davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

that l was BeCClng Lo pc MaH" hattanomane' when my friends began pointing out to me the frequency which I would say, Its why I like New York;
 q said it without thinking much about it. The sight of an old lady selling flowers on busy street corner and the casualness with which men and women detached themselves from the constantly passing throng to stop and buy a gardenia for coat-lapel a litle sheaf of flowers for desk bunch of violets for some one waiting at home--it would make me say, See, it's why I like New York
 CAN SENSE
 THE SPRING
 q like bridges, big buildings, sunlight on tall towers; hearing snatches of music from open door ways and open windows; children singing in the street; even the hurdy-gurdy.
 "In the spring I like the coun- try best, of course, to live in and to watch the pale greeness of growing things getting darker. But you know you can smell the spring in Manhattan even If you do not see one tree.
 II like shops, of course. like clothes very much and it's nice to be able to wake up some morning and say to yourself, I would like a pair of lace gloves with velvet cuffs-and to know that before the day is ended you can have them, because somewhere on this fabulous island there is 8 pair of lace gloves with velvet cuffs for milady.,
 FIRST HIT
 IN NEW YORK
 And that Manhattan is the home of the Metropolitan Op- era House must be one of the main reasons why I'm so crazy for it. It was in New York that l had my first grand success in this country.
 Tt seems olny yesterday that l was playing dolls with my two sisters in our home in Cannes. I was just like all little girls in that I wanted to be an actress. But my mother wanted a musi- clan in the family and so l was provided with piano and piano teacher and practicing hours.
 Soon 1t was time for me to go to the Paris Conservatoire and at l5 I won a prize at the school.
 "It was singing and not piano playing that eventually brought me to America. There were years of studying voice before I sang in opera and before that magic name Metropolitan was men = toned to me by my teacher as my destined goal. It sounded like an invitation to Never Never Land.
 T never dreamed then that one day I would be standing on the stage at the Metropolitan and that people who loved music would applaud my efforts. Is 1t any wonder then that I like Man. haitian so very, very much?"
The Waterbury Democrat., 1939-08-04
FREAK AUTO MARKERS
(Meriden Journal)

Connecticut motor chief tickled the vanity of some car owners by giving them registration plates let tered with their initials or some other pleasing combinations. Police didn't notice the supposed favoritism, of course, so it was all in fun. And smart Col. Connor got registration money in early, which was what is wanted.
 But the plate specializing could have been carried too far. It has been in Michigan, 1t seems, and the pulp lie there is beginning to resent freak arrangements of letters and numbers. LOU got laugh but BOO U seemed silly; and a demand for ones tele- phone number on the registration plate is regarded as carrying the monkey business to extremes.
 Many motorists may be pleased but officials and the saner car own CTS can foresee endless confusion from the loose system.
The Waterbury Democrat., 1939-08-04
Questions
 and Answers
sy FREDERICK M KERBY

Enclose . three-cent Stamp for teply when addressing any ques- tion of fact or information to the Waterbury Democrats Service Bu- reau at Washington. Legal and medical advice cannot be given, nor can extended research be un. dertaken. Be sure all man is ad. dressed Co the WATERBURY DEMOCRATS SERVICE BU' REAU, l01? Thirteenth Street. Washington, D. 0.
 o. What does 1t cost to install a small experimental television trans mitter2
 A. About $3O,o00.
 o. What are the school colors of Tuskegee Institute in Alabama?
 A. Red and gold.
 o. When did the work on the abandoned federal tidal power pro- ject at Passamaquoddy, Maine, be- gin and end? :,
 A. Work began in July. 1885, and stopped at the end of June, l936.
 @. How many men of the Roose- welt family have served as assistant secretaries of the navy?
 A. Theodore Roosevelt. ST. (the former president) from March, 1897,
The Waterbury Democrat., 1939-08-04
PHARMACY RECORD FLAwLEss

