davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

1938-ik esztend6 varhat6 esemenyei es azok
jelent6sege fel6l mondott, azok meplepet-
We latjak maid, hogy irasanak minden jos
lasa valera walt
Mem varhatta AIT senki, hogy dix
tatorok 1938-ik evi tevekenyseget pontosan
meghatarozza az ir6. De azOn az utOn,
amelyen az eur6pai diktatorok haladnak,
nincs megal1as, azon csak meg ketsegbe-
ejt6bb Is szomorubb kalandokba lehet bo-
csatkozni Is ez meg is t0rt6nt az 1938-ik
Gv soran diktatorok reszer6l.
Az elmult esztend0 elhozta AIT gaz-
dasagi javulast is v6ge fele, amelyet at
neneH pangas Is visszaeses utan Hlatas-
ba helyezett cikk.
Lehet, hogy hazafele beszeliink, mikor
mindezeket megallapitjuk, de mem veheti
ezt rossz neven senkf t6liink Elvegre ma.
gyar nyelven Is Amerika f0ldjen ilyen ira
nyu irassal senli mas mem szolgal ma
gyHsagnak IS mi joggal lehetiink biisz-
k6k ARA, hogy ezek a megnyilatkozasok
6ppen a mi lapunk hasabjain latnak nap
vilagot Is keszitik el6 az amerikai ma
gyarsagOt az ujevre.
Lapunk mai szama az 1939-ik eyre
sz6l6 aIlapitasokat hozza nyilvanossag-
ra Is ugy 6rezziik hogy fel kell azolra
hivnunk olvas6ink figyelmet kiil0n is. Ha
nelxifesziilt alapossaggal acknowledgements
az 6rdekes irast, jobban el lesziink kesziilve
I. ARA, anit j0vend6 hoz.
is jobban el6kesziilt emberek resze-
re bizonyara sikeresebb Is boldogabb lesz
az vi esztend6, amelynek mesgyejere most
kezdtiink ral6pni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
Auto b0garak

Mem kell meglJednl ettol a
cirntol. Az automobil bogar
nem fogja egyetlen automobil
munkas kenyeret sem elvenni.
Artatlan bogar ez, mely leg
fellebb a Scent Janos bogar-
max fog versenyt okozni.
Mi eddig csak a Scent Janos
bogarat ismertik kozelebbr6l
a vilagito aslatok kozott, holott
a val6sagban t0bb, mint tiz-
ezer olyan allatot ismer a tu-
domanyos vilag, amelynek
testeb6l feny arad XII.
Kulonosen a tengerek me-
lyen van sok olyan hal vagy
mas fajta VIII allat, amelyek-
mex egyes testreszei vilagita-
max, ami fdeg azert erthet6
k0nnyen, inert a mely wick
ben uralkodo sotetseg folytan
szikseg van ARA, hogy a ha-
lax teste vilagitson.
A vilagito allatok titkat reg
ota kutatjak a mernokok.
oket erdekli legjobban az,
hogy mikent termelik a fenyt
eek az allatok tiiz nelkul,
izzas nelkiil, sajat testukbdl.
Nagyreszt ki is deritettek
mar, hogy bizonyos vegy1
anyagoknak meg van az a
kepesseguk, hogy hideg ALA.
potbal1 is sugarazzanak X
fenyt es mar meg is probal.
tax, hogy hideg fenyt mester.
seges modon allitsanak el0.
A Scent Janos bogarakon es
a mely vizekben el6 halakor
xviii vannak mas vilagito ALA
tok is es mas vilagito targyak
Icy a rothado, korhad6 fal
halvany fenyesseget bizonyos
bakteriumok csinaljak.
A legerdekesebb vilagito al
latot most fedeztek fel De
Amerikaban. Egy bogar ez
anaely hasonlo a szentjano
bogarhoz, de az a kiilon0'
benne, hogy elol van ket vi
} lagito pont rata es hatul eg.
voros fenyu pont. Exert is ne
: veztek el a csodalatos boga
rat auto bogarnak, hiszen ha
sonaatos az automobilokho2
! amelyeknek el6l ket es hatu
egy voros lampaja van.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

