davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
HA ROOSEVELT
ALLAMFERFI,

akkor azonnal politikai beket
csinal az orszagban, akkor vagy
bevonja a republicans ellen
zeket a kormanyba, vagy leg
alabb b'zalmaba vonja 6ket a
ktlpolitikai dolgokban.
Csak ez biztosithatja a nem-
zetnek ait a szoros egyseget,
amire az elkovetkez6 id6kben
sziikseg van.
Ha ezt mem tes1i meg az ell
nok, akkor politikusnak bizo-
nyul es mem allamferfinak, de
a helyzet ura akkor is Roose-
velt lesz.
Megbukott az az "elszigete-
lest" vall6 csoport, amelynek
Borah a legtiszteltebb vezere,
aki par h6napja meg g6gosen
jelentette XII, hogy neki jobb
ertesiilesei vannak a ktiliigy-
miniszternel es az ela0knel es
8 tudja, hogy az evet Europa
valsag nelkiil fogja meguszni.
(Nem fontos, csak erdekes,
hogy Henry Ford a sajat tu-
datlansagarol Is miiveletlense-
ger6l a bizonyitvanyt ujra kiad-
ia, mikor par napja arrol biz
tositotta a vilagot, hogy Euro
paban haboru mem kesziil.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
A DEPREssI0 TIZ EvI

nyomorusaga utan az Egye-
silt Allamok nepe keresni
akar, ha ARA meg van az al
kalma.
Ragalom lenne ait allitani,
hogy a haborut ohajtottak,
hogy iizlet legyen bel6le, de KEEP
mutatas lenne tagadni, hogy
ha mar van haboru, akkor az
uzleti alkalmat mindenki meg
akarja ragadni.
A gyaros mem felejtette Ell a
haborus profitot. a munkas en-
lekszik meg a Is dollaros Sc
lyem-ingre es a tizenot dollaros
napszamra, a farmer vagyik
meg egyszer az eleteben a ket
dollaros bushel buzara.
Tiz milli6 ember meg ma is
segely muhkan es kozsegelyen
teng6dik S azok dolgozni es ke-
resni akarnak. Mem fogja hat
ez a nemzet megengedni, hogy
nehany ember oda alljon az liz
lett lehet6segek utjaba. Meg
akkor sem, ha AIT hinnek, hogy
a szoros gazdasagi osszekotte,
ttes meginta ia y habof'uba sodo,
benniinket. s1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
FELTETLENtJL
-SZtJKSEGES.

hogy minel siirg6sebben, mi
mel er0sebbe tegyek a hadsere-
get es a navyt, inert a haboru-
ba avatkozastol ez 6riz meg
benniinket.
Ha gy0ngek lesziink, a senle-
gessegiinket folytonosan meg
sertik S ez lehet az, ami a YER
ontasba sodorhatja ezt az or
szagot. Ha er6sek lesziink, ak
kor vigyaznak ra, hogy jogain-
kat tiszteletben tartsak min
den oldalrol.
De szukseges az amerikai
navy es hadsereg meger6sitese
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
A SZOvETSEGESEK
KEPESEK

minden bevasarlasukert kesz
penzzel fizetni, inert t0bb mill
lard erteku amerikai ertekpa-
pir van a birtokukban, hogy
aranykeszletiikr6l ne is beszel-
junk.
Ha mi mem adnank Ell nekik
bizonyos iparcikkeket, ait Ok
senleges orszagokban megkap-
jak S nalunk azok szereznek
be a nyersanyagok nagy re-
sect. Vagyis csupan az t0rten-
ne, hogy az amerikai munkAs
a munkaberekt6l elesne, de a
hadi anyagot a hadvisel6 felek
megkapnak.
Az eln0k vasarnapi beszede
termeszetesen meg mindig az
esemenyek legelejen talalt ben
niinket S az altalanos semleges-
segen Xviii mas kerdest alig
erintett.
Majdnem biztosnak latszik
azonban, hogy a kongresszus
hamarosan rendkivtili iilesen
lesz akkor dill el, hogy az
eln0k fel tud-e emelkedni ARA
a magaslatra, amt a t0rtene-
lem szant neki ezekben a val
sagos 6rakban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07

