davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
MUNKASOK SZAMARA
A F0LDMUvESEK ISMET

az uj ev jobb lesz, mint a
multi ev volt, de a munkAtla-
nok szama aranylag kevessel
fog csokkenni. Ha a termeles
'husz szazalekkal nagyobb lesz,
az csupan AIT jelenti, hogy a
dolgozo emberek 0t szazalek-
kal tobbet fognak dolgozni es
talan ot szazalekkal tobb mum
kas fog dolgozni.
A munkas-szeryezetek hata1-,
muk tet6fokat egyel6re3 elertek,
nemcsak azert, inert a Wagner
t0rveny modositasa a szerveze-
tex hatalmat meg fogja nemi-
(Folytatasa az six oldalon) J
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
NIT vARHATUNK AZ UJEvTOL?
amEa,KAi aAsYAa lIalAp

evben, amely jobb volt, mint
1929 ota barmely esztend6, de
minden okunk meg van AIT
hinni, hogy ez az ev jobb lesz
a multi evnel.
Nagyon sok k0zepiiletre utalt
XII penzt a WPA, amelyek j6-
forman megkezdve sincsenek S
amelyeket voltakeppen ebben
az evben epitenek, de a magan-
epitkezesek is nagy lendiletet
vettek az utols6 negy h6nap-
ban.
A polgarsag lassan ebredt ra,
hogy a tiz szazalekos lefizetes-
sci epitett olcso, 5000 dol
laros hazak most tenyleg keves-
be keriilnek, inert az FHA-ben
a penzert csak fel-uzsorat fl
zetnek.
Ha a kongresszus, vagy a
kornany XII merne kezdeni a
bankokkal es harom szazalek
mellett kinalna fel penzt ilyen
celokra, a lakohazak szazezrei
epiilnenek a k0vetkezo tizenket
honapban. De az epitkezes
Macy lesz minden esetre es
minden bizonnyal.
Ez b;ztositja a munkat a ne
hez iparban, legalabb a mosta-
nj mertekben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

Miel6tt attekintest adnank
arr6l, hogy a jelenlegi helyzet
alapjan NIT varhaturlk az vi
evt6l, kiil0nboz6 csekelysegek-
re kell az olvasok figyelmet
felhivni.
Az els6 az, hogy zone mans
guess is as good as the others
vagyis az egyik enber Condo
latai eppen olyan jdk, mint
a masike S lehetseges, hogy
mas a varhato viszonyokrol
egesz mast gondol.
A mask az, hogy a j0v6re
nezve csak a jelenlegi hely0et
alapjan MISUNDERSTANDING es
ma a helyzetek pillanatnyilag,
villamgyorsasaggal valtozhat-
max es gyakran valtoznak.
Az ugynevezett ''mtincheni
egyezmeny" peldaul az EGESZ
VILAG sorsat evtizedekre befo-
lyasolta, Eur6paet csakugy,
mint a mienket. Els ilyen meg
lepetesek ma minden nap j0-
hetnek.
Sokan, nagyon sokan hiszik
= es mem ok nelkiil, - hogy
az vi ev haborut hoz Europara,
ITALIAN az egesz vilagra S akkor
termeszetesen osszes kovetkez-
teteseink azonnal megd0lnek.
Haborun xviii elemi csapa-
sok erhetnek benntinket S eek
szinten gy0keresen megvaltoz-
tathatjak a mai kilatasokat a
jovore.
Ezeknek a figyelembe vetele-
vel megpr6baljuk, hogy a jov6
eselyeit a jelenlegi helyzet
alapjan leirjuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
BOOM LESZ
TERMESZETESEN

a haj6gyarakban, a municio
gyarakban Is kiilon0sen repu-
l6gep gyarakban, amelyek
mindegyike ejjel-nappal teljes
iizemmel fog dolgozni.
A fegyverkezes egyik IS pro-
grampontJa, nogy a civil repti-
lest fejlesszek S a delamerikai
allamok is nalunk fogjak sziik-
segleteiket beszerezni, amelyre
ett6l a nemzett6l penzt kap-
max maid.
Fatal emberek jol teszik, ha
vagy a repiil6gepek gyartasa-
nal, vagy azok forgalmanal ke-
resnek elhelyezkedest maguk-
max, inert ez a lehet6seg igazan
most kezd6dik.
Ugyancsak boom lesz a hiit6-
iparban Is a hiit6k alkalmaza-
saban S ezuttal a hiit6 minden
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
MICKEY MOUSET DEPORTALTkK

