Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-10-20
Arcivevoda Otto Habs-

bOAOhy III NLOAloOAAO AA0 "
k~o-uhersky trim, pozadal brit
skou vladu O povolenf k zorga-
nisovanf rakouskych legionn k
boji prot Nemecku.
Nahradou "a sluzby techto
rakouskych legiond v Tadach
spojenc1 proti nazist1m, jak
Sc udava, Otto Dude zadati Bri
tamil a Francii, ably do svych
valecnych c1l1 zafadily take
obnoveni Rakouska jake neod-
visleho statu.
" Ottawa bylo minuly IT,
den 1redne oznameno, re We
trech taborech v Kanade je
pr1tomne internovano 800 ne
pfatelskych cizincG, c1mz O.
vsem jsou mfneni vyhradne
Nemci. Tyto tabory sc nalezaji
v Ontariu, Quebecu a Alberto
a jest ujistovano, re je S mimi
slusne zachazeno. V registra-
ci nepratelskych cizinc1 je sta
lie pokracovano a vsichni Mem
CT Sc hlasi k zapisu, ponevadz
dokud sc nechovajf nepTatel-
sky, nema to pro ne nepTijem-
ne nasledky.
- Obchodn1 jednanf mezi
Madarskem a Slovenskem, jez
bylo preruseno v cervenci toho
to roku, Dude opet zahajeno,
jezto napetf mezi obema re-
memi jiz pominulo.
Ocekava Sc, re dojde k do
hode, Poole ktere driv1 a ru-
da re Slovenska budou vyme-
novany "a prasata a uhl1 z Ma
darska.
Zaroven bylo re spolehlive-
no pramene udano, re madar-
ska obchodni delegace VIDA Sc
Y nejblizsfch dnech do Mos
kvy, ably zahajila obchodni
jednani Sc sovetskym Ruskem.
- Statistika je dnes nepo-
datelnou slozkou boje proti ra-
kovine. Rocne um1ra ma celem
svete asi 200 tisfc lidf ma rako.
vinu (pokud to lie statisticky
Il kulturnich narod1 zjistit)
Rozbor rGznych statisticky Iii
stenych skutecnostf pax uka-
zuje ma RUNE, tTeba vzdalene
pficiny rakovinneho rIstu
Tlmto zp1sobem byla dokaza.
ma rakovina z povolanf a urcer
zpdsob, jak j predchazeti
Statistikami umrtnosti ma ra.
kovinu rdznych organd a rdz.
nych vekovych skupin bylo zji
steno, re i cinitele, vyvolava
j1cf rakovinu, jsou rIzn1. VIRUS
celkove 1mrtnosti rakovinou 81
take lisi u jednotlivych organt
a vekovych skupin. U stars1cl
lidi je patrny wrist, u mlad
sich lidf jew choroba spise pc
kles.
Rozborem jinych ~statistil
poznavame, re pTibyva rakovi
ny ma exponovanych m1stecl
tela postupne do nizsfch soci
alnich tffd. LIE tedy mluviti
o rakovine socialnf, jejlz ext
stence byla prokazana v Angli
a Bavorsku. Poznatky re sta
tistik pTispely take k tomu, =
byl urcen pomer rakoviny
dedicnosti. Rakovina nen1 de
dicna. Niue Sc vsak zdedi
nachylnost k nj. To jeste nez
namena, re by vznikla rakovi
ma u toho, jehoz predkove TUT
nemoc NELL. Avsak jestlize lie
kar je v rozpacich, IDA jde
rakoviny nador 81 nikoli, zji
stuje IDA predkove nemocne
no nemeli rakovinu. Jestli, a
no, pax je to ukazatel, re pc
chybny nador je pravdepodob
ne rakovinneho p1vodu.
o tom, jak je rakovina roz
s1rena, poucuje ma pr. statlstl
ka re Spojenych Statu, kde U
mira rocne ma rakovinu 1876 tt
sic lidf a kde pricinami 1mrt
je rakovina ma druhem mist,
hned "a chorobami srdce. Pr
podrobnejsim rozboru 1mrtno
sti ma rakovinu "a posledn
ctvrtstoleti, je patrny vzestul
1mrtnosti u muzG. We Spoje
nych Statech zjistili, re polovi
ma vsech zemfelych mela rako
vinu zazivacich organu. Cho
roby zazfvacich organG sc Wy
skytujf u Americana velm
caste. Lekafi to oduvodnuJ
pills chlazenymi napoji, kter
Americana PHI S oblibou a pa
prflis jednostrannou, velml cas-
to pouze studenou stravou.
u zen pax krone ustroJu "a
zfvacich byly nejcastejsim sid