utalja, hanem sokkal kozelebb
fekv6 okokb6l.
Ha tehat a haborut lokalizal-
nj, vagy megallitani mem tud-
jak, ez a nemzet minden er6-
forrasat a nyugati hatalmak
rendelkezesere bocsatja. Ter
meszetesen AIT ezuttal sem
mem ingyen, sem mem hozom-
"a" fogja megtenni, inert nyu-
gait baratainkat is megismer-
tiik, amiert alapos leckepenzt
kellett fizetniink.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
EGYETLEN ESEMENYE

volt a vilagnak a multi he
ten, amely az emberiseg sorsat
vetkezo evtizedekre megszabja.
Mikor a nemetek a Lengyel-
orszag elleni tamadasaikat
megkezdtek, beleszoltak nem-
csak Europa, hanem az egesz
vilag sorsaba, belenyultak a mi
kenyerunkbe, a mi eletiinkbe S
az egesz ismert vilag tortenel-
meben vi fejezetet nyitottak.
A multi heten meg desperate
emberek desperate kiserleteket
tettek, hogy a ''beket" meg
mentsek, de ha az esemenyeket
melyebben figyeltiik, AIT erez-
tiik, hogy eek a vegso kiserle-
tex mar csak a latszat kedve-
ert t0rtentek.
Ugy latszott, mintha a nyu-
gait hatalmak szandekosan
szoritottak volna Hitlert abba
a helyzetbe, hogy csak haboru-
rol vagy meghatralasrol lehe-
tett beszelni.
Europa mem birja tovabb ide
ezekiel, hogy evenkent vi meg
vi meglepetesek ele allitsak es
annak elejet venni csak ugy
tudnak, ha Hitlert leverik, vagy
ha rakenyszeritik, hogy nyilva-
nosan meg kelljen neki hat
ralni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
EGYEL0RE
MEGNYUGVASSAL

es altalanos helyeslessel TO
gadta a nemzet az elnOk min
den bekere t0rekv6 lepeset.
Ugyancsak megnyugvassal es
bizalommal vette az orszag tu-
domasul, hogy a haboru mem
ert kesziiletleniil benniinket.
Az orszag penziigyi struktura
ia, amely e1914-ben h6napokig
romokban volt, az els6 agyulo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
EGYEL0RE
A SEMLEGESSEGI

torveny bizonyos, kifejezet-
ten hadi anyagok, szallitasat
megtiltja, ez a tilalom azonban
nagyon r0vid ideig marad er-
venyben.
Ha a kongresszus osszeiil,
lesznek szenatorok, akik a to-
vabbi teljes elzark6zast kivan-
jak bizonyara szenvedelyes
vitakban ragaszkodnak a jelen-
legi helyzethez.
Sokkal regebben, mikor a
t0rvenyen vitaztak, megirtuk a
velemenyiinket ebben a ker-
desben, ami mem valtozott
maig sem.
A kozvelemeny fogja rakeny-
szeriteni a kongresszust, hogy
a t0rvenyt dobja Ell a Grand
Alliance utjabol, kiilonboz6
okokbol.
Az els6 es legfontosabb ok,
hogy a nemzet mem semleges
erzesben, tehat el akar min
dent k0vetni, hogy a hitleriz-
mus sziinjek meg ezen a villa
gon.
A tovabbi okok 0nz6k, de
semni ertelme nincs, hogy
azokr6l 6szinten ne irjunk eb-
ben a rovatban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
PALINKAS MIHALY Y IS MECSz0LALT