Pullman, Wash. (UP)-P. H. Dirs. tine, dean of the school of phar- macy at Washington State College said that for the 18th consecutive year every pharmacy graduate O the institution has successfull passed examinations of the sta' board. During that period mo than zoo future pharmacists WG axanirad.
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

was planning putsches. One March morning less than a year later I tumbled out Of bed and sprinted for the chancellory in Wilhelm strasse. For in the night two regi- ments of Reichswehr had driven out the government of the German rec public in c putsch engineered by-- whom7
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

Mrs. Franklin D. Roosevelt is very busy lady and very agreeable one by all in- dications The other day someone re- marked on the many times she goes to the steamship piers to see friends or family off, and when asked why she never sailed herself, she replied that she did not have time, which seems quite plausi- ble when you consider her program of activities
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

its @ nice place to visit but I wouldn't want to live here"
 Some of that scarcely tang ible sentiment a b ou t N e W York is given in a letter I have received from Lily PonS, the singer-actress. I quote:
 T realized a few wears APQ
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

ten year old from Ohio evidently knew the combination. She wrote New York hotel for rates and expressed de- sire to visit New York and the Fair, and now's she's the guest Gin their finest Sl1ite) of the hotel
The Waterbury Democrat., 1939-08-04
In New York
BY GEORGE ROSS

New York-The very real affec- ton that the New Yorker feels for the tall and slim island of Man hattan is seldom understandable to the casual tourist who thinks
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

About 800 classes of products in 100000 variations of sizes, shapes and finishes. are produced by the steel industry.
The Waterbury Democrat., 1939-08-04
Washington Merry-Go-Round
NEA Service. Inc.
D R E W PEARSON ROBERT s. ALLEN

 Capitol Hill political  shooting Senator R. f
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

The Isle of Man, ofr the coast
 of Ireland. still uses street cars drawn hy horses.
The Waterbury Democrat., 1939-08-04
Current Comment

It is the obligation of all public officers, mayors and governors, chiefs of police and plioce officers, as well as of presidents and judges, to know the Bill of Rights. Judge Florence E. Allen, U. s. Cir
 cult Court of Appeals.
 The basic cause for concern is the loss of our organic unity as a peo- pie, of @ cohesive ideal cementing our society in common purpose and will.
 --Dr. Harold w. Dodds, president of
 Princeton university.
 To all in this mood, an ancient university has one parting counsel. Weigh the present against the past, the claims of the individual spirit against those If society. The dignity of man is vindicated as much by the thinker and the poet as by the statesman and soldier. President James B. Conant, of
 Harvard university.
 Don't expect too much from in- telligence.
 Rev. Dr. Charles N. Arbuckle, to
 Colby college seniors.
 The Fuehrer has proclaimed peace with guns.
 Joseph Buerckel, reich commls-
 sioner for Austria.
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

TODAY'S COMMON ERROR Do not say, T endorse every word you said;" say, "ap- prove"
The Waterbury Democrat., 1939-08-04

Copyright, 1889, by United Feature Syndicate, Incl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09

- TIT jart a papirgyarbol a
kis gazda, hogy mennek-e vi
ra rongyot valogatni?
Az pedig konnyu munka.
Hosszu asztalok mellett oft i'll
mex az asszonyok, beszelgetnek
naphosszant es kozben a RON
gyot valogatjak. Minoseg SEE
rint mas-mas zsakba. Ennyi az
egesz. Tizenhat dollart adnak
hetenkent.
- Arnibol mi ketten megel-
nenk, amt meg kegyelmed ke-
res, az mind megmaradna.
EFT az asszony mondta. Ko-
vacs Andrasne asszony, szile-
tett Katay Sara. Ellenben Ko-
vacs Andras, akinek rancba
szaladt a homloka, masat mon
dott:
Mire gondolsz, tie asz-
SONY?
- Mire? Hat ARA, amt teg-
nap a tarajos koma mondott.
Ez a tarajos koma affele ha-
zaffy Veray Janos fajtaju csa-
vargo lantos volt az amerikai
magyar hazaknal, aki egyebet
Sc tett, csak portarol portara
jart, orokke bolondozott, de jo
volt az, hiszen a legnagyobb
szomorusagba is belecsempe-
szett egy kis derultseget a mo-
kaival. Atyafisagban volt az
mindenkivel, Kovacseknak pc
dig eppen komajuk, inert hi
szen annak idejen lilo meg
felel6en tartotta keresztviz ala
Ia kis Andriskat. A gyerek
ugyan hamarosan elment, inert
angyalkara volt sztiksege a jo
Istennek, de a komasag meg
maradt. Egyebkent tarajosnak
emlegettek a komat, inert hogy
Kakas Marion nevre hallga-
tott.
Kovacs Andras komoran ne
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09

