Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-10-13
RHINE.

80
helnem dolu nedaleko Palau
We state Coahuila, Mexiko. w
buch Palau udal Sc v sobotu a
jak Sc soud1, byl zavinen ma
hromadenfm Sc plynu. Byl
operovan horniky jake koope-
rativnl dul.
- Rumunska policie zatkla
ctyri osoby, diva muze a dye
zeny, ktere pripravovaly Sc k
zabiti rumunskeho krale Caro-
la a nekolika jinych vladnlch
vddcG. Osoby tuto pry jsou
cleny rozpustene pronazisticke
zelezne gardy.
Policie zatkla jisteho profe-
sora a jeho dceru pax jinou
zenu, kteri sc prave vratili z
Berlina, a konecne synovce by
Vallejo elena nejvyss1ho soud-
niho dvoru v Rumunsku.
Pr zatcenf pry policie nasla
pripraveny seznam obet1, v po-
radku, jak mali byti odprave-
nj. Je mezi mimi kral Carol,
premier Constantine Argetoia-
nu, ministr valky general Ca
briel Marinescu a ministr spra-
vedlnosti Victor Iamundi.
- Kdyz statnici a staty pro-
testuj1, re tisk toho ci onohO
naroda p1se, jak oni nechtejf,
divf Sc ctenar novin, jakymi ru-
siteli miru jsou dnesn1 novina-
RI. A zatim svet sc nezmenil!
Kdyz mnoho lid1 Sc rozcilu-
je mad rdznymi zakony a mari
zenlmi, nasi predkove hnevali
sc pro veci, mad nimiz my dnes
kroutime hlavou. Svet Sc ne
zmenil, a jen Sc zmenily vyra-
zy, jimiz toto sve rozhofcen1
davame ma jevo.
TAX Napoleon, nez spoonful
ma ostrove Helene, ably netra-
pill narody tehdejsiho maleho
sveta, professional proti tisku
Velke Britanie, podav rozhor-
cenou notu britskemu zahranic
nlmu uradu. Netusil, re "a sto
let Sc britsky fisk nezmen1. Sta
ra Sc O vse NONE, jen ne o sve
veci, a kolik hlav statd c1tl Sc
dotceno jeho referovan1m!
Roku 1888 stezoval ST brit
sky tisk a poslanci, re ma brit
ske lodi mono podnikati ito
ky, bombardovati je S letadel
priletajicich re spanelske pew
niny, aniz by britska vlada ne
jak zakrocila. A prave tax
1873 stezovali 81 poslanci v brit
ske snemovne, re ma lodi pod
britskou vlajkou mono bez-
trestne 1tociti sc spanelskych
brehG a re vlada nezakrocf.
A pfece Sc v necem svet zme
nil a men1! TAX dnes je lote-
RE povazovana "a nebezpec1
pro Velkou Britanii. Pred sto
lety britsky ministr finance pra
vii, re nenf il mono zrusiti, ne
bot "bezpec1 statu zavis1 ma
nil" Zajfmave!
Loni vstoupil v platnost "a
kon O rozvodech, pTinasej1ci
znacne ulehceni tenn, kdoz ma
jednou povazuj1 manzelstv1 "a
bremeno! Pred sto Lefty britsky
parliament chtel trestati vsech-
ny nevernfky jake zlocince po-
kutami a vezenlm. Chtel pO-
~trestati vinn1ky zakazem DIAL
siho snatku. Jak moudT1 byli
start Anglicane!
Ones kazdy parlamentarnik
We stredni Europe je tato lid
ska odr1da ma vyhynut1 -chce
Sc videt celicky novinach! A
prece roku 1888 ctihodn1 Gle
move anglickeho parlamentu Sc
tezce rozcilovali, kdyz noviny
prinesly referat o zasedan1 par
lamentu!
A podobne: roku 1899 zave-
deni noVin v nedeli byli GLEN
dtokG, re jde o "nemoralnl
praktiky" a dokonce "dalsi
moznost k provaden1 n%evernos-
ti". Go vsechno noviny nema-
j ma svedomlD
Jak milosrdny byl vevoda z
Wellingtonu, kdyz nalehal, a
by pocet b~icovanf, ktere soud
mohl udeliti, mel byti snfzen
ma 500 nejvets1m vymeru ire
stu!
V nedeli nemelo sc cestovati
vlakem. Bylo to znesvecenl.
Anglicky parliament o tom vaz-
ne rozmlouval pred 200 Lefty.
A tax, zmenil Sc svet nebo
nikoliv?
- Karel Schroeder, zeme-