davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26
SOk A BANKOK
BETETJE

Felveti a bankokat a penz,
annyi a betetjuk es az orszag
nepenek meg sincs penze, las
SUI az uzletmenet, rosszul el-
mex az emberek.
Elottiink fekszik az automo-
bill varos, Detroit legnagyobb
bankjanak evi zarszamadasa,
amely AIT mutatja XII, hogy
Szilveszter napjan a penzinte-
zetnek 425 milo dollar va
gyona volt, amibol 1875 es fel
millio dollart keszpenzben, 2O5
millio dollart pedig keszpenz
erteku szovetsegi kotvenyek-
ben tartogatott. Es mivel en-
mex a banknak a betetje csak
391 millio dollar, igazan ell
mondhatja, hogy ha a betevoi
megrohannak es visszakovetel-
mex a penzuket, velamennyit a
mellenyzsebbol fizethetne XII.
Ez rendben volna, de nincs
rendben az, hogy ebbd a te-
merdek penzbol a bank izleti
forgalom celjaira csak SO mil
lio dollart adott XII kolcsonok-
ben. Ilyen semmisegbol izleti
forgalmat epiteni es fentar-
tani mem lehet Detroitban. Ha
a legnagyobb bank rajtaiil a
penzen, akkor nemcsak a gya-
rak es kereskedok jajgatnak,
hanem a nenlzet is.
AIT mondjak a bankok,
hogy mines biza1muk a New
Dealben es exert felnek attol,
hogy a penzt kikolcsonozzek
es forgalomba hozzak. AIT fe-
leli azonban ere az egyszeru
polgarember::
Ha mines bizalmuk a
kormanyzatban, akkor adjak
viSsza a cSartert ennek a
kormanynak, amelynek ke-
gyelmebol elvezik es enged-
jek at a teret olyanoknak,
akik a New Deal dacara is
mernek uzletbe bocsatkozni.
Amig a bankok visszatartjak
a penzt, addig mem lehet ala
pos fellendiilesrol almodni
sem. Konnyu hitel nelkul
mines elenk iizleti forgalom es
a bankar urak hasztalan pro-
balkoznak azzal, hogy SILK
markusagukert a felel6sseget
masok vallaira toljak at. A
nemzet tudja, hogy a hiba
benniik van es annak allan
dositasat mem fogja sokaig
tiirni.
Ma, mikor a betetekert a
szovetsegi kormany all jot,
egyetlen bankarnak Sc sza-
bad AIT mondania, hogy a kor-
manyban nem bizik. Ha jo
neki az allan kormanyzata a
betetek biztositasara, legyen jo
ARA is, hogy a kormany XII
vansagara folytasson rendes
bankiizletet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26

Hitlernek nincs kifogasa a
denolracia ellen, csak eppen
ait hvanja, hogy AIT Nemet-
orszagtol minel messzebbre
gyakoroljak. Nekiink sincs XII
fogasunk ellene, ha Olaszor-
szagban foghagymat esznek az
emberek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26
MEC0RJ|TETTE A PATKANY0KAT

