davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1939-11-28
Christmas
Carols
Through the Ages

HOW BRIGHTLY BEAMS
THE MORNING STAR
SLOW brightly beams the
morning start
What sudden radiance from
afar
Doth glad us with its
shining. y"
This hymn first appeared in
Germany in 1889. q popular selec-
ton with the chime players IN
many cities. Bach's later harmon
ization Of the music adds the touch
that makes the piece enduring.
d SHOPPING Days
LlTnl Christnan.
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1939-11-28

CONTINUED on Page a
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1939-11-28

Continued on Page ~
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1939-11-28

CONTINUED on Page q
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1939-11-28

Continued on Page A.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30

a nemet es angol kormanyokt61
kapott, de ugy latszik, hogy a
beke lehetoseget olvasta XII be-
loluk, inert azokra tamaszkod-
va fordult az Egyesiilt Allamok
szenatoraihoz es a beke felte-
teleit a kovetkez6, ma is erte-
kes mondatban hatarozta meg:
- A beket csak az erok egye-
Sitese aran lehet tartosan meg
teremteni gy6zelem mel
kill bekere van szukseg (peace.
without victory.
Es ezeket az emlekezetes sza-
vakat Woodrow Wilson ICY
folytatta:
A csatateren valo gy6ze-
lem ait jelentene, hogy a beket
ugy er6szakolnak ra a vesztes
felre, a gy6ztes a maga akara-
tat kenyszeritene a legyozottre.
EFT csakis megalaztatas aran,
kenyszer hatasa alatt, tiirhetet-
len aldozattal lehetne elfogad-
nj es az ilyen beke olyan fulan-
kokat hagyna hatra, olyan visz
szatorlasi vagyat, olyan keserI
emlekeket, hogy a beke mem
lenne allando, hanem futo ho-
mokra volna epitve. Csak
egyel6en all6 felek kozott lehet
igazi beke. A k0zerdekre nezve
csak az olyan beke ertekes, a
melyet egymassal egyenrang-
ban allo felek kotnek. A helyes
meggondolas es a helyes erzes
a nemzetek k0z0tt egymassal
szemben a tartos beke egyediili
alapja
Ami a vilaghaborut k0vet6
beke megkoteset6l kezdve tor
tent a mai napig, az mind csak
AIT igazolja, hogy Woodrow
Wilson szavai igazak voltak.
Tartos beket ma is csak ugy
lehet kotni, ha a Wilson altal
felallitott elveket kovetik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
AMERIKAI MAGYAR HIRLAP
FOROC SIRJABAN HUGO CROTIUS

ga butt a ladaba, szerencsesen
kiszabadult es Svajcba meme
kilt, ahol mem leven semmi
mas teend6je, elkezdte megirni
eletenek nagy munkajat, a
Imelynek cine:
A haboru es a beke tor
venye.
Ebben a nagy k0nyvben fej-
tette XII a maga gondolatait
ARA vonatkozolag, hogy mi
lyen szabalyok alapjan kellene
haborut viselni es ha van nem-
zetkozi jog, akkor Hugo Gro
tiusnak ez a k0nyve a nemzet-
kozi Jog alapja.
Hugo Grotius mem hitt alb
ban, hogy a kulonboz6 nemze-
tex kozott lehetseges 0rok be-
ket teremteni. Elismerte 6
AIT is, hogy bizonyos kOrulme-
nyek k0z0tt a hadviseles jogos
de megprobalta megszabni azo
kat a szabalyokat, anelyeket
a hadviseloknek k0vetni kell
es megprobalta pontosan meg.
hatarozni a semleges orszagok
jogait. Ugy erezte, hogy a ke-
reszteny nemzeteket konven-
ciora kellene osszehivni, hadG
egyezzenek meg egymas kozott
d nemzetk0zi jogra nezve
Grotius nagyon sokat vart
ett6l az almatol legalabb is alb.
ban az iranyban, hogy Ia hAbo.
rut egy minden kereszteny al
lamra kotelez6 egyezseg utjar
embersegesebbe lehet tenni.
Az idok azonban mem voltak
alkalmasak ARA, hogy eszme
megvalosuljanak. Olvastak g
k0nyvet Europa minden or
szagaban, tiszteletet szerzett
az a hollandi ferfi nevenek, dc
a kereszteny orszagok konven'
ciojanak tenyleges osszehivasat
mem probaltak meg.
Irott malaszt maradt tehat
minden, amt Grotius irt. Ne
bantsa a mi amerikai hiusa
gunkat az, ha megallapitjuk
hogy Woodrow Wilson elmo
Ikink Sc tett egyebet, csak HUI
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
= LAP PAL IRASA

