Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-06

O~ ~ q
planu" byla zvolena do
kOngresu.
Poslednf dobou objevily Sc
We Spojenych Statech navrhy.
tykajlci Sc starobnfho pojiste-
nj. Cd Maine pc Kalifornii by
10 Ia poslednf kampane voleb-
nj siroce rokovano o rGznych
planech, jak vzkrisiti obchod a
prumysl vyplacen1m vysokych
starobnich pensf zenam a mu-
z1m, pfekrocivsfm urcity vek.
Mnozl kandidati ma mista gu
verneru a do kongresu stall v
cele techto hnut1. V osmnacti
statech byla otazka starobnich
pensl jedn1m re ztezejnich bo-
d1 volebnf kampane. Neni po-
chyby, re uslysime O techto pla
mech jeste vice, az sc kongres
v lednu Znovu sejde.
Townsenddv plan.
Vetsina move sc objevujicfch
navrh1 je proste novou versf
"Townsendova planu", ktery
rozviril mysle starych lidi pred
nejakymi trent lety. Plan,
pTedlozeny drem. F. E. Town
sendem z Kalifornie byl ma po-
hled, velmi jednoduchy. DR..
Townsend byl presvedcen. re
vyplacenim dvou set dolarn
mesfcne muffin a zenam pres
sedesat let privodil by Sc bla-
hobyt, nebot takovym zpdso-
benz vzrostla by znacnou me-
rou kupni sfla celeho naroda.
PTijemci teto starobnf pense
nell Sc zavazati, re nebudou
konati zadne vydelecne nebo
produktivnf prace a re utratf
celych 200 dolarI behem mesf-
&c, v nemz by je prijali. Ma
starobnf pensi melo by Poole
odhadu dra. Townsenda pravo
asi osm milionG lid. Jejich Wy
DAM, rovnaj1cf Sc $1,600,OO0,-
900 mesicne, znamenalo by o.
hromnou vzpruhu narodniho
ebchodu a prGmyslu. Pokud Sc
tyce vydanf, spojeneho s pensf,
melo toho byti hrazeno z dvou-
procentnf federalni transakcnf
dane a z dodatecne dane de-
dicke a dane z DART. Dvou-
procentn1 dan re vSech obchod
mich transakci byla Poole W.
poctu dra. Townsenda jiz sa-
ma 0 sobe dostatecna Ike hra-
zen1 vsech pensf, kdyby vsech-
ny tyto transakce dosahly 1ro-
vne z roku 1929, kdy obnasely
$1,300,O 900, 900, 900.
Kdyz analysovali tento Town
send1v plan americtf narodo-
hospodafi, jevil sc uz bohuzel
I've svetle meme priznivem. Tito
oduIrci Townsendova planu
poukazovali ma to-, re vyroba
takovych pfedmet1, jake je
satstvo, obuv, automobily a
pod. vyzaduje Cd prodeje suro-
vych materiald az pc prodej
konecneho vyrobku mnoho
transakci, tax re skutecna dan
z vyrobkG, uzlvanych americ-
kymi spotrebiteli, nebyla by
pouze 2 procenta, ale v nekte-
rych pfipadech dvacet i vice
procent! Toto znamenalo by
zdrazenf vyroby a vysroubova-
nj zivotn1ch potTeb vseho oby-
v~atelstva. Vydani ohromneho
mnozstvf papfrovych penez pri
vodilo by nezbytne de~valuaci
penez. Povalecne zkusenosti
mnoha zemf demonstrovaly,
jak neovladane vydavanl ban
kovek nezvetsilo, nybrz znac-
ne zmencilo kupnf sllu naroda:
Tide mohou mfti mnoho penez,
pr tom vsak nemohou koupiti
ami nejnezbytnejsf potreby III
votnf. Jeden z narodohospoda-
ri pTedlozil cfsla, jimiz doka-
zoval, re navrhovana Townsen
dova dan nedolehla by tezce
ma bohatce, jak nekterf tvrdili,
nybrz prave ma rodiny S ma
lynn pTfjmem. Danove bTeme-
no bylo by aspon tTicet bilio--
nj dolard, jinymi slovy by Sc
oproti dnesku ztrojnasobilo.
Toto jsou nektere z pT1cin,
|jez pTimely mnohe narodohos-
podaTe, ably zavrhli Townsen-
div plan jake neproveditelny.
Pc dvou letech agitace a pre-
|tTasanf cele otazky Townsen-