Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-07-14
Zasluha pTistshovalcH o po-
krok " americke vede.
F. L.. I. S..

V bourne dobe po francouz-
ske revoluci vypracovala sku-
pima anglickych literatG a u
Genet plan ma zalozeni jedinec
ne obce ma pGde Noveho sveta.
V teto obci, kterou hodlali naz-
vatf "obc1 volneho ducha", me-
10 byti umozneno muffin, zajl-
maj1clm sc O vedecke a socialni
problemy, ably zasvetlili sv1j
zivot badan1, aniz by Sc potTe-
bovali obavati nepatTicnych
zasahG do jejich cinnosti. Ev-
ropa byla tou dobou zm1tana
valkou a revolucf. Slavny fran
couzsky chemik Lavoisier byl
stat gilotinou, filosof de Con-
dorcet zahynul zalaTi a mno-
no jinych ucenc1, filosof1 a spi
sovatelu zilO We vyhnanstv1,
nebo 1pelo v zalaT1ch.
Diva z nejvets1ch anglickych
basn1kG, Coleridge a Robert
Sauthey projevili zajem O plan
vystehovati Sc do Ameriky, ale
nakonec sc piece jen rozhodli
zdstati v Anglii. Exodus do
Ameriky vedl Josef Priestley,
misunderstanding ucenec sve-
tove povesti, znamy hlavne ja-
ko objevitel kysl1ku a jake ra-
dikaln1 myslitel. Ke svemu
kroku rozhodl Sc teprve tehdy,
kdyz LIZA znicila jeho labora-
tor a rukopisy. V Americe byl
vfele pfijat a nekolik americ-
kych kolej1 nab1dlo mu Timed
profesuru. Priestley vsechny
tyto nab1dky odm1tl a usadil sc
ma odlehle farme v okrese
Northumberland, kde byla pro
neho vystavena laborator. Je-
no novy domov stall Sc svatynf
vedeckeho badan1. Mezi Get
nymi predaky, ktef1 no casio v
jeho 1krytu navstevovali, byl j
Thomas Jefferson.
Priestleyho dobrovolne vyh-
nanstv1 sd1lel S MIN pozdeji je-
ste jeden pronasledovany an
glicky spisovatel a ucenec,
Thomas Cooper. Cooper stal
Sc americkym obcanem a byl v
nasleduj1c1ch desitiletich znam
jake predn1 americky pedagog
a ucenec.
V prvych letech existence
ISpojenych statd setkavame sc
ma americke p1de S celou "a.
dou pTistehovalcG, kteri byl
prdkopnfky ma poll americke
vedy.
Abychom Sc zde zm1nili as.
pom o nekolika z Mich, uvadf
me predne francouzskeho do
brovoln1ka z revolucni valky
Pierra Etienna Duponceau, KITE
~ pc valce zGstal v Americe {
venoval Sc vyucovanf a lite
rarn1 a vedecke cinnosti. Svol
znalostf evropskych jazykt
stall Sc pojftkem mezi vedecky
mi poznatky Stareho a Move
no sv6ta. Duponceau byl dele
neil stvrtstoletf perisedenten
Americke filosoficke spoleeno
sti, zalozene Benjaminen
Franklinem. Jiny Francouz
zaslouzivSi sc O americkou We
du, byl Andre Francois Mi
haux, ktery ztravil We Spoje
nych Statech ctrnact plodnycl
let SUDDEN rostlinopisu.
Hessensky valecny zajatet
Friedrich Melsheimer rozhod
Sc uciniti Spojene staty svyn
druhym domovem a stall Sc pr
wynn americkym hmyzoznal
Gem. V pozdejs1m veku by
pocten clenstv1m Americke fl
losoficke spolecnosti.
Mlady anglicky radikal A
lexander Wilson, ktery sedel
zalari pro napsanf kousavycl
politickych satyr, pfisel rokl
1894 do Spojenych statG, alb!
zde z1stal do konce sveho 1.-Two
ia. Jeho obsazna sbirka ex
emplar1 prirodopisnych a Get
ne jeho spisy zanechaly mu re
putaci "otce americke ornitho
logic"
Asi stejnym casem jake Will
son prisla do Spojenych statu
skupina 1castnfkG irskeho pow
stani. Jeden z mich, DR.. Viii
liam j. MacNeven, uverejni
"vysvetlenf atomicke teorie :
chemii", dflo, prijate uznal'
celym vedeckym svetem.
Behem devatenacteho a pc
catkem dvacateho stoleti prize
10 do Ameriky mnoho set e
vropskych ucenc1, kterl spolu
pracovali Sc svymi americkym
kolegy k siTeni pokroku a we'd,
ku blahu celeho lidstva.