igenis vannak ilyen t0rvenyek
ellenben meg t0bben vannak
akik AIT mondjak, hogy min
csenek. Eek a minden orszag-
ra egyforman k0telez6 t0rve-
nyek azok, amelyeknek egeszet
"nemzetk0zi jog" neven emile
getik es ha van ilyesmi, ak
kor annak sziil6apja az a BIZ
zonyos Hugo Grotius lenne,
aki a mai haborus napokban
ismet ugy forog a sirjaban,
mint a csiga a bugaban.
Europaban mindig haborus-
kodiak az emberek, hosszabb-
r0videbb ideig. De a leghosz-
szabb haboru az volt, amelyet
harminc ewes haboru nev alatt
ismeriink, inert hiszen az Ur-
max 1618-ik esztendejeben vette
kezdetet es csak 1648-ban ert
veget.
Ennek a hosszu haborunak
idejeben cit Hollandiaban egy
becsiiletes holland ember, ak
Huig van Groot nevre hallga-
tott. EFT a nevet azonban csak
a holland emberek nyelve tud.
ia jol kimondani es exert mi.
kor ARA keriilt a sor, hogy a
jambor hollandus az egesz vi
lag nyilvanossaga ele lepjen
akkor a nepszerubb latin ne.
vet hasznalta, ami Hugo Gro.
thus volt.
Grotius tanult ember volt
nemes ember volt, akit a har-
mine ewes haboru egyik kisebt
csatajaban foglyul ejtettek &
b0rtonbe zartak Louvensteir
varaban. Par honap mulvs
azonban megengedtek neki
hogy felesege bejarhasson hoz.
"a a fogsagba es konyveit is
hevihesse. A k0nyvek es a tiszta
fehernemu mindig egy Macy
ladaban erkeztek a fogsagba
amt eleinte megvizsgaltak az
or0k, de mikor a lada hetrol.
hetre j0tt es ment, tobbe mem
torodtek vele. ICY azutan egy
sep napon Grotius a szennyes
ruha es a k0nyvek helyett ma.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
NIT IS MONDOTT WILSON ELN0K

A nemet diktator valami We
szedelmet erez a levegoben,
inert bajban levo eb mod lara
behuzta a farkat es nagyon
szereny hangon beszel a beke
lehetosege fel6l. Lesz-e csak-
ugyan beke, ait mi ebben a
pe-cben mem tudhatjuk, de a
helyzet id6szeriive teszi AIT,
hogy felujitsuk a mutt emile
keit es eszunkbe jusson az 1917
TX esztend6 januar honapja.
Ebben az idoben Amerika meg
mem lepett a vilaghaboruba es
az Egyesiilt Allamok elnoke,
Woodrow Wilson levelben ker-
dezte meg az angol es nemet
kormanyokat, hogy milyen fell
tetelek mellett lehetne a beket
helyreallitani?
Woodrow Wilson soha mem
tette k0ze a valaszokat, amiket
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
HANY HADIHAJ0RA VAN SzUKSEG

Az elso vilaghabDru soran,
a1nikor a nemet szubmarinok
kimelet nelkil jartak ell az
amerikai kereskedelmi hajok-
kal szemben es anikor Anglia
iepten-nyomon megallitotta a
nyilt tengeren az amerikai ke-
reskedelmi haj6kat es azok
rakomAnyat eIkobozta, meg a
beke leger6sebb apostolaban,
Woodrow Wilson eln0kben is
felforrt az epe es haragosan
mondta:
Nemzeti biztonsagunk es
tekintelyiink erdekeben meg
kell epiteniink a vilag legna-
gyobb haditengereszetet, hogy
tenyleg szabadda tegyiik a ten
gereket.
Ugy latszott, hogy az anne
rikai nemzetben meg is volt
ekkor a hajland6sag ARA, hogy
Wilson elnok kijelenteset k0-
vesse. Az Egyesilt Allamoknak
abban az idoben joforman sem
mi aflamadossaga mem volt es
ICY barmily osszeget kert vol
ma Wilson, okvetleniil megkap-
ia. A helyzet is alkalmas volt
ARA, hogy a tengerek feletti
uralmat Amerika vegye at.
Anglia es a tobbi hadvisel6
nemzet mem volt abban "a hely-
zetben, hogy a haboru alatt
hadihaiokat epitsenek es ha
Amerika paratlan penzb6seget
es a, haboru negy esztendejet
hadihaiok epitesere hasznalta
volna fel, ezen "a teren soha
senki ut6l mem erhette volna
tobbe. A tengereken mem Ang-
liza lett volna az ur, hanem az
Egyesiilt Allamok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30