bar mar erezheto volt, hogy ap-
rankent melegebben kezd silt
nj a nap. Enyhebb, melegebb
szelek kezdtek aprankent fuj-
dogalni, ami lathato volt ab-
boil, hogy vasarnap deltajban
a templombol hazafele ballago
Kovacs Andrast a sarkon ell
kapta a gyar igazgatoja a $40
katlan szoval:
Jojj0n be reggelre vagy
tizedmagaval a gyarba Mister
Kovacs, tisztogassanak XII.
Ebb0l a beszedbol mindjart
kierzett a tavasz. Mem abbol,
hogy munkaba rendeltek ujra
az embereket, hanem abbol,
hogy Mister lett ujra Kovacs
Andrashol. A Mister $40 csak
annak jar, akinek van munka-
ia, keresete. A munka nelkiili
ember csak "kend" Amerika-
ban is.
Ett6l a vasarnaptol kezdve
azutan gyorsabban ment a ta-
vasz ebredese. Fiistologni kez-
dett ujra a gyarak kemenye,
vakito langgal ontotta ismet az
olvaszt6 a hig vasat, csattog-
tax a nehez g6z-kalapacsok, 81
kitottak a sebesen forgo acel-
gyaluk, XII es bejartak a kapun
a rakodo vaganyokra az tires
es tele teherkocsik. A munka-
lido Sc volt hosszu, a berek ell
len Sc ,ehetett kifogas. Negy
darab tiz dollaroson joval fe-
liil volt az, amit Kovacs An
dras uram szombatonkent ha-
"a hozott a gyarb6l. Abb6l jul
tott is, meg maradt is, bar ele-
inte keves maradt, inert ruha
is kellett, cip6 is kellett, kalap
Sc maradhatott Ell, hiszen igen
kikopott az ember mindenb6l
a hosszu tel alatt. K0zben Sc
gitett az is, amt az asszony
mondott:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09

zett az aSSZonyra eS mOrOgva
mondotta:
- Sokat beszel a koma, ha
hozzakezd. Mi fo a fejedbe?
Mem csinalt abbol titkot az
asszony:
Mikor kegyelmed AIT
mondta volt neki, hogy harom-
szaz dollarja volna ismet
egyutt. akkor ait rebesgette.
hogy ugy van az jol, legyen
tobb is, inert hogy sziiksege
van ARA kegyelmednek.
Mcgowan zugott Kovacs An
dras:
= No jo! Szuksegem van ra.
AIT en- is tudom. Mindig jo a
penz a haznal. De mi a csoda-
max van ra sziiksegem? AIT
mem mondta a koma.
Tiltakozni kezdett az asszony
elenken:
De ait is mondta! Eppen
ait mondta.
- AIT mondta? Hogy mire
kellene? Hat en- ait mem hal
lottam, hogy mondta volna.
Mivel mar ennyire jutottak,
megint az asszonyon volt a
sor, hogy beszeljen:
Mire kellene a penz? Hat
AIT mondta a tarajos, hogy
nezzen ide kend, Andris ko-
mann, inert a szeg fejere iitok
most. Sep az elet minden-
keppen, de NIT er az elet
aranyora nelkiil annak, akinek
mar volt arany6raja!
Kovacs Andras eszbe kapott,
inert nagyot b6lintott fejevel.
- Hat ezt csakugyan mond-
ia, de nekem hiaba mondta,
inert hogy miota vilag a vilag,
nekem sohse volt aranyoram.
Szinte haragos lett ere az
asszony:
Kegyelmednek begyepese-
'dett a feje, inert mindig csak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09

