Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-05-05
Stopadesate vyroci vlady Spo-
jenych Statii.


Ike slavy budou o~znacovati sto-
padesate vyrocf dosazeni prve-
no presidenta Spoj. Stat1 do
nejvysslho 1radu zeme. Jirf
Washington slozil prisahu pri
prijlmani presidentskeho IRA
du dine 80. dubna 1889, neko-
lik tydnG pc prvem zasedanf
kongresu. Brzy pc SVEN dosa-
zenl jmenoval president Wash
ington cleny sveho kabinetu a
soudce nejvyssiho soudu, a tax
vsechny tri oddelenf move orga
nisovane vlady = vykonne, IA
konodarne a soudn1 - zapoca-
ly svou cinnost.
Prvnlm sidlem vlady Spoje-
nych StatG byl New York, kde
Sc odbyla inauguracni slavnost
prveho presidenta v radnici,
stojlci ma mfste dnesniho celnf-
no 1radu.
Kongres Sc mel sejiti a pre-
sident mel byti dosazen jiz 4.
bfezna 1889, ale toho dine Sc
slo Sc v New Yorku jenom ne
kolik re zvolenych 20 senatord
a SO zastupcu. Cesty byly We
spatnem stavu a costa jenom z
Bostonu do New Yorku trvala
skoro tyden. Sam Washington
stravil ma ceste z Virginie do
New Yorku pine diva tydny a
pc SVEN pf1chodu do Elizabeth
portu v New Jersey byl Sc svy-
mi spolecn1ky pfevezen pres
Hudson ma pTevoznf lodi, po-
hanene pazemi dvanacti sill
nych namornfkG. Tehdy by
byl nikdo neuveril, re jednou
Dude mono preklenouti ten ST.
roxy vodnf proud vznosnymi
mostly, nebo re budoucf gene
race budou uzlvati vozidel bez
konu a letadel.
Federalni vlada pocala O.
pravdu fungovati teprve tehdy
kdyz senat potvrdil dosazeni
ctyf muzI, vyvolenych presi-
dentem Westinghouse pro je-
no kabinet. Thomas Jefferson
navrativsf sc prave z dlouhe
cesty v cizine, stal Sc prvnim
sekretafem statu. Jeho pre-
svedcenfm bylo, re Amerika
budoucnosti Dude zemedelskou
demokraci1, a z toho dIvodu
navrhoval decentralisaci vlad-
nj moci. Alexander Hamilton,
v cizine narozeny vIdce fede-
ralistG, skladal naopak dive
ru v silnou centralni vladu a
nabadal k podporovan1 obcho.
du a prImyslu stejnou merou,
jake k podporovani zemedel-
stv1. General Knox byl dosazen
do 1fadu sekretafe valky a
Edmund Randolph stall Sc ge-
neralnfm navladnim. Oba tito
muzove byli mezi revolucnimi
vddci "a valky o neodvislost.
Prvemu kongresu pTipadlo
Ia 1kol Tesiti cetne a spletite
problemy. Musel zavesti clio
ma zboz1 z ciziny, vypracovati
danovy zakon a zaloziti posto-
vnf system. Tentyz kongres
prijal do Unie staty Kentucky
a Vermont. Prvy kongres ma
vrhl tez deset dodatkI k 1sta-
We, jez jsou znamy pode jme-
mem Bill of Rights. Prijetfm
techto dodatkI odstranila sc
hlayni prfcina k namitkam, jez
Sc ozyvaly v mnoha statech fe-
deralnf 1stavy.
V dobe inaugurace Washing
tona mel New York 10000 o.
byvatel1, zijic1ch ma samem CT
pu ostrova Manhattan. Dosa-
zeni prveho presidenta neobe-
slo Sc ovsem bez velke slavy.
Mestem prochazely prdvody 5
kapelami, stTflelo Sc z del, a
Hamilton uspoTadal slavny
"inauguracni ples". V senate
sc obSfrne rokovalo O tom, ma
Ii byti presidentdv oficielni IL
tut "Vase excellence, "Vase
vysost" nebo Vase kralovska
vysost''. Vsechny tyto vznese-
ne tituly byly ma konec zamlt-
nuty a bylo rozhodnuto re hla-
WI americke republiky Dude
mono oslovovati proste jake
"pana presidential. Clenove
kabinetu a federaln1 soudcove
Sc tfmtez zpGsobem stall "pany
sekretari" a "pany soudci."
Benjamin Franklin zvolil pry
den 4. bTezna "a inauguracn1
den PRESIDENT Spojenych Sta
tn z toho dnvodu, re v nasledu-
jfcfch dvou stoletfch pfipadal
tento den kazdeho ctvrteho ro-
ku ridceji ma nedeli nezli ma
kterykoli jiny den tydna. Dva-