Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-04-14
Z rozviiffen6 Evropy.

di Medus bylo dosazeno be-
ztrat.
: Nazisticke Nemecko varova-
10 zapadn1 demokracie, re by
nerozumelo tomu, kdyby sc po-
kusily pTekazeti Mussolinimu,
"Nemecko ma 1plne porozume
nj S krokem Benity Mussolini-
no, ktery %povazuje "a opravne-
ny We smyslu pTatelske smlou-
Wy I~talsko-Albanske z roku
1927. Italie pfirozene memo
hla dovoliti, ably tax bllzko je-
jich bTeh1 pokracovaly nepoko
je a 1toky ma italske obcany."
Italie We skutecnosti vlastni-
la Albanii pc tucet rok1. AL
bansky kral byl R1mem ovla-
dan a take vydrzovan. Alban-
ska politika, hospodarstvi i fl
nance byly pod prfsnou kontro-
lou Italie. Mussolini nemGze
zfskati mic okupaci pobrezl al
banskeho, ktere Dude noebycej
ne drahe. Mussolini spolecne
Sc svym pobratimem sc d1vaj1
ma Londyn, zat1m co italst1 GER
nokosilaci Ia pomoci tanku a
mnoha set letadel rozbfjej1 po-
kojnou zem.
Hitler S Mussolinim nechteli
veFiti, re dOjde k vOjenske
smlouv6 mezi Anglif a Pol
skem. Smlouva vsak byla uza-
vTena a Angle nabfzf podob-
inou smlouvu Rumunsku a Ma
darsku. Mluv1 sc tez o Jugo-
slavii, Recku a Turecku.
Namestek ministra obrany,
NJ. Mekhlis, prohlasil Kijeve,
re Rusko nenf dosud priprave-
no vstoupiti V nejakou alianci
proti Nemecku:
"Sovety Sc nedajf vlakati do
valky proti Nemecku."
"Kdybychom vsak byli ma
padeni, prejdeme v dtok hned
cd pocatku a znicime neprftele
ma jeho vlastn1m 1zemi."
"Sov6tske Rusko je odeno v
ocel. Je dobre pripraveno pro
kazdou p~Tflezitost a nebojf Sc
zadne hrozby."
"Nenf mu treba ably hledalo
spojence nebo ably mobilisova-
To-"
Sovetske Rusko stale jeste
neveT1 Anglii a Francii a proto
Sc drzf zpet. Jakmile by k ne
Gemu vaznemu doslo, Rusko bu
de staff prot Nemecku.
Akcie ma burse v New Yor-
ku klesly O 81 az Sc nasledkem
itoho, re re strachu pred val
kou Europe bylo vrzeno vel
Ike mnozstvf akcif n atrh. Ten
to strach z valky zavinil ital-
sky vpad do Albanie.
Spoj. Staty odsoudily italsky
vpad do Albanie jake "dalsi
nebezpecf svetovemu mfru."
Toto prohlasenf ucinil sekre-
tar statu Hull Sc schvalenim
presidenta Roosevelta, ktery
sc stale nechal ma sve dovolene
informovati O vyvoji situace V
Europe.
Jiny vysoky vladnf 1Tednik
pravil, re Spoj. tSaty povazujf
vpad premiere Mussoliniho do
Albanie "a predehru k mno-
hem vaznejs1 situaci. Tento u
redn1k prohlasil, re department
ty statu a valky jsou naklone-
ny veriti, re nemecky kancler
Hitler NIUE vyuzitkovati teto
move krise k zmocnen1 sc Gdan
ska, a to V dobe nekolika dn1.
Sekretar Hull pravil, re "a
branf Albanie je proti dobre
Will vsech narodG sveta a re
jejich vlady mely by Sc vesti
nikoli do valky, nybrz cestami
m1ru. Toto prohlaseni ucinil,
kdyz byl mluvil telefonicky S
presidentem Rooseveltem We
Warm Springs, Ga.
President Roosevelt pTi roz-
mluve S novinaTi We Warm
Springs pravil, re toto prohla-
SEMI sekretare HULA We Wash
ingtone mluv1 samo "a sebe. V
teze dobe v kruz1ch kolem zdej
s1ho Bfleho domu byl opako-
van RooseveltGv vyrok ucineny
pred nekolika mes1ci, re vyhla-
zen1 malych narodG vojenskou
vybojnost1 zeslab1 i bezpecnost
a prosperitu Ameriky.
Jiny vladnf 1rednik, jenz
nechce byti jmenovan, pravil,
re Nemecko a Italie pravdepo-
dobne 81 mysl1, re Velka Brita-
ME stvofila "monumentalni
bluff" jednanim o alianci $
POlSkem q iinak nOdn6cOV5.