Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-04-21
I rOzviiffene Evropy.

den zakon, die ktereho Eide
budou 1plne v~ylouceni z profe-
81 a znacne omezenl v Temes-
lech. Mezitfm komisari byli
stanoveni do vsech zidovskych
podnikG, nez Dude zavedeno
jejich "arijstenf."
V Boston, Mass, biskup Fan
Stylian Noli, byvaly premier a
president Albanie, jenz sam u
tekl re zeme, predpovedel, re
Adolf Hitler Dude jeste v Rhine
korunovan Ia "cisare move sva-
te T1mske TiSe", MONA jiz o
pT1stlch vanoc1ch. Noli vystu-
dovaT ma Harvardske universe
te a je duchovnlm v1dcem 3d.
900 orthodoxnfch Albanc1 v
Americe. Rekl, re zrovna O va
nocfch roku 800 pc Kr. byl j.
ny n6mecky vGdce, kral Char
lemagne korunovan v Rhine "a
c1saTe svate rlmske rise. Noli
nema nadeje, re by Albanie
znovu dostala samostatnOst az
pc pTedpovfdane move svetove
valce.
= Publikace Magazine
Steel" v poslednfm elsie pfse,
re tabor Cesko-Slovenska po-
mohl Nemecku tim, re v Tfetf
TfSi Znacn6 StOuDla VVrOba Dril-
myslove oceli.
Do rukou Hitlerovych paddy
nejen velke municni zavody
Skodovy v Plzni, Prazska zele-
zarska s%polecnost a ocelarny
ma Kladne, ale tez velke pr1-
myslove zavody We Vftkovicich
ma Morave.
Skodovy zavody v Plzni Wy
rabejf netoliko material vojen-
! sky 81 valecny, ale take stroje
a lokomotivy, ocel stavebn1 a
litinu. Skodova zbrojovka je
nejvetsf V stfedn1 Europe pc
Kruppovych zavodech v Esse-
nu v Nemecku.
o vykonnosti Skodovych "a
vodG svedcf, re zamestnavaji
kolem $4,000 osob a re rocne
vyrobf 100000 tun suroviny,
$50, 900 oceli a $4,000 tun O.
celovych vyrobkG.
Vitkovicke podniky ma Mo-
rave zamestnavaj1 $4,000 osob
a produkujf $50, 600 tun ocelo-
vych vyrobkd rocne a 10000
tun suroveho zeleza denne.
= President Roosevelt schva-
iii jisty redakcnf clanek, v
n6mz Sc pravf, re je jisto, re
Spojen6 Staty budou zahrnuty
We vseobecne valce, ma jejfmz
pokraji stojf Europa.
President pravil ma sve It's
kove konferenci, re omen re-
dakcnf clanek jasne a pfesne
vyklada to, co rekl v proslovu
ma odchodu We Warm Springs,
Ca, kdyz pravil: "Vratfm Sc
ma podzim, nebudeme-li mfti
valku."
V clanku sc pravf: "Slovem
my bezpochyby mfnil zapad
nj %civilisaci. Valka, jez dotkne
sc jejich zakladG, dotkne Sc
mas razem podstatne, at uz
Spojene Staty jsou ma zacatku
fysicky z1castneny Gill nikoli.
"Tlak osy Berlin-R1m nepo-
volt, dokud nedostane Sc k vaz-
nemu odporu. President Roose-
welt, pouziv kolektivniho slova
my Tekl tim Hitlerovi a Mus
solinimu dGrazneji nez to Tekl
obyvatelGm Warm Springs, re
ohromna sfla Spojenych Statd
must byti cinitelem v jejich u
vazovani. Ucinil zTejmym, re
valka, ktera Dude ijmi privode-
ma, zahrne i osudy naroda, KITE
ry, jak 81 pine uvedomuj1, je
daleko silnejs1 nez Nemecko a
Italie dohromady."
V clanku Sc dale pravi, re
president jiste uvazoval dlouho
a bedlive o situaci nez ucinil
projev We Warm Springs. ZdG-
raznuje Sc v mem:
"Vetsina Americana 81 dnes
uvedomuje, re beh udalostf u
vedl Evropu ma pokraj valky.
Co sc nedostatecne uvedomuje,
.je ohromny vliv nastavajici ka-
tastrofy ma kazdeho obcana te-
to zeme."
V clanku dale pronasf sc W.
straha, ably Americana nezavi-
rail- oci mad situacf a tvrdi Sc,
re presidentova poznamka We
Warm Springs byla vcasnou
vystrahou narodu, re je tn vaz-
ne nebezpecf, re Spojene Sta
ty budou zahrnuty, vypukne-li
vseobecna valka v Europe.
W 1~I[- -So4,~1 x,1<Ir