konvenc6val es Amerikai Magyar Sz0vetseggel
ben PalinkaS Mhay egyet alapito" taga kil0n meg
sz6alt egyk ujsagban Els ersen hangozatja hogy
"egyet minden centjenek meg helye ICY jogosan
egyik alapb6l vehetnek ell"
Erdekes hogy Palinkas MihAlynak soha utott
eszebe mkor konvencoka ujabb meg ujabb keresekkel
osromota mkor p utos6 konvenci6n csupan krte
hogy biztositasat fzessek N 6leteben el6re
Palinkas MhaIyt regen fementettek tagdfzetesek
k0telezttsege a egnkabb aze inert tagsag legnagyobb
r&sze tda hogy 0reg baratunk csak bzonyo megsa
kAsokka edekes IS nagyon hnosan kelemetlen megsza
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
A BALKAN


folytatott targyalasok idaig
eredmennyel mem jartak, ezen
azonban mem kell sulyosan ag-
godni, inert Magyarorszag csak
nyerhet - es valosziniileg nyer
nj fog - ha semleges tud ma
radni.
Haborukban nemcsak a k0z-
belepesert, hanem a senleges-
.segert is kell a hadakozo felek-
mex fizetni.
Valoszinu, hogy haboru TO-
lyaman bekes megegyezest ta-
lal minden szomszedos allam-
NAL bekes uton nyer vissza
bizonyos teruleteket, vagy a
haboru utan vagy azonnal.
Ha a haboruban semleges
tudna maradni, nernet vereseg
eseten Nyugat Magyarorszag
bizonyosan visszahull az oha-
"a olebe, nernet gy6zelem ese-
ten vi osztas lesz a Balkanon.
Igaz, hogy ebben az esetben
aztan n1indegy, i1ogy merre
lesznek a hatarok, inert Kelet
Europaban Berlinb6l fognak
kormanyozni mindenkit.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
A VERHOvAY kONvENC|0

A verhovay segey Egylet Magyar Amerika legnagyobb
intezmenye jov6 heten kezd negy evenken konvncot
Mas id6kben ennek az egyetnek konvenci6ava es eb
ben evben mas orszagos egyeseek konvenc6a
val reszetesen fogakoztunk ebben gban inert
mertet6 irasokat szuksegesnek tartottuk.
= verhovay segely Egyet eseteben szuksege,
helye mines hosszadamas rasnak. '~s'~a~
Reszben azert, inert egyeset igyei zokkenes nelk
megfelelo mederben haadnak fleg azer inert ezzze tel
jesen tisztaban egyese agsaga nagyobb megraz
kodtatasoknak hat nncs egylet kiteve.
nagygyues termeszetesen negy ev ugyvezetese anez
embereetti igyvezetes lenne aiben taalnanak
kritkara va6 anyagot Fognak yesmit bizonyar Verho
vayaknal is talalni 8E
De konstrktiv kritikanal egyebet sen ANIMAL testle
mel enleg vaon inert kozismert teny hogy az egylet
nntaszeri vezetese Herdemete agsag tejes bzalmat
Magyar Amerikaban negszoktuk sznte temeszeteSnek
taaluk hogy vezetes akar vezeto mindig pazarlas
sal" vadoak yen hangok szorvanyosan most haatsza
nak konosen egyleten kvl alo korokbol de azokat
idaig tagsag ko1noyan vette.
konvenc6 ketsegkivn megtaalja ait fontos amunkat
tenyegesen var delegatusokra es amt tovabb halasz
tai ne lehet szabad hogy t. szervezest erelye
sebben folytassak.
Negy ev el6 verhovay segely Egyle szervezese Macy
szeru lendulette indut Ultra, amely akkor AIT
hittuk magyar egyesuetek mem masodik, hanem gaz
viragzasahoz fog vezetni
ugy latszk hogy sep eanna rnegindult tereszkedes
negbcsakott ket es M evben az vi tagok
resze 1eginkabb vesztesegeket potolta.
tagsag testulet eleteben egy nagy kerdoeet
akkor az ketsegte1eni szervezes k0ri III
kakor idaig kserlet volt aminek koltsegeit
technikaat volt alkalna megmerni keloen anne
rikai magyarnak.
Mem vtathato hogy szervezes utoso ket evben mem
szolgatatot tokeees eredmeny amnek ereszete kovet
kezmenye esz vaoszneg hogy draga volt ezekben
idokben.
konvenco dolga lesz hogy megtalalja hbakat es
azokra orvosast keressen hogy megmete rezeeiben is
koltsegeket ameyeket szervezes hozot egy-
letre.
Fee6tlenl es tajekozatlanu dobaloztak bzonyos ko-
szamokkal senk lehet azokkal tiszaban sen
altaaay hpgy araDylag sokba Vagys keveshe erte
vi agok toborzasa, aig konvecio sztaba mem jut
Szamokkal.
Ha Verhovay konvencio szesvezes kerdeset megolda
es aatt mi ev 500, hanem evi haezer tag fel-
veeet erenenk akkor fndamentumot rak vegre egye
suet ala amely idag bzony csak magyar szivekre es
ekesedesre volt epve es oyan szogalatot esz Magyar
Amerkanak ait ertekesiten fog minden egyesuleink
maga es az 0sszmagyarsag szamara
konvenco tobbi kerdesei eorpulnek szervezes kerde
mellett mert annak heyes megoldasat fugg talan
nemcsak Verhovayak de egesz Magyar Amerika 0v6e
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
A VILAG CSAK
HITLERT