A michigani allami egyetem
egyik orvostanara, DR.. Norman
r. Maier ktilonos kiserlettel
probalkozott. Megbolonditotta
a kiserleti patkanyokat. Tette
ezt azert, hogy a patkanyok
meg6rulesenek okaibol kovet-
kezteteseket vonjon lie ARA nez-
We, hogy mit6l bolondulnak
meg az emberek?
A kiserlet eredmennyel jart,
aminek bizonysaga gyanant az
American Association for the
Advancement of Science 1000
dollaros palyadijat adott a ta-
narnak es ezzel hivatalosan is
igazolta, hogy DR.. Maier altal
kezelt patkanyok csakugyan
olyan bolondok, hogy bolondab-
bak mar mem is lehetnek.
ARA a kerdesre, hogy mikent
bolonditotta meg a patkanyo-
kat, a tudos azzal felelt, hogy
olyan kerdeseket adott fel ne
xix, amelyeket mem tudtak
megoldani? Addig t0rtek a rejt
venyeken a fejiiket, amig tul-
sagosan idegesek lettek es We
gill egeszen megbolondultak.
Icy van ez az emberekkel is.
A legtobb embert a melyseges
fejt0res bolonditja meg. Vala-
mi balsors eri es akkor elkezdi
t0rni a fejet rata, hogy mi
volt a csapas Okla? Addig tori
a fejet, amig vegre egeszen
ideges lesz es ha mem tud kell0
id6ben szabadulni a kinzo gon-
dolattol, akkor belebolondul es
kenyszerzubbonyb es parma
zott zarkaba keriil.
A michigani tanar nagyon
k6zenfekv6 peldaval szolgal ar
ra, hogy mi okozza sok esetben
az 6riiltseget. Peldanak egy
embert vesz, akinek kenyerke-
resete megkoveteli AIT, hogy
minden reggel het 6rakor reg
gelizzen. Ha ezt eveken at mar
megszokta es a felesege varat-
lanul mem teszi a reggelit pom
tosan reggel het orara az asz-
talra, akkor ideges lesz es ha
a reggeli ket honapon at allan
doan kes6n kerul eleje, akkor
olyan ideges letorest kap, a
mely k0nnyii szerrel alakul at
teljes 0riiltsegge.
EFT a kerdest vette alapul a
michigan orvostanar a patka-
nyokkal vegzett kiserleteihez.
Ket edenyt tett a patkanyok
kalitkajaba es a kett6nek tete-
jet eros papirossal k0t0tte be.
A jobboldali edenyben hus volt,
mig a baloldalit iiresen hagyta.
A kiserleti patkanyok leragtak
kezdetben mindket edenyr6l a
papirost es hamarosan raj0t-
TEX, hogy a baloldali edenyben
nincs semmi, ahhoz tehat t0b-
be hozza Sc nyultak. Mikor
alaposan megszoktak ezt a rem
Diet, akkor Maier tanAr meg
cserelte a sorrendet. A baloldali
edenybe tette a hust Is a jobb-
oldalit hagyta iiresen.
A kiserleti patkanyok mem
tudtak megerteni, hogy miert
nincs a hus a rendes, a meg
szokott helyen es nagyon ide-
gesek lettek. Eszukbe Sc jutott,
hogy a baloldali edennyel XII
serletezzenek, hanem koplaltak
es mikor a dolog par napon at
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26
A SzUEz CSATORNA UzSORiJA

S0A AAASAAsssS@~3 AAAAAS%ASA5 ~ S0Sk~~sAA
ba, Ausztraliaba, szoval a ta-
vol Keletre megroviditse. Ext
meg is tette, de ugyanakkor
uzsora-arakat szamitott a csa
lorna hasznalataert, amelyen
keresztiil 1870-ben csak 484,
ellenben 1937-ben mar 6655
halo ment at.
A hajoforgalom fejl6dese
kovetkezteben, bar id6kozben
mersekeltek a dijakat, a tar
sasag bevetele es jovedelme
oriasi mertekben emelkedett.
A haboru el6tti utolso evben
a myers osszbevetel szazhar-
mine millio aranyfrank volt,
amib6l tiszta nyeresegkent
nyolcvannegy millio maradt
fem.
1937-ben a bevetel szaz-
negyven milliot tett XII en-
mex koriilbeliil ugDanolyan
hanyada - hatvan szazaleka
- volt a tisztan fennmarad6
haszon. Id0kozben a t6ke-
t0rlesztes eltorpiil6 t0redk
keve Walt a kiadasoknak, vi
szont az iizembentartas h6t
es fel milliorol negyven mil
liora ment fe1.
Tudnivalo ugyanis, hogy q
homokos talajba vagott viziut
partjait aIlandoan ala kell
tamasztani, colopozni, a med
| ret kotorni es tisztitani. Mi
mel nagyobb tipusu hajok
jarnak, ANIMAL tobb a munka
es ANIMAL inkabb XII kell me-
lyiteni a medret, hiszen het-
ven ev el6tt masfajta goz0s0k
iartak keletre, mint ma.
Vegre is eek a munkalatok
teszik lehetove az oft jaro
hajok sebessegenek fokozasat.
) Az egesz utvonal megtetele-
hez a megnyitas idejeben meg
hetven ora kellett, ma pedig
mar tizennegy is elegend6.
; Miota Olaszorszag elfoglal-
ia Ethopiat, azota hajoforgal-
ma a szuezi csatornan keresz-
till oriasi mertekben noveke-
, dett, ugy, hogy az olasz ha-
jok most evente k0riilbeliil
! 60O-7O0 millio arany frank
csatorna hasznalati dijat fl
zetnek es ugy erik, hogy q
! francia kezen levo tarsasag
!; altal XII vannak uzsorazva. Es
mivel az olasz hajoforgalom
novekedni fog, meg jobban XII
; lesznek uzsorazva.
Ez inditotta Mussolinit ar
ra, hogy mikol a franciakkal
i, szemben megmozdult, akkor
, egyben bizonyos igazgatasi es
ellen6rzesi jogot is kovetelt
a szuezi csatornanal az ola
szok reszere. Ha ezt meg
kappa, akkor beleszolhat abba
hogy milyen dijakat fizesse-
mex ezentul a hajok a szuezi
csatorna hasznalataert es azon
,, lesz, hogy az minel olcsobb
legyen.
Ennek termeszetesen csak
iizleti jelent6sege van. Ha a
csatorna hasznalati dijakba
, belle is szolhat maid Olaszor-
szag, meg mindig oft marad-
max az angol hadihajok, anne
lyek Szuezt akkor zarhatjak
ell, amikor akarjak az olasz
vagy mas hajok elol.
Ez ellen Mussolini a Fold
) kozi tenger feletti olasz ura-
lommal akar vedekezni. Ha ell
tudna venni a franciaktd
Tuniszt, akkor ura lenne a
zart tengernek, inert Gibral-
tar ma mar semmitse jelent.
Maguk az angolok is beisn1er-
tex mar, hogy a spanyol fel-
szigetr6l vagy a szemben lev6
| - -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26