go Grotius elveit probalta meg
valositani, amikor a maga IT,
zennegy pontjat felallitotta es
a Nepszovetsegert harcolt a pa
risi bekekoteskor.
Ha megvalosultak volna Gro
thus elvei, akkor ma maskent
allana Eur6paban a helyzet.
De ICY bizonyara hugo csiga
modjara forog Hugo Grotius
most, mikor ujra labbal ta-
possa q vilag azokat a Macy
szeru gondolatokat, amelyeket
hirdetett.
Egyebkent Grotius Svajcb6l
Franciaorszagba ment, maid
mikor Hollandia, sziil6hazaja,
mem akarta tobbe hazaenged-
nj, a sved kiraly szolgalataba
allott. Valami igyben mint
kovetet ktildte azutan a sved
kiraly a k0zben megoregedett
embert Danzig varosaba. A
halo viharba keriilt es Danzig
kozeleben zatonyra futott,
GrOtiIS 11ovan szarencsSsa,,
rnegmenekilt, de meghilt, su-
lyos betegseget kapott es meg
halt eppen abban "a Danzigban,
amely miatt mem lett volna
uj haboru, ha "a vilag koveti
Hugo Grotius tanitasat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30

hat Europa felol, akkor jofor-
man vedekezni Sc tudnank BIZ
zonyos ideig.
Mikor az Europa fel6l jovo
tamadasrol beszel az amerlkai
tengereszeti vezet6seg, nem
gondol sziiksegszerileg a ne
metekre. A nemetek ma min
csenek abban a helyzetben,
hogy tengeri tamadast intez-
hessenek elleniink. Megeshetik
azonban az, hogy a mostani
haboruban Nemetorszag gy6z,
kezerc keriti az angol hadi flot-
tat es akkor mar igenis fel-
mink kellene a nemetekt6l.
De tortenhetik egyeb is. An
golorszag maris elkezdte AIT,
hogy a semleges allamok ha-
jolt megallitja es rakomanyait
lefoglalja. Ez mar meg is tor
tent sok amerikai hajoval. Ez
ellen csak akkor tudnank We
dekezni, ha az Atlanti tengeren
erosebbek lennenk, mint Ang-
liza.
Roosevelt eln0k nagyon okos
ntezkedest tett, amikor -
gyengesegiink tudataban = XII
parancsolta amerikai kereske-
delmi hajoinkat a haboru altal
erintett vizekr6y. Latta, hogy
azokon mem tudjuk hajoinkat
kell6en vedelmezni Is exert
bolcs el6relatassal elvagta az
osszeiitk0zesek utjat, hogy ke-
s6bb bal ne tortenhessek, ami
nlinket is bevonna a haboruba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30

szallni a vjlag kozvelemenye-
mex akarataval.
Az egesz vilag tudja, hogy
az Egyesiilt Allamok mem onzo.
A vilaghaboru vegen Sc kove-
teltunK a magunk reszere sem
NIT, mem is kaptunk semrnit
es ha Amerika veszi at a ten
gerek feletti uralmat, akkor a
vilag minden nepe tudja, hogy
meglesz a tengereken minden-
HI reszere a korlatlan es feltet-
len, igaz semlegessegen alapulo
szabadsag es egyeloseg.
Anglia lesz az egyetlen, a
melynek ez mem tetszik maid.
De nagyon helyesen mondja
Lehr tengernagy kerdes tisz-
tazasa erdekeben:
= Ha Anglia tiltako1ni pro-
bal az ellen, hogy Amerika
legyen a tengerek ura, akkor a
vilag azonnal meglatja, hogy
pem lehet angol demokraciarol
beszelni. csak angol imperializ-
amelynek csakugyan
hodito es rabszolgatarto szan-
dekai vannak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30

