Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-20
zhoubna nemoc

PRESIDENT Lebrun pOdnikne
playbu pc mort, nebof 1mrtf v
anglickem kralovskem dome
vyzada 81 kondolencni navste-
WI. President octne Sc 4. brez-
ma v nebezpeci, ale vyvazne
xiv. PGjde ma odpocinek, ne
bot T. 1889 kon3i jeho funkcni
obdobi.
v Anglil budou kra wi bra
til poveftnl dGlezitjr. posla-
MIN. Pro vevodu z Windsoru
Dude r. 1941 d1lezit5 a rozho-
dujic1. Oposice proti nynejsi
anglicke politice poroste, nebu-
de vsak NIT 1spechu.
Polsku sc vrati laska k Fran
eli, plukovnfk Beck zmenf po-
litiku nebo padne "a obet move
mt smeru.
Papez opustf Rim a Dude zvo-
len now. Italie Sc vratf k poll
tickemu hospodaTskemu liberia
lismu, pred tim Dude spor S
c1rkvf urovnan. Intervene We
Spanelsku skonci.
Rumunsko Dude nit stastny
rok, nebot vyhovf sve stare ma
klonosti, lasce pro zapad. 1 v
Holandsku budou nit dobry
rok, ocekava Sc tam nova pro-
sperita.
Roosevelt obrati sc v druhe
polovine r. 1889 ma Svaz naro-
dG, ably zabranil valce. Bude
temer jednomyslne znovu zvo-
len.
Eide nenaleznou v Palestine
zasl1benou zemi a otazka emf
grantI Dude konecne v~yresena.
Celkem vzato Dude r. 1889
rokem 1levy, valka nebude, ale
stfn budoucf valky Dude Sc jiz
jevit. V tonic roce narodi Sc
nekolik budoucich vynikajicfch
statn1kG, O nichz teprve nasi
vnuci budou moci T1ci, IDA je-
jich pGsobenf je pro lidstvo bla-
no darne.
TAX p%rorokuje Pravit v Pa
Tfzi.
- Nejsouce spokojeni Sc
svym prfdelem a nemohouce Sc
dopracovati 1spechu pri farma
fenl v divoke casti severn1ho
Quebecu v Kanade, koloniste
planu "zpet k p1de" vraceji Sc
zpet do Montrealu, ably roz-
mnozili rady podporovanych a
ztfzili problem mestske spravy.
Mestska 1radovna, jez sc sta
ra O podporovanf n~ezamestna-
nych, oznamila prave tento IT,
den, re Sc vratilo jiz 283 kolo-
nist1, z nichz 107 uz bylo dano
ma seznam podporovanych.
Mestska rada cell problemu,
co uciniti S ostatn1mi. A phi
tom nen1 patrno, re by 1tek ko-
lonistu re severn ustaval.
Kolonisace stala Sc hlavnim
programem vlady PROVINCE
Quebecu dobe deprese a Cd
te dolby pokracuje dale. Rodi-
ny z Montrealu byly pos1lany
do Abitibi a. jinych oblastl v Sc
vern1m Quebecu, kde Jim byla
pfidelena puda a dana odmena
"a vycisteni pIdy cd krovin.
Ne1spech tkvl tom, re pro
mnoho kolonist1, kteri patrili
do Tidy pracovn1kG IS bflymi
limecky" nikdy pred tim nefar-
marili, severni Quebec byl pri-
lis drsny. Mnozf jsou jeste ma
pfidelenych pozemc1ch a ode
laj1 zivobyti."
= Polsky fisk ~neustale Sc O.
bira otazkou Podkarpatske Ru-
81, jej1z zbytek pc oklesteni
Madarskem z1stal jeste nadale
v ramci Cesko7Slovenske repu-
bliky. Pr tom cituje clanek,
jenz byl uverejnen We vatikan-
skem organu "Osservatore Ro-
mano' a ktery je prfznivy pol
skemu stanovisku.
Jmenovany list pise, re Pod
karpatska Rus celia pravem pa
til Madarsku. A to jak Sc sta
noviska zemepisneho, tax i hos
podafskeho, jak Sc snazf doka-
zovati r1msky pisatel onoho
clanku. A k tomu pry sc druzi
take ohledy politicke.
Privtelen1 Podkarpatske Ru-
ST k Cesko3Slovensku bylo pry
umozneno jedine komunistic-
kou revoluci v Madarsku, KITE
ra vypukla kratce pc skonceni
valky roku 1919 pod vedenfm
komunisty Belly Kuna.
Rozhodnutfm arbitrazni ko-
mise We Vfdni 2. listopadu 1888
bVla hOrSka east POdkarnatSk6