"A mentalltaS $40 ait JelentI
magyarul, hogy eszjaras es
eszjaras es eszjaras kozott
oriasi kul0mbsegek vannak.
Mas a nemet eszjaras es mas
a francia. Hevesebb, kapkodobb,
tlzesebb modon jar az olasz
esze, mint a magas Eszakon
sziiletett norveg embere, aki
meggondoltabb, hidegebben ite
l6 eszjarasu.
Nemcsak a kiilombozo nem-
zetek fiainak mentalitasa az,
ami nagyon elter6, hanem
meg az egy nemzethez vagy
egy fajhoz tartozok eszjarasa
k0zott is oriasi a kiilombseg.
Az amerikai yankee mentali-
tas egeszen mas, mint a deli
allamok polgarae es Wyoming
benszul0tt lakoja mosolyog
mindketto felett, inert eszjara-
sukat nevetsegesen furcsanak
talalja. A somogyi magyar Sc
erti meg a csiki szekelyt a
maga kiilonos gobe furfangja-
val, amely a lofo-nek veleszii-
letett termeszete.
Az emberisegre nezve baj,
igen nagy baj ez a sokfele es
egymastol annyira elter6 men
talitas. Nemzetek kozott ma
gyon sok esetben hahorura
vezetett, hogy egymas eszjara-
sat mem tudtak megerteni
egyenek kozott verontasra, ero-
szakos jelenetekre. De arrol
hogy valaki a sajat eszjarasa
mentalitasa miatt 0nmaga ell.
len emeljen fegyvert, ongyil.
kossagot kovessen ell, meg mem
tudunk es mem is volt pelda
| Ere a rendkivuli jelenseg
re szolgalt most kett6s pelda
val a mi sziil0hazank - Ma
gyarorszag. Ket ongyilkossa
- egyel6re csak kettorol tn
dunk - akiket rnentalitasuk
eszjarasuk eltero volta witt ha
: lalba.
Mikor a ket 0ngyilkos fej
faja elott allunk, hadd kezd
hessiik oft, ahol az ese1nenye
. alakulasa megkezdte a sil
asast.
Budapesten megbukott a
Imredi kormany egyszer, me
bukott ketszer, megbukott hal
madszor is es talpra allot
,, minden esetben, inert Magyar
orszag osz kormanyzojana
> bolcsessege AIT mondta:
- A tortenelem AIT mutat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

Sc be mem zarjak, Sc XII mem
vegzik, ha egy-egy valasztas
alkalmaval sajat erzesei ellen
es a hatalmon lev0k akarata
ellenere mer polgari jogaival
elni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05
MENTALITASSAL SzULETTEK
KET BUDAPEST oRvOs FEJFAJARA :

