Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-17

choz1 dohody s papezskou stO-
lici. Ia sve zasluhy byl jme-
novan titularnlm biskupem v
Lepantu, v roce 1921 Sc stal
milanskym arcibiskupem, "a
nekolik malo mes1cG ma to byl
povysen "a elena sboru kardi-
MALT a 6. 1nora 1922 byl We IA.
hlasovani pc smrti Benedicta
XIV. zvolen papezem.
Doba jeho slavneho panova-
nj je vyplnena evropskymi
zmatky, ktere Sc jeste neoby-
cejne pTiostrily, kdyz v Nemec-
ku Sc dostali k moci nazisti.
Neustalou snahou Pia XI. bylo
udrzeni svetoveho m1ru a Sic
doval proto S nekonecne trpeli-
YOU bedlivosti pTekotny vyvoj
politickych pomer6. Do Ruska
postal v cas- hladove krise zvla-
stni delegaci s velkymi zasoba-
mi potravin vseho druhu, po-
dobne pomahal v kritickych do
bach obyvatelstvu v Rakousku
i Nemecku. Poc1ta Sc, re v
prvnim roce sveho panovanf Wy
dial ma tyto podpGrne akce z
papezske pokladny nejmene
$1,OOO,O 600. Mnoho starost1
mu dala situace v Mexiku, kdyz
tax doslo k pronasledovanf ka-
tolik1 a vyhaneni knezi, ale je-
Ste horst pomery nastaly, kdyz
nazisti v Nemecku zacali jeSte
kruteji dolehat ma katollky, az
V posledni dobe dospely pome-
ry tax daleko, re Sc jiz verejne
mluvi 0 jejich 1myslech zabrat
veskery cirkevni majetek. Tyto
okolnosti velice stezovaly po-
slednf dny jeho zivota a Plus
XI. nikdy take nevahal vystou-
pit velice %rozhodne, davaje ma
jevo, re je skutecnym liberia
lem v nejkrasnejs1m toho slo-
va smyslu, ktery Sc snazi uha-
jit, kde jen mono, svobodu
lidstva a demokraticke ideally.
Pc te STRANGE m1ze a mel by
zGstat svetlym prlkladem vsem
sym nasledovnfkGm.
V historic katolicke cidkve
zGstane navzdy zapsan jake
papez, ktery skoncil dlouhole-
TT BOZ papezske stolice S ital-
skou vladou sjednanfm lateran
ske dohody, jez vratila papezi
svetskou vladu mad Vatikanem
a znamenala, re prestal byt
"vatikanskym veznem." Cd tie
DOLBY Plus XI. rad zaj1zdel ma
sve venkovske s1dlo mimo hra-
nice vatikanskeho mesta, coz
bylo jeho predchGdcdm cd do
by Pia V. znemozneno spory S
italskou vladou. V palaci Gan
dolffo, kde zejmena rad sidlel,
mel take vyhled do dalky ma
sve zamilovane Alpy. Hlubo-
Ike cftenf socialnf primelo v ro-
ce 1881 papeze Pia XI. k vyda-
nj encykliky, We ktere Sc ujal
pray socialne slabsfch a zej-
mena delnictva ma lepsi. zivotni
1del. Pfemfra prace podryva-
la pomalu, ale jiste jeho pevne
zdravi, take v roce 1886 tezce
onemocnel a jeho zivota jiz
bylo ma male. Ale tTeba slabe,
pfec jen z mladi otuzile telo
statecne vzdorovalo chorobe,
kterou Plus XII. stastne pTestal,
&C v tn dobu mu jiz bylo biz
ko k osmdesatce. Ale musil Sc
peclive vystflhat kazdeho ma
chlazeni, ktere sc mu nyn1 sta
10 take osudnym. Mimo pape-
re Iva XIII. byl papezem, KITE
ry sc v modern1 historic kato-
licke cfrkve DOLL nejvyssiho
veku. A zaj1mavo re jej S tim
to znamenitym muzem spojo-
valo i jeho socialni cfteni, KITE
re bylo zvlast vysoce vyvinuto.
Pc cele Europe byly vlajky
%spusteny do polovice zerdf q
z mnoha zemi dosly projevy
zalu a tributu zemrelemu nej-
vyssimu knezi Tfmskokatolicke
c1rkve.
We Francii smrt Svateho OF.
&c vzbudila hluboky zarmutek
mezi obyvatelstvem,je je pre-
vaznou vetsinou katolicke.
Jediny anglicky kardinal
Hinsley odjede do Rlma, ably
ucastnil Sc pohrbu papezova q
potomniho konklave.
General Franco, ktery opet
ucinil katolickou clrkev stain
cfrkvf We trech ctvrtinach Spa.
nelska, jez ovlada, narfdil, ably
prapory byly stazeny do polov:
&c st6zne a postal soustrastnJ
projev do Vatikanu.
Premier Mussolini vyslovi