Az olasz dtator b0csessege erendelte hogy azokat
mozgo fenykepeket ameyekben Ameraban annyra nep
zer Mickey Mouse szerepe szabad t0be Oaszorszagba
beengedni es vssza ke kdldeni azokat eket ameyek
mar oft vannak olasz tertleten
AIT mondja olasz deporta6 rendelet, hogy Mickey
Mouse kpek nevetseges sznben tntek fe
beket hdetk ICY megrontak oasz usag harcias
k0lcseit
Isten hova jutottak diktatorok, ha mar Mickey
Mouset gyemekek aal anryra kedvelt egerke is enekl
Senise ondhatja Mickey Mouse fel6l att hogy valiant
harcias teremtmny lenne Oyan mbor aatka ad saat
arnyekAd megjed Is legdsebb macska ed ugy
KILL hogy egszkebb ykat is biztonsagos varnak alalja
Furcsa yszonyok lehetnek Mussoin uraa alatt mar
ecy lestett er6rk6td + fani keu
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
A PUHASZENIPPARBAN

a fentiek alapjan hetven sza-
zalekos munkat lehet remelni,
kiilonosen azert, inert ujabb
villany-fejleszt6k keriilnek e7
evben termelesbe, amelyek a
szenfogyasztast csokkentik.
A puhaszenipar remenysege,
a fellendiil6 viszonyokon xviii
az, hogy a nagy tavak kikotoi
a tavaszra maidnem teljesen
XII fognak iiriilni, ami mem ICY
volt a mutt evben.
Ebben az iparban a gepek
felelmetesen szaporodni fognak
az vi evben, jelenleg a gyarak
tele vannak conveyor es load
ing machine rendelesekkel es
normalis termeles mellett is XII
loknenek ezek a gepek 10000
embert a munkab6l.
A kemenyszen-ipar viszont
egyre er6sebben fogja a puha-
szen versenyet erezni S a navy
standard smokeless szen ujabb
harom-negy millio ton kemeny
szen al6l fogja a piacot elvenni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
ADIKTATOROK MA ES HOLNAP

kina bolcsesseg hatezer esztend6 el6tt alaptotta
meg ezt:
-Ha szakacs megharagszik gazdajara, akkor ugyan
oft hagyhatja de nyomban mas ember aitanak heyebe
inert etelekre mndg zkseg es f6zest lehet be-
szintetni vagy megszakitani.
Enrol knai gazsagro utott esznkbe egy mask torte
net, amely egyszeri forrnaaban ezeket mondja:
Volt egyszer hol volt de vaaho bzonyosan volt
orszag ameyben kapzsag oobasag es hasoo okok iatt
nagyon doga volt nepnek ugy hogy veg kormany
za vatozast kezdett koveten Mem is ebereket hanem
rendszert akartak megcSerelni.
Ez szerencseten heyzetbe utott orszag nagyon
ras VOLT sok vzevezet6 csaornat kee benne asn tszan
keett tartan azokat csaornaka tehat eber keres
te benne kenyeret kubikoassal.
Eros emberek votak kukosok Kerges tenyeriek szvos
muak akk ugyan rgykedve nezek konnyen eo gazdagok
f ugyanakkor leneztek mndent aknek pula tenyere
modon forgatni
Egy sep napon egy sapadt arcu ember, hosszu
volt haja gyesen pergett nyeve kozeledett kubiko
sok fele es kiabalni kezdett:
ii bolondokl Mi feszkes fenet vesz6dtok lit fold tu-
rasava kor feher gaeros eberek olyan konnyen enek
Mert ritek nyomorusago szotanul? Koveteletek o
gatoka Kergessetek ell gazdakat es osztozzatok meg
gazdagok kncs fet Koesetek engem legyetek szabad
emberek
kubkosok forradalmat kezdtek ecsap-
tax regi kormanyt es sapadt hosszhau enber
zeese aatt vi komanyzato alakottak orszag fovaro
saban
Az orszag gondja ezze sapadt es hosszu hau
nyakaba szakad gondolkoz kezdett hogy votakep
pen nit is csinalon most?
kubikosok kozben abbahagytak munkat vegeg, leg
obb ruhakba otozkodtek fel knenek parkokba szora
kozo heyekre e tetlenu vartak hogy mkor jon mar val
tozas mikor elhetnek maid ugy mint aze6tt ga1dag
berek eltek?
Egyszer aztan nepgyules tartottak kubkosok Is
gylesen varatlanu megielent sapadt hosszu hau
vezr u.s. ak azonban ot egyedu hane eros katonai
csapaok kovettek megelent emevenyen, kubko
sok Macy lelkesedessel kiatoztak: si
Ellen diktator ak feszabadott benniinket! Els most
NIT csnaljunk?
sapadt ember puykav0ros lett kerdesre es
mergesen kialtotta:
Nit csinalatok, ii hilyek? Menjetek vssza arkokba
es kubikojatok tovabb, mint eddig tettetek.
Els nagyobb nyomatek kedveer hangosan kaott katona
sag panacsnoka fele
Ak pedg mem menne dolgozni, AIT l6jetek agyon!
s. =
Hejhaj miyen igaza volt knanak ald szakacs felo
sz6o mondas tala Maro holnapra mndg maskent besze
mex diktatorok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