elere raktak a garast, hazat
szereztek, boltot nyitottak,
mar--mar valakik lettek volna,
mikor jott a gazdasagi valsag
tele es els0port mindent. Ugy
elvitt mindent, hogy a leg
nyomorusagosabb orak idejen
Kovacs Andras felsohajtott:
= Hallod-e asszony! Ha sza-
mot vetek magunkkal, csak
egyet mondhatok.
- Nit mondhat kegyelmed?
= Hat csak ait, hogy mezit-
lab jottink ide ma negyedszaz
esztendeje, de ha holnap haza
kellene mennunk, megest csak
mezitlab jutnank oda.
Ekkor mar oft tartott a jo-
ravalo Kovacs csalad, hogy a
gazda a szovetsegi kormany ir-
galmabol adott kozmunkajara
jart. Sokad magaval kiment a
cementb6l vert orszagutakra,
annak ket oldalt fut6 arkait
tisztogattak, foldb6l vert par
kanyait egyengettek. Tessek-
lassek munka volt az, olyan
malaclopo k0penyeg forma, a
melynek palastja alatt odadob-
hatott valamit a kincstar esett
embereknek, hogy chen ne hal
janak. Mem 0sztokeltek azon az
enbereket;; mem siettettek a
nl'lnkat. Mikor Kelemen Janos,
a magyar lap szerkeszt6je, aki
f0ldiei reszere kiverekedte a po-
litikusoknal ezt a sziik0s ke-
nyeret, neha napjan elhajtott
mellettuk az orszaguton ocska-
6l-kopottsagtol betegen ko-
h0g6 automobiljan, mindig
odakialtott nekik:
- Ne siessetek a munkaval,
atyafiak! Hadd narration hol-
napra is.
De ez meg mindig a hat esq
tend6s tel id6szakaba esett,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09
KOVACS ANDRkS TALPRA ALL
Irta: CONDOS SANDOR

Sziikos vacsora utan, ahogy
oft uldogelt Kovacs Andras a
konyhaasztal mellett, egyszer
csak ranezett az asszonyra es
megszolalt:
- Ez a tel sokaig tartott.
Junius vege fele tortent ez.
A gyumolcsfakrol reg lehullt
a virag, idei koltesu madar-
fiokak reg kirepultek a feszek-
Dol, a hatarban egyre jobban
sargulo buzavetesbol hangosan
vert a ftrj. Nyar elejen XII gon-
dolt volna ARA, hogy hosszu
volt a tel?
Kovacs Andrasne asszony,
sziiletett Katay Sara azonban
jol tudta, hogy milyen tel fe-
lol beszel az ura es helyesl6leg
bolintott a szora:
A. bizony sokaig. Ide S
tova hat esztendeig.
Amerikai magyar Kovacs
Andras a gazdasagi valsagot
emlegette tel gyanant, inert
hiszen apro gazdasaggal vesz6-
do emberek legnagyobb atka a
hosszu tel. Kiiiril a magtar,
szena helyett szalmara szorul
a joszag vagy takarmany hij-
jan eladodik, elfogy a meleget
ado tiizifa, subaban, feltett su-
veggel iilnek a szobaban is es
10 par lyukkal szorosabbra
huzzak az emberek a nadrag-
szijjat, inert hiszen melegit
ugyan valamelyest a rantas le-
yes, de leszedi a derekakr6l AIT
a keveset, amivel jobb id6kben
nekigomb0l 0ly0dtek.
Kovacsekrd leszedett a gaz-
dasagi vAlsag hat evig tart6
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09