Aldott jo amerikai magyar
atyamfia, aki hallottad hiret
sok nagy embernek, ne t0rd
fejedet rata, hogy vajjon ezt
a Hugo Grotius newt urat XII
koltotte? Elmondom en- AIT
sep sorrendben, inert hiszen
ha eddig mem volt id6szerii,
most nagyon is az, hogy Job
ban megismerkedjiink vele,
inert mem volt ez az ember
utolso legeny am a fold hatan.
Kezdjik oft a dolgot, ahol
legk0nnyebben erthet6 IS pc
dig annal a pontnal, hogy a
maga s1emetdombjan minden
kakas ur, de a szomszedban
mar egyszeru senki. Ohio al
lam kormanyz6ja igen nagy
ember Ohio allan hatarain
belul, de ha atlep Michigan
allan teruletere vagy a szonn-
szedos West Virginiaba, oft
eppen o1yan egyszerii Mr..
Bricker, mint ennek az orszag-
max tobbi szazharminc milllo
lakosa. Az hamoz6dik XII ebb0l
a megallapitasbol, hogy ami
torvsny peldaul a francianak
sajat orszaguk hataran beliil,
az mem t0rveny az angolnak,
vagy nemetnek, akik a szom-
szedai.
Vannak-e olyan torvenyek,
amelyek mem allanak meg a
torvenyt hozo orszag hatarai-
nal, hanem azon tul is erve-
nyesek?
Sep szammal akadnak en-
berek, akik ait vitatjak, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
HANY HADIHAJ0
LENNE SZUKSEGES

Ere a kerdesre az anerikai
haditengereszet vezet6sege mem
adott reszletekre es halo egy-
segekre memo feleletet, csak
a k0vetkez6 altalanossagot:
- Ha a Panama csatornat
barmi okbol elzarnAk, akkor
Amerika tengerpartja csak az
egyik oldalon lenne vedelmezve
kiilellenseg ellen, mig a ma
six partvidek vedtelen marad-
ma.
Hadihaj6ink ma a Csendes
tengeren vannak osszpontosit-
va. ARA az eshet6segre van
max elkesziilve, hogy a tama-
das Japan reszer6l t0rtenik Is
exert hadihajoink Kelet fele
neznek. Ha azonban az Atlanti
tengeren j0nne a tamadas, te-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
EZ Sc LEHET
PART POLITIKA

Az amerikai hadihajO raj
max nagy aranyokra valo XII
epitese eppen ugy mem lehet
partpolitika kerdese, mint mem
volt az a legutobbi semleges-
segi vita sem, inert ilyen ker-
desben a nemzet minden egyes
egy velemenyen kell
Jennie.
Tudni kell minden gondol-
kozo embernek AIT, hbgy ez a
munka tul fogia erni ait az
id6szakot, amelyben Roosevelt
az orszag elnoke. Ha megva-
lasztanak harmadszor is, meg
akkor is joval tovabb fog tar
tani a haj6raj teljes kiepitese.
Roosevelt tehat csak elkezdhe-
ii ezt az annyira szukseges
munkat, de ket-harom utana
k0vetkez6 eln0k ideje is elmu-
lik, mire az be lesz veglegesen
fejezve.
Jogtalan Is a nemzet erdekei
ellen val6 eljaras lenne az, ha
valaki utjat akarna allani a
nemzeti vedelem terveinek csu
pan azert, inert azokat egy po-
litikai parthoz tartozo eln0k
terjeszti el6. Ilyen vegzetes le-
pest egyetlen eln0k Sc ajanl
azert, inert gy0ny6rfseget ia
lal benne, hanem teszi azert,
inert kuls6 kortlmenyek keny-
szeritik ARA.
Es bizonyara vetkezne a mem
yet erdekei ellen, ha iavaslata-
val nem allana el6 akkor, ami
kor ARA az orszagnak sztikse-
ge van
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
ELSZALASZTOTTUK
A 10 ALKALMAT