mentettek meg a bukast6l-
Jobb vilag var ezzel szemberl
a ha-iizletekre, a butor-iizle-
tekre, inert ha az emberek t0b-
bet dolgoznak, evek mulasztaz
salt fogjak az vi evben p6tolni.
A F0LDMuvESEK ISMET
kongresszusi footballt fognak
kepezni, inert a multi evben ra-
j0ttek, hogy a korlatolt terme-
les sem j6 megoldas.
Harom eve korlatozas es sza-
razsag mellett mem termett
eleg elelmiszer az orszagban,
tavaly a buzatermes es a gya-
pottermes olyan nagy VOLT.
hogy mem tudtak NIT csinalni
a termessel.
Val6szini, hogy kiviteli bo-
nuszt szavaz meg a kongresz-
szus, bar a buzanak csSnugy,
mint a gyapotnak -ssehez lesz
meg ICY is piacot talalni. Az
amerikai gyapot termel6k
meg kell vegre latni, hogy ter
mesuket, amely hajdan mo-
nopolium volt a vilagon - le.
kell vagni a felere, inert az
utolso 0t-tiz evben az egesz
vilagon gyapotot termelnek es
Afrikaban, Azsiaban, Delame-
rikaban sokkal olcsobban tehe-
tik AIT, mint minalunk. Ugyar1-
ez a sors var a buzatermesre.
amely Argentinaval es Europa
val a versenyt mem birja.
Termeszetesen jobb hazai gaz
dasagi viszonyok jobb hazai
piacot biztositanak a f0ldmii-
vesnek, de mem buzara es gya-
potra, hanem tejre, gyiim0lcs-
re es z0ldsegre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
Az EPIT6 IPARBAN

jelent6s javulas volt a multi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
A POLTTIKABAN

csak ket-harom het mulva
latunk tisztan S csak akkor tu-
dunk a jov6 esemenyeire k0-
vetkeztetni.
Ha az elnok a Supreme
Courton megiiresedett helyre
6s a ket miniszteri tarcara
olyan kimondottan liberals EN-
bereket nevez XII, akiknek a XII
nevezeset csak harcok aran
er6siti meg a szenatus, akkor
a politikaban beket ne var
Junk. Mert ebben az esetben
Roosevelt ismet a polgarsaghoz
folyamodik a konzervativ poll
tikusok ellen es tovabb tart az
vi deal kiizdelme a tokevel.
Ha az elnok szintelen politi-
kusokat nevez XII, akiknek a
jovahagyasa kiizdelem nelkil
tortenik, akkor a novemberi
valasztasok eredmenyeib6l a
k0vetkezteeseket levonta S ez
esetben vi reform-javaslatok
mem lesznek, a politika arenaja
tehat felig-meddig bekes lesz.
EZ ESETBEN IS
lesznek kiizdelmek, de ez
nem a kormany es a t6ke, ha-
mem a kongresszus reakci6s
szarnya es liberals blokkja
kozt lesz a Wagner fele mum
kAs t0rveny modositasa k0riil
fognak harcolni.
A torvenyt modositjak, inert
nemi m6dositas mindenkeppen
sziikseges, de ennek a javaslat.
max a soran a nagytoke a fo.
gait mar meg fogja mutatni
teljes rohammal akarja beven.
nj azokat a falakat, amelyek
L. szerintiik - rovemberben
ha mem is diiltek meg, de meg.
repedeztek.
! Hosszabb vita utan a kon
gresszus termeszetesen meg
fogja a fegyverkezes fokozasat
szavazni, de ez a vita mem lesi
keserii, miutan ext mindenk
akarja.
Udv0s m6dositasokat fognal
eszk0z0lni a tarsadalmi bizto
sitas jelenlegi hianyos es kez
detleges t0rvenyen, a munka
sok es a nincstelenek javara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
LEGNAGYOBB tZEMEINK

