Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-08-11
Co demokracie znamena.
ALT. NJ. Landon.

We, neZll byl r. 1896 preSl-
dentskym kandidatem, byl
p. LandOn pc diva termfny
guvernerem Kansasu. Pan
Landon je z uznavanych pre-
daku republikanske strany.
Jeho pojednani je sedmym
serii clankG O demokracii,
clankG, ktere Cizojazycna
lnformacn1 sluzba ziskava
cd vynikajfcfch Americana,
rodilych i naturalisovanych.
Nazory, vyjadrene v techto
clanc1ch, jsou osobni nazory
autorG.
Je tomu vice nez tri sta let,
co prvnl ~"cizinci" pTisli do teto
zeme, ably tn zalozili sve domo-
Wy. Domorodci byli tehdy divo-
ci Indiani. Move prfchozf byli
Tide, hledajfcf m1sto, kde by Sc
mohli tesiti nabozenske svobo-
de, up1rane jim v jejich "sta-
re ~vlasti." Tato svoboda, Wy
konavati bohosluzbu vlastnim
zpusobem, mela pro ne takovy
vyznam a cenu, znamenala pro
ne tolik, re "a 1celem jejiho
dosazen1 byli ochotni vydavati
V nebezpec1 sve zivoty. Neva-
hall podnikati dalekou cestu
pres Atlanticky ocean v ma
lych drevenych lod1ch, ktere
potfebovaly nekdy ma tuto
plavbu pine tTi mesfce.
Tito prvn1 pristehovalci z
evropskych zemi museli cell
tt nebezpecf CHI, nejiste zeme,
pc nlz Sc potulovaly divosske
kmeny a divoka EVER, museli
zapasiti S prirodn1 divocinou,
ably 81 opatrili k zivotu nezbyt-
ne pf1stfes1, potravu a odev.
Neodrazil je hlad, ami nemoci,
ami stale nebezpec1 sc strany
plenlc1ch IndianG. neochvejne
stall ma SVEN miste a ami jed
nou nedali ma sobe znati, re
pfeplatili Ia svobodu, kterou
sem pfisli hledat.
Dejiny vyvoje nasi zeme
jsou dobfe znamy; tyto dejiny
mas poucuj1 O tom, jak zem6,
obyvana malou skupinou CT
zincd, vzrostla ma prosperuji-
CT skupinu kolonif. Bohatstvi
move zeme stale sc casem INA
mo i V zahranic1. Ruka despo-
tism vztahla Sc pres more, ably
chtive urvala neco pro sebe We
forme nadmirnych DAM, anil
by "a to odskodnila Ameriku
zastoupen1m We Wade, ktera
dan uvalovala. A tehdy anne
rict1 koloniste zjistili, re mus:
obetovati jeste vice, majf-li S
v~ybojoVati %naprostou svobodu
kterou povazovali "a svate
pravo kazdeho jednotlivce .Mu
selo doj1ti k americke revoluci
a Americana il museli vyhrati
S neodvislost1, tax draze Wy.
bojovanou, nastala i odpoved.
most "a dodrzovan1 zakona &
pofadku a odpovednost "a spo
jen1 jednotlivych statd v novJ
narod. Konecne pTijata usta.
va byla vypracovana S takovou
ro~zsafnost1 a proz1ravosti, IL
jeste dnes zGstava, nezmenens
We svych puvodn1ch zamerecI
Zakladn1m zakonem naSi zemt
TemeT neprodlene pc schva
len1 1stavy trinacti tehdy exis
tujlclmi staty, bylo navrzeno {
obcanGm k posouzenf pTedlo
zeno deset dodatkd, t. Nv. "Bil
of Rights, jez Sc pc odhlaso
vanf lidem staly casti 1stavy
Tyto dodatky davaj1 a zarucu
il vsem obcandm Spojenycl
StatG nasleduj1c1 zasadni pra
va:
Rovnocennost jednoho obca
ma S druhym pred zakonem {
stejny hlas pTi rozhodovanf {
tom, jak jim Dude vladnuto.
Nabozenskou svobodu.
Svobodu slova a tisku.
Pravo ma m1rumilovne shrO
mazdovan1 Sc.
Pravo uzav1rati smlouvy {
vlastniti majetek.
Pravo ma pfellcen1 pred pc
rotnim soudem a pravo obzalo
vaneho ma ochranu proti move
mu prelfceni, byl-li uz jednou
osvobozen.
Ochranu proti prohl1dce do
nova bez soudn1ho rozkazu
konfiskovan1 majetku bez lie.
galn1ho postupu; vydavan1 sve
dectvf proti sobe; uveznenf pre-
neuvedene obvineni.
Vsechna pokrokova hnut1 8
x7Soobnu zroGnv ~ T<zonI zS1oH