hosszu tele mindent. Ami kis
keszpenzuk volt, az elment ak
kor, amikor Amerikaszerte be-
zartak a bankok es elusztak a
betetek. A bolt maradt volna,
de valami kilonos betegseg
utott belle. Tobb volt benne a
vevo, mint a porteka. Irasra
kertek mindent, penzre meg
kenyer es tel Sc kellett, inert
valami kiilon0s modon mem
volt senkinek Sc penze. Ha pc
dig Kovacs Andras ait mondta
a isztesnek, cukrosnak vagy
a vagohid embernek, hogy
maid maskor fizet a portekaert,
lie Sc rakta, csak ugy koszones
nelkul hajtott tovabb, mintha
mem is hallotta volna a szot.
Icy azutan aprankent uresen
maradt a bolt, mem maradt
egyeb, csak a becsiilet, az is
csupan azert, inert annak ide-
jeben, mikor pedig tehette vol
ma, Kovacs Andras mem kert a
hitelb6l. Fazott az adossagtol
mindig, amt okosan is tett,
inert hiszen ime, ha mem hagy-
ia a hazon a jelzalog terhet,
hanem kifizeti a bankban gyiij-
tott penzecskeb6l, akkor most
a haz is megvan, a penz Sc We
szett volna Ell, mikor a bankot
bezartak. Icy pedig Sc haz, Sc
penz. Verte volna meg a Jezus
KriSZtuS!
Hat ez az arnerikai magyar
Kovacs Andrasok tragediaja.
F0ldturo ember alacsonyas
eszevel j0ttek huszon0t-har-
mine esztend6 el6tt Amerika-
ba, gyarban vagy banyaban
csiszolodtak XII annyira, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09

ARA gondol, hogy milyen hosz-
szu volt a tel. Az bizony igaz,
hogy kendnek sohase volt
aranyoraja, nekem Sc volt, pc
dig szerettem volna, de boltja
az volt kendnek, most meg
mines.
Mintha tagloval vagtak vol
ma fejbe, ugy beleszedtlt ebbe
Kovacs Andras. Eppen csak
hogy suttogni tudta:
Hat mines. Bolton az
csakugyan nincs. Pedig volt.
Most meg nincs.
Felpattant ere az asszony
elesebben:
| Mines? Hat miert nincs?
Az is csak olyan, mint az arany
Ora. Nit er az elet anelkiil?
Hosszan, sokaig tepel6dott
onmagaval Kovacs Andras, a
mig csendesen kerdezte:
- Akarnad-e, hogy legyen?
Durcasan vagta vissza az
asszony:
- Kegyelmed a gazda.
Kovacs Andras isrnet maya
ba melyedt. Nezegette hosszan
a padlot, meg-megsimogatta
homlokat, sohajtott egyet-
kett6t, maid vegiil kemenyebb
hangon mondotta:
Keszits tiszta inget, meg
a jo ruhamat.
Minek a most? Este van
mar.
- A bolt utan. Mi lenne az
arenda?
Amerikai magyar Kovacs
Andras talpra allott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09
RARANYAI KLARA TORTENETE

