Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-10-20
Z Washington.

ia lOhu v VOJCIlShC
informacni sluzb6, rekl Dieso-
WI kongresnfmu vyboru, re pri
c1stce v Rusku 1936-37 bylo
popraveno $4,000 ddstojnikd
Rude armady.
Mimo to-, dodal Krivitsky,
Josef Stain postal cd 100000
do 100000 osob do vezeni neb
do vyhnanstvf a ''miliony lidl
do koncentracn1ch taboru".
Pravil, re Sc rozesel Sc Sta
linen k Will teto "cfstce."
Svedek cinil sve vypovedi
prostrednictV1m tlumocnlka.
Pravil, re "cfstka" dosahla
sveho vrchole v letech 1886 a
1887.
" politickych kruzich
pTevlada presvedcenf, re Hit
Ter sc tTese zoufalstvim mad
moznostf byti sesazen nasled-
KEN valky.
Jak britsky, tax francouz-
sky premier osobne prohlasili,
re tax dlouho pokud Hitler a
jeho rezim z1stane u vesla, v
Nemecku nebude zadny mir.
Nemohou delat mir S Hitlerem
z toho jednoducheho ddvodu,
re prokazal nadevsf pochyb-
most bezcennost svych slib1.
"Ciny, ne slova'', jak Lon
dyn tax PaTiz souhlasf, "musi
prijfti. Co stojf v ceste k mi
ru je nemecka vlada." To re-
XII Chamberlain We ctvrtek a
den pred tim Daladier.
Vladnf detektivnf trad,
jenz podnika honbu ma vyzve-
dace a cvicf pro tuto praci no.
We cleny sveho personalu, byl
splnomocnen pridati dals1ch
$50 agentG a ko-ordinovati svo
ii cinnost S onou ostatnlch pro-
tivyzvedacskych agenci1, vcet-
ne onech armady a valecneho
iodstva.
Vsichni now agent byli jiz
vybrani a prodelavajf vycvik.
400 absolvent1 policejn1 aka
demie vydrzovane vladimir de-
tektivnlm 1radem bylo povo-
lano do sluzby.
Generaln1 navladn1 Murphy
pozadal, ably vsichni obcane
uvedomili nejblizsf vladnf de-
tektivnf Trad, kdyz mali neko-
no v podezreni, re Sc dopoust1
spionstvf neb sabotaze.
j. Edgar Hoover, direktor
vladn1ho detektivniho uradu,
pravil, re narod jest bezpec-
nejsfm pred spiony a sabotery
neil v cas- valky zuric1 ma KITE
rekoli pevnine.
Historku O spionazi a intri-
kach vypravel Maurice L. NAL
kin z New Yorku, jenz pred
lozil listing dosvedcuj1c1, re
byl zakladatelem komunistic-
Ike strany v teto zemi a jenz
vyslouzil diva roxy We vezeni,
kan byl poslan pro zlocinny
utok behem stavky koziSn1kG
v New Yorku r. 1926.
Strana zorganisovala pry
"tovarni bunky" v kazdem "a
vode, kde clenove strany jsou
zamestnani a clenGm bylo ma
fizeno, ably zfskavali vsechny
NONE informace pro 1stredni
kontroln1 vybory. Pravil, re
Sc to delo v brooklynskych
vladn1ch lodeniclch pc leta.
Ustrednf vybory byly We sty-
ku S agenty O. G.. P. u, pro-
hlasil Maxim, jejichz ~prostred
nictvfm data dostala Sc do Kre
mlu. Svedek dodal, re komu-
niste, kterf pGvodne z1skavali
informace nevedeli, Re to slo
do Ruska.
Tazan byv, zdali INA neja-
Ike agenty O. G.. P. u. operujf-
cf We Spojenych Statech, NAL
kin pravll, re Jednlm z mich
byl jisty Mr.. Dirba, jenz pry
vystupoval tez pod jmenem La
pin. Pravil, re pozdeji byl
Clenem Ustredni kontrolnf ko-
mise v teto zemi. Byl to Dir
ba, jemuz pry davany byly in
formace z brooklynskych To-
denic.
Kdyz predseda Dies sc ia
zal, zdali informace ziskava-
ne "tovarnfmi bunkami" bu-
dou nyn1 ucineny pfistupnymi
Nemecku v dGsledku move rus
ko-nemecke smlouvy, Maxim
odpovedel kladne.
= Pluk. Charles A. Lind
bergh primlouval Sc o podrze-
nj embargo ma "utocne zbra.