Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-03-17
Z WaShingtonu.

nic1 prOStrednictvlm braSllSke-
no velvyslance Osvalda Aran-
by We Washingtone predlozil
presidentu F. D. Rooseveltovi
navrh brasilske vlady ma roz-
resent problemu nezamestna-
nosti We Spoj. Statech.
Brasilie nab1z1, re otevfe sve
brany pro vsechny farmafe a
remeslnfky, kter1 by Sc chteli
hromadne vystehovati do Bra
silie. Pr tom Brasilie sleduje
[cfl, ably tim vytvorila silnou
hraz prot stale slime v~zrdstaji-
CT agitaci nazistG 81 fasistn We
sve zemi.
Velvyslanec Aranha v roz-
mluve S presidentem Roosevelt
tenn zd1raznil, re Brasilie ne
potrebuje pouze financnl po-
moci Spoj. StatG, avSak take
zkusenych farmarG prave tax,
jake femeslnfkG.
Temto pristehovalc1m re
lSpoj. Statech, chce brasilska
vlada DAFT veliky kus zeme "v
milne vecneho jara'', kde po-
cast je stale stejne a kde pGda
m1ze byti obdelavana pc cely
rok.
Koloniste z rad nezamestna-
nych, kteri ted dostavaji pod
poru, musili by vsak byti finan-
covani Spoj. Staty az do te do
by, kdy by 81 sami v hospodaf-
stvi vydelali dosti ma zivobytl,
coz pry by bylo "a dive nebo til
leta. PAX by byli vyskrtnuti re
seznamu podporovanych. To-
to financovani kolonistu nesta-
10 pry by Spoj. Staty vice, ne
Iii je stojf dnes jejich podpo-
rovanf zde.
= Americka federace prace
svolila, re Dude uvazovati o
planu CLIO, die nehoz mely by
byti slouceny vsechny velke
delnicke organisace v jednu
velkou organisaci = Americky
kongres prace, ktery by mel ma
10000, 900 clenG.
V projevu Americke fedora
ce prace pravf Sc, re je ochot-
ma uvazovati o navrhu CLIO a
kteremkoli jnem navrhu, jlmz
by mohla byti skoncena tri le-
ia trvajici valka mezi organise
vanym delnictvem. Bylo uci-
memo, zatfm CO vyboru obou or
ganisacf radily Sc o navrzich
ma smir. Dnesni schIze byla
pax odrocena a prfstf schdze
Dude ~zahajena v patek o osme
iodine vecernl v New Yorku.
S~ekretafka prace vychazejfc
re zasedacl sine pc skonceni
sch1ze, pravila zpravodajdm,
re bylo docfleno pokroku sme-
rem k smfren1.
z fakta, re Perkinsova byla
pT1tomna ma poradni sch1zi a
re dals1 jednanf bylo odlozeno
pouze ma diva dni ackoli oceka-
val Sc delsi odklad, IDA Sc po-
ukazovati k tomu, re admin
strace je pevne odhodlana wy
vozovati tlak ma ODE delnicke
organisace, ably sc smirily.
Jinym znamenlm, re presi-
dent Roosevelt ma velkou L.
cast O smir, jest, re osobne W.
zval Daniela J. Tobina, pred
sedu income unie koci, ably "a
sedal ma vyboru federace. To-
bin byl p1vodne jmenovan "a
elena vyboru, ale podal resig-
naci.
- Vsechno, co csl. krise u
cinila pivovarskemu prdmyslu
v Cechach, zemi svetoznamych
piv,> jest, re export jejich v r.
1888 byl O $50 vetsf mad ex-
portem r. 1887, kdyz Sc vezme
svet jake celek a o 32% do
kontinentalnf Evropy.
Dive ceska mesta, ktera jsou
znama mnohym lidem ma &C.
lem svete = Plzen a Budejovi-
ce - pro svoje znamenita pi-
va, z1stala ma ceskem 1zemf,
ackoli jsou pouze nekolik mil
cd n~ynejsfch nemekych hranic,
kdyz t. Nv. sudetske uzem1 by
10 pTiTceno v Mnichove Nemec-
ku.
Zfznivi Nemci je dosud PHI,
protoze Jim velice chutnaj1, a.
lie nynf must platiti "a jejich
dovoz.
Kdezto department obchodu
oznamuje We zprave nyn1 Wy
dane, re celkovy export csl.
piv dostoupil r. 1888 vyse
3,339,620 galonu prot 2,681,-
O75 galon1m r. 1887, pri cemz
lest nozOruhOdno. re 90 Zari