Az amerikai haditengereszet
vezet6i a nagy haboru ota sok-
szorl emlegettek, hogy a. nem-
zet elszalasztotta a j6 alkal-
mat es amt mem tett meg KEEL
l6 id6ben es onszantab6l, at
kenytelen lesz dragabb aron
megtenni akkor, amikor a k0-
riilmenyek kenyszere alatt kell
maid cselekedni. Ugyancsak a
a tengereszet mutatott ra ar
ia, hogy ha hadihajokba fek-
tetttik vona ait, amit europai
allamoknak a haboru alatt es
utan kolcsonadtunk es amit
soha vissza mem kapunk, ak
kor mas beket kotottek volna
q haboru utan.
Egyik admiralisunk mondot-
ia Wilson elnoknek Parisban:
Elnok ur mem rhgaszkod-
batik mereven elveihez, inert a
hata m0gott mines meg az a
hadaszati er6, amely szavainak
sulyt adna. F6leg a tengereken
vagyunk gyengek es ICY mem
huzhatunk ujjat az angol be-
kek0vetekkel.
A szovetsegi penzugyminisz-
ter legutolso, 1889 november
lien kelt kimutatasa szerint a
Macy vilaghaborubol folyolag
Europa nemzetei meg ma is
14,497 ,161 $40 dollar es % cent
tel tartoznak nekiink, tehat
olyan osszeggel, amely elegen-
dc lenne ARA, hogy a vilag
legnagyobb haditengereszetet
epitsiik fel es teljes biztonsag-
ba helyezkedjiink.
Ma mar persze kes6 lenne
emiatt sirankoznunk. Ez a te-
merdek penz veglegesen elve-
szett es mas modon kell a
penzt el6teremteniink ARA,
hogy hadihaj6kat epithessiink.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
SENKINEK Sc
I.ESZ KIFOGASA

Az ellen, hogy a tengerek
feletti uralmat az Egyesult Al
iamok vegye At, senkinek Sc
lesz kifogasa. Egyedtil Anglia
max, amely azonban ebben az
esetben mem fog merni szembe
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-11-30
MEM TARTHAT EZ
ICY OROKKE

Ez az alantas helyzet, amely
Amerikara nezve bizonyos fokig
megszegyenit6, mem tarthat
ICY 0rokke. Az Egyesult ALA
moknak sziiksege van a ten
gerek feltetlen szabadsagara &
mivel ezt addig nem kaphatja
meg, amig Anglia a tengerek
ura, ennelfogva nagyobb ten
geri er6t kell epitsen, mint
amino az angoloknak van. EFT
egyebkent nemzeti letiink biz
tonsaga is k0veteli.
A Roosevelt kormanyzat te-
hat ARA kesztil, hogy a nemze-
ii vedelem es a nefnzeti erde-
kek neveben hadi hajorajunk
paratlanul nagy kiepiteset ker-
je a jov6 ev soran.
Washingtonbol, a kormany-
hoz k0zelallo korokbol ered6
jelentesek szerint az lesz a leg
els6, amt Roosevelt eln0k az
194O-ik evi torvenyhozastol ker
nj fog.
Kormanykorok billiokat en-
es Ell lehetiink keszul-
We ARA, hogy sokat fog kerni
az eln0k. Az alapgondolat az
lesz, hogy ket hadiflottank le-
gyen: egyik az Atlanti, a mask
a csendes tengeren es mindket-
to olyan eros, hogy azokkal az
egyesitett angol es francia
hajoraj Sc vehesse fel a mer-
k6zest a gyozelem remenye-
vel.
Ebben a pillanatban sejteni
sem lehet, hogy hany eyre ter
jed6 epitesi programrol es
hany ezer millio dollarrol lesz
maid $40. EFT maya az eln0k
Sc tudna megmondani. Csupan
ARA lehetiink elkesziilve,
hogy minel rovidebb id6 alatt
minel tobb hadihajot fogunk
epiteni. meg ARA, hogy azok-
max az arat valami m6don meg
kell fizetntink.
Felre ne ertsen benniinket
senki, hogy mi talan tiltakoz-
nank a hajoraj ilyen nagy ara
nyu kiepitese ellen. Eppen ell
lenkez6leg, a nemzet bizton-
saga erdekeben magunk k0ve-
teliiik AIT leger6sebben es
csupan egy kivansagunk van.
Ne tegytink fel intezkedeseket.
Ha mar meg kell hozni ekt az
igazAn nagy aldozatot, a nem-
yet ne verje fogahoz a garast,
hanem tegyen meg mindent,
hogy a tengerek feletti ural-
mat a maga kezebe vegye.
SENKINEK Sc
Evening star., 1939-12-03

