Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-03-17
RHINE.
Anglicka vlada vGri.

IOrmOVanycn kruZ1cn.
Londynsk6 casopisy shoduji
Sc v prinaseni zprav podobne-
no obsahu. Daily Mail pravf,
re premier Chamberlain hodla
svolati konferenci velmoci, kite
ra by zabyvala Sc otazkou, jak
zastaviti ohromne zavody We
zbrojenf v Europe, snad jeste
pred koncem leta. Toto obme-
zenf ma Sc tykati v prvnf rade
vojensk6ho letectvf.
Bude-li dosazeno Obmezeni
zbrojenf, Chamberlain pry je
ochoten jednati s Hitlerem o
kolonie.
Soucasne s touto zpravou, z
debaty, vedene v poslanecke
sn6movne O vydanf ma armada
a lodstvo, trvajfcf diva dni,
vychazf najevo, re Angle cinf
velke pokroky v prevalent sve-
no branneho prOgramu.
Ministr letectvf sir Kingsley
Wood pravil v poslanecke sne-
movn6 re jedenact novych to-
warren pro stavbu aeroplanG by
10 uvedeno v cinnost a re do 1.
dubna Angle Dude mfti 1,750
valecnych aeroplanG prvn1 Ii
ME. Dodal re konecny ell =
1870 aeroplanG l. dubna pf1-
Stlho roku = Dude rovnez do
sazen.
Cd kvetna r. 1888 stoupala
produkce aeroplan1 O 1907.
Wood pravil, re do konce to-
hoto roku vyroba aeroplanG
Dude 400% mad vyrobou minu-
leho kvetna. Denne je VIDA
vano $780, 900 ma stavbu no.
vych aeroplanG.
Europa je pripravena ma do
bu "diplomatickych otTesG", a
lie ocekava, re budou daleko v
mensfm meTftku nez loni ma
podzim pred Mnichovskou kon
ferencf, ktera skoncila rozde-
lenfm Cesko-Slovenska.
IDA sc, re jednani o usmlre-
nj Mussoliniho Dude zahajeno
pTiStf m6sic. Londynstf diplo-
mate, kteTf hledi ma ocekava-
ne jednanf jake ma "Stredo-
zemnf Mnichov", predpokla-
dali, re duben Dude bouTlivy,
ale re nedojde k zadne kata-
strofe.
Ocekava Sc, re koncem dub
ma Mussolini predlozf sve teri
torialnf pozadavky Francii a
sOucasne Hitler zahaj1 sve ia
zeni "a kolOnie.
= Farmari, kterf ocekava-
Ii, re budou m1ti pekny zivot
a blahobyt "a nacistick6ho re-
zimu a exporter kterf v6Tili, re
poTadek, zavedeny Hitlerem,
pomGze jim k vetsfmu vyvozu,
obdrzeli dovoleni, ably verejne
pronesli sve stiznosti.
We Voelkischer Beobachter
Gustav Behrens, mluvcf narod.
rol. sdruzenf, lfcf stav sedlak1.
Berlinska obchodnf komora
mluvila jmenem exporterG. V
jejich stfznostech odrazf sc ne
kid, prot nemuz naciste boju-
il. Naciste tvrdi, re nedostatek
d6lnfkG je vinen nesnazemi
jak rolnfk1, tax prGmyslu. Rol-
nfci pravf, re kdyby meme osob
bylo pouzfvano k vyucovanf
vladnfch naTfzenf, bylo by vice
delnfk1 pro produktivnf praci,
nemluv1c AMI O milionech, jiz
jsou zam6stnani We vojenske
sluzb6 nebo ma vyrobe zbranf a
munice.
Behrens We SVEN clanku pra-
vi, re nedostatek deln1k1 ne
jen, re ohrozuje zemedelskou
produkci v dobe, kdy sob6stac-
nosti je Tfsi nejvfce treba, ny
brz i ohrozuje zdravf naroda.
Odhaduje, re 100000 dl6nfkG
Sc nedostava ma prac1ch v po-
Itch. Tento nedOstatek nemG-
re byti nahrazen stroll proto-
re vetsina d6lnik1 81 jich ne
NIUE koupiti.
Behrens pravf dale, re v ne
kterych krajfch farmari musili
sc zbaviti poloviny sveho do
bytka, protoze nemohli nalezti
spolehlivych delnfkG, kteT1 by
jej osetTovali.
Beobachter pfse, re pGl mi
lionu venkovanek starsfch, 60
let must pracovati cd A nebo 5
hodin rano az do pozdnf noel,
protoze jejich muzi nemohou
dostati d6lniky ma praci.
Pocet mladych zen a dfvek,
jez by chiefly z1stati ma venkov
skych statcfch sc stale mensi,
-Hl-oIs o0oSc4H n,1%$ 80 0hxy low