k0zt a legbetegebbek a vas
utak es ha ennek a betegseget
orvosolja a kongresszus, a0on-
nal hatalmas fellendiilest je-
lent a gyogyulas nemcsak a vas
utak szamara, hanem else sor-
ban es kiil0noSen a nehez ipar-
ban.
Vasutainknak modern felsze-
releseik nincsenek, vaganyaikat
XII kellene a gyorsan jar6
streamline vonatokhoz cserelni
es sok esetben a palyatest is
meger6sitesre szorulna.
Termeszetes, hogy a nehez
ipar fellendtilese hatalmas To-
kest adna a eniparnak,
inert meg a mai modern acel-
termeles mellett is harom ton
puhaszen fogy Ell, anig egy ton
acelt a kemencek kil0knek.
Ez azonban mem az egyetlen
remenyseg a nehez ipar sza-
mara, bar bizonyos, hogy a vas
utak sorsat, legalabb reszben,
rendezni fogiak az vi evben.
Az EPTT6 IPARBAN
jelent6s javulas volt a multi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

vAg eddig csak csodAkozott Mussolini felett inert
eg0bb eseben eette meg cseekedetenek int6 rug6
t De ebben esetbon meg es gnyosan nevet olasz
dkAtor felett Is ennek Macy k0vetem6nye lesz
mise 81 meg olyan bizonyosan egy ember mint az ha kline
vetik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

tipusara kell gondolnunk. "A
hazak, irodak, iizletek, vas
utak, szinhazak, stb. hutese
nagyipar lesz ez evben s terme-
szetesen tovabb fog a villanyos
jegszekrenyek termelese emel-
kedni.
A K0NNYEBB IPARAGAK
sorsa att6l fiigg, hogy az
alap-iparokban mennyit dol
goznak s altalaban jo evet le-
het ezekben is remelni, bar
boom-allapotokat ne varjunk.
vi valsagok lesznek a szov6-
iparban, kil0n0sen a gyapot-
termekek rovasara, inert k0ztu-
domasu, hogy vi mesterseges
selynet dobnak nagy mennyi-
segben ez evben a piacra, amely
olcsobb es tart6sabb lesz a
rayonnal, pedig a rayon is SUI
lyos csapast jelentett a gyapot-
textilre.
A kozvetlen fogyasztasra ter
mel6 k0nnyii iparagakban tobb
munkara lehet szamitani, mint
amennyit 1938-ban dolgoztak,
de mem lesz jobb az ujev, mint
1887 volt, amikor a termeles
atlag a 80 szazalekot elerte.
A munkaber es munkaid6
t0rveny az arakat nemikeppen
emelni fogja minden vonalon
S a magasabb munkaberek le-
nyegesen emelkedni 1939-ben
mem fognak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
SZOMORU KILATASAK

vannak azolnak, akik k0zse-
gelyre, vagy segelymunkakra
vannak utalva, inert a politi-
kusok elhatarozott szandeka,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