~
tunk tovabb nezegetni az or
runk he.yenel. A vilaghaboru
elotti id6kben Bees volt ne
kiink a legmesszebb, azota
meg Roma es Berlin lett a |
messze. Ami azon tul van,
az olyan mint Amerika. Jo|
odavandorolni, inert oft 1ehet
penzt keresni, de ennA tobbre
mar mem is voltunk kivan-
cSiak.
Magyar termeszetiinknek ez|
a sajatsagos foldrajzi es vilag-
politikai megk0tottsege okozta
ait, hogy meglepetessel TO
gadtuk Mussulini legujabb
mozdulatat es mem ment a fe-
jiinkbe a rejtely:
- Mi a csodat akar Mus
solini a Szuez csatornaval?
Hat lAssuk csak, NIT is tu-
dunk mi a Szuez csatorna fe-
|l6l? AIT, hogy valamikor egy
hatvan kilometer hosszu ho-
mokzatony valasztotta el
Azsiat Afrikatol es akkor j0tt
a francia Lesseps es atvagta
ezt a homokdombo ugy, hogy
hajozasi csatorna lett bel6le.
Ehhez persze penz kellett es
ezt a penzt reszvenyek elada-
saval szedtek ossze. A resi-
venyek javaresze francia es an
gol kezekben van olyan arany-
ban, hogy a reszvenyvagyon
alapjan a. franciak a csatorna
igazi urai.
Ezen a cimen kaptak hatal-
mat ARA, hogy a csatorna
hasznalatanak alapszabalyait
francia szellemben es tegyiik
hozza, hogy kivetelesen ma
gyon tisztessegesen csinaltak
meg. Kimondtak bennik,
hogy a Szuez-csatornat min
den orszag hajoi egyforman es
egyenlo joggal hasznalhatjak
No, ez az, amt a Szuezi-
csatorna felol tudtunk es ez-
ert lepett meg benninket az
amikor ait lattuk, hogy g
Franciaorszagal szemben emelt
olasz igenyek mogott szerepe
az a kivansag is, hogy a resi-
venytobbsegenel fogva francis
szuezi csatorna-tarsasag adjor
at nagyobb reszvenycsomago
az olasz kormanynak.
A tarsasag alapitasabar
ugyanis olasz toke mem vet
reszt, csupan az 1885 januar
neutrality-suspicious.
idejen beszeltek arrol, hogy
Olaszorszag jelentos reszveny
pakettet vesz at a szuezi csa
torna-tarsasagnal.
Az az olasz kivansag, hogy
a tarsasag tulajdona reszber
olasz kezre keruljon, ertheto
inert politikai es iizleti okol
egyarant kivanatossa teszil
ext Roma szamara. Mert hs
az alapszabalyok XII is mond
jak, hogy a Szuez-csatornat
minden allan hajoja akadaly
talanul hasznalhatja bekeber
! es haboruban egyarant, {
helyzet megis az, hogy amikol
az agyuk beszelnek, akkor al
alapszabalyok hallgatnak. A
vilaghaboru idejen is szabae
volt a k0zponti hatalmak ha
joinak atkelni a Szuez-csa-
tornan, de a csatorna torka1
angol hadihajok alltak Ell. En-
mex ellenere az olaszok RENE
lik, hogy ha a tarsasag resi-
venyeinek jelentekeny reszet
megkapnak, ennek reven bizo.
nyos katonai bazisra is inkabt
szert tehetnenek a csatorns
k0rnyeken.
i Ezenfeliil azonban nyomo.
penziigyi erdekek is vezetik a.
olasz kormanyt, inert a tar
sasagnak arany-devizakban va
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26
LASSABBAK, De JOBBAk LESzNEK
ATENCEREN JAR0 COzHAJ0K