cobra lifted its hooded head from carpet of
dead leaves when Marilyn was walking,
Atun diverted the reptile with his bare foot,
and darted away before it could strike. When
his employer, another reptile, insisted that the
rental of the car, with Atun, came to twelve
dollars day, Atun declared firmly that he
had said ten, and his word must be made good.
IF know men - and think dc" Tom
declared, that boy would get somewhere if
he had chance. got to do something for
him; don't know how, but got to-"
Atun's usefulness lasted to the end. At two
in the morning, by the lights of the car. he
packed their luggage, and drove them the
ninety-six miles to Aranya Pradesa because
the plain is cool at night" He had brought
breakfast in pasteboard boxes from the Grand
Hotel, and they ate in the still empty train,
where seats were to be unobtainable in an
other half hour. That kid fixes everything
Merriwether said, ''and I'm going to fix him.
He's saved me fifty dollars here if he's saved
me cent, and I'm going to double it,"
Tom was as good as his word. Just before
their departure he laid hundred-dollar bill
in the boys hand, and beamed when he saw
the amazement in Atun's eyes. Il cannot get
change for so much" Atm said.
Keep it."
you have made mistake. This is one
hundred American dollars"
Il know" Tom answered. Its for you. l
paid for the car, and everything, and that's
just little present. Thanks, and goodby."
ATUN kissed his hand and bounded into the
moving train to kiss Mrs. Merriwether's s hand
and Marilyn's. He was still standing on the
platform, bewildered and happy, when Tom
pulled up blind to keep out the sun. Il bet
he never had that much in his Life" Tom said,
''oF ever hoped to have that much, and, for all
we know, it may change everything for him."
Rapidly and rapturously, Atun drove back
to Siem-R Reap. The sun was high now, and the
heat terrific, but he was used to that. He was
free to make dazzling plans. First he would
buy IN b0, diner for his sister. She had had the
remains of that first repast, and Atun had sal
vaged bread and boiled eggs from the break
fast boxes, but tonight they would have
cery good dinner.
Also, he would buy her new robe, himself
a new suit After that he must look about for
someone who might be bribed to smuggle
them into China. Siam was out of the ques-
ton; everybody knew him on that frontier and
at Saigon, where he went often with travellers;
but if one had time and money, one might
manage the business without the risks taken
by his friend who never came back.
The American gave me this" Atun told
his employer, reluctantly but of necessity,
Evening star., 1939-12-03

Il got to eat We haven't had anything but
sandwich since breakfast in Bangkok. Move
on, and I'll come back tomorrow and sock this
bambino."
The Hotel des Ruines looked exactly that,
but there were rooms, and a first breath
taking view of the incredibly vast stone pile
which was Angkor Vat, lmned in solitary
grandeur against moonlit sky.
The manageress spoke no English; she was
a thin, high-cheek- -boned woman of forty,
with dyed hair and painted face She was the
cher ami of the gentleman with the diamond
stickpin, Atun explained later. In any event,
there was no restaurant at the Hotel des
Ruines; its guests lunched and dined at the
Grand Hotel.
But dinner is finny at the Grand Hotel"
Tom pleaded I'VE got to eat"
Tomorrow" the manageress promised
Now"
Il will bring food" Atun said softly. Il will
carry the bags to your rooms, and when you
have bathed, will be there again with little
morsel."
He was as good as his word. Freshened by
tubs of water, robed in whatever was Gghtest
and most easily put on, the Merriwethers had
scarcely returned to their bare chambers and
sighed at sight of their mosquito melted beds,
when Atuns thin legs became visible beneath
! the swinging, lattioed doors that screened the
mid-riffs of dodgers from passers-by along the
stone pavement outside. Other legs followed,
and other boys, and really edible repast of
oold chicken, cold beef, and bread and beer.
Give this man four piastres," Atun advised,
which pays for everything"
All the days of their stay were like that.
Beyond the journey from the Siamese border,
no one had engaged Atun, but he appeared
the next morning, and stuck. At night, ap-
parently, he slept in his car outside their door,
for he was always at hand when anything was
wanted. Every day he brought breakfast and
drove the Merriwethers about the miles of
ruins in the vicinity and to and from luncheon
and dinner at the Grand Hotel.
When the guide proved as illusory as the
reserved rooms, Atun stopped a government
guide on his way to Aranya Pradesa to meet
party of tourists, and bribed him to aban-
don them. Here, " he told Marilyn in his soft,
matter Of fact fashion, Everything can be
accomplished with bribe" The government
guide grinned and nodded assent. Why should
one be faithful to an invisible France when
one could get ten times as much money from
an extremely visible and kindly American?
Kindness was Toms middle name. He liked
Atun, and felt disturbingly sorry for him.
The boy was meek tireless, devoted and very
nearly omniscient. He had courage, too, and,
= surprising as it seemed, integrity. When a