hogy az e celra koltott mllliar-
dokat cs0kkentik.
Igaz, hogy a fellendilt gaz-
dasagi viszonyok sok embert
vettek lie a segelymunkar6l, de
aranytalanul kevesebb 0sszege-
ket akarnak segelyezesre k0lte-
nj a jov6ben; kiil0n0sen az al
lamok, megyek es varosok.
Ebben az evben a honatyak
valasztas ala mem keriilnek,
most tehat a szavazokkal sok-
kal kevesebbet t0r6dnek s min
dent el fognak kovetni, hogy a
szovetsegnel sziikseges takare-
kossagot a nincstelen b6ren
csinaljak.
KULPOLITIKANK, AMELY
ma sokkal fontosabb, mint
maskor, a fenyeget6 es valami-
kor feltetleniil bekovetkez6 vi
laghaboruba sodor benniinket.
Az angol-amerikai gazdasagi
egyezmenyt feltetlenUl politikai
megertesek sorozata fogja ko-
vetni mem volt veletlen, hogy
a ket angolszasz nemzet egy-
szerre adott kolcs0nt - ket
hettel ezel0tt - Kinanak.
Ha Europa allamferfiai ell
tudnak a vilaghaborut kerilni
- amt ebben a percben nem
remel senki a yilagon - ak
kor ennek a hatarozott orien-
tacionak jo eredmenyei lenne-
mex, inert az feltetlenil k0ze-
lebb visz a latin amerikai al
lamokhoz benniinket.
Barmi tortenik, egy bizonyos-
sag van, hogy EFT a nemzetet
elesen es haborus celzattal S
jelentekeny eredmennyel, a ne
metek elleni haborura hangol-
jak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
A GAZDASAGI HELYZET

jelenleg jo Is ha a politika-
ban bekesseg lesz, ha Roosevelt
inkabb a demokrata part 1910
ben val6. gy6zelmet, mint a Ii
beralis gondolatok tovabbi ter
jeszteset yalasztja, akkor meg
jobb lesz.
A hatalmas kormany-k kolte-
kezes mem program szerint, ha-
mem par honappal kes6bb hoz-
ia meg ait a, fellendiilest, a
melynek az elejen vagyunk es
amely a tet6fokat csak a ia
vasz vegen fogja elerni.
A politikai beke a t6kes osz-
talyt vi befektetesekre oszton-
ri, a fegyverkezes vi milliardo-
kat hoz forgalomba, vagy leg
alabb beigeri AIT a kozel j0v6-
re es ha bekes legkorben g
vasutak kerdeset megoldjak
akkor kisebbSzerii boomot lie.
het varni a tavaszra.
Termeszetesen az 1929-he,
hasonl6 boomot senki ne var
jon, inert a jelenlegi helyzet
ben ARA mem lehet gondolni.
The Waterbury Democrat., 1939-07-28
Land to the People"

Every great revolution has done its revolving in large part around the land question. In France, it was the landlesS condition of the peasants that drew them to the support of the Paris mob, and secured the success of the revolution. In Russia, Land to the People!" was Lenin's cry, and land ownerships in favor of the people that drew country support to the city barricades In Mexico, the whole revolution hung on the land question, 1t being an agricultural country, and Zapata and Villa and Obregon are remem- bered because of their promises regard ing land The desire to own bit of the land one is asked to defend is deeper rooted than oratory, and more permanent than ideologies
 That is why it is interesting to see Italy turning to the same thing that has drawn France, Russia Mexico. Large estates in Sicily are to be broken up and divided among landless peasants. The very people who have, in the United States, inclined to criticize Mexico for it's handling of the land problem, and to speculate that "what they need is strong man down there, who will respect prop erty rights" may now see what strong man does when he runs up against the same problem. III short, he does just about the same thing that the radical leader does.
 It is not yet revealed what, if any, com pensation Mussolini proposes for the dis possessed Sicilian landowners, but hint Is contained in his rather grim words that eff backward egotism or old-fash- toned mental reserves should lead to at tempted opposition, such attempts would be smashed" It is true that there is some difference in the Mexican and Ital- Ian moves.
 In Italy it is apparently the intention parcel out the land among small farm- CTS and let them run it themselves. In Mexico, the lands are assigned to a com- munity of peasants who run 1t as group under government supervision. But the difference is probably more apparent than real. If the Italian government gives land to it's people and lets them do what they like with it, without super vision, it will be doing something no other government has ever done. Even our own land grants always carried stipulations about what was to be done with the land before title was secure.
 And in any event, it makes no differ ence to the former owner. If he is expro- priated, it does not matter to him whether the land is cut into large pieces or small, or dug up and thrown into the sea. Mus solini or Cardenas-it is all one with him. The lesson for the United States: halt the drift to tenant farming, and the con- centration of ownership of land. The best way to solve land problem of this kind is never to let it arise at all
The Waterbury Democrat., 1939-07-28
The New Pastor