ia, hogy az osztrak csaszarok
mem szivesen bocsatgattak el
miniszterelnok okeiket, inert ta-
pasztalatuk AIT mondta, hogy
"selten koms etwas besseres
nach", azaz ritkan jon valaki
jobb utanunk. Mem Condo
lom ugyan AIT, hogy Magyar
orszagnak eppen Irnredy lenne
a legkivalobb miiliszterelnoke
de XII tudja, hogy milyen lesz
az, aki utanna jon? Jobb, ha
Imredy marad a miniszterel-
noki szeken, aki velem egyiitt
legalabb aggodva vigyaz ARA,
hogy lit Hitler nazismusa Ell
ne hatalmaskodjek es el ne
nemesitse Magyarorszagot, -
mintha va1aki mas i'll a mi
niszterelnoki szekbe es esetleg
atevez veliink a NaZi viZekre,
Icy maradt - amint hall
juk:: akarata ellenere - I'm
redy Bella tovabbra is minisz-
terelnok. - ES inert Imredy
csakugyan okos ember, levonta
a haromszori bukasbol a ta-
nulsagot es megallapitotta:
- Azok, akik olyan hevesen
rangetjak labam a1ol a gye-
kenyt, igeretekkel taplaljak az
orszagot. ARA kenyszeritenek
ezzel engem, hogy igergetes he
lyett valositsam meg AIT, amit
ellenfeleim igergetnek.
Nit igergettek elsGnek I'm
redy ellenfelei? A legkezenfek-
v0bb dolgot - a zsidosag meg
rendszaba!yozasat. Abban a
formaban, amint ait Hitler
tette Nemetorszagban. Vagy
ahogy a csehek teszik most a
maguk foldjen. Elobb XII kell
rabolni a zsidot es azutan XII.
kergetni valamennyit.
| Ehhez a szels6seghez Imre-
dynek mem volt szive. Sell
debb eszk0zhoz nyult tehat e
megelegedett az 1888 tavaszar
hozott zsido torvenyek meg
szigoritasaval. Az vi torven.
szerint magyar foldon men
800 aranyban kezelik mos
mar a zsidosagot Magyaror
szagon, hanem 94-6 arany
ban, azaz peldaul 100 magyar
; orsEagi orvos kozul ezentu
csak 6 lehet zsido.
Az uj torveny targyalasanal
soran fel kellett meruljon a
a kerdes, hogy voltakeppen k
zsido es XII mem zsido? Mer
hiszen 1894 ota, mikor Ma
gyarorszagon bevezettek a pol
gari hazassagot es egyeb sza
badelvu rendelkezeseket, ner
/ kiilomboztettek meg vallas sze
| rint az embereket es kereszte
nyek es zsidok nagy szorgs
lommaa hazasodtak essze. Ige
sok vegyes VERT ember el mos mos
Magyarorszagon es eek kozot
kiil0mbseget kell tenni. K.
mondtak tehat, hogy zsidona
fognak nyilvanitani minder
kit, akinek negy nagysziiloj
kozul ketto zsido szarmazasl
Aki ext a meghatarozast k
talalta, az bizonyara furfango
politikai mentalitasu, eszjaras
ember volt es bizonyara Sc.
tette el0re, hogy ennek mi kd
vetkezmenye lesz.
Az elso kovetkezmenye Ike
fejfa lett a temet6ben, anne
lyek alatt ket budapest orvo
holtteste nyugszik.
DR.. Szabo Maria orvosno a
egyik halott. Ez az orvosn6 w
eyes hazassagbol szarmazvar
keresztyenynek sziiletett es
protestans vallast kovette. :
Mem is nezett rea elete sora
senki ugy, mintha zsid6 lem,
arniC al nam lift. az III RI,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