A nemet allaspont teljesen
indokoltnak latszik, inert va
loban ugy van, hogy a tenge-
rem valo atkelesnel nem nagy
szerepet jatszik a minden aron
valo gyorsasag. Vasuton szive-
sen megy az utas, ha hosszu
utat kell tegyen, a gyorsvona-
ton, de a tengeren valo atke-
les sokkal nagyobb mindenki-
mex az eleteben, sokkal jelen-
tekenyebb esemeny, semhogy
az lenne az embernek a celia,
hogy minel hamarabb leszaba-
duljon a haj6r6l. A divat
ugyan sokat nyom a latham es
az emberek szivesen dicseked-
mex vele, hogy olyan gyors ha-
jokon utaztak, mint a Nor
mandie vagy a Queen Mary,
de aztan aki ezeken a g6z0sO-
k0n utazik, a vegen mindig
sajnalja, hogy mar vege van
az utazasnak. A napokig valo
haj6zas maga is iidiiles es pi-
henes, mem ugy, mint a vasuti
ut es nlivel kenyelemben, el-
menyben, szepsegben a kisebb,
a lassubb g6zosok mem allnak
semmivel sem a nagyok mo-
gott, vegeredmenyben minden
hozzaert6 inkabb ezeken megy
mint a luxusoriasokon.
A tapasztalat azonkiviil ait
is mutatta, hogy a kisebb ha-
jok, kisebb sebesseg meIlett
kellemesebbek is. A Norman
die-val tortent, a francia halo
val, hogy els6 utjan ugy ra.
zott, ugy remegett az egesz
hajoorias, hogy hatarozottar
kellemetlen volt rata az uta,
zas. A mern0k0k egesz serege
dolgozott azutan rata, hogJ
megtalaljak a hibat es vegu
az derult XII, hogy a csavaroE
okoztak a rezgeseket.
A nagy haj6knal oldalt van
max a propeller csavarok =
egy-egy ilyen csavar negyver
tonnat nyom - es olyan szor
nyii orvenyeket kavarnak {
WIDEN, hogy a hullamzas a.
egesz hajot megremegteti. 1
Normandie hatso reszeben egy
szeriien mem lehetett kibirn
ezt az eros remegest. At il
epitettek a csavarokat. A XII
sebb hajokat ezzel szembel
csak egy csavar hajtja es ezze
elesik a nagy niszaH rejt
veny, hogy a ket oldalt dolgo
20 csavarpar liikteteset hog.
semlegesitsek a mernok0k.
i Habar tehat ait hihetne a.
ember, hogy mennel nagyobl
a halo, ANIMAL nyugodtabb
jarasa, amt a tengeri beteg
segt6l fel6k kvannak legin
kabb, a valosag eppen ellen
kez6leg az, hogy a legnagyobl
hajok nyujtjak legkevesbe ;
szarazf0ldi nyugodtsagot.
i A gyors hajok alkonya
azonban meg inkabb elhozz;
a leghajozas gyors fejl6dese
Talan csak egy-ket ev valasz
mar el benniinket attol, hog.
rendszeres legi kozlekedes lie
gyen Amerika es Europa k0
zott es ha maid menetrend
szeriien jarnak a repiilogepel
az Atlanti tenger felett, a ha
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-01-26

