiskalnim ro-
ce, koncfcim 80. cervnem 1898,
bylo do Spojenych Statn pripu-
steno 67,895 pTistehovalcG, z
nichz vsak pouze 42.494 prize
10 ma kvotu; jinymi slovy, z ro-
chi kvoty 152.774 bylo spotre-
bovano jenom asi % procent.
Utporovnan1 S predchozfmi
sesti Lefty prijelo sem v posled-
MIN roce vice pTistehovalc1 te-
mer re vsech evropskych zemf.
zvlaste vsak z Nemecka a Ra-
kouska, jejichz kvoty byly slou
ceny v jeden celek, a take z
Cesko-Slovenska, Italie a Pol
ska. Roku 1888 pfijelo z Ne
mecka a Rakouska 1868 pfi-
stehovalcd, z Polska 4.218, z l.
talie 3,428 a z Cesko-Sloven-
ska 1858. Poole narodnost1
bylo z techto pristehovalc1 49,
736 zidG, 1888 ItalG, 7,743
NemcG, 5,723 Anglican1,3,332
Ircand, 2,478 SkotG, 2,344 SIo-
vakd, 1872 Skandinavc1, 857
SAT Spa
nel1, 934 MadarG, 666 Rust
atd.
Pokud Sc tyce vyhlfdek ma
opatfen1 pristehovaleckeho vi
sa, doznaly kvotove pomery cd
l. cervence 1888 znacne zme-
ny. Tyto zmeny netykajf Sc
zadatel1, kteT1 mali pravo ma
prvnl prednostni tTfdu (rodic1
zletilych americkych obcand a
manzel1 Americanek, s nimiz
Sc dali oddati pc 1. cervenci
1922, ami tech, kteTf zadajf O
visum druhe prednostni tridy
(manzelek a svobodnych nezle
tilych det1 neobcan1, pripuste-
nych do Spojenych StatG legal
ne k trvalemu pobytu). I pri-
stehovalci z techto dvou pred
nostn1ch trid must konsula pre-
svedciti, re nepfipadnou ma oh
t1z verejne dobrocinnosti a re
vyhovujl vsem ostatnim poza-
davkIm pTistehovaleckeho "a
kona, t. j., re netrp1 zadnym
fysickym ami dusevn1m nedu.
hem, re jsou osobami dobrehc
charakteru a re nepatTi Ike ski
pinam, vyloucenym zakonem 2
d1vodu p~olitickeho, hospodar.
skeho nebo jineho, ale pokuo
Sc tyce jejich umfsteni We kvo.
te, nemajf valnych nesnazf
zadatele re zminenych dvou
tr1d, kteTi mali pozadovane dc
kumenty a vyhovujf vsem po-
zadavkGm pristehovaleckeho
zakona, nemusl zpravidla &c.
kati pr1lis dlouho ma visum \
prednostnf tride.
Zcela jina je vsak situace
fadnych kvotovych pristehoval
Gu. zadosti O pravidelne pri-
stehovalecke Nisum v pravem
slova smyslu zaplavily americ-
Ike konsulaty v nekolika evrop-
skych zemich. Radnf kvotovi
pristehovalci, pripadajicf dc
nemecke kvoty, budou pravde-
podobne cekat Is mes1cI az
diva roxy, nezli 81 mohou delat
nadeji ma obdrzen1 pTistehova-
leckeho visa; pristehovalci z
polske kvoty mus1 cekat 16 az
18 mesicG. JeSte ma delS1 &C.
kacf obdobf must sc pTipraviti
zadatele O Tadne kvtove visum
z Albanie, Jugoslavie, Madar-
ska, Rumunska, Recka, Syrie,
Spanelska a Turecka. Madar.
sti uchazeci o Tadne visum al
dovidaji, re must cekat osm az
deset let nezli no dostanou, "a
datele jihoslavst1 aspon rok a
rumunstf diva nebo dele. Pc
dobna situace panuje i v Ceskc
Slovensku. Kvotov1 pTisteho-
valci z nasf vlasti zaplnili v lof
skem fiskalnim roee temer &C.
lou kvotu. Poole kvoty jicl
sem mohlo prijeti 1874, prize
10 jich sem 1858. Ia nyn6jsicl
pomer1. je snadno uveTitelne
hlasenl, re kvota ma benny fis'
kalni rok je jiz vycerpana a IL