Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-05-12
Z Washington.

III OOCI1OOu 1llCAlChC
importu temeF 1plne postihl,
americk6 vyrobky, nebof ame
ricky export "a rok 1888 d.
Mexika klesnul prot 1887 {
plnych 80 procent. Import d.
Mexika poklesnul v r. 1887 {
107 milionG pesos, z cehoz i'm
port americkeho byl O 95 mill
onG pesos mens1 nez r. 1887.
= Csl. vyslanectvf We Wash
ington6 zasila zpravu O usta.
ven1 "Ceskoslovenskeho vybo.
III We Velk6 Britanii". Zpravs
mi:
INA porade konane dine 16
dubna 1889 u Jana, Masaryka
V LOndyne byl ustaven "Cesko.
slovensky Vybor We Velke Bri-
tamil" Sc s1dlem v Londyne
Flat H, 27, Bramham Gardens,
London S. w. s., jehoz 1koleH
jest vesti a soustFedovati yes
kerou cinnost "a obnovu neza-
visl6ho Ceskoslovenska.
V cello tohoto vyboru byl
jednomyslnym usnesenfm po-
staven Jan Masaryk. Cleny w
boru jsou: pTedstavitele Csl.
kolonie V Anglii, Csl. branne
moci, legionaTG a Csl. polite
ka emigrace ceskoslovensk6 a
n6mecke narodnosti. Vybor
Dude postupn6 doplnovan po-
die potreby, zvlast6 Sc zrete-
lem k osobam, ktere pTijdou z
domova do emigrace.
Ma u%stavuj1cf schulz "Cesko-
slovenskeho Vyboru We Velke
Britanii" bylo jednomyslne u
sneseno poslati Dru. Eduardo
BeneSovi tuto vyzvu:
"Zastupci CechoslovakG We
Velke Britanii, Csl. kolonie v
Londyn6, Csl. branne moci, le-
gionaTG a politicke emigrace
zdravf Vas jake Masarykova a
Stefanikova spolupracovn1ka V
dill eosvobozenl a vybudovani
demokraticke republiky Ces-
koslovenske. zadaj1 Vas, abys-
tie podekoval p~residentu Roose
veltovi, predstaviteli slavne
demokracie americke "a to, re
We SVEN poselstv1 z Is. dubna
1889 pamatoval take ma Cesko
slOvensko, ktere bylo oloupeno
O svou svobodu a nezavislost,
a byste jej pGsobem, jaky "a
vhodny uznate, upozornil, re
lid Geskoslovenska pevn6 v6Tf,
re Slechetna iniciativa presi-
denta RooseVelta povede k to-
mu, ably bylo odcineno krute
bezpravf spachane ma Cesko-
slovensku."
= Hobbs1v zakon, kterym
Sc zadrzuji pod vazbou zlocin-
nj cizinci, kterym bylo naTfze-
no odjet z USA., ale jez jejich
rodn6 zeme odm1taj1 prijmout
byl schvalen V dome depresen-
tantd 236 prot 81 hlasdm. V
debate ale byl navrh kritizo-
van, re je to spatn6 zakryty
zaGatek koncentracn1ch tabo-
ri V teto zemi. Autor a jeho
podporovatel6 prohlasuj1 ale,
re zakon plat1 jen pro ty, "kte-
RI 81 nezaslouz1 dobreho zacha-
zenf."
Die zakona sekretar prace
Sc opravnuje k "zadrzovan1
vazb6 V prfslusnych zadrzova-
c1ch m1stech V zr1zenych insti-
tucich" cizincG, kteTl,
byli odsouzeni a naTfzeny
jejich deportace nasledkem a.
narchistickych cind;
cizinci odsouzeni re zlocinG
proti mravopocestnosti;
cizinci odsouzeni z kuplfT-
stvi:
cizinci odsouzeni z ~porusenf
zakona proti omamnym dro-
gGm.
Zakon platf jen ma c~izince,
u nichz byla narfzena soudem
depOrtace. Takto zadrzene o.
soby nesm1 byti pouzfvany k
t6zk6 praci. Zakon plat ma
vsechny cizince, jejichz depor-
tace byla maizena, cd r. 1918.
Tato klausule O zpetne plat
nosti zakona vyvolala ostrou
kritiku tez, ale "a nynejsf pro-
ticizinecke nalady v kongrese
zakon byl schvalen, nebot 81
kdyby jeho dGsledku byla u
s~kutecnena deportace so cizin-
Co.," stojf "a to, jak rekl repr.
Kitchener, republican z Michi-
ganu.
Representanti newyorstf -
Marcantonio a representative
O'Dayova byli prot proti pfij-
mutt zakona. ieztO pry lie este