tartja a haboru felidezeseben
bun0snek, inert nyilyanvalo,
hogy bekes uton is megkapha-
tott volna mindent, amire a ne
met nemzet jogosan szamithat.
Tisztan arr6l volt $40, hogy lie
kellett volna iilnie a lengye-
lekkel targyalni, akik mem VOL
tax hajlandok egyoldalu pa
rancsokat fogadni ell attol a ne
met diktatortol, aki eddig min
den szerz6deset, minden ige-
retet, minden allitasat meg
szegte.
Ezzel a rnegallapitassal mem
szallhatunk vitaba, inert hi
szen mi is ezt valljuk, de mem
szabad ait sem feledniink, hogy
Hitlert, a hit1erizmust az az
ostoban kegyetlen ''bekeszerz6-
des" sziilte a vilagra, amelyet
a francia bosszu vaksaganak
kell kOszOnniink.
Husz eve volt az antantnak,
hogy Versailles minden hibajat
revidealja, de csak az eroszak-
max engedett. Hitler a blinos,
de Hitler csak eszkoz a Yer
sailles-sziilte sors kezeben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
S HA A VILAG HITLERT

tartotta eddig is biin0snek,
inert hiszen miatta kellett al
lig fegyverben allni az egesz
vilagnak, szazszorosan emelke-
dett a gyil0let ellene az orosz-
nemet szerz6des nyomaban.
Ha a habcrut ezekben a veg
zetes napokban lokalizalni mem
birjak, ryagy ,ha a tizenharma-
dix oraban mem tudnak hirte-
len beket csinalni, akkor a ne
met nemzet a haboru folyaman
szemben fogja magat talalni az
egesz vilaggal.
Ha voltak Hitlernek szoszoloi
idegen orszagokban, akkor az
csak addig es azert volt, mig
elhittek neki, hogy a bolseviz-
must6l felti a vilagot es kul0-
nosen a sajat ha0ajat.
EFT a kis hitelt lerontotta a
nemet diktator, mikor sz0vet-
kezett MoSzkvaval r0videSen
tapasztalni fogja, hogy az mem
er annyit, mint amibe beleke-
rult a nemet nemzetnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
A HABORUS
ESEMENYEK

es az utolso bekekiserletek
hireit megtalaltak az olvasok
a napilapokban es hallgatLak
azokat a "a 6ran bombol6
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07

htasokka "alapit6" tagja egyetnek Qasd verhovay
Aranyk0nyv)
Remajuk hogy ait szigorusagot 0nmagara is akal-
vegre Palnkas es ezuttal konvenc6 kl0n keese
ne esznek hszen az egylet minden centjenek meg
g rendeltetesi helye", atogy AIT irja
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07