Amerika reg mindig a bat
rak hazaja. Latszik ez abbol,
amt a radiokon adnai. el6.
Evening star., 1939-03-11

erect one 2-story brick and cinder
block dwelling, 5073 Lowell street
NV, to cost $4,000
William B. Cation, 1888 Pennsyl-
vania avenue Sc, owner and build
er; L. w. Giles, architect; to erect
one 2-story brick and concrete block
fiat, 1924 Twenty eighth street Sc,
to cost $500.
Magdalene Van Der Sys, 1918 Gil
rard street NV, owner, designer
and builder; to erect one 2-story
brick and cinder block dwelling, 6506
Luzon avenue NV. to cost $1,000
D. S. Biron, 1918 Ninth street
NV, owner and builder; Dana B.
Johannes, jr.. designer; to erect one
2-story brick and cinder block
dwelling, 1920 Forty-sixth street
NV, to cost $500.
Stanley C. Roehr, 1924 Forty-first
place NV, owner and designer;
George E. Ferris. 1910 Albemarle
street NV, builder: to erect one
2-story brick and frame dwelling,
1854 Arcadia place NV, to cost
$4,000.
Jane A. Corbin, 2105 Nichols ave-
nue. Sc, owner; Frank B. Proctor,
designer; Atlas Home Improvement
Co., 1911 Franklin street NE, build
ers; to erect one 2-story brick and
cinder block store and apartment
above, 2107 Nichols avenue Sc, to
cost $1,000.
j. c. Nealon, 1921 Nevada avenue
NV, owner and builder; Dana B.
Johannes, jr., designer; to erect one
Evening star., 1939-03-11

erect one 2-story brick dwelling,
2008 Thirty second street Sc, to
cost IS 900.
La Sale Park Corp, 1920 K street
NV, owner and builder; Schreier
g. Patterson, architects; to erect one
2-story brick and tile dwelling, 1900
Upshur street NE, to cost IS 500.
Washington American League
Ball Club. Seventh and Florida ave-
nue. NV, owners, designers and
builders; to erect one History
building for wholesale purposes, 2o15
Georgia avenue NV, to cost $4,000.
Ethel J. Davis, 628 I street NE,
owner and builder; Edmund Gron-
dine, designer; to erect one 2-story
brick dwelling, 1105 Forty fourth
place Sc, to cost $4,500.
Millie Altman, 24l2 Wisconsin
avenue NV. owner; L. w. Giles,
architect; Harry Poretsky. 45l5
Thirteenth street NV, builder; to
erect one l-story brick addition, 2412
Wisconsin avenue NV, to cost g..
500.
Evening star., 1939-03-11
43 Homes Completed
In Lynda|e Section

A group Of 43 new homes, the
largest number Of dwellings to be
placed on the market here at one
time in several years, has been COM
pleted in the new development Of
Lyndale, located on Minnesota ave-
nue. Sc, just north Of Pennsylvania
avenue, 1t was announced today by
]. Wesley Buchanan, sponsor of the
subdivision.
The new section is adjacent to
the Anacostia golf course and rec
reational center. It is a rolling tract
of "a acres. and 275 dwellings are
scheduled to be built there. The
houses are within the low-cost
classification and are eligible for
the Federal Housing Administra-
tion's liberalized financing plan.
This includes insurance Of 90 per
cent Of the purchase price, and q 10
per cent down payment.
A site has been reserved in Lyn-
dale for q shopping center. The
section Is conveniently located with
regard to churches and schools, and
1t Is about the only community of
moderately priced homes in the city
where all the houses either border on
or are adjacent to a Government
park.
The houses are we'll designed and
harmoniously grouped. They are of
brick and masonry construction, and
have full Easements and insulation.
Two Of the completed houses-at
29l5 and 29l7 M street S.E.-have
been furnished by the Palais Royal.
Evening star., 1939-03-11

