Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-06-16
Cele DrOudv novJch nrf,kon

pad, ably tam obdelavaly pudu
a pestovaly obil1. Potreba ze-
leznic, jez by toto obilf odva-
zely, a potfeba novych a do
konalejsich stroll stavala Sc
denne nalehavejsi. Stavba ze-
leznlc vyzadovala praci hlav
svalnatych paz1 temer vsech
pristehovaleckych skupin :Sko-
ty, lrcan1, Nemc1, Polakd,
Madaru i C1nan1.
Zapadni farmari sklfzeli s
nepfehlednych lan1 ohromnou
1rodu obil1, zeleznic il .rozva-
zely, a tn vyskytla sc nova OBJ
t1z: jak zameziti pro farmare
zhoubnemu markantnimu po-
klesu cen, uncle privodn6mu
bursovnimi spekulanty. A tn
opetne setkavame Sc sc ime-
mem pfistehovalce. Rusko-pol-
sky lid, David Lubin, prisel ma
napad, jak zabraniti tomuto
"corhering" psenice spekulan-
ty, a Size mezinarodni zeme-
delsky 1stav, v nemz Sc sdru-
zilo 46 rGznych narod1.
Ma poll vyroby vynikali pri-
stehovalci uz cd kolonialnich
dn1. Polaci, Nemci a Italove
vyrabeli zde sklo. Nejlepsi
puSky V revolucnich dnech Wy
rabeli Nemci.
Elias Howe, chromy mladik
z Bostonu, sestrojil sici stroj,
ktery znamenal pro zeny cele-
no sveta jeden z krokG k e.
manclpaci. Stejneho mocha
nickeho principu bylo uzito
k sestroj en1 stroje ma vyrobu
obuvi. Tis1ce pTistehovalc1
naslo, dlky temto vynalezcnm,
u%platnen1 v odevnim a obuvni-
ckem prGmyslu.
Noviny vychazely v Americe
v pomerne malem poctu WITS
ku a jednotlive whisky byly
dosti drahe. Teprve anglicky
pfistehovalec Robert Hoe u
moznil sym vynalezem tiskaf-
skeho lisu urychlene tisknutf.
P1vodnlch $50 vytisk1 "a no
dinu vzrostlo hned ma 100, pax
ma 5000 a konecne zdoknale-
MIN lisu valcoveho typu az ma
10000.
Asi stejnym casem zdokona-
iii Samuel F. B. Morse sv1j te-
legraf; nemecky pfistehovalec
Ottoman Mergenthaler vynale-
I'll o neco pozdeji linotyp, pra-
We yeas, ably usnadnil milion1m
pfistehovalcG nauciti sc move
feci cten1m. Ones je linotypu
uzivano uz1vano pTi tistent
vsech novin Americe, vcetne
cizojazycnych. Novinky, 1--WE
fejnovane techto novinach
prichazejf do redakce meier
pc telegraph, ale i pc telefonu
objevenem skotskym pTisteho-
valcem Alexandrem Grahem
Bellem. Telefonovani ma vel
Ike vzdalenosti bylo umozneno
vynalezem genialn1ho srbske-
no pristehovalce Michaela Pu-
pima. Denn1 zpravy prichaze-
il nam tez pc radiu, objeven1m
Italem Marconim. a v mnoha
smerech zdokonalenem ne
meckym pristehovalcem Stein
metzem. Radiovy tlampaG
byl sestrojen rozenym Danem
Petrem Jensenem, pTistroj pro
vysflan1 radiovych fotografii
zidem Arthurem Kornem. Bu-
deli Sc moci uz v kratku i prG-
merry American tesiti z televi-
Sc, Dude to z velke casti zaslu-
hou Rusa Anton1na Zworyki-
ma, jenz je ma tonic poll prG-
kopn1kem.
Mame-li oceniti zmeny, jez
tyto vynalezy privodily v kaz-
dodenn1m zivote, muslme 81 je-
nom ~pripomenouti, re ma pr.
Jir1 Washington cestoval pine
til tydny Sc sveho panstvi v
Mount Vernon do New Yorku
ma svou inauguraci, nebo re
text ProhlaSen1 neodvislosti
dostal sc do rukou obyvatelu
Charlestonu ctyryadvacet dni
pc pTijetf tohoto prohlaseni
Kontinentaln1m kongresem We
Filadelfii.
Uzasny rozvoj automobile
veho prGmyslu je nejleps1 u
kazkou, jak pfislusnfci vsech
ras a narodG svorne spolupra-
covali, ably ucinili z nekdejslho
luxusu kazdodenf slozku anne
rickeho zivota. Automobilovy
prGmysl uziva dnes We Spoje-