veseket szemrebbenes nelktil ki
ALTA es semrni okunk attol tar
tani, hogy penziigyi zavarok
lennenek a j0v6ben.
Gazdasagi kilengesek lesz-
mex, azokra el kell mindenki-
mex kesziilni, bar valoszint,
hogy a haborus ipar gyors fell
lendiilese rovidesen kedvez6 vi
szonyokat hoz az egesz nem-
zetre. Ez esetben a kornany-
max ARA kell vigyazni, hogy
tulsagos nagy inflaci6 ne hoz-
zon hatemeletes arakat maga-
val.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
J0ZANUL T0REKEDIK

a kormanyunk, hogy feken
tartsa azokat a haborus re-
menysegeket, amelyek a veres
profiton mar el6re osztoznak.
Wallace f0ldmiivelesi minisz-
ter figyelmeztette a farmere-
ket, hogy a vallalt kotelezettse-
geiknek megfelel6en a buzater-
NEST korlatozzak a jov6re, inert
oriasi mennyisegu buza van
felhalmozva az egesz vilagon es
sem gabona hianyt, sem hirte-
len magas arakat sehol mem
varnak.
Hasonlo mersekletre kerik az
iparvallalatokat es az iizletvi-
lagot, nehogy egy hirteleniil
felfujt, egeszsegtelen boom"
szakadjon hamarosan a nem-
zet nyakaba.
Ugyancsak gondoskodott a
kormanyunk, hogy a nemzet
biztonsagat megvedje. A Pana-
ma csatornat, a fontosabb ipari
iizemeket eros 6rizet ala helyez-
TEX.
s azon vannak, hogy a kon-
gresszus altal mar megszava-
zott fegyverkezesi programot
siettessek, amennyire lehetse-
ges.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-07
Az EGYEStJLT
ALLAMOK

magatartasat elnokiink t0bb
ke-kiserlete jellemezte a leg
jobban. Ha ezek a kiserletek
semmi sikerrel mem jarnak, ak
kor is tudnia kell mindenkinek
a vilagon, hogy ez a nemzet
a beket 6szinten kivanta.
De az sem titok, hogy az
Egyesiilt Allamok, - bar a sem
legesseget, legalabb egyel6re
biztosan meg6rzi - egyaltalan
mem semleges es a nemzet XII
lencven szazaleka a nyugati
hatalmak gy6zelmet kivanja.
Kar ezt akar a nemetekpek,
akar masoknak gunnyal emile
getni, hogy igazan semlegesek
nem vagyunk, inert olyasmi
nincs a vilagon.
Nixon ket ember birkozik egy
massal, k0riil6ttiik all6 en-
berek mindegyike VALAME-
LYIK birkoz6 gy6zelmet kivan-
ia, de mem avatkoznak a we're
kedesbe. Ez a semlegesseg es
a nemzett6l is csak ennyit le-
het kiyanni.
TELJEs oKUNK VAN RA,
hogy ne a Hitler gy6zelmet
kivanjuk. Ha Hitler mem nyug-
talanitanA a vilagot, akkor ez
a nemzet mem lenne kenytelen
ujabb, meg ujabb milliardokat
0lni fegyverkezesbe akkor egy
nyugalmasabb oraban a vilag-
ke-eskedelem paralizise is ell
rnulna.
! Hitler vereseget tehat nem-
csak azert kivanja az Egyesiilt
Allamok nepe, inert az Alfalfa
teremtett rendszer veszedelmet
jelent a demokraciara nezve,
inert a barbarizmust eliteli es
La gaceta., 1939-05-19
De SdNfeliz

