Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-08-18
Z Washington.

mi mesfci baterie C. SO polniho
delostrelectva vypalila prvnf
strely z tohoto della. Naboje
nesly dale, nez kterekoliv pol
nj delo kdykoli pouzfvane. Pro
jektil urazil drahu $4,000 var
dG a vybuchem zpGsobil v pr
de jamu 16 stop hlubokou. Ne
kteri odbornfci vsak tvrdf, re
sc move toto delo nesrovnava
prrfznive s tezkymi polnfmi de-
ly jinych mocnosti, zejmena
Nemecka.
Poukazujf ma to, re jest ma
boj 100 liber tezky, delo samot
ne vazf pres Is tun, a normal
nj naboj docflf vzdalenosti 49,
900 yard1, nejmocnejsi naboj
nese strelu $4,000 yardG. V te-
re tTfde Nemecko ma $50 nm.
della, ktera vazf pouze II tun,
stTilf naboje 115 liber tezke ma
vzdalenost $4,000 yardu.
Americke delo jest pry pr1-
lis tezke pro dopravu v poll.
Puvodne bylo pocftano re Dude
vazit pouze $4,000 liber, ale
kdyz bylo dokonceno, tato va
ha byla prekrocena O 20 pro-
cent. Rovnez vzdalenost mezi
venkovnimi stranami pasovych
kol jest SO palcG, pr1lis velika
pro rychlou dopravu dvoj1m
smerem pc pravidelnych SLIM
c1ch.
= Department obchodu O.
znamil, re Nemecku vynalez-
Ii nahrazku vajec, vyrobenou
z ryb a mleka. Chtejf tim zpG-
sobem omeziti dovoz vajec z
ciziny, Ia ktere roku 1888 "a
platili ma $38,00O,0 900
V Nemecku zaroven konaji
pokusy S 1schovou vajec v CHA
dfrnach pouzfvajice k tomu
plynu z kyslicnlku uhliciteho,
Carbon dioxide, jak depart
ment obchodu dale oznamuje.
Vejce, jez byly POOLE teto me-
thody ulozeny dlouhy cas-, wy
rovnaly pry Sc cerstvym vel
elm.
= 8. srpna bylo tomu 10
rokG, CO pc prve sc v Americe
rozejela prvnf parn1 lokomoti-
va. Stale Sc tax v Honesdale,
Pa, jak uvad1 Association OF
American Railroads We vzpo-
minkach ma omen stroj, nazva-
ny "Stourbridge Lion.
Ona locomotive byla impor.
tovana z Angle k doprave u.
hi z anthracitovych dol1 De
laware & Hudson Canal Com.
pany u Carbonate, Pa, a to k
terminalni stanici one spoiled.
nosti u Honesdale, Pa, vzdale.
ne cd dolG II mil.
Prvnf pokusy ukazaly re
tehdejsf kolejnice nebyly dosti
pevne, ably unesly onu sedmi.
tunovou lokomotivu, nazvanou
"Stourbridge Lion. Proto pc
nekolika pokusfch byla loko-
motiva dana ma odpocinek.
Kdyz pax pozdeji zeleznicni
doprava byla zdokonalena a
zacala hrati dGlezitou roll We
vyvoji Spojenych Stat1 i cele.
no sveta, byla tato prvni loko.
motiva znova castecne sestave.
ma a umistena v Smithsonian
Institution We Washingtone ia.
ko pamatka ma prvni americke
pokusy o parn1 dopravu.
= Tt pristehovalci, kteri sem
do 1. %cervence 1924 pfisli ces-
tou nelegaln1, mohou nyni tentc
pobyt 81 legalizovat. I'll, kteri
pfisli do USA pc /. cervenci
1924 nezakonne, nemohou sc
uchazet O legalizaci sveho po-
bytu.
Kdo chce vyuzit dobrodini
tohoto noveho Zakona a chce
Sc staff acknowledgements obca-
mem, must dokazat: re prise]
do Spojenych StatG pred 1. Ger
vencem roku 1924; re zde ne
pfetrzite cd te dolby bydlel; re
je osobou dobreho moralniho
charakteru a re nepodleha de-
portaci zadatel must byti tez
osobou, ktere je naturalisace
povolitelna, to jest musi patrit
k bile nebo cerne rase.
Jakmile zakon tento vejde v
platnost must ii, kdoz budou
chit pouzlt jeho vyhody, do
psat nejblzis1 imigracnf a ma
turalizacnf 1Tadovne nebo do
Washingtonu ma immigration
and Naturalization Service O
vytisk formy {. $50. Vsecky
otazky ma teto listine must "a
datel opatrne vyplnit a vratit