Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-12-01
VYZNAM DEMOKRACIE.
John W.. Davis.

hodnou karieru jake advo-
kat, Glen kongresu, statnf ma
vladnf, americky velvysla-
nee v Anglii a demokraticky
kandidat ma Trad presiden-
ia r. 1924. Clanek pana Da-
wise je ctrnactym v serii clan
XII o demokracii, napsanych
ma zadost Cizojazycne infor-
macni sluzby vynikaj1c1-
mi Americany, rodilymi i ma
turalisovanymi. Nazory, Wy
jadrene v techto clancfch,
jsou osobn1mi nazory auto
ru.)
Pro me znamena demokracie
zpGsob zivota, program, sys-
tenn uspoTadan1 a f1zen1 yale
zitosti jednotlivcG a skupin a
narodd. Narody, jez 81 vyvoli-
ly demokracii "a svoji formu
vlady, "a svGj zpGsob z%ivota,
nedosly k nj nejakym rychlym
rozhodnut1m nebo inspirac1;
demokracie nevyvera re zad-
ne moraln1 dokonalosti nebo
ctnosti, jez jsou mimo dosah
jinych narodG, a ma nez 81 mo-
hou ciniti narok jedine ony sa-
my. Tyto narody dosahly de-
mokracie pc mnoha zkusenos-
tech a omylech, casio namaha-
YOU cestou prace a 1trap. De-
mokracie vyrostla z dlouhole-
tie zkusenosti a byla zalevana
krvi a slzami mnoha generac1
nasich predk1. My, jejich po-
tomci, udelame dobre, zamysll-
nell Sc mad jakoukoli zadostl,
abychom zamenili demokracii
"a COST domnele novejsiho,
zvlaste, kdyz Sc jedna o novo-
tn, ktera je pouze opakovan1nl
starych omyl1 pod stltem no
v6ho jmena.
Costa demokracie je cestou
osobnf svobody, svobody indi-
vidualn1, je pravem kazdeho
jednotlivce nakladati Sc svou
osobou a Sc sym majetkem
poole sve vile S jedinou vyhra-
dou: re tim neubl1z1 svemu
blfznfmu. Demokracie nacha-
ri svou inspiraci " hluboke Vi
lie We vnitTn1 cenu a uslechtl-
lost kazdeho jednotlivce; de-
mokracie p~risuzuje kazdemu
pravo ma svobodne vyuzit1 b.
hem mu prirknutych schopno-
sti a vloh, stavi no jake rovne-
no mezi rovnymi V oc1ch zako-
ma. Ii, kdoz pfijimajl tento
zpnsob zivota, chapou, re kaz-
de pravo znamena pro ne i pr.
slusnou povinost; jelikoz sc
vsak sami nepoddavajf trpne
z~otrocovani, nejsou tez podne.
covani touhou z%otrocovati il
ne. Use, CO zadaj1, je, ably sc
vsem dostalo spravedlnosti 9
prava a legalnfch zavazkt
stejnou merou. System, kterJ
je vyseldkem techto ide1, zove
sc demokracie.
Tt, kterf veri v demokracii
nemohou sc klaneti zadne mys'
tickle bytosti, zvane "stat''; ne.
mohou sc koTiti pc starof1m.
skem zpdsobu zadnemu pc
zlatkovemu vladci, nebo vyp1.
najicimu Sc diktatorovi. Tito
Tide vedi, re vlada je f1zens
muzi, kteTi nemus1 snad byt
nezbytne lepsf AMI chytfejs.
neil oni sami. Tito Tide nepo'
drobi Sc despoticke nadvlade
zadneho jednotlivce nebo sku'
piny, at 81 tito prisvojuj1 jake.
koli tituly. Je-li forma jejicf
vlady tax zvane monarchistic.
ka, must byti monarchismus
obmezen do te miry, ably byl Y
pravde demokraticky. Je-l.
zeme Republican, must m1ti je-
il 1rady a vladn1 einitele jasne
a presne svou moe vymezenu
V kazdem pT1pade je demokra
Gle vodltkem, varuj1cim: "A5
sem a ne dali" Takoveto vo-
dftko spatTuj1 anglicky mluv1-
CT narody We sve Magma Carta,
We svych listinach prav, We sve
federalnf, svych statn1ch a dr.
zavnfch dstavach. Kazda z
techto vysadnfch listin prohla-
suje jista "neodcizitelna pra-
va" jednotlivce - jak je ma
zyva Prohlasenf neodvislosti-
prava, do nichz nesm1 zasaho-
vati a jez nesmi porusovati