The announcement that the Rev. James L. Frederick of New Haven was to be the new pastor of St. Francis Xavier Church in this city comes as pleasant surprise to his hundreds of friends here. Father Frederick is one of the dioceses best known and best-loved pastors. Water bury has long had special niche in it's heart for him, for it was here that he came as young priest fresh from the seminary to serve lengthy curacy.
 Father Broderick was of that trio of well-remembered priests who served at the old Immaculate Conception church under the pastorate of the late Monsignor William J. Slocum and later under the late Rev. Luke Fitzsimons He was stationed at the Immaculate Conception with the late pastor of St. Francis church, Father Brennan, and also with the late Rev. James E. OBrien. In those years were formed many friendships which have en- dured down through the years.
 It is good to know that Father Broder- ick is returning to us here in Waterbury. We hope that his pastorate at St. Francis will be happy one for him and that in his association with acquaintances of yore he will find the peace and content ment that comes with dwelling in the company of those who are real friends.
The Waterbury Democrat., 1939-07-28

tural antipathy on the part of motorists to being forced to pay for leaving their car alongside of curb. It is claimed by those who favor the meters that it is the logical way of regulating parking in con- gested districts and prevention of all-day parking by those who get to the select spots early in the day. This latter point is a sore one with most motorists who want all-day parking and want it free.
 New Haven will probably find out many things about the meters; even eventually it may drop them as has been done in other communities, such as Providence. But certainly the motoring public must realize that drastic regulation of parking along central streets and in districts of a commercial or mercantile nature is the only solution to our present-day prob lenS.
The Waterbury Democrat., 1939-07-28
What Are the Wild Waves Saying?

We wonder what the wild waves are saying down at Hammonassett beach this summer? By this time surely those who were taking various state depart ments to task late in the winter and all during the spring for failure to get started with rehabilitation work at the popular shore-front state park must have definite opinions on the condition of the delight full beach area in Madison. Is it or isn't it?
 In short does Hammonassett continue to attract the crowds that it always has? Are it's physical properties such as to insure each and every visitor of sufficient comfort throughout short or long stay at the beach? We feel pretty sure that the spot has been reclaimed and that it is satisfying the thousands who patronize it weekly. It is naturally going to take more than one summer to restore condi- tions that existed before the hurricane of last fall, but in another year the beach park may be even bigger and better.
The Waterbury Democrat., 1939-07-28

Ramon De Valera in his first public statement since the Irish Republican Army bombings in England deplores this sort of tactics and is skeptical about any good results from such radical actions. He said: "I would like to appeal to those people who think they are furthering Irish interests by this campaign to ask themselves how they hope to gain fav- orable outcome. The only decision possi- ble is an adverse one. do believe num- Der of people engaged in these activities are influenced in high ideals, but think they are completely misreading history and taking no account of changed cir cumstances with legitimate government here" He added further, Git is unfortu- hate that our people and the people of Britain must always be embroiled in tur- moil against each other because of small selfish groups in the northwest of this country" The Irish government is as much opposed to partition in the north as the IRA, but as has been proven in the past campaigns such as are now be- ing carried on in England and wholesale destruction of life and property as were brought about in Ireland during the famous Rising of Easter Week in 1916, the Black and Tan War on the Irish and other equally deplorable affairs, do not help the cause to any degree. De Valera concludes, "If these activities continue, they are going to have their reaction on this State."
The Waterbury Democrat., 1939-07-28
MILITARY MOVIES
(New Haven Journal-C Courier)

NNcW 1AhVCA VOuAA uA-OvA aCAI
 All the country's important movie making isn't centralized in Holly wood, nor is 1t all devoted to the drama. The army has noted the use- fulness of the screen as an educa- tional device; 1t has developed within it's own ranks a corps of experts in the cinema. How can the army find movies useful? Well, it doesn't take much imagination to see. A good deal of the army's efficiency in war fare will relate to its familiarity with the problems of warfare. It can in- prove that familiarity by maneuvers stimulating the conditions of war; and the movies will make permanent rec ords of such exercises.
 Thus at Fort Benning. Georgia, the army recently photographed squad of engineers throwing Q new kind of pontoon bridge across Q river. That should help enlisted men in all branches of the service when they confront such a bridge under war conditions. Motorized cavalry has been pictured at Fort Knox, Ken lucky; soldiers who could not be present at the original exercises will get chance to see what they were like. and for, from the movie record The Frankford Arsenal in Pennsyl- vania was the scene of a movie rec cording the making Of 75-mllii- meter shell. Even the movies, It is clear. are In the army now.