Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-13
Z Washington.


tn pro fiskalni rok 1910 obnos
So, 995, 663,2OO. Fiskaln1 rok
1910 zac1na prvnim cervencem
tohoto roku a pocfta Sc s defici-
tenn 1896, 343, 200.
President zada pro narodn1
obranu sunni $1,6O9, 600, 900, v
cemz je zahrnuto pet set Milo
MI dollar1 ma urychlen1 ozbro-
jovacfho programu, z cehoz
Dude v pTfstfm roce pouzito
pouze 500, O0O,O 900.
Narodnl duh koncem fiskal-
nfho roku 1899 cini $41,132,-
100000 a koncem fiskalniho
roku 1910 stoupne ma $44,458-
100000.
Pro prace WPA zada presi-
dent pro prfstf rok obnos ST.
$1,000, 900 pro administered
veTejnych pracf nezada vsak
obnos zadny. Prace, ktere jsou
vsak jiz zapocaty budou VIVA
dovati obnosu 1866, 900, 900
ma dokoncenl.
= President Roosevelt jme-
noval "a elena nejvysslho SOU
du ma uprazdnene m1sto pc
zemrelem Benjamin. N. Car
dozovi, Felixe Frankfurtera z
Massachusetts,, profesora Har-
ward Law School.
Frankfurter je Sc let star,
narozen We Vfdni a je profeso-
rem pray jiz cd roku 1914. Je
synem zidovskeho rabina z Vi
dine.
= Plukovnfk Charles A..
Lindbergh postal americkym
uTadGm dive tajne zpravy jed
najicf O ohromne letecke sfle
nazistickeho Nemecka. f.
Lindbergh jednal jake oby-
cejny americky obcan. Ma Sc
"a to, re jsou to kopie zpravy,
kterou pred nekolika mes1ci
podal anglickemu premierovi
Neville Chamberlainovi, ktere-
no tax postraSil, re tento lital
pc Berchtesgadenu, jak ma b.
Ii hory a konecn6 do Mnichova
Je'z toho stale jeste tax postra-
Sen, re Sc stava gumovym pa
nakem, do ktereho Hitler bust
die Sve nalady.
Plukovn1k naznacil v jedne
sve zprave, re je ochoten pri-
.ieti do Washingtonu a podati
Gstnf zpravu o pokroku evrop-
skeho letectva. Zpravy pry by
ly poslany do Washingtonu V
mes1ci listopadu - Chamber
lain je ovsem dostal davno
pred tim.
V prvnf zprave je vyzdviho-
vano nemecke valecne letectvo
jake naprosto nepremozitelne
a dokonale. We druhe zprav6
apeluje plukovnik ma Spojene
|Staty, ably zlepsily svou letec-
kou moe, by molly byti 1spes-
nym souperem Nemecka
- Mnoho evropskych zemi
shromazd'uje nouzovou zasobu
psenice pro pr1pad valky, jak
vychaz1 ma jevo re zprav, jichz
Sc dostalo federaln1mu uradu
pro zemedelskou ekonomii We
Washingtone.
Francie, Nemecko, Velka
Britanie, zeme Skandinavske,
Polsko,, zeme Podunaji, TIA
lie a H~olandsko sc cin1, ably me
ly vetsf zasoby psenice. Ne
mecko, Polsko a Rumunsko ma
il plany ma rozsfren1 svych skla
dist k ulozenl t6chto zasob O.
bill.
Vzdor faktu, re Europa mi
nuly rok sklidila psenice L.
1876, 900, 900 buslG, coz je nej-
vets1 rekord dejinach, dovoz
do zemi Stareho sveta v teto
sezone odhaduje- sc jeste ma
100000 buslu prot sezone
1937-38. Ocekava Sc, re re-
servnf zasoby psenice v Evro-
pc budou zvyseny O 100000
600 buSlG neb i vice tuto sezo-
nu.
Politict1 cinitele prekonava-
il ~pOptavku a nab1dku ma sve-
tovych trz1ch S obilfm Poole
nahledu znalcG zahanicnich tr-
hi Department. zamedelstvi.
Ii pravi, re prebytecna pseni-
ce z Podunaji, Polska, severnf
Afriky a Turecka dostane Sc
ma mezinarodn1 trh bez ohledu
ma zahranicn1 konkurenci ma
sledkem obchodnich a vymen-
nych smluv.
Produkce psenice a obchod
s nj dostava sc vic a vice pod
kOntrOlu anebO Vliv Vlad iednO-