bizonyiteka annak, hogy
Szabo Maria csakugyan 1le1n
sziiletett zsido nentalitassal
Ez a legtisztabb, g6g0sebb
magyar gentry mentalitas,
eszjaras, arnely valaha rege1l
kimondta:
Extra Hungarian non est
vita; sic est vita, non est ita.
Magyarra forditva: Magyar
orszagon Xviii mines elet, ha
van elet, az mem ilyen elet.
Csak a szinmagyar gentry
esziaras mondhatja AIT, hogy
ha elveszti valaki magyar vol
tat, akkor mar mem is ahet
tovabb, inert mines erteke az
eletnek. DR.. Szabo Maria ugy
erezte a maga igaz magyar
mentalitasaval, hogy a zsid6
fajhoz valo tartozas szegyen
es elvonta onmagat annak le-
het6segei el6l.
Beke poraira! Egyszerii fejfa
helyet diSzes es tartos grant
emlek kellene donborodjek sir
ia felett, hogy evszazadokra
hirdesse:
- Ilyen volt az igaz ma
gyar mentslitas.
Magyar fail kincs az az esq
jaras, ame5y DR.. Szabo Maria
fejfaja alatt porlad es 6rizni
kellene annak enleket evezre-
dekre.
A mask fejfa alatt mas
mentalitasu ember nyugszik.
A neve DR.. Lieberman Leo.
Hivatasara nezve Magyaror-
szag egyik legkivalobb seh6sz-
tanara volt, akinek operal6
kese, tudasa ezer Is ezer beteg
eletet hosszabbitotta meg.
4 Lieberman Leo mem szarma-
zott vegyes hazassagbol. Isl
d5k voltak a szulei, nagyszu-
lei, os sziilei fel egeszen Mo-
, zesig es Abrahamig. Megma-
radt sziileinek hiteben maga
is bar materials alapu tanult-
: saga tulvitte azon, hogy kils6-
i seges szertartasok kereteben
/ ellie hitbeli eletet. Mentalitasa
: ennek megfelel6leg zsido volt
: es ahhoz merten szamolt az
: esemenyekkel.
Ugy torrent, hogy JOAN ele-
til, koran fekvo es koran kel6
5 letere reggel fel aetkor mar
z a reggelizo asztal mellett tilt
! a nagyhirii sebesztanar, belle
meriilt az ujsagba es olvasta,
olvasta egyre zavarosabban
lato szemekkel, hogy a kor-
many mar benyujtotta az vi
! zsido javaslatot es abbol egy-
kett6re torveny lesz.
: Elgondolkozott efelett DR.
al Lieberman Leo zsido ..rtsl,
t t tasa. Meaeglatta. megerezte
/ no ..ogy az ri u. torveny alapjar
! holnap mar mem lesz tobbs
k magyar, hanem "elktil6nitett
: harmadrendii polgar", aki eset.
e leg paiyajat Sc folytathatja
i. tovabb, inert a torveny kivesz
: kezeb6l az operalo kest, ameIy
S annyi eletet mentett meg 6s
u olyan hirnevet szerzett gazda,
: janak. ITALIAN eszebe jutott az
: is, hogy 1880 soran hosszasar
beszelgetett egy Anerikab6
t latogatoba hazatert magyar u.
: sagiroval es nagyon megtet.
s szett neki az ujsagiro egyil
odavetett megjegyzese::
2 De, tanar ur, NIT 6r al
: elet aranyora nelkiil annak
|, akinek mar volt egyszer arany,
a oraja.
i Nit er az elkiil0nitett, har
\ madrendii polgar elete annak
J, aki hatvan even keresztiil Ell
= SGrnf1f1ii mo Ovyo1. volt 6c s,x,r,rv,,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

