Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-03
RHINE.

rychleJl dOkOnclCl pOdrODenl
Katalonie. Tlaci Sc dnes ma Sc
yer "a Mataro, severne Cd
Barcelony, zatfm CO dlouhe ia
dy napolo vyhladovelych lidi
obl6hajf V Barcelona stTediska,
kde rebelove rozdelujf potra-
why.
Ret6zy vojfn1 S nasazenymi
bajonety mus1 udrzovat pora-
dek v radach hladov1cfch, ably
nasilfm 81 nevzali potraviny ;
tax veliky je naval a hlad oby-
vatelG Barcelony. General
Franco pokousf Sc rychle skon-
citi celou obcanskou waikiki, po-
starati sc O potTebne a zacfti S
RECONSTRUCTED zeme.
Pc jednu noe prijfzdely
tricky S nakladem potravin
re vsech castf Spanelska pod
rebelskou vladou, ably odpomo-
hly nedostatku potravin v Bar
celone. Techto truckI pTijelo
pres tisfc. PTiezly mnozstvf
chl6ba, mleka, mas V plechov-
kach a jinych potravin.
Rebelove pravf, re mali ma
deli, Re tyto "chlebove fronty"
hladovicich zmizf asi do tydne,
re do te dolby sc podaf1 odstra-
niti nedostatek. Mnoho lid1 Wy
pravelo, re dlouhe mesfce zili
jenom ma cocce, vode a kousku
chleba. Nektere zeny pc OBJ
drzenf potravin poklekly pr1-
mo ma chodnikach a modify Sc
dekujfce vroucne "a tuto po-
moe a vysvobozen1 pred dali
sim hladoven1m.
Udrzovanf poradku v BARGE
lone bylo predano zvlastnimu
sboru $4,000 ozbrojenych mu-
"a. Move utvorene mestske ra
de bylo naTizeno, ably vycistila
barcelonske ulice, pokryte tro-
skami a take tunami papfru,
ktery byl hazen do ulic ma pri-
vftani vojska generalismima
Franco, kdyz toto vtahlo We
ctvrtek do mesta bez jakeho-
kohl boje. Spanelska vlada Cd
tud zavcas utekla.
z Rfma bylo oznameno,
re 10000 vojenskych zalozni-
XII z rocnfku 1901 bylo povola-
no do zbrane pocfnaje l. 1no-
rem t. r.
Fasisticke 1Tady popisujf to-
to cvicenf jake normaln1 pro-
ceduru, lee zahranicnf vojenstf
odbornfci poukazujf ma fakt,
re k pravidelnemu cviceni star
ST rocnfky zaloznfki byvajf po-
volavany az pozdeji ma jaTe ne
DO az v lete a nikoli v 1noru a
krone toho ze obycejne o tom
byva podavana zprava hodne
ku pTedu.
V zahranicnfch kruzfch by
10 jiz drive Teceno, re tyto roz-
kay naznacujf, re premier
Mussolini sc pTipravuje ma kaz
dy pffpad moznosti, ktery by
mohl ~vyvstati We spojenf S u
koncenim obcanske valky We
Span6lsku a z kontroverse fran
couzsko-italske v otazce Sire
domoTi.
- Francouzsky generalni
stab zdvojnasobil rychlost mo-
bilisacn1 soustavy pro pfipad
valky, ably byla Francie pfipra
vena zejmena proti nahlemu a
rychlemu 1toku.
Tato a lima opatren1 byla
pfedsevzata vzhledem k mezi-
narodnf situaci, ktera NIUE Sc
dostaviti pc padu Barcelony.
Povolanf $4,000 italskych
reservist1 rovn6z prisp1va k ne
klidu pres oficielni ujistovani
Italie, re jedna Sc pouze O nor
malnf povolanf reservistG ma
cvicenl.
Nervosita, plynouc1 re situa-
ce, ma sv1j odraz ma burse, kde
vladnf bondy slime klesajf v po-
slednfm mes1ci.
Zahranicnf vybor poslanec-
Ike snemovny odhlasoval navrh,
ably vlada byla pozadana uci-
niti bez odkladu kroky k zes1-
lenf francouZSke prOpagandy
v cel6m sv6t6. To Sc ma staff
pomocf radia, tisku a oficiel-
mich misf, ably tax bylo celeno
nemecke a italske propagan-
de, jez lfcf Francii jake upada-
j1cf velmoc.
- Viscount Halifax, britsky
ministr zahranicf a Jean Mais-
ky, velvyslanec sovetskeho Ru-
ska, NELL konferenci teze do
TX 11Ixv fro0 ~an,1z01zZ xoSnSo41~