Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-07-14

0OOAO
fakce. Jejich nadeje vsak by
ly trpce zklamany dohodou
Nemecka s Itali1 o jejich pre-
otehovan1. Listy poznamena-
vail, re tento pr1pad by mohl
jake precedent i pro
resent jinych problem1 v Evro-
pc, ma pr. Gdanska.
AMERICKA ~NEUTRALITA:
Ackoliv udalosti v Europe
zaj1majf americkou verejnost
snad vic, nez politika vnitrni,
pfevlada tendence vyhnouti sc
jakymkoliv cin6m, ktere by
molly zatahnouti Spojene Sta
ty do valky. Nedavna rec fran
couzskeho ministra zahranicf
Bonneta, We ktere primo vyzy-
val Spojene Staty, ably Sc pfi-
polly k m1rove fronte evrop-
skych demokraci1 ,p1sobila zde
prave opacnym smerem. Ma
vrhovana revise neutralitniho
zakona setkava sc v kongresu
Sc silnym odporem. Jsou to
zvlast clenove kongresu z a.
merickeho zapadu ,kteri ostTe
bojuj1 prot navrhovane zmene
neutralitn1ho zakona, senatori
Johnson z Kalifornie a Borah
z Idaho. Navrhovana zmena
zalez1 v podstate V tom, ably
President nebyl nucen vyhlasit
a~utomaticky embargo ma valec
ny material pro staty jsoucf We
valce, ale ably tyto molly Ia
hotove nakupovat We Spoje-
nych Statech a ma svych lodich
odvazeti.
House of Representatives
jiz odm1tl navrhovanou zmenu
neutralitn1ho zakona. Navrh
je ted projednavan V zahranic-
MIN vyboru Senatu.
6. c%ervence 1889 senator Be-
rah pronesl v senate velkou
rec, We ktere odmftl vladnf re-
formu neutralitn1ho zakona.
Pr tom Sc vyjadTil takto:
"Museli bychom menit nasi
zahranicnf politiku kazdych
ctrnact dni, kdybychom sc chte
Ii f1dit evropskymi udalostmi.
Nenf tomu davno, co Hitler a
Chamberlain kraceli ruku v ru-
&c pred svetem, prohlasujfce
shodu, pTatelstv1 a d1veru je-
den We druheho. Jaky je roz-
dill mezi evropskymi diktatura-
mi a demokraciemi, kdyz jde O
mezinarodnf otazky? Jaky byl
rozdil mezi politikou diktatur
a demokraci1 V Mnichoye ?
Kdyz tenkrat diktatury a de-
mokracie Sc spojily ably znici-
ly, b adoslova zavrazdily jedi
nou skutecnou demokracii v E.
vrope, co byl rozdil v zasadach
aplikovanych diktaturami a
demokraciemi?
Rozchazeli sc diktatori a de-
mokrate v nazorech tenkrat,
kdyz nicily jeden bezmocny
narod? Nell tenkrat ma mysli
neco jineho, nez jejich cist6
sobecke, brutalnf ba kriminal.
nj zajmy? Nesli tenkrat de.
mokrate ma pozadanf diktato-
ri o pGlnoci "a Presidentem
Cesko-Slovenske republiky, a.
by mu oznamili, re nadesel cas-
k rozdelen1 tohoto statu? Ne.
nutili tito demokrate stat i ma.
rod, kteremu nedoprali ami sly.
SEMI v jeho vlastnf veci a media.
Ii AMI nejmens1 prflezitosti k O.
brane, ably obetoval svoji vlast-
nj existence a ably tax udelal &C
nejrychleji, jelikoz jedna z
tech demokracii mela jine Il.
koly, ktere vyzadovaly rychle.
no zasahu? Kdyz Sc jedna {
diktatury a demokracie E.
vrope prospely sym vlastnim
sobeckym zajmGm, neni nikdy
mezi mimi rozporu, ovsem kdyz
81 tyto zajmy neodporujf ma.
vzajem.
Proto, senator Borah, uzavi.
ra z toho, re americky kongreS
sc nesm1 nechat zneuz1vat so.
beckymi zajmy Evropy, ale mi.
tt ma mysli jedine zajmy anne.
rickeho lidu . Borah skonci
zminkou O Jiffm Washingtonu
ktery varoval Americany prot
spojenectvf S Francif a Angli1
"NemGzeme dnes poslouchat
sobeckych a~rgumentG jednf
skupiny narodd, prave jake
jich neposlouchali tenkrat."
Druhy den ma to Z. cervence
1889 senator Johnson Sc vyslo.
vii v podobnem smyslu a dosa.
hi toho, re asi "a senator1 cd.