Del querido companero Jose
R. Sanfeliz, en- relaci6n de la
companla del Circulo Cubano,
son los parrafos que siguen:
Algunas amigos y amiguitas,
que me llaman con afecto y ia
miliaridad "Abuelito'', me pre-
.guntan que 81 no voy a escribir
algo, a modo de pequehas bio
grafias, sobre los artistas que in
tegran la actual compahia, diri-
gida por ell querido amigo Gil
berto Delfino.
Con esta compaiia, infortuna
damente, no mantengo las mis-
mas estrechas relaciones de "a
mistad que con la que Delfino, el
meior de los actores cubanos We
nidos a Tampa, trajo Ell afo pa
sado.
Exceptuando al caballerosc
La gaceta., 1939-05-19

lies, Restaurant Aviles, Casa de
Ba6oe Dr.. ArgIelles, Cafe FL
Gallo, Barberia de Vinagre, La
Gloria Gro, Rainbow Cleaners,
Prieto Gro, Jose Barreirc, Fer
nandez (nevero), Alexandra Pr
hero, A. Montero, Lucas Fernan
DEE Jose Fuentes, Dominguez
Cash Mkt, Los Leales Gro, Joe
Martin Barberfa, White Front
Cafe, Central Cafeteria, Ray
mond's Auto Parts, Luis Rio,
leo Diaz Gro, Tony's Shoe
Shop, Bolito, Celestino Lopez,
Marcelino Barberia, JESUS Men
dez, The Palace, Spoto y Caste
llano, Russell's, Casa de Vale,
Rays Hardware, Richard Bar
IBERIA, Puleo Feed Store, Celes-
tho Alfonso, Jose Vazquez, Ra-
mon Tamargo, ] & P Gro, Felo
Barber Shop, Main & Armenia
Fill. Sta, Latin American Ba-
kerry, F. Agliano Fish Mkt, Ca
pitano Gro, w. Tampa Bakery,
Ferlita Gro, Rrfino Mendez,
Teijido Gro, j. r. Porta, Eloy
Vergara, Roberto Rodeiro, A.
Ayala, Evaristo Flores, Casado,
Ave.ino Fernandez, Peter De-
mer, Luis Diaz Llama. Gonzalo
Fernando, Frank Flores, Tien-
da de Margarita, Maniell's, CGc
ciatore Gro, Columbia Dulceria,
Manhattan Barberia, Louie's.
Dept. Store, La Habanera Gro.
Cannella's Poultry Mkt, ItalC
American Gro, Augusta Garcia
Columbia Poultry Mkt, La Be-
nita Beatty SaSlon.
/ Contribuyeron con Is centa
, vos: Amorelli Shoe Shop, San
} F~icarrotta, Frank Maurici Gro.
: PENN Cafe, Sevilla Cleaners, A
: Pinero. Victor Shoe Shop, Cast
: no Beaut ySalon.
. Contribuyeron con 10 centa
vos: Style Hal Shop, Monte Ba.
IBERIA, Reeds, Patino's Barbe
! ria, Charbonier Barberia, Va
lencia Restaurant (%cocinero), V
Fraterrigo, Walker.
i lContribuy6 con 5 centsvos
a Aronovitz.
Tampa 16 de Mayo de 1889.
La gaceta., 1939-05-19
LISTA DE cONTRIIUYEN-
TIES PARA Eel COMITE PO-
PULAR DE AYUDA A LOS
(COntMuGei6n)

Contribuyeron con rs centa-
vos Ell Polaco, G & M Gro, Po-
Hers, Thorn Mean, La Bonita
Hat Store, The Economy, D'Elia
Relojeria, Ybor City Halter,
Cannon Shoe Store, Smart Shpo
M. de la Parte, Broadway Barbe
ria, Adorable Hat Store, Ell Pa
raiso Gro, Ricardo Diaz, Ben
jamin Gonzalez, A. Melendez, H.
A. Suarez, V. Solares, Emilio Pc
rez, Antonio Ibahez, S. Pinilla,
Jose Alfonso, Mariana Men4n-
DEE, Evaristo Lombardia, Raul
Tuero, Jose Llama, Ricardo Sua-
rez, Daniel Ser. Sta, DeIgado's
Famous Cigars, Two Friend
Cafe, Ybor Fish Mkt, Barberia
de Pedrito, Barberia de Argue.
La gaceta., 1939-05-19
JuntG