meg mem tudom, milyen titokzatos oknal
fogva kiilonitettek el a t0bbiekt6l, de enel-
kill mar hetek ota mi is valami rettenetes,
elkepzelhetetleniil -fortelmes helyen seny-
vedhetnenk, mint tobbiek, szegenyek,
kiket rogton megerkezesuk utan elvittek
arrol a szigetrol f. Es meglatod, Isten
ezutan sem fog cserbenhagyni benniinket
A sziget emlitesere Baranyai Klari hir-
telen felszegte fejet es tetova tekintet-
tel, mintha az emlekezeteben keresgelne,
belemeredt a leveg6be.
- Mi az? - kerdezte Madame, aki-
mex feltiint tarsnojenek izgatott viselke-
desc.
= Kepzeld csak ell, - mondta Klari
felndulastol elfult hangon ugyanak-
kor, amikor kihallgattam Westermanne es
kapitany beszelgeteset, spanyol nyelvi
diskurzusban meg egy nev ut0tte meg
fiilemet, ami ismerosnek hangzott ;. de
akkor csak Alvados erdekelt :.
= Kirol beszelt? = siirgette francia
leany.
Baranyai Klari area elkomorodott.
Egg amerkai magyar ujsagirorol.
MdGydS clCIC d IlCVC cS OGtllOllIO1 lS11lC-
rem, meg Trentonbol. Kellemes, kedves
fiu AIT hiszem, egy kicsit szerelmes volt
belem
= Dehat hogy keril ez ide? = ker-
dezte Madame csodalkozva
= Ez az eppen, amt magam sem tu-
dok - valaszolta Klari. - De most hata-
rozottan visszaemlekszem ra, hogy abban
a diskurzusban, ahol halo elindulasa
elott Westermanne es kapitany egymas
kozott folytattak, tobbszor el6fordult a
Matyas Ferenc nev is! Mondd, NIT jelent-
het ez? Hiszen minden emberi szamitas
szerint sem Westermannenak, sem "a kapi-
tanynak meg csak fogalma sem lehet Ma
tyas Ferenc letezeser6l!
Madame megvonta vallat.
Halvany sejtelmem sincs rola! -
mondta csiggedten - Talan rosszul er-
tetted, vagy puszta veletlen az egesz :. :.
= Mem lehet veletlen! - vagott k0z-
be Klari hatarozottan = Matyas Ferenc
neve tobbszor megismetlodott beszelge-
tes folyaman es mem tartom lehetetlen-
mex, hogy eppen Alvados szemelyevel kap-
csolatban . Te, Madame! Nekem most
egy orilt otletem tamadt
- Mi van veled, Klari? Meg sohasem
lattalak ilyen izgatottnak 49,.
Hagyjal! Hadd mondjam ell, ami
eszenlbe jutott! Az egeszre cSak egy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09
(Folytatas)

-. Ugyanekkor - mint az hetekkel
kes6bb kiderilt - egy konnyu, gyorsjaratu
kereskedelmi halo, Pasadena igyeke-
zett teljes sebesseggel Colon fele.
Fem a fedelzeten almos matrozok
6dongtek dologtalanul, a parancsnoh hi
don egy horihorgas ferfi kemlelte az egyre
k0zeled6 kikot6t es varta az egeszsegigyi
vizsgalatot
Anint azonban a hivatalos vizsgalat-
max vege volt es tisztviselok pilotahajon
visszatertek kikotobe, Pasadena-n egy-
szerre megelenkult az elet. A kapitany We
zetesevel matr6zok siettek le halo me-
lyebe es a hatosag emberei ugyancsak ell
csodalkoztak volna, hogy micsoda furcsa
foglaltossagba kezdtek. A legalso helyiseg
faburkolatat kezdtek egy helyen felbontani
es amikor mar meglehet6sen nagy fertile
ten felszedtek a deszkakat, egy Macy acel-
lap tint el6, amelyet ket matroz nekife-
sziilve eltolt helyer6l
A tamadt nyilason kapitany mat
rozok segitsegevel kisegitett ket remego
fatal leanyt reitekhelyebol es kozrefogva
6ket, egy tagas, kenyelmes es aranylag jol
berendezett kozos kabinban, kapitanyi
szoba toszomszedsagaban helyezte ell.
A ket lany szinte boldogan udvozolte
kabint halo feneken az acellap alatt
elhelyezett rejtekhely kabito sotetsege
utan.
- Hala Istennek! - kialtott fel XII
sebbik = AIT hittem, megoriilok odalenn
abban pokoli sotetsegben
= Ha csak ez volna minden, Mad
laine! Mennyivel borzalmasabb ARA gon-
dolni, hogy minden egyes kikotovel koze-
lebb jutunk vegcelhoz! Ki tudja most
maid kinek kezei koze fogunk keriilni?
Es XII tudja, hogy milyen sors varakozik
reank?
Egy pillanatig elhallgatott, maid hal
KAN cstiggedten hozzatette:
Kulonben ezt k0nnyi elkepzelni!
Aztan hirtelen zokogassal vegig vetet-
te magat az agyon. A kis francia leany
iiedten simogatta es becezve igyekezett ma
gahoz teriteni
- Mem Szabad elveSzteni batorSa-
gunkat, Klari = vigasztalta = Valani
homalyos erzes AIT sugja, hogy vegil megis
csak megmenekulink attol borzalomtol,
amt nekiink szantak :. Gondol csak
meg = folytatta meggyozoen = az is Isten
utja volt, hogy mar eddig is elkerultuk
legrosszabbat! En- megbetegedtem, teged
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-09
lrta: GAAL KATo