2-story brick and cinder block DWELL
ing, 550S Thirtieth place NV, to
cost $1,000.
Victor H. Schultz, 3911 Kansas ave-
nue. NV, owner, architect and
builder; to erect one 3-story brick
apartment e units, 1915 Randolph
street NV, to cost $4,000.
Miss Lucretia E. Remington, TIL
den Gardens, owner: A. w. Smith,
architect; Joseph Hopkinson, 4700
Brandywine street NV, builder: to
erect one 2story brick dwelling,
ASH Forty-seventh street NV, to
cost $500.
Woodbridge Realty Co., owners;
Lyle Worth, designer; R. W. Werth,
2377 Rhode Island avenue NE,
builder; to erect one 2-story brick
dwelling, 2403 Irving street NE, to
cost $4,000.
Joseph Mitchell, owner; Earl Won
Reichenbach, designer: builder not
selected; to erect one 2-story brick
dwelling, 3647 Highwood drive Sc,
to cost 5000.
Richard A. Absher, 3214 w street
Sc. owner; Earl Won Reichenbach.
designer; builder not selected; to
Evening star., 1939-03-11
Magazine Feature Home
In Capital Described

The new home at 1874 Reservoir
road NV, Dumbarton, decorated
and furnished by the Studio Of Ar
chitecture. Building and Decoration
Of Good Housekeeping Magazine and
featured in its March issue, offers
an unusually good example of in
terror treatment Of q small Georgian
house. The house was built by
Waverly Taylor, Inc.
In her article in the magazine.
Miss Helen Koues, director Of the
studio. outlines the plan followed In
selecting the decoration scheme and
furnishings for the dwelling. Start
Ing with the basic colors in fabrics,
wallpaper and floor covering for
the living room, these colors are
harmonized with the other first
floor rooms-entrance hall, paneled
study, dining room and kitchen.
For the living room, a most un-
usual wallpaper of cocoa brown
ground and white medallion design
forms the background. The same
tone Is present In the figured rug
and is picked up in some Of the up
holstery. In background Of soft
blue. The furniture is of the 18th
century design, in keeping with the
Adam period portrayed in the MAIL
tel. cornice and decorated ceiling.
Again. in the adjoining dining
room, the wallpaper has a back
ground Of cocoa brown with narrow
white vertical pin stripe. There is
white paneled dado and the cur
tainS are deeper brown than the
walls, with white and rose shades
in the design. The Adam ceiling of
this room. with its circular band
and center, covering the pinhole
spotlight. is particularly effective.
The kitchen Is in blue and white,
with a contrasting scarlet red in
terror in the dish closets. The hall
is papered in paper OF blue back
ground, figured with white Colonial
eagle and bust Of George Washing
ton, over dado of white.
In the flrst-floor study. effective
use has been made Of curtains of a
deep. rusty pink with an authentic
Williamsburg design in columns Of
old blue and white. lending colorful
contrast to the mellow brown of the
stained knotty pine. The same
chintz as used in the curtains is on
the sofa and two small chairs are
covered with an old blue woven cot
ton fabric.
Evening star., 1939-03-11
Arlington Triples Volume
Of February Last Year

Building activities in Arlington
County, Va, during the month Of
February nearly doubled the pre-
vious month and trebeled a similar
period last year, report of Build
ing Inspector Andrew Jensen re-
vealed today.
Inspectors expressed amazement
at the rate at which Arlington's
building activity continues to rise.
This year is already far in advance
Of last year, which set the all-time
high record of more than $40 900 900
activity. Whereas the first two
months of last year were slightly
less than 100000, the first two
months of this year exceeds $780,
Evening star., 1939-03-11

900 In value Of construction per-
mits issued.
Last month the total number of
building permits issued were for
construction valued at $1,519,797 as
compared with 1852 ,555 for the pre-
ceding month and $521,717 for Feb
ruary, 1898.
Last months permits were issued
as follows: Seventy-six for one-fam-
lily dwellings valued at $42O,350; II
two-family dwellings, $174500; %
apartments, $787,000; three busi-
Evening star., 1939-03-11
Number Of DWELLINGS
Approved in Week
Highest Of Year
Permits Issued Call for
IS One-FomiIy
Residences