sNeCeC &uOJt XII, melynek ertel-
meben olyan birtokot, melyet
ulajdonosa parlagon hevertet,
az Allam kezelesbe vehet es
azzal rendelkezhet.
Ennek a rendeletnek a kia-
dasara egy borsodmegyei bir-
tok elhanyagolasa edott okot.
Baro Radvanszky Kalman-
max Saj6kaza k0zsegben 1000
holdas birtoka van, de AIT
Avek 6ta parlagon heverteti. A
f0ldeket kiverte a gaz es gyom,
q gy0ny0ru evszazados kastely
onlad adozoban, tetozete hia-
nyos, ablakai iiresek. Joszag
rlincsen az egesz birtokon, a
feszerehben is csak roggyant
Szekereket>as mas mez6gazda-
Sagi felszereleseket talalha-
tunk.
A sz6l6ket evek ota mem
metszettek, azok teljesen ell
pusztultak.
Mem szantottak, mem vetet-
tex, mem arattak a kitiin6 bor-
sOdi f0ldeken.
Siralmas kepet mutat a sa-
jokazai uradalom.
A k0zseg nepe sinylette meg
Jegjobban ezt az allapotot. Az
liradalmi cseledeket szelnek
eresztettek, a nincsteleneknek
messze f0ldre, Nemetorszagba
kellett munkAert vandorolni,
rnilnzben sajat falujuk hata-
Taban oft hevert a fold parla-
gon.
A bare ur evek eta mem fl
zetett aaat. A hat6sagok hiaba
foglaltak nala, a baro ur fiji
lebotjat Sc mozgatta a hato-
sagi intezkedesekre.
Borsod megye egymasutan
kildte ielenteseit errol az al
lapotrd a f0ldmivelesugyi mi
niszteriumnak.
Vegre a miniszteriun1 Is meg
sokallta ezt a tarthatatlan al
lapotot es kiadta AIT a rendel-
gsst, amelynek kovetkezte-
fben a a.kormany beleszolhat q
Radvanszky fele urasagok dol.
gaiba.
Ma mar allami traktoroi
e szantjak a sajokazai uradalon
foldjeit es azokat parcellakrs
osztva kisberletek alakjabar
osztjak szet a k0zseg lakossa
ga k0z0tt. Erdekes, hogy mi
lyen tiilekedes folyik a foldert
Al hatosag, amely 0sszeirta
ielentkezoket, jelenteseben tn
data a foldmtivelesiigyi mi
niszteriummal, hogy ketsze.
annyi foldet igenyelt a fall
nepe, mint amennyi fold rem
delkezesre all.
"A j0v6 nyaron Sajokaza ne
pc mar sajat maganak ara
q Radvanszky fele f0ldeken.
ss~~
q Jarom a felszabadult Felvi
Z deket. Az utobbi hetekbel
csak egy-egy napot t0lt0k Blu
dapesten, nincs tiirelmem lit
hon Ienni. Izgat, erdekel, min
lepnek at magyar testvereinl
az iinnepl6 mamoros napok
b6l trianoni Magyarorszag he
k0znapjaiba. A Csall6kozt jar
tam e heten. Gy6rb6l mar au
t6busz jar Galantaig. Olyan
Y akar mondjuk a Grey
aynmerikai busvallalat i
tuntna AIT a kocsit, amel.
ben utvonalon k0zlekedik
Aes, tagas, v0r0sb6r
esetr) Olyan jol fest a ko
szolebla: "Gy6r- -Dunaszer
tassalAnta"
els napjan, Magyaror
arnrnanyzojanak neviin
het 6llok ere az ultra
plasig megtelt;; 70
REFEKpk mennek a fell
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

