Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-05-19
Pfekonavani predsudkH.
F.. L.. I. S.

1851 oH0Co, Oyld J0V1SLom, na
nemz cas- cd casu objevovaly
Sc predsudky We vsech MOI
nych formach: predsudky pro
tt Indiandm a cernochum, pro
tt urcitym pristehovaleckym
skupinam i prot vsem pTiste-
hovalcum bez rozdilu proti We
flc1m nekterych cfrkvf: kvake-
rum, katolfkdm, Hugenot1m.
unitafdm, ziddm. Pfednf anne
rlct1 f~ilosofove, sociologove a
pedagogove studovali zvlastnf
ukazy pfedsudkd: jejich wink
a slfenl, zpGsob, jak je pTekc-
navati a vymytiti, ably nebrz-
Oily pokrok tohoto naroda.
Psychologove, kterf sc sna-
zili prohlednouti tento pro
blem, zjistili, re mic takoveho
neexistuje jake vrozenJ nebo
"lnstinktivnf predsudek". De-
ii neznaj1 zadnych rasovych,
nabozenskych nebo jinych an
tipati1. Casem vsak pTeifmajf
urcite nazory a sklony cd
svych rodicu, pratel a cd sveho
okol1 vGbec.
Clovek Sc vzdy SNAIL styka-
tt Sc s lidmi sobe podobnymi,
t. j. S lidmi mluvicfmi TIME
lazykem, maj1c1mi tytez IVY
KY, sklony a presvedcen1. Ma
lldl, kterl Sc cd neho v tonic
ohledu llsili, pohl1zel vzdy S
Jlstou nelibost1. Nebylo wac
nym 1kazem, re Tide Sc stei-
nym pozad1m utvofili uzavTe-
ne skupiny, nichz Sc snazili
zachovavati sve tradice, yylu-
cujlce soucasne jakykoli zasah
z venku. V techto skupinach
vyrGstal kolektivnf pocit hrdo-
sti mad jejich pGvodem, upev-
novalo Sc jejich nabozenske
pfesvedcen1 jejich pojem mo-
ralky, ale soucasne vznikala i
neduvera a strach pred lidmi
mimo jejich okruh. Toto je
obvykly "mechanismus" nesna
s%enlivosti, zname vsem lidem
sveta. V Americe poslouzf "a
pf1klad uzavrenych skupin pr
We puritanske obce. Puritanstf
v1dci, oznacuj1ce sve souverce
"a cid vyvoleny" a vynasejfce
do nebes sve nabozenske dog
ma i clrkevni sprawl, pohlizeli
S pohrdan1m ma kazdeho, kdo
mel jine presvedcenf a nepri-
pousteli do svych obci nikoho,
KIDD by mohl poskvrniti cistotu
jejich v1ry a denn1ho zivota.
Pfedsudky a nesnasenlivost,
pfenesene ma americkou p1du
prvnlmi prdkopn1ky, pocaly
pozvolna blednouti We svetle
poznan1 a vzajemneho sblizo-
vanl. Protestant, baptiste, ka-
toilet, kvakeri, Hugenoti a pff-
slusn1ci cetnych jinych cfrkvf,
tt vsichni hledali v Americe ma
bozenskou svobodu, vSichni
stall pred timtez problemem:
jak uhajiti svou existence Pred
sebou~ NELL ohromny 1kol ka-
cent americkych lesG, stavenf
chat, vysusovan1 mocalG kulti-
vovanl panenske pGdy a postu-
pu ma zapad. Nebylo ddvodu,
proc by NELL pokracovati We
nekdejsfch rdznicfch,
naopak, bylo mnoho d1vodd,
proc by NELL spolupracovati.
Pomalu Sc teto spolupraci ma
nejdr1ve We svych malych
obc1ch, pax v kolonialnfch O.
a konecne pfi resent
problemd narodn1ch. Jeden re
stalych zdrojG neshod a roztrp
cenosti byl odstranen prohla-
senlm uplne rozluky cirkve cd
kdyz Sc vsechny cfrkve
rovnopravnymi v ocfch
zakona a kdy jejich prfslusnici
nabyll naprOste nabOzenske
svobody.
Jeden druh socialnich pred
sudkG pramenf z ned1very k
cizincdm. Kazda narodnostni
We Spojenych Statech
byla nekdy predmetem pred
sudk1. V kolonialni Americe
byli obvinovani re strannicko-
Nemci, svedove, Holanda-
ne, Skotov6 i Ircane. PTisteho-
valecky pTfliv v prvych dnech
republiky dial wink prvemu
naporu prot vsem cizincum,
projevem bylo prijetf O.
presivn1ch zakon1 proticizinec
Hnut1 takovych organi-
sac1 jake "Know Nothings" a
'Ku Klux Khan" bylo moder-
nejs1 reakc1 ma zvysenou immi-
graci z Irska a zapadnf Evro-
Kduz CO cnn n0Eo1xy wolf