Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-06
RHINE.

~ w VIVA
tamil britsk6 admiralty ably 81
pohovoTili sc zastupci nemecke
vlady O jejfm rozhodnuti gu
platniti jista prava plynouci z
anglo-nemecke namornf doho-
dy z roku 1885 a 1887"
V dobTe informovanych kru-
zfch ale jest znamo, re Nemci
chystajf dalsf nepr1jemnou vec
pro Anglii. Die dosavadnf an
glo-nemecke namoTn1 dohody
tOtiz Sc Nemecko ~zavazalo, re
jeho namoTni valecne lodstvo
n~epTekroc1 35 procent celkove
tomato britskeho valecneho
lOdstva. Tuto dohodu ucinil
britsky premier Baldwin v
1885 aniz sc pred tim dotazal
ma schvalen1 spojence Francie.
Nyni Nemci v souhlase S u
stanoven1mi paktu budou "a
dati ably pokud jde o ponorky
NELL pravo NIT naprostou row.
most S Britanii.
Jine zpravy tvrd1, re Nemci
chit zadat ably jim bylo povole-
no zvySit kalibr namoTn1ch
del ma Is palcG, coz ale prekro
cuje poslednf dohodu v letoSn1-
no cervence kdy velmoci Sc do
hodly O zachovan1 nynejs1ho
16 palcoveho kalibru.
Jest jiste, re britskou Via
dou by pozadavek zvysen1 ka-
libru del ma tax neznepokojil
jake tomu Dude jestlize Nemci
budou zadat paritu v ponor-
kach. Pro Britanii hrala re "a
catku ponorkova valka prise
rou a kdyby melo Nemecko O.
p6tn6 vyrGsti v tax nebezpec-
n6ho neprftele, Britanie to ne
NIUE absolutne povoliti.
Die zprav, ktere jsou pc ru-
&c, Nemecko ma nynf ponorko-
YOU flotilu citajfc1 65 ponorek,
jiz hotovych a nebo dostavova-
nych; pTipravuje stavbu dali
Sfch 6 ponorek. Celkova tonaz
ponorek obnaSf 1892. Brita-
ME pax ma 81 ponorek We sluz-
be a IL rozestavenych S kom-
binovanou tonasi 63,5O4 tun.
- Polsko a Madarsko, KITE
re skocily ma Cesko-Slovensko,
kdyz bylo v>nejvetsf tfsni pc
Mnichovske dohode a urvaly
81 kazdy cast jeho 1zemf, byly
dnes pTfsne napomenuty tour
TfSf, ktera ro25iTila ma ne svou
ochranu, kdyz "braly 81 svou
1cast z 1zemf sveho souseda a
jeho statkG a obyvatelstva.
Nacisticky nemecky tisk u
pozornil vlady obou techto re
mi, re must zanechati vytrzno-
sti a vyvolavanf zmatkG ma csl.
hranicfch a rekl Madarsku, re
must Sc svymi menSinami .lepe
zachazeti.
Essener Zeitung, organ mi
nistra Goeringa, prinasi clanek
pod nadpisem: "Polsky pro-
test = a kdo je opravdu vi
nen?"
We clanku lfcf incidenty ma
polskoceskych hraniclch a u
vadf hrozby Polska, pronasen6
prot Cesko-Slovensku. Rovnez
cituje polsky protest proti vyh-
mani PolakG z Cesko-Slovenska
ma kratke ornament, coz die to
hoto casopisu jest "opatrenf,
jez Praha patrne Sc naucila cd
polskych 1radG pc polske oku-
paci TeS1nska."
V clanku Sc dodava: "V
tonic rostoucfm napetf taze Sc
nestranny pozorovatel, IDA
Polaci mali vGbec nejak6 pra-
vo stezovati 81 ma Cechy", a
.jasn6 dava ma jevo, re vina je
ma mich samotnych.
Tyr casopis v jinem clanku
ostTe odsuzuje Madary "a to-,
jak zachazi sc svymi mensina-
mi. Clanek je nadepsan:
"V6cna vymluva = podzTfzenf
1Tednfci = a nemecka mensi-
ma V Madarsku." A podtitu-
lex mi: "Nov6 pronasledova-
nj mi: "Nove pronasledovanf
n6meckeho Bundu."
"VSeobecna vlna pronasle-
dovanf vail sc ma cleny meme
ck6ho Bundu, v nemz jsou SOU
stredeni madarst1 Nemci," jak
pravi National Zeitung a citu-
je Sc zTejmym schvalen1 jisty
casopis, tist6ny v Madarsku v
nemeckem jazyku, ktery odmf
ia vymluvu, Re pronasledova-
MIN jsou vini podTfzen1 1Tednf-
ci a tvrdf, re "a ne mali zod-
povednost nejvyssi kruhy v
Budapest.