Residential building again mo.
nopolized the construction picture
In Washington during the last week
as the Office of Building Inspector
John w. Oehmann approved per-
mits calling for erection of rs one.
family dwellings and seven small
apartments.
The number of dwellings approved
was the highest for any week this
year. A large number of the houses
planned were to be Of the low-cost
type, although the average cost per
house for the week was higher than
usual.
More important permits Of the
period follow:
Barkley Bros, Inc, Shoreham
Building, owners and builders; Kirk
huff g. Bagley, designers; to erect
fifteen 2-story brick dwellings, 5OO8
SOLO, 50l2, 50l6. 5018, 5000. 5024, 5026,
5028, 5032, 5034, 5O36, 504O, 5O42 and
5044 Nebraska avenue NV; to cost
$4,000.
Home Construction Corp, 1925
Perry street NE, owner and build
er: Edward st. Cry harrington, de-
signer; to erect ten 2-story brick
and stone dwellings, 4814-32 Conduit
road NV; to cost $4,000.
Paul D. Crandall, Tower Building,
owner and builder; Joseph B. Himel-
heber. architect; to erect fourteen
2-story brick and cinder block dwell
1ngs, 16l0-32 Oak street NV. and
3446-48 Brown street NV; to cost
$50,O00.
Waggaman-Brawner Realty Co.,
Seventeenth and I streets NV,
owners and builders; George S.
White, architect; to erect four
2-story brick and cinder block dwell
1ngs. 3420-3416-2412 and 34O8 Lega-
ton street NV: to cost $4,000 each.
David Isen, Silver Spring, Nd,
owner and builder; Dana B. Johan-
mes. jr, designer; to erect four
2-story brick and cinder block
dwellings, 1929. Abb, 4737 and 4741
Conduit road NV; to cost $4,000.
Jacob Roberts, 1915 K street NV,
owner and builder; George T. SAINT
myers, architect; to erect six 2-story
brick and cinder block dwellings,
319-329 Gallatin street NV: to
cost $4,000.
Louis and Robert Bowdler, 1923
Benning road NE, owners and
builders: L. R. Ray. designer; to
erect three 2-story brick and cinder
block apartments (six units each),
1706-1708-1710 Gales street NE: to
cost $22,50O.
Richard A. Absher, 3214 w street
Sc, owners; Earl Won Reichen-
bach, designer: builder not selected;
to erect three 2-story stone dwell
ings, POOL -2005-2OO9 Branch avenue
Sc; to cost $4,000.
William B. Cation, 1888 Pennsvl-
vania avenue Sc, owner and build
er; L. w. Giles, architect; to erect
TWO 2-story brick and cinder block
mats, 2800 and 28O6 o street Sc, to
cost $4,000.
Simpson-Peak Co., SAIL Brookville
road, Chevy Chase, Md, owners and
builders; George S. White, designer:
to erect two 2-story brick dwell
ings, $500 and 3511 Runnymede place
NV, to cost $4,000.
Jacob Minkoff, 1903 Decatur street
NV, owner and builder; George T.
Santmyers, architect; to erect two
2-story brick and cinder block flats,
1853 and ITO Princeton place NV,
to cost $4,000
D. S. Biron, 1918 Ninth street
NV, owner and builder; Dana B.
Johannes, jr., designer; to erect
three 2-story brick and concrete
block dwellings, 1887 1341 1345
Tuckerman street NV, to cost SIS
900.
Thomas F. Jones, 4701 Forty-first
street NV, owner and builder;
Elmer Cappelman, architect; to
Evening star., 1939-03-11
Business Districts Studied

A national study of the problem
affecting business districts of Amer
ican cities has been undertaken by
the National Association of Real
Estate Boards upon recommended
ton made to its directing body by
E. L. Ostendorf, Cleveland, presi-
dent.
Evening star., 1939-03-11

nesses, $4,000; 20 alterations,
1882; nine separate garages. ST.
485, and IL garages in homes, SO, 100.