Una muy importante junta Ge
neral Sc celebrara hoy en- la So
ciedad Centre Espahol.
La presidira Don Ramon Fer
nandez Rey, Ell querido amigo,
trabajador incansable en- pro del
Centre y de la colonia latina.
Sc ha propuesto reformar el
reglamento en- Ell sentido de re-
tirar privilegios especiales con-
cedidos a los c6nsules espanoles
en- esta ciudad.
Los c6nsules del fascismo de
Franco perderan esos privile'
gios, segdn la impression que te'
nemos, en- la noche de hoy.
Republicans y. leales son Ell
su mayoria, Y muchos de ello'
ciudadanos americanos, los SO
clos del Centric.
BESIDE hace varias semanas
desde la victoria de Hitler y Mus
solini en- Espana, en- la podeross
Sociedad solo Sc liza la banders
americana.
La gaceta., 1939-05-19

No quiero que mis- lectoras o.
WIDEN que cen $4.45 TN eup6n de
la Gacets", que vale SOC, por
euanto les rebaja ell precio desde
$4.95 a $4.45, pueden adquirir
todavia Ell abanico electrico, Ia
lampaFa y la plancha electrical
que en- ganga ofreee la Tampa
Electric.
E3 una compra que represen-
ia east el doble de su valor.
Con ell cup6n Sc deberan entire
gar As centavos y despues abo-
nar so centavos al mes.
Aprovechen en- esta semana,
que los pagueteS Sc estan termi-
nando.
La gaceta., 1939-05-19
modelo de honradez en-

Delfino, modelo de honradez en-
SUI trato Y &c cordialidad sin a.
dulaci6n, de los demas no puedo
escribir una sola palabra, como
no sea dc Ia labor que les he WIS.,
to desarrollar.
La otra compahia, por su bon
dad, por su comprehension, FOR
eu alejamiento complete de me-
nudencias, dej6 aqui mry gra-
tos recuerdos.
BESIDE ell instante en- que Ga
rivel Gasulla, Estelita, Marisol,
Gasulla, Triana, ell simpatiquisi-
mo negrito Happy, Arboleya y
Delfino desembarcaron en- es.a
ciudad, a ellos sc uni6 la simpa-
tia del pGblico y con ellos Sc
mantuvo hasta ell final. Todos
modestos, corteses, inteligentes
on personalidad de finezao.. sc
adentraron en- los pechos de to-
] dos.
Cada vez que Happy salia a
escena, las ovaciones Sc escucha-
ban. Fran ovaciones al jover
simpatico y al artista sin preter
stones.
Estelita Echezabal, una de la'
mejores cantantes del genera CT
bano, fue aclamada por todo'
nrestros elementos sociales. s.
adueh6 de la simpatia de la co
lonia latina y muchos america
nos, sin entender espanol, ibal
al Circulo para oirla cantar.
Marisol, la muchacha culta
graciosa; Clarivel, la modesto
personificada......
Todos Sc dieron a querer n
: riheron entire 81 w.. ell public
no les olvida.
La gaceta., 1939-05-19
NOTAS SOCIALES
La Yerbena

La VerbenG
Para conocer Ell informe de Ia
comisi6n nominadora Sc reunira
hoy, en- la oficina de la Camara
de Concrete de Ybor, La VERDE
ma del Tabaco.
A pesar de los obstaculos que
La Verbena encontr6 en- su ca
mino, en- este ano, la utilidad de-
jada por la fiesta fue mayor que
en- los amos anteriores.
Ruegase la asistencia de todos
los miembros.
La gaceta., 1939-05-19

Agradecemos al compahero
Sanfeliz esas lineas y estamos de
acuerdo con el.
En- esta segunda compania, sc
habla de que lie han dado "un gol
pc de estado" a Delfino, con d.
ferentes pretextos.
81 este es asi, los artistaS iran
perdiendo lentamente la simpa-
tia del p1blico.
Aqui Sc ayuda a los artistas
cordiales y modestos pero GUAM
do quieren traer a Tampa resa-
Sr10s de otras ciudades, enton-
ces...... Sc les vuelve la espalda.