Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-06-30

nil, smefuj1cich k srdci Balka-
ru. Marsalek Pietro Bado-
Clio, SET italskeho generalniho
stabu, prijel do Tirany, hlav-
nfho mesta Albanie, k pora-
dam.
Silnice povedou smerem k
hranic1m Recka, ktere je Gle
mem anglicko-francouzskeho
paktu. Silnice budou mfti cis-
te vojensky vyznam a die toho
jsou take planovany.
= Nemecko Dude v pT1st1ch
deseti letech potTebovati A.
100000 novych bytG. Pr tom
jest uz pamatovano ma to, re
jake pred valkou asi jedno pro
cento domacnostf vlastnf byt
nechce.
Britska vlada ozna-
mila, re nejvetsf zatemnovacf
cviceni pTi obrannych letec-
kych manevrech Dude 9. srpna
v cele jihovychodnf Anglii, "a
hrnuj1c v to i Londyn.
- Soud V Lipsku potvrdil
policejnf zakaz proti rozsifova
nj kopie obrazu "Bitva pod
Grochovem" cd polskeho ma
lire Wojciecha Kossaka. Mys-
lenka obrazu pry je poboufu-
jfcf. Zakaz vydala policie V
Bochum, coz je krajske mesto
V pruske provincii vestfalske.
Kossak byl z rytirsk6 rodiny a
maloval sceny vojenske, bitev-
nj a lovecke. Grochow je YES
nice ma rece Visle, ktere bylo
svedeno nekolik krvavych BIZ
tev, pocfnaje svedskym vpa-
dem 1856 a konce polskym
povstan1m 1881.
- "a zlatokop1 bylo zabi-
to a asi 20 poraneno u johann
nesburg, JIM Afrika, kdzy Sc
s mimi sT1tilo vytahovadlo S
vyse 500 stop V sachte zlateho
dolu Randolfonstein.
- Nasledkem politicke neji-
stoty V Europe klepou nynf ma
brany Kanady nejen evropske
penfze a Tide, ale take prGmy-
81. S ohledem ma politicke i
hospodaTske potize Kanady
byly vsak doposud prijimany
bez otazek pouze penize.
Nejposlednejsf je pflpad
Batovy tovarny ma obuv V Ces-
koslovensku, o ktere sc udava,
re je nejvetsf ma svet6. Bato-
va spolecnost chce pOstavit to-
varnu v Prescott, Ont, ktera
by zasobovala jak Kanadu, tax
britska dominia, chce 81 vsak
pro zacatek pTivezti sve vySko-
lene lidi. Kanadst1 vyrobci o.
buvi jsou prot tomu.
Batovy zavody V Ceskoslo-
vensku chtejf vybudovati vzor-
nou prGmyslovou osadu a to-
varny ma obuv V provincii On
tariu, jestlize kanadska vlada
dovolf pTivezti asi 200 techni-
XII a inzenyrG re zavodG ia
Morave, jak prav6 oznamil
Tomas Bata, 24lety syn zakla-
datele spolecnosti a synovec
nyn6iSihO reditele Jana A. Ba-
ii We Zl1ne.
Poole toho, co bylo udano,
Batova tovarna by stala u osa-
dy Frankfort bl1ze Trenton v
provincii Ontariu a nd iejf po-
staveni by spolecnost dala asi
$1,000,000. Mlady Bata pra-
vii k zastupcGm kanadskeho
tisku, re ma kazdeho jednohc
csl. pTist6hovalce by spolec-
most zam6stnavala 10 Kanad-
skych. Dali vlada povolenf k
pTistehovan1 IL obuvrickych
odbornfkG, zacne Sc S vyrobou
"a 3 az 4 tydny pc postaveni
stroll, ktere uz jsou v Bato.
vych skladistfch v Montrealu.
TamaS Bata pravil, re jejich
tovarny v Anglii pracuji plnoU
kapacitou uz pc nekolik rokG 8
cd chvfle, kdy cesk6 zerne by
Iy obsazeny N6mci, jejich W.
roba stoupla primo obrovsky
Spolecnost m6la Stest1, re nej.
d6lezit6jsf stroje poslala dc
Angle n6kolik dnf pred ne.
meckym zaborem ceskych ze-
mi. Znacna cast techto stroll
je jiz V Kanade. :
On6ch 200 ceskych techni.
XII zGstalo pry by v Kanade je'
nom tax dlouho, dokud by ne.
zaucili kanadske deln1ky vyro.
be Poole Batova systemu. Ne.
nj treba tedy pravda, re v TO.
varn6 ma pracovat 5000 csl
nnrch11kn iak Ozn1mi1v nGkfn