Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-03
Svstove vystavy v America.
F. L. I. S.

F. l.. L. S.
Velke vystavy jsou letos pofa-
dany ma pobTezf Ticheho i A
tlantickeho oceanu. Jiz cd ro-
ku 1876 sleduji mezinarodni
vystavy americky pokrok v, re
medelstv1 a umenl.
Is. 1nora t. r. Dude zahaje-
ma Golden Gate International
Exposition ma ctyrystaakrovem
ostrove v zalivu San Francisco.
Vystava je oslavou zdarneho
jedinecneho inzenyrskeho pro-
jektu sveho druhu, totiz vybu-
dovanf nejdelsfho a nejnaklad
hejsiho mostu ma svete - San
Francisco Oakland Bay Bridge
jakoz i oslavou zaveden1 pravi-
define letecke postovnf sluzby
pres ITCHY ocean obrovskymi
letouny a uskutecneni novych
hydro-elektrickych projekt1
ma zapade, hlavne pfehrad
Boulder, Bonneville a Gran
Coulee.
Dne 80. dubna Dude oficiel-
ne otevfena New-yorska sveto-
va vystava ma 1915 okrech We
Flushing Meadows v okrese
Queens. Pozemky, ma nichz Sc
vystaviste rozklada, byly jeste
pred kratkymi nekolika lety
mocayl, jez byly pracne vysu-
seny a posazeny mnoha tisici
stromG. Ocekava Sc, re ma
New-yorskou svetovou vystavu
sjede Sc asi padesat milion1
navstevnfk1 re vsech statI u
ME a re vsech kout1 sveta. W.
stava je poradana ma pamet
esopadesateho vyrocf dosazeni
Jirfho Washingtonu "a prveho
presidenta Spojenych StatG
dine 80. dubna 1889.
Plny vyznam techto vystav
uvedomfme 81 nejlepe tehdy,
pTipamatujeme-li 81 pocatek a
postupny vyvoj vystav vIbec.
Takovyto pfehled zavede mas
zpet ma pevninu evropskou,
kde jiz pred mnoha stoletimi
byly pofadany "vystavy" We
spojitosti. S nabozenskymi osla-
vami, byly to spfse trhy, ma
nichz Tide v%ystavovali a vyme-
novali RUNE zbozi. Pred sve-
tovou valkou sj1zdely Sc velke
zastupy navstevnik1 Ike kazdo-
rocnim vzorkovym veletrhGm
do Lipska Nemecku, do Ly-
ons We Francii a do Nizniho
Novgorodu v Rusku. Prva w
stava, ma nfz byly vystaveny
produkty celeho naroda, byla
uspoTadana roku 1898 v Parl-
Ii, prvnf vystava mezinarodnf-
no razu roku 1849 v Londyne.
Cd tech CAST byly poradany
internacionalni vystavy v hlav-
Mich mestech temeT vsech e.
vropskych zemi. Kazdemu, as
pom z obrazkG, znama Eiffelo-
va vez v Parfzi je pamatkou re
svetove vystavy, poradane v
hlavnim meste Francie roku
1889 ma pamet steho vyrocf
francouzske revoluce.
"
Americtf prvnl osadn1ci pri-
nesli S sebou re sveho evrop-
skeho rodiste i zvyk, poradati
trhy a vystavy a podporovati
tax obchod. Nejcasteji byly pc
to zemedelske trhy, poradane
okresy a pozdeji staty ma nichz
hospodaTi a vyrobci vystavova-
Ii dobytek, point produkty a
hospodafske stroje, a pri nichz
byly udelovany ceny. Frank
lin Institute, zalozeny roku
1924, rozsfril vyznam techto
trh1, kdyz 81 vyzadal 1casten-
stvf vynalez1 a ucencG. Vedle
prGmyslovych a hospodar-
skych prOduktu pOcaly sc ma
veletrzfch objevovati i umelec-
Ike pfedmety, doklady 0 pokro-
ku ma poll vzdelavacfm, v me-
dicine a v jinych vedach.
Prva americka vystava v me-
zinarodnfm rozsahu byla uspo-
radana roku 1853 v New Yor-
ku v Bryant Park. Vystava
byla zahajena presidentem
Piercem a vedle Spojenych Sta
til vystavovaly ma nj i Angle,
Nemecko, Belgie a jine staty.
Mnohem okazalejsi mezina-
rodnf vystava byla poradana
roku 1876 We Filadelfii ma osla-
WI steho vyrocf prohlaseni ne
odvislosti. Byla to vystava pro-
duktd pGdy, dol1 a tovaren a
predmetG umeleckych, a byla