Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-03-17
Nekolik americkvch d.

stojnfky, kterf slouzili We Fran
eli. Nejvice pot1zi Jim delalo
obstaranf visa do Holandska.
Visum konecne dostali cd a.
merickeho vyslance v Holland
sku, ktery v jednom z d1stoj-
Mkt poznal znameho ameri-
ckeho publicistu Luke Lac, plu-
kovnfka americkych dobrovol-
Mkt. Plukovnik a nekolik je-
no vernych vstoupilo proste do
zamku obyvaneho Vilemem,
protoze zamecky vojak ma stra
Ii pred zamkem nemel odvahu
zastavit americke dGstojnfky.
Vesli az do knihovny a pfali 81
mluviti S ex-clsarem. Byli hoto-
vi vybfdnouti a pTipadne i ma
slim prinutiti Vilema H., ably S
mimi vstoupil do auta a nechal
sc odvesti do Francie. Odbyli
soukromeho tajemnfka Won
Bentincka, re must osobne mlu
Wit s cfsarem. Ten vsak asi ne
co tusil a protahoval setkani,
zatfm CO druhy povolal policii
a osobni gardu. Kdyz Sc a.
merickym d1stojnik1m zdalo
cekanf pTflis dlouhe, vyrazili
dvere do dalsf mfstnosti, ale
tam Sc octli pred cetou vojfn1
Sc dvema pfipravenymi stroll
mimi puskami. Americana vi
deli, re mic nezmohou a dali Sc
ma 1stup, odnaseje S sebou
jake pamatku = popelnicek S
Vilemovym znakem. Jejich
dobrodruzstvi bylo jiz znamo,
kdyz Sc vratili Ike sym plu-
kun, ale trest byl nepatrny.
Pouze pro neopravnene opuste
nj svych 1tvarG a zneuzit1 vo-
jenskych aut.
" Moskve pTi zahajenf
Is. kongresu vSech odborovych
organisacf komunisticke stra-
ny pTednesl diktator Josef Sta
lin rec, kterou naznacil, re
Rusko nebude tahat z ohne ka-
stany Ia britske a francouzske
zajmy a nepustl Sc do valky S
Nemeckem. ODE zeme by il
byly oslabeny a jinym velkym
mocnostem by Sc tax zavdala
pfilezitost, ably molly diktova-
tt sovetGm nepTiznive mirove
podminky.
Stain Sc ujal slova hned ma
zahajovacf schulz kongresu,
kdyz byl pTedstaven Vjacesla-
VEN Molotovem, predsedou IL
dove rady. ~Shromazdeni mu
pTipravilo obrovske ovace.
Poole Stalinova vykladu ne
Fsledujf tax zvane neutocne sta
ty jake Francie a Velka Bri-
TAME protifasistickou polite
kou smernici jen proto, re by
Sc baly domacf revoluce. Jde
Jim O to, ably postvaly Japon-
sko, Italii a Nemecko do valky
prot sovetskemu Rusku. Kdyz
by sc il vsechny z1castnene sta
ty oslabily, velmoci, ktere do
sud z1staly stranou, by mely
dosti cerstvych sill, ably 81 vynu-
tily prijeti mfrovych podmi-
mex, ktere samy %nadiktuj1. Hla
sajfce do sveta, re chtejf po-
tT1t We svete komunismus, Ne
mecko, Italie a Japonsko We
skutecnosti ohrozuji v prvni ia
de britske, francouzske a anne
ricke zajmy. Tyto zeme jsou
take nepratelske sovetskemu
Rusku, tfeba to nedavaji okate
ma jevo a dovedou zastfrat sve
konecne Gle. Ale z n~epratel-
stv1 prot sovetGm Sc snazi "a
sit nesvary mezi Ruskem a Ne
meckem.
Dokazuje to mnichovsky
pakt, jehoz vysledek bylo roz-
kouskovanf Cesko-Slovenska.
Byla to cast planu namireneho
proti Rusku a Nemecko dostalo
velke kusy cesko-slovenskeho
1zemf v odmenu "a to, re FAC
ne valku S Ruskem. Nyni vsak
Nemecko nechce dostat pTevza
tym zavazkGm a posfla sve We
Fitele Ike staremu certu. Mel
drive dostalo Nemecko cd
Francie a Velke Britanie male
Rakousko, potion sudetske u
zemf a ma konec mu bylo dano
v plen cele CeskoSSlovensko s
porusenlm vsech smluvnich "a
vazkd, jez v1ci nemu pTevzaly.
Pr tom byly do sveta pusteny
Iii O slabinach ruskeho letec-
iva, O povstan1 v sovetskem sva
zu atd. a Nemecku bylo mama
ceno, ably pokracovalo We SVEN
tazenf ma vychod a napadlo
bolseviky, re Dude vsechno v
ma nrOSt6m nOTSdku