Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-12-29
Z Washington.

QOSCalO IlnanCnl pOupOTy %
'Spojenych Statu k vedeni sve
valky.
Pfekazkou k tomu je John
son1v zakon, kterym Sc zaka-
zuje poskytovati pujcky naro-
dunn, ktere zastavily placenl
svych dluh1. Angle dluzf Spo-
jenym Statnm $3.50, TAO, LA.
Nicmene kolujf zpravy, re
AngIicane usilujf O to, ably by
10 vzbuzeno v americkych ze-
medelskych a prdmyslovych
kruzich mfnenf, re je tfeba
modifikovati ustanoven1 john
sonova zakona, tax ably byla u
moznena pdjcka Anglii.
Anglicane pry uvazujf i o
tom, re zaplat1 cast dluhu, jejz
mali u Spojenych Statu = bu-
dou-li S to vypGjciti 81 penize,
ably tax mohli uciniti a dals1 k
tomu Gill, ably mohli vesti svou
waikiki.
- General Walter Krivickij
byvaly vedouc1 vyzvedacske
sluzby sovetskeho .Ruska v "a
padnf Europe, ktery pred ne
kolika roxy uprchl re sovetske
sluzby z obavy pred Stalino-
YOU "cistkou" a dostal Sc az do
Spoj. StatG, must odjeti do 81.
prosince.
Krivickij Sc zdrzoval We Spo-
jenych Statech cely rok. V ne
kterych listech, zejmena v ty-
dennfm sborn1ku "The Satur-
day Evening Post" otiskl radu
sensacnfch odhaleni o Stalino-
We rezimu, a prirozene neusta-
lie sc obaval O svGj zivot. Proto
mfsto jeho pobytu bylo stale
tajeno.
Sve DOLBY vypovidal take pred
kongresnfm vyborem, jemuz
pTedseda kongresn1k Martin
Dies z Texasu a ktery vysetru-
je neamericke rejdy We Spoj.
Statech. Sve dolby sovetsk6 u
Tady prostTednictvfm svych a.
CENT? nalehaly ma drady Spoj.
StatG, ably byl Krivickij depor-
tovan, coz Sc vykladalo v ten
zpGsob, re by Sc no radi zmoc-
Mill a odmeniil Sc mu "a era
du" ma Stalinovi a "a prozra-
zenf rGznych tajnostf.
Krivickeho clanky O 1celu
ruske pomoci "republikanGm'
We spanelsku a O Stalinovych
"cistkach" vyvolaly We Spoj.
Statech mnoho sensace a priro-
zen6 i kontroversi. Zejmena
komunisticky fisk byl primo zu
fivy, kdyz Krivickij v pravem
svetle kreslil vsechny pletichy
diktatora Stalina v Kremline.
Do Spoj. Statd pTijel Krivic-
XII V listopadu 1888 ma docas-
ne visum jake francouzsky ma
vSten1k, coz mu tehdy ziskaI
Leon Blum, byvaly francouz-
sky premier. Americky priste-
hovalecky Trad prodlouzil mu
visum do 81. prosince 1889.
Kriviskij vsak nemel odtud
kan j1ti a teprve nynl zfskal
Govoleni cd francouzskych L.
fadG, re NIUE z1ti V Pafizi az
do konce roku 1910.
= President Roosevelt pro-
hlasil ma sv6 obvykle konferen-
ci Sc zastupci tisku, re V pTis-
tim zasedan1 kongresu niue
byti pTedlozen federaln1 pro-
gram ma staven1 nemocnic V O.
blastech, kde je toho treba a
kde mistn1 1fady nemaji ma to
penfze.
Americka Lekarska Asoscia-
&c Dude pozadana, ably prostu-
dovala cely problem a podala
sve dobrozdanf i doporuceni O
cele veci.
President naznacil, re timto
planem Sc definitivne odm1taji
plany senatord Harrisona a
Wagnera, ktef1 chteli predlozit
kongresu navrhy ma zTizen1 ne
mocenskeho pojisteni. Fede-
ralnf plan zrizovani nemocnic
by byl lacinejs1.
- President Roosevelt pral
VSem sym spoluobcanGm stast
ne a vesele vanoce a vyzval ma
rod, ably vzdaval dfky "a to, re
zije V mfru, zatlm CO valka zu-
RI v jinych zemfch. PTipomnel
svetu osm blahoslavenstv1 z
kazanf Krista ma hoTe, kdyz
pronesl kratky proslov pc ra-
diu u pTilezitosti rozsviceni
washingtonskeho vanocniho
stromku.
= Jak sc pravf z dobre in
formovanych pramenG, presi-