Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-03-17
Pristshovalecke podvody nj
kdy nevedou k dobrym
koncHm.

11CJdhC h1Ohy OOA POIdOy .
kompetentn1 osobou dopustf Sc
nevedomky nejakych omyl1,
nemel by byti ma jejich zakla-
de odsuzovan. Bohuzel jiz pr1-
slow pravf, re neznalost zako-
ma neomlouva, rozhodne pax
ne neznalost We vecech pTiste-
hovaleckych a naturalisacnfch.
I nezdmyslny omyl pr vyplno-
van1 formular1 nebo pri poda-
vanl svedectvf NIUE vesti k ne
milym komplikac1m a nesna-
'zlm. Clovek, ktery vsak z1my-
sine zamlcuje pravdu, nebo
vedome pase podvod, jen ably
Sc sem dostal, nebo ably nabyl
americkeho obcanstv1, zahrava
81 s ohnem, a must byti pripra-
ven re drive nebo pozdeji ma
to draze doplatf.
Pravdivost tohoto tvrzeni
mGzeme dokazati celou radou
pfipadI, o nichz sc Cizojazyc-
ma informacn1 sluzba dozvede-
la.
TAX ma pr. je zde prfpad Ar
mena, ktery ma byti zanedlou-
no deportovan. Tento cizinec
byl pripusten do Spojenych
StatI pred dvanacti Lefty jake
nekvotovy pristehovalec a to
ma zaklade sveho tvrzeni, re
je nezletilym svobodnym sy-
mem americkeho obcana. Roku
1887 zazadal O obcanstvf a tn
pri vyslechu vyslo ma jevo, re
nenf vGbec muzem, "a nehoz
Sc vydava, nybrz re byl pouze
jeho pritelem. Skutecny syn
zde usazeneho Armenia zemfel
v Syrii, a jeho prftel pfijal S
vedomfm a svolen1m jeho otce
jmeno zemreleho. Starry Ar
men nemel vice deti, a uv1tal
proto synova pr1tele jake Vast
n1ho syna.
Pr1pad je nesporne roman
ticky, ale 1redn1ci, poveTeni
vymahanfm pfistehovaleckeho
zakona, nesml sc pfi vykona-
van1 sve 1redni povinnosti o.
hl1zeti ma romantiku, nybrz
jen ma chladnou literu zakona.
Adoptovane deti nemajf Poole
zakona prava ma nekvotove vi
sum-. Jak otec, tax i %adoptova-
ny syn krive pf1sahali. Adop-
tovany syn nabyl tud1z sve ne
kvotove visum vedomym pod
vodem. Jeho zadost o natura-
lisaci byla %pfirozene zam1tnu-
ia, a jeste k tomu byla naffze-
ma jeho deportace.
Taktez romanticky, ale ne
meme smutny je pffpad zeny,
ktera Sc dala naturalisovati ia
ko "svobodna", &C v pravde
byla jiz v dobe naturalisace
manzelkou a matkou. K pod
vodu uchylila Sc proto, ably ne
musela vyrukovati S faktem,ze
JEFF manzel a otec jejfho d1tete
prijel do Spojenych Stat1 ne
zakonite. Tim, re udala ne
spravne informace, nijak 81 81
tuaci nezlepsila, nebot brzy
pc vydanf obcanskeho listu ma
turalisacnf tired zjistil, re je
provdana. Naturalisacni TRAD
Sc osvedcil v jejfm prfpade vel
mi shov1vavym, nebot il dovo-
Ill, ably sama pozadala o zruse-
nj nepravem nabyteho obcan-
stvl, a jejfmu manzelovi dial
moznost, ably opustil Spojene
Staty dobrovolne a mohl tax :
hned zazadati O radne pTiste-
hovalecke visum. Jej1 pr1pad
zGstava vsak i pres to dIka-
zem, jak posetile je snaziti sc
vyresiti naturalisacnl zalezi-
tost podvodem.
Naturalisacni Trad nema vsak
ami toho nejmensfho slitovani
S temi pristehovalci, kteT1 Sc
pri zadanf O obcanstvf hlasf ja-
ko zenatf, ale pTi tom zamlcu-
il sve pfedchozf manzelstvf.
Nebylo-li jejich prve manzel-
stv1 radne rozlouceno, dopusti-
Ii Sc sym druhym manzelstvfm
bigamie, a je samozrejme, re
nejsou povazovani "a osoby
dobreho charakteru. V ocfch
misunderstanding zakona nejsou
JIM ale ami tehdy, kdyz jejich
druhe manzelstvf je pravoplat-
ne, kdyz vsak sve prve manzel-
stvf z1myslne zatajili.
Dale pfichazejf v dvahu pTi-
pady zadateld, kteTf kfive prf-
sahajf, re nikdy nebyli zatceni
nebo odsouzeni. V jednom prf-
pade snail Sc cizinec vyhnouti
Sc takovemuto pTiznan1 tim, re
pOzm9nil sve prlim6nf lie Zbv-