magyarazatot tudok elkepzelni, meg pedig
ait, hogy az ujsagiro, Matyas Ferenc va
lamikeppen nyomomra bukkant es EFT
nyomot k0vetve keriilt 0sszeiitkozesbe Al
vados gr6ffal Cobrak szigeten. Es ez le-
het magyarazata annak sz0rnyu hare
max is, amely az utolso ejszakan haz
koriil lefolyt -.
- Mem tudom, n1ire gondolsz - va
gott kobe Madame, - de ait hiszem, te-
vedesben vagy En- ugyanis, mielott
meg az elso loves eld0rdilt volna, velet-
leniil az udvarra nyilo ablaknal alltam es
egyszerre LATHAM, hogy Broglie kapitany
revolverre kezeben rohan lie a lepcs6n.
Aztan nehany perccel kes6bb megpillan-
tottam josef, az oriasi termetU szolgat
es meg mask ket embert, akik pince-
feljaro k0zelebol bukkantak el6, ezelnel
is revolver volt Ugy ehhez az ejszakai
harchaz sem Miguelnek, sem tie Matyas
Ferencednek k0ze mem lehetett!
Klari elgondolkozva nezett maga ele.
- Akarhogy volt is dolog, = jelen-
tette XII vegil szilard, bizakodo hangon =
annyi bizonyos, hogy en- hatarozottan hal
loCtdlIl UdIdIOlll lltVet eIllCSIl, dlIu dIlllylI
jelent, hogy Matyas Ferenc valamilyen
minosegben megis csak beleavatkozott eb-
be a dologba . Es en- bizom benne, hogy
ha mar egyszer a nyomunkra bukkant,
akkor rend6rseg segitsegevel XII is fog
szabaditani benninket . Elvegre bizo-
nyos, hogy az egesz rend6rsegi apparatus
is megindult es elobb-utobb megis csak
rata fognak iitni ezen bandan, amely
benniinket Iatalmaban tart
- Ada listen, hogy ugy legyen! =
fohaszkodott kis Madame Maid egy
tehetetlen pillantast vetve az elracsozott
ablakra, hozzafiizte: - Csak legalabb va
lamikeppen eletjelt tudnank adni ma
gunkrol
=. OF orara jarhatott az lido, amikor
a halo megerkezett saigoni kikoto ha-
tarvonalahoz.
ket leany azonnal felfigyelt es nyom
ban megsejtette, hogy valami d0nt6 sta
ciohoz erkeztek. kabin ablaka azonban
az ellenkezo oldalra nyilvan, semmit sem
lathattak kikot6b6l es ICY csak talalga-
tasokra voltak utalva abban tekintet-
ben, hogy mi lehetett az Okla rostoklasuk-
max.
A leereszkedo alkonyat aztan meghoz-
ia magyarazatot.
Anlikor mar. annyira bes0tetedett,
hOgy targyak k0rvonalai is kezdtek ell