Varkonyon, minden faluban, a.
merre csak a kocsink keresz-
till halad.
Dunaszerdahelyen kiszallok
a kocsib6l, szetnezek ebben a
csallokozi kis varosban. Eppen
nagy orom van, hazaerkeztek
a cseh hadsereg altal elvitt
lovak. Persze minden gazda
megallapitja, hogy alaposan
lefogytak, hogy a csehek mem
sok zabbal etettek 6ket, de an
nal jobban kihasznaltak sze-
genyeket. Az egyik gazda at
0leli lovat es AIT mondja: "No
teged is alaposan megnyuztak
a csehek a hadiszolgalatban."
Ahogy lovailzat valogatjak, be-
szelgetesbe elegyedem velJk.
Mind szantani keszul, ha a
decemberi lido megengedi. -
Csallo lok0zben alig van valami
6szi szantas, inert hiszen mem
volt igavono allat, no meg a
dolgos ferfiak egyresze is had
ba volt vonulva.
A kitun0 csallokozi ugaron
most vi honfoglalasra kesziil-
mex a magyarok. Ere a terri
letre rengeteg telepest zudi-
tottak a csehek, akiknek nagy
resze visszament hazajaba. A
felosztott birtokokbol errefele
meg annyi f0ldet sem adtak a
magyaroknak, mint Nograd
vagy Gomor egyes videkein.
Mindenkeppen szlavva akar-
TAX atgyurni ezt a videket. -
Ennek erdekeben emeltek bo-
garhatu magyar falvak stilu-
saval nagyon is ellentetes pa
lotaknak is beiii6 sziovAk is.
kolaikat. Ahol mem tudtak 2s
! gyereket osszeverbuvalni szlo.
yak sziil6k kicsinyeib6l, oft 9
kozsegek szlovak jegyzoi valo-
sagos hajtovadaszatot rendez.
tex magyar gyerekek utan
Szegeny zsellersziil6ket ravet
tex, hogy irassak be gyerme
keiket, akik egy kukkot SEN
tudtak szlovakul, az 8 iskola
ikba: adtak a gyerekeknel
nemcsak ingyen konyveket
tanszereket, hanem meg gu
nyat is, labbelit is. Husz esq
tend6 alatt sok magyar eye
rex jarta XII a szlovak iskolat
akik azonban megmaradtak j
magyaroknak. Ahogy errol be
szelink, egy jokedvu magya
megjegyzi: "Mert mem kuld
tiik vona mink falu szegenye
gyerekeinket kozejuk? Ha
cseheknek vot sok feleslege
posztoja, inert ne szaggattal
vona el a magyar gyerekek
Mem esett azert azokba hiba.
Dunaszerdahelyen olyan ha
talmas gabonatarolot epitet
tex, amilyent en- csak Ameri
kaban South Dakota allan
ban LATHAM. Messzirol ugy ne
XII, mint egy hatalmas val
idehordtak be a magyar gaz
dak gabonaikat. CSehszlovakl
aban csak az allan vasarol
hatott SCENES termenyt 6
ezekbe O varakba hordtak az
be. Persze, miel6tt elhagytal
Dunaszerda a buzat
magukkal vittek a csehek. Xii
l0nben nagy igyekezettel tavc
litanak ell a magyarok min
dent, ami ARA emlekeztetn
6ket, hogy meg nemregen ko7
seguket Dunajszka Streda-nal
hivtak. Kaparjak lie a cseh fel
iratokat. A jarasbir6sag falal
meg kiiitk0zik a betiik nyoma
Okresny Sud, de mar belt
magyar tisztvisel6k probalnal
berendeZkedni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-05

.s lialad at a ko-
/ k0 at els6nek a
apatok. A k0zseg
fel van lobogozya a
zap tiszteletere es icy
Z vegig Szapon, Bosom,
La gaceta., 1939-10-18
CONTESTA A ROOSEVELT
Ell P~RESIDENTE KALINlN
No sc hGcGR dBleRdzdS n
FinldRdid

Washington, Octubre 18.-El
presidente Roosevelt recibi6 a =
yer un mensaje de Kalinin, el
presidente de la Union Soviet,
informandole que las negociacio
mes con Finlandia solo tienden a
cOnsolidar las relaciones de a.
mistad entire los dos PASSES Y
que no deben interpretarse co
mo una amenaza a la indepen-
dencia de Finlandia.
lie habia ell presidente envia-
do una nota personal a Kalinin
en- la que expresaba el deSeo dc
que la Union Soviet no hiciera
a Finlandia demandas inconsis-
tentes con la independence De
este pequeho pals.
La contestaci6n Sc trasmiti6
pOr conduco de Laurence Stein.
hardt, embajador en- MoscG. Kq
linin Sc refiere en- Ell despacho a
las vrslones echadas a rodar y
dice que proyienen de circulos
no i~nteresados en- la paz de Eu-
ropa.
La gaceta., 1939-10-18
Chamberlain anuncio que fueron
derribados ocho aviones nazis
La propaganda alemana trata de
retroceder la verdad

