Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-10

Ia zivota Abrahama Lincol-
ma, sestnacteho presidenta Spo
jenych Statd, odehraly Sc ne
ktere z nejdramatictejsfch u
dalostf americkych dejin. Lin
coin sam bojoval S 1spechem O
zrusen1 otroctv1, jez pres sto
let urazelo cit mnoha America
mum a jez bylo v pfimem roz-
poru Sc zakladnfmi principy
ProhlaSenf neodvislosti. Lin
coin bojoval O zachovani Unie
v dobe, kdy krev, prolevana v
obcanske valce, svedcila O ne
svornosti naroda, bojoval = a
zvftezil.
Jeho dramaticka kariera, d.
raz, ktery kladl ma narodni
sjednocenost, jeho liberalnf So
cialnf filosofie a konecne jeho
tragicka smrt kulkou zakerne-
no vraha, to vse byly cinitele,
jez ucinily z Lincolna jednu z
prednfch postav v americkem
verejnem zivote.
Lincoln narodil sc IL. 1nora
1909 v Hardin County v Ken
lucky. Jeho otec byl negra-
motny farmar, ktery Sc umel
prave jen podepsat. Take je-
no matka byla nizkeho stavu,
i kdyz vynikala sym intelek-
tenn a charakterem mad sve O.
kolf. Umela Size cfst, nikoli
vsak psat. Mlady Abraham
dochazel do skoly jenom jeden
rok, v uceni ale pine pokraco-
val donna, VENUE kazdou vol
nou chvilku ctenf.
We dvac1ti letech byl Lin
coin mladym obrem, temer 6
stop 4 palce vysokym a vyni-
kajlccm neobycejnou silou.
Drive, neil Sc rozhodl venova-
tt Sc pravGm a politice ,vyzkou-
sci Lincoln nejedno zamestna-
nj. Jednou Sc zivil kacenim
stromd, jindy 81 nasel praci Ia
ko plavc1k ma Mississippi, pax
jake prodavac obchode a ia
ko vojak. Prava studoval v
Spfingfieldu, advokatem sc
stall We veku sedmadvacfti let.
ze by Sc byl kdy Lincoln stall
ucenym juristou, to nen1 MOI
no r1ci. Sve volne chvile veno-
val i nadale ctenf, hlavne knih,
jednajfcfch o dejinach a poll
tickych vedach, a svGj zajem
obracel ma anglickou gramati-
ku a recnictvi. Naucil sc vyja-
drovati Sc presne a stall sc vyni-
kajicim recnikem sve DOLBY.
Otroctvl bylo tehdy jednou
z ozehavych otazek. JIM sta
ty pestovaly bavlnu a tabak ma
rozlehlych ~plantazfch a pohlf-
zely proto ma %otroctv1 jake ma
zaklad sveho hospodarskeho
zivota. V severnich statech
nebylo zadnych otrok1. Mnozf
Tide ma severn odsuzovali otroc
tvf jak s humanitniho, tax hos
podafskeho stanoviska, spatru-
jice v zivote ma jiznfch planta-
z1ch brzdu, zpomalujici hospo-
darsky rozmach celeho naro-
da. Kdykoli chtel novy stat
byti pTipusten do Spojenych
Stat1, vznikal v kongrese spor,
IDA ma byti novem state pri-
pusteno otroctv1 81 nikoli.
Lincoln stall Sc recnikem "a
stranu, bojujfcf proti otroctvf.
Roku 1858 byl kandidatem ma
misto do senatu. Jeho protiv-
nikem byl Stephen A. Douglas.
Vefejne debaty s tfmto odpdr-
Gem ucinily z Lincolna osobu,
znamou pc cele zemi, i kdyz
mu nepomohly k vftezstvi. o
diva roxy pozdeji, roku 1860,
postavila republikanska strana
Lincolna "a sveho kandidata
ma stolec presidentsky, ma nejz
byl j zvolen.
Jeho vftezstvi bylo signalem
pro okamzite odtrzenf Sc liz
mich statd, ktere odvolaly sve
kongresn1ky a utvorily svou
vlastn1 vladu S Jeffersonem
Davisem v cele.
Nasledovaly ctyry roxy des-
truktivnl a krvave obcanske
valky. 1. ledna 1868 vydal
Lincoln prohlasenf, jimz osvo-
bozuje vsechny otroky. V Ger
vnu tehoz roku doslo k nejvet-
81 bitve u Gettysburgu v Penn
sylvanii, jez skoncila poraz-
kou konfederacnf armady. Ro-
ku 1864 byl Lincoln znovu zvo-
len prevaznou vetsinou, dukaz
to, re jeho snazeni neslo Sc
1S~~M ~N~x1-@ T. -NHe