Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-17
George RubIee. americk1

direktor mezinarodnfho vybo-
ru pro bezence, oznamil tired
nikdm tohoto vyboru, re Hitler
sllbil odstraniti zakaz proti Ii
dunn v nemeckem obchode a
prdmyslu, jestlize vybor jeho
prime jeho plan ma vystehova-
nj jich z Nemecka.
Pravi Sc z verohodnych prame-
nj, re take rekl, re Hitler svo-
Ill k "politickemu prfmefi" Sc
zidy do rozhodnutf vyboru O
navrzenem planu ma emigraci
jejich z Nemecka.
Zastupci 80 vlad, jez tvorf
vybor, sejdou sc zde Ultra, ably
uvazovali o nab1dce nacisticke-
vlady.
Hitler, jak Sc pravf, dovoli.
ably Tide mohli S sebou z Ne
mecka witt ash 1870 sveho
jmen1. Nemecko dalo n~ajevo,
re snad dovoli, ably bohatf Eide
pouzili casti svych pence z fl
nancovan1 vystehovanf chu-
dych zid1.
Mezivlani vybor snad Dude
pozadan, ably vypsal velkou
pujcku k vystehovanf rs 5000
mladych zid1 z Nemecka v pr
slim roce, jak Sc pTedpovfda v
nekterych kruz1ch.
y We Varsave Sc mluvf O ia
kemsi oziven1 Male Dohody. a.
lie S Polskem m1sto Cesko-Slo-
venskem. To pry je planem ru-
munskeho zahranicniho mini
stra Gafencua jenz "a tim ice
lem prijede pT1sti mesic do
Varsavy. Takova dohoda zba-
vena antimadarskeho ostnu,
by sc pohybovala jake kyvadlo
mezi Osami Berl1n-R1m a Par1z
Londyn.
Uskutecnenf tohoto planu pry
znacne umoznila resignace pre-
miera Stojadinovice. Mimo to
polsko-rumunske styky, jez by
ly velmi napjate "a cesko-slo-
venske krise, sc opetne vratily
do normaln1ch koleji. Ones pry
karpato-ukrajinsky problem
nestoj1 v ceste rumunsko-pol-
skemu pTatelstv1. Mimo to pry
Polsko netrva ma dfivejsim pro
jektu spolecnych polsko-ma-
darskych hranic.
We Varsave Sc vidi We vysla-
nj generala Prchala do kappa
to-ukrajinske vlady Volosinovy
doklad, re csl. vlada nemini
povoliti panukrajinskemu hnu-
tt ma sve casti Karpatske Ukra-
jiny.
Ma tento plan take Dude mi
ii dIlezity vliv navsteva ital.
skeho zahranicnlho ministra
Ciana We Varsave, k n1z dojde
25. 1nora.
Francouzska vlada sc O.
bratila ma Japonsko Sc zadost
o vysvetlen1, co ma znamenat
obsazen1 ostrova Hainan, iva.
neho "brana do Indociny" ia.
ponskym vojskem. Tento di.
~plomaticky krok byl podniknut
v srozumen1 S Londynem. Oh.
sazenl ostrova je povazovanc
"a porusenf vyslovnych slibt
Japonska, re Sc "a sve valky
Cinou zdrzi vseho, elm by byly
drzavy evropskych demokraci.
ma Dalnem Vychode odhroze.
ny. S obsazovan1m ostrova
Hainan sc zacalo We ctvrtek
prave v cas-, kdy ma paf1zska q
britska vlada vazany ruce We
Spanelsku pokusy skoncit OBJ
canskou valku a zajistiti, re pc
nj Dude nemecke a italske vol
sko We sluzbach vzbouTenc1 re
zeme stazeno.
Francouzskemu vyslanci v
Tokiu bylo ulozeno, ably zadal
ma japonske Wade presnou a
zavaznou odpoved ma otazky
proc k obsazenl ostrova Hal
nan doslo, jak dalece okupace
pokrocila a jak dlouho Dude tr-
vat. Kdyby byla dana odpo-
we'd re jde o obsazen1 pouze
docasne, francouzska vlada by
sc S tim pro tn chv1li snad spo.
kojila. Ale jest obava, re no.
We japonske vojenske operace
v Cine smerem ma Jill jsou jsou
namfreny proti bezpecnost
francouzske Indoc1ne, britske.
no p~rfstavu Hong Kong a hol
landske Vychodn1 Indie. Do.
konce take proti bezpecnost
Filijinskych ostrov1, ktere jsou
jeste stale pod suverenitou Spe
jenych StatG.
Re sanghaje Sc hlasf z japor
skeho hlavnlho stanu, re
-