Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-17
Staff

OCoCOCH uSOy-
10 nlkdy druheho americkeho
vGdce, jehoz pamatka by byla
tax. vseobecne uctivana, jake
byl Jirf Washington. Nenf sta
tn v Uni, v nemz by nebylo
mesta Washingtonu ;neni anne
rickeho mesta, v nemz by ne
byla tffda nebo namestf, po-
Jmenovane pc Westinghouse
Ma jeho pamet byly slozeny
pfsne, sepsany knihy, postave-
ny pomnfky, vytvofeny sochy z
mramoru i bronzu. A pfece ne
kdy dostalo Sc Westinghouse
kriticismu, casio i. nezaslouze-
neho.
Sedesat sedm let Washing
tonova zivota bylo zaplneno u
dalostmi, z nichz mnohe utvo-
rily zaklad americke budouc-
nosti a vytvarely americky ma
rod.
Washington, syn virginske-
no plantaznika, narodil sc %.
1nora 1882 a byl vzdelan a wy
chovan v tradici svych predkd-
gentleman1. Zaklady sveho
vzdelanf obdrzel cd smluvniho
sluzebnfka, najateho jak
bylo dosti castym zvykem v
tehdejs1ch dobach - prave "a
tim 1celem. Svou karieru po-
cal We veku 16 let, kdy byl "a
mestnan jake zememeric. Lee
ia pozdeji dial Sc Ia potulny
zivot britsk6ho kolonialnfho
dIstojnika. Zfskal tax boha-
tie zkusenosti v bitkach prot
FrancouzGm a Indiannm, a O.
SODA jeho stala sc proto logic
kou volbou, kdyz Sc jednalo o
vedeni americke armady proti
A%nglicanGm pri v%ypuknutf val
ky o samostatnost.
Washington sc zprvu zdra-
hal vedeni prijat, ale kdyz Sc
uz jednou vGdcem stall, osved-
ell Sc svou energif, prozfravos-
tt, chrabnostf i spravedlnostf,
We vojenskych dejinach az do
te DOLBY nemajlcf pTirovnani.
Bylo mu tehdy bojovati proti
takrka neprekonatelnym obtf-
Tim. Jeho dobrovolci byli me-
dostatecne v~ycviceni proti jed
ne z nejmocnejsfch velmocf;
mezi fAmericany panovala je-
ste k tomu neshoda, take
mnoho tisic sc otevTene prida-
10 ma stranu Britt a bojovalo
pc jejich boku. Je pravda, re
zbehnutf tax zvanych "Loya-
listd" bylo vice neil vyvazeno
prispenim cizincG, kteTf pfisli
AmericanGm ma pomoc hlavne
vlivem Benjamin. Franklina.
Boz Ameriky O svobodu stall Sc
moraln1m bojem liberal1 cele-
no sveta. JeSte nez Francie
poslala svou armada a manor
nictvo, pomahali American1m
Won Steuben, Lafayette, Kos
ciuzko, Pulaski a Tada jinych
cizincG. Otrhana, nedostatec-
ne pred zimou chran6na arma-
da americka stravila krutou
zimu We Valley Forge. Bitvy
byly vyhravany, bitvy byly
prohravany. / ma srdcelom-
nych. let valky zIstaval vsak
Washington nezkrusenym mu-
zem teze odhodlanosti, obeta-
vosti a odvahy, muzem, jehoz
v1dcovstv1 podarilo sc zacho-
vati mezi muzstvem dokonalou
kazen.
Pc viteznem ukoncenf valky
stal Sc Washington vIdcem ci-
vilnfm, a opet bylo mu bojo-
vati proti velkym pTekazkam.
Zeme byla rozvracena. Moe
kongresu denne slabla a v1ra
We Washington upadala do
ma i v cizine, nebot nemohl a.
nj primeti staty, ably zachova-
valy mfrovou smlouvu S Angli1
a platili dluhy cizfm zem1m.
Svet ocekaval rychly zanik no.
We zrozene federalnf republi-
ky.
Jake prvnf president Spoje-
nych Stat1 osvedcil Sc Wash
ington touze opatrnosti a sle-
dovanfm vytceneho Gle, jez no
charakterisovaly jiz jake vId-
&c vojenskeho. 0 utisenf po-
litickeho rozkolu pricinil Sc
tim, re do sveho kabinetu wy
zval Hamiltona a Jeffersona,
vIdcf Tecn1ky dvou rIznych
skol p~olitickeho smyslenf, KITE
Fl Sc pozd6ji stall zakladateli
dvou soutezich politickych
stran. Ponenahlu sflila nova
republika, politely i hospo-