Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-04-28
ZrOzvlfene Evropy.

Franc1e haJltl kaZdOu cast
francouzske rise bylo znovu O.
sv6dceno zahranicn1m mini.
strem Josefem Bonnetem, KITE
ry mluvil pred zahranicnym w
borem poslanecke snemovny v
PaTizi.
Bonnet radil sc sc zahranic-
MIN vyborem pc dive hodiny.V We
zprav6, jez byla O konferenci
vydana, byl citovan takto:
"Pevna nadeje francouzske
vlady, re Dude nalezena costa
k m1ru, byla nasledovana pre-
sidentem Rooseveltem."
Die teto zpravy zahranicnl
ministr ucinil prehled vyjedna-
vanf S evropskymi narody o
pripojen1 sc k alianci proti dix
tatornm, zmfnil Sc zejmena o
vyjednavani S Polskem, Ru-
munskem a Reckon a take 0
moznosti pTiv6sti Rusko do pro
tifasisticke skupiny narod1.
Oznamuje Sc, re Velka Bri-
TAME, Francie a Rumunsko u
zavrely dohodu, die nlz mali
byti zapalena petrolejova Fri
ola V Rumunsku pro pf1pad,z re
vypukne valka, ably bylo zane
zeno N6mecku cerpati odtud
zasoby oleje k valecnym ice
linn.
Francouzsky kabinet pro-
vadGl dnes pTehl1dku pflprav
pro prfpad mobilisace We schu-
ri, trvaj1cf dive hodiny.
Rumuni zapalili petrolejova
zTfdla V svetove valce a pravi
Sc, re odpurci nacismu v Ru-
munsku hodlaji to uciniti opet,
V pfffpade, re by doslo k valce.
z pramene, blfzkeho, doda-
va Sc dGrazu k teto dramaticke
moznosti, ujisten1m, re byla
stran toho uzavTena dohoda
mezi trent vladami, jej1mz u
celem je provadeti sabotaz pro
ii Hitlerovi.
Zahranicn1 ministr informo-
val kabinet O dohode, ktera
vaze Anglii, Francii, Polsko,
Rumunsko a Rusko Ike koope-
raci letectva v pT1pade valky.
Osm naffzenf, tykajicfch Sc
.evropske krise bylo pfedlozeno
presidentu Lebrunovi k podpi-
SUI. Nejd1lezitejs1m z mich je
narfzen1 ministerstva valky,
iednaj1c1 O organised vseho
vaIeGneho materialu, Zbran1 a
munice pro pT1pad valky.
Slovenska vlada vydala ma
Tfzenf jfmz Sc zavada nucena
vojenska sluzba ma celem 1ze-
mi Slovenska k vycviku bran
CT, kter1 budou vybfrani ma vol
nu pravidelnych obvodech.
Vojensky vycvik stanoven byl
ma Is m6s1cG. Die vladnlho
naTfzenf budou tomuto nuce7
n6mu vycviku podrobeni row.
nez MadaTi a Nemci ma sloven-
skem 1zem1 usedli.
Ma rozkaz n6meckych IRA
dG nebude V Narodn1m divadle
davano nesmrtelne d1lo BedTi-
cha Smetany "Libuse". Pry
by mohlo pTedstaven1 teto ope-
ry poskytovati prflezitost k de-
monstracfm proti nazist1m.
"Branibori V Cechach" byly
zakazany hned pc zaboru Su-
detskeho uzemf Nemci.
Polsko ami Rumunsko, jak uda-
vail dosle zpravy, nespechajl
S pTijmutfm pomoci sovetskeho
Ruska. Nedbaj1 O zadnou ali
anci S Ruskem, ably nepodraz-
Oily hence, jezto V pffpade
valky mezi N6meckem a Rus
KEN ODE zeme staly by Sc pax
bitevn1mi poll nemecke a So
v6tske armady.
Jistym Sc IDA byti pouze
jedno. A to re Rusko vstoupi
do "fronty m1ru" sc awaken,
re V prfpad6 potreby Dude do
davati Polsku i Rumunsku va
leGny material a jine potfeby.
Polska vlada uvedomila Via
du Velke Britanie i sovetsk6-
no Ruska, re sc nez1castn1 ak
tivn6 anglickych rokovani o
z1skanf Ruska do bloku statu,
stoj1c1ch prot vybojc1m.
Rumunske kruhy z okol1 mi
nistra zahranic1 Grigore Ga
fencu potvrdily, re Rumunsko,
jak 81 v6ci dnes stoj1, zdstane
neutraln1 v pTfpade valce, jest
lie to Dude NONE. Ministr
Gafencu byl ma poradach v
Berl1ne.
Rumunsko ma obrannou ali
anci S Polskem, ktera je chran1
pred 1tokem sc strany Ruska.