Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-12-29

~
tyto zeme v zar1 1888 zradily?
Nell bychom 81 ovsem vazit je-
jich hlubokeho narodniho cite
nj. Skutecny ceskoslovensky
vlastenec nezapomene \nikdy,
jak hanebne Sc k nam zachova-
ly vlady obou techto zemf. Nj
KIDD take nemdze pochybovat O
tom, re ddsledky mnichovske
grady zGstanou hluboko vryty
do srdc1 vsech, kteT1 miluj1 ces-
koslovenskou vlast. Hned pc
Mnichove, jeste V r1jnu 1888,
vychazely. v ceskoslovenskem
tisku verse, jez vyslovily neza-
pomenutelne a jednou pro
vzdy jak Sc stav1 csl. narodni
duse k trade, s%pachane spoje-
neckymi narody. City, jez by
ly jednou provzdy takto vyslo-
vecy a formulovany, mali w
historickeho dokumentu.
To nemluvil "a sebe Halas ne
DO Hora, Holan ci kdokoli jiny,
to promluvil ceskoslovensky
narod 1sty svych basnfk1. Ia
to slova jsou neodcinitelna a We
sve jedinecnosti navzdy platna.
Ceskoslovensky narod nesmf
I'll Sc ami dnes S Mnichovem.
NesmlT1 Sc s MIN nikdy a Dude
vzdy odmftat podvod, jenz byl
tehdy spachan ma myslence e.
yropske demokracie a svobody,
predevs1m ma myslence svobo-
dy malych narod6. Ale stejn6
jake csl. narod odm1ta mni-
chovsky zlocin, tax odm1ta a.
gitaci tech, kteTi dnes chteji
Mnichova zneuz1vat jen proto,
ably vehnali csl. narod do jine
riskantn1 zahranicne politicke
orientace. Prozfvame osudo-
We DOLBY nejen Ceskoslovenska,
ale cele Evropy. 0 nj Sc hraje,
nikoli jen O nas1 zemi. Zadna
hesla a zadna STRANGELY zaos-
trena agitace nemuze protO pfi
spet k resent situace. Kdo nam
tvrd1, re jen ia ci ona orienta-
&c zachranf nasi zemi, ten lie,
a lie vedome, protoze We sku-
tecnosti mu jde O to, ably Sc
Ceskoslovensko orientovalo do
celia urcitym smerem, nikoli o
to, ably csl. narod nabyl tax ci
onak svobody.
Byly dolby, kdy orientace &C.
skoslovenska byla zcela jedno-
znacna a urcita. Tehdy Cesko-
slovensko bylo orientovano k
evropskemu Zapadu a soucas-
ne cinilo vse, ably nastalo sblf-
zenl mezi Zapadem a Vycho-
dem, ably zapadnf demokracie
vesly v soucinnost sc SOVIET
skYm Svazem. Zadna druha re
me ma svete nevykonala pro tu-
TO soucinost vic nez CSR. Bylo
znacnou merou osobn1 zaslu-
hou DIR. Eduardo Benese, re by
la navazana soucinost mezi Pa
ffizf a Moskvou a re Sovetsky
Svaz vstoupil do Spolecnosti
narodG. Ia tyto sluzby myslen-
ce evropske soucinnosti bylo
Ceskoslovensko pranyrovano
jake stat bolsevicky, a to zvla-
ste Sc strany toho Nemecka,jez
dnes ma pTatelskou smlouvu Sc
Sovetskym Svazem. Jasna a
d1sledna zahranicne politicka
koncepce ceskoslovenska byla
pax v Mnichove opustena vse-
mi. V zar1 1888 byla situace
takova, re jednostranna SOU
cinnost Ceskoslovenska Sc So
vetskym Svazem by byla zna-
menala, re by Sc proti CSR by
la postavila i Francie a Anglie
pc boku Nemecka. Obecna e.
vropska valka byla by byvala
nezbytnym d1sledkem, Cesko-
slovensko bylo by Sc stale dejis
tenn nejstrasn6js1ch bojd, Ia
nichz by byla celia Europa pow
stala proti Sovetskemu Svazu.
Ceskoslovensko zachranilo ten
dy evropsky mir a odvratilo e,
vropske tazen1 prot Sovetdm
svou tehdejsi kapitulac1. Ia
to nekteri Tide dnes sp1laji teh.
dejsfm vndcnm CSR kapitulan.
III a tymz dechem kficf, ably by
la ukoncena valka, v~ycitajlce
soucasne Ceskoslovensku, IL
pred rokem valce zabranilo.
Tyto protichddne a navza'
jem 81 odporuj1c1 nazory a pro
jevy jsou prirozenym ddsled
KEN toho, re tito Tide men1 ma
cory Poole okamzite situace
Jim nejde O pravdu, ale Q chy
tracke taktikaren1. Nejde jim
samozrejme O Ceskoslovensko
ale O vlastnf STRANGELY zajem
A HT--Is XII 4o 7x-xy1Z1< ~ X1o1