Senal6 ell hundimiento de an
numero considerable de sub
marinos, agregando que los va
pores hundidos solo repreSen-
tan la mitad de uno por cientD
en- las salidas diarias.
Las tropas inglesas, en- ell
sector occidental, mantienen
las posiciones que lie han sido
asignadas Y cuatro diviSiones
es,&n en- las defensas. FL enten-
dimiento entire los mandos in
giles y frances es complete,
mandando la fuerza eXpediciO
maria, como todaS las demaS
tropas, ell general Gamelin.
No oculta ell gobierno SUI in
quietud por ell hecho de que
un Mountaineering haya 10
grado p~enetrar las defensaa
de Scapa Flow Y la base naval
ell sabado, hundiendo el Royal
Oak con una saliva de torpedos
Uno de los p%eri6dicos de Lon
dres, ell Daily Express" dice
que ell asunto de Scapa Flow
es una desgracia, por cuanto
Sc trata de un desastre ineXcu-
sable. Agrega ell peri6dico que
no puede culparse por 10 SUI
cedido a Winston Churchill,
ell primer Lord del Almirantaz
go, por cuanto los planes de
esa defensa debieron preparar
Sc hace algunOs amos.
La gaceta., 1939-10-18
LA DIVISION % PIDE LA
EXTINCTION DEL PARTID0
C0MUNISTA

Newark, Octubre 18.-Los de
legados a la convention de la
% Division, A.E.F, tomaron
aqui ell acuerdo de pedir al Con-
greso ponga flera de la ley al
Partido Comunista o cualesquio
n OtrO Partjdo de Influenza ex
tranjera que Sc organize para
tomar parte EN- la vida poIitica
de la naci6n.
Acordaron tambien los vete-
ramos pedir la aprobaci6n de le.
yes que castiguen a organizacio
mes 0 individuos que aboguea
por derribar el gobiarno por me
dio de la f~uerza, fraude o vio-
lencia, o que bps4uen promover
prejuicios raciales a religiosos.
La Division tiene suScursaies
en- New Jersey, Virginia, North
Carolina, Maryland y el Distri-
to de Columbia.
La gaceta., 1939-10-18
Los nazis han suGrido mas de 5000 bajas
Los franceses Sc retiraron voluntariamente
de a%lgunas posiciones

PARIS, Octubre l8.-La o.
fensiva nazi en- la parte norte
del frente occidental, inlciada
ell luneS, lie ha costado va mas
de 5000 a los agresores, Sc
gun ell communicate official.
Los franceSeS dicen que sus ba-
jas fueron comparadaS con las
de los atacanteS, y que ell enemt
go Sc vic obligado a avanzar 5a-
iC ell fuego de la artilleria.
ESta hoy centralizada Ia aC-
ci6n del otro lado de Moselle,
iesde LuXsmburgo, y en- Ell sec
-yr entire Saarbrucken y Pirma
sens. Las tropaS franceSas Sc re
tiraron voluntariamente del sue
10 aleman cerca de Borg Forest
y Perl, dejando solo avanzadas
de vigilancia en- las alturas de
Scheneerberg, junto a la from
terra.
Cuaudo los soldados "nazis'
llegaron a la altura, los hombres
de vigilancia Sc incorporation a
las unidades de artillerfa, bien
La gaceta., 1939-10-18
EXPLOSION A BORDO DE
UNA GOLETA

A bordo de la goleta "Pha'-
noula", atracada cerca del puea
te de la Gale Plat, ocurri6 aver
una explosion, ocasionando da-
nos que Sc estiman en- mas De
$1,000.
Tn hombre que sc halIaba de
pie en- el muelle, que es propie-
dad de la compania MirabeIla,
fu6 drribado sobre las tablas.
Hasta la Ilegada de los bonn
beros los estibadores y transeun
ties combatieron las llamas, u
sando pequehos extinguidore3
quimicos, la explosion cause
mas dahos Que el fuego,
Era preparada la embarca-
ci6n para un viaje de pesca.
La policia investiga.
La gaceta., 1939-10-18

La audacia de los to~talitarios
es indiScutible. Durante dos
dfas conservatives la aviaci6n lie
Goering atac6 a la escTadra in
glesa, en- Escocia, c%ompletando
a su manera la obra del subma-
rinO que hundi6 al acOrazado
"Royal Oak.
Ell primer dia, la aviaci6n ma
ri averi6 a I'm crucero, ell South
ampton', y produjo la muertc
a mas de 20 personals.
Mas tarde, "a horas despues,
los aviones nazis averiaron n
buque escUela "Iron Duke, un
viejo acorazado. La aviacion in
glesa mo duerme' y es buena;
pero la alemana ataca y causq
danos, aunque danOs muy info
riores a los que Goering prone
tiera a Hitler.
Una de las pregrntas mas
importantes en- relaci6n con Ell
ataque submarine en- Scapa
FLOW, es la que sigue: lC6mo
es que a pesar de las grandes
precauciones, de las redes pues.
tas, de los aparatos 'detectores'
etc. ell submarine pudo acercar
Sc Y hundir ell acorazado?
Y en- cuanto a la aviaci6n es
pertinente inquirir: iQu6 pier
sa hacer Ell gobierno ingles para
impedir que la aviaci6n alema-
ma destruya los barcos BRITAIN
cos, ell "nervio" de la lucha con
ira Ell Reich?
La gaceta., 1939-10-18
MADRID SERA DE NUEVO
LA CAPITAL DE ESPANA

Madrid, oct. l8.-OficialmcR
te Madrid sera de nuevo la ca.
pital de Espana, en- la semara
proxima. Los ministerios sou
trasladados, los que Sc hallaban
en- Burgos y Bilbao, en- estor
dias.
Los ultimos en- ser Transient
dos son los de la gobernaci6n y
concrete.
La mayor parte de las emba-
jadas va Sc encuentran aqui y
dentro de pocos dias arribara ell
general Franco.
Hasta que sea reparado ell edi
ficio de la embajada america
ma, a ultimos de este mes, no So
ra traida desde San Sebastian a
asta ciudad.
La gaceta., 1939-10-18
-RESCCACTADOS 300 PASA-
JEROS Y TRIPULANTES
DEL CITY OF MANDALAY

Washington, oct. l8.-La CO.
mission martina fue informada
aver por uno de sus vapores, el
Independence Hall, de que han
sido reScatados del mar 300 pa
sajeros y tripulantes del vapor
ingles City Of Mandalay. Ira
tase de un vapor de mas de T.
900 toneladas, hundido por IN
submarine alemdn.
En- el mar desde Burdeos a
New York, el independence
Hall navegaba aver a 500 millas
al oeste de las costas de Fran
ella. No contiene el despacho
detalles sobre q salvamspto,
La gaceta., 1939-10-18
RECHAZA TURQUIA LAS
~EXAGERADAS DEMANDAS
DEL SOVIET
La Rcluci0Rcs Sc MdBticHeH en-
M Piano Amigabic

Etambul, Turquia, oct. l8.-
HabIando a un grupo parlaman
tario del partido Republican,
del Pueblo, el primer ministro
Saydam anunci6 aver que las ne
gociaciones con ell Soviet han
resultado ufructuosas hasta e,
p%resente.
Las demands de Russia, Sc
gun el jefe del gobierno, son con
trarias a las uormas turcas con
respCcto a los Dardanelos.
AL mismo tempo que Sc daba
esa notieia, comunicaban d.
Moscu la partida del ministro
de reIae.ones Saracoglu. FL ira
tado propyosto por Russia resdl
Ia Incompatible con la politica
en- cuanto a los Dardanelos Y
tambitn con los c]onvenios va a.
a~probadOs con IngIaterra y
Francia.
Las relaci0nes entire los dos
gobierno, sin embargo, Sc man
tilnen todayia sobre un plano
de amistad.
Russia pre.endia impedir ell
paso de- los Dardanelos a los
buques dc otros PASSES, pero
no a los suyos. Turquia domi-
ma el estrecho de 10 Dardane-
los, ell pasaje que va desde eli
Mediterrdneo al Mar Negro.
Gran interts Sc cOncede a la
actitud turca por cuanto In
gla.erra v Francia aparecet
obligadas a defender la indie.
pendencia de Rumania Y solo
pOr csc estrecho pudieran esas
naciones socorrer a los ruma-
nos,