davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

Aki naci vagy kommunista,
az altalaban nagyon niagara
hagyott ember lesz ebben a.
orszagban, inert a KOZVELE-
MENY is ellenuk van hangol-
va.
A munkaban azonban egye-
nesen tarthatatlan lesz a hely-
zete es ezt jo lesz meggondolni
minden epeszu es tisztessege-
sen erz6 embernek.
Mert joga van mindenkinek
addig kiabalni, amig csak a
sajat b6rere megy a vitezseg,
de nincs joga egyikiinknek sem,
hogy a sajat meggy6z6dese
martirokat csinaljon egy-egy
csoport amerikai magyarbol.
Vagy merle valaki vitatni,
hogy ha egy gyarban mondjuk
truckot, reptil6gepet vagy akar-
NIT csinalnak a szovetsegesek-
mex, oft ismert nacikat alkal-
mazni fognak?
Ismetelten es valosziniileg
mem utoljara, szajtartasra ke-
rink hat mindenkit, akinek a
hangos velemeny-ny -nyilvanitasa
esetleg a magyaroknak art
hatna.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14
HA A CAzDA is
BECSTELEN

Ha a gazda is tolvaj, nem
varhat becsiiletesseget a SOL
gajatol.
Par ev elott meg az volt a
jelszo, amit a regi romai JOG
"caveat emptor", azaz magya-
rul: vigyazzon a vasarlo jelige-
vel szabalyba fektetett, hogy
mindenkinek onmaganak KEEL
lett ugyelnie ARA, hogy mi
lyen uzletet kot es ha az elado
megcsalta, nem volt jussa a
panaszra.
A csalas ebben az idoben
valami fensobbseges szellemi
jellemvonasnak volt tekintve
es exert lehet6leg minden liz
letet keszpenzzel bonyolitottak
lie, inert egyik embernek keves
bizalma volt a masiknak be-
cSiiIeteben.
Csak mikor mar nagyra mott
az iizleti forgalom, akkor jott
ell a bizalom korszaka es csak
akkor fejlodott XII a hitel-elet,
amely az emberek becsiileteS
voltara volt alapitva.
A javulas aprankent odaig
fejl6dott, hogy az emberek
nagy resze szavat tarto lett es
mem kellett t6le kulon irast
kerni, ha valamit a becstiletere
biztak.
Ez volt az utolso evtizedek-
ben a tarsas elet alapja, ez a
becsiiletesseg, amely AIT paran-
csolta, hogy vallalt k0telezett-
segenek tegyen eleget minden
ember.
Sajnos, ez a jo rend most
felforduloban, elmuloban van.
Mem az emberek, mem az egye-
mex rontottak meg AIT, hanem
maguk a nemzetek, akik az
egyeneknek az urai es ahol a
gazda jellemtelen, hogy lehet
oft tisztesseget varni !, szol-
gait6l?
Ennek atkat ny0gi ma a vi
lag es ITALIAN evszazadokig tart,
anig annak erk0lcseit q regi
szinvonalra lehet isnnet emel-
nj. Exert a sajnalatos helyzet-
ert csak q vezet6 allamferfia-
kat lehet karhoztatni. akikre
ra olvashatjuk az igazsagot,
lhogy fejet6l romlik q hal.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

artani Magyar Amerikanak,
akar keszakarva, akar akarat-
lanul, gondoljak meg tehat,
hogy NIT irnak.
Mi soha mem avatkoztunk
senkinek a hitebe, most sem
kivanjuk ait senkit6l.
AIT sem kivanjuk, hogy vala-
XII a meggy6z6deset tagadja.
De aki kommunista vagy
naci erzelmii, az lassa be, hogy
most MINDENKINEK art, ha
kiall szajalni az utcara, tartsa
meg tehat a hitet, a veleme-
nyet magaban.
Es inert ismerjiik azokat a
gentlemaneket, akik a ket szel-
soseg hivei koz0ttink, elore
megcafoljuk a hazugsagaikat,
amelyek ennek az irasnak a
nyoman fakadnak.
Mem igaz, hogy mi helyesel-
juk, ha a gyarak a meggyozo-
des miatt akarkit kidobnak a
munkabol. Ellenkezoleg, elitel-
jiik ait.
De ha ezerszer eliteljiik, ha
kekre kiabaljuk magunkat, q
helyzeten az mitsem valtoztat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14
Epitesek a bridgeport
Sz0vetsGs palOtajanal

viszonyok is olyan Macy val
tozason mentek keresztiil, hogy
kivanatosnak latSzott a belso
berendezes atrenovaltatasa,
hogy a mai kor igenyeinek meg
feleljen. Azert a legutobbi tisz-
tikari gyiiles meghatalmazast
adott a vezet6 tisztikarnak q
sziikseges valtoztatasok meg
tetelere.
Eek a munkalatok a nyar
folyaman lettek vegezve. Mi
vel az eredeti padlok mar
olyan kopottak voltak, hogy a
megjavitasuk karba veszett
koltseg lett volna, az egesz haz-
ba, k0zel otven szobaba nj
t0lgyfa pablo lett beveretve, a
szobak XII lettek papirozva, de
ami a legfobb, az osszes kony-
hak Is fiird6szobak ujra let
tex epitve, a mai kor es XII
vanalmaknak megfelel6en. Az
0sszes konyhak es fiird6szobak
feher tile-lel lettek burkolva es
a fiird6szobakba vi mozaik-
padl6k lettek beepitve. A leg
f6bb pedig az, hogy az 0sszes
konyha Is fiird6szoba berende-
zesek u:akkal lettek kicserelve.
A legnnodernebb fiird6kad k,
mosd6k, toaletek es ko1nbinalt
sinkek lettek betetetve. Szoval
ma mem lehet modernebb la
kAsberendezest csinalni, mint
amilyen a Sz0vetseg haza.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14
BEJEGELIK A RAK-BAJT

A rettenetes rak betegseg
vi gyogymodjaval probalkoz-
max most Philadelphiaban, a
Temple University orvosi klini-
kajan. A hires egyetem ket
tanara, DR.. Temple Fay es DR..
Lawrence w. Smith ARA a
gondolatra jottek, hogy ha a
meggyuladt vakbelet. be lehet
fagyasztani, akkor eppen ICY
be lehet fagyasztani a rak be-
tegseg gumoit is. A megfa-
gyott rak azutan mem terjed-
het tovabb es nem pusztitja el
a betegsegben szenved6t.
Ket ev ota isrnertek az '.rvo-
sok ezt az elrneletet, de annak
gyakorlati kiprobalasara csak
most kerult a sor. Iowa allan
Stockport nevI varosab6l je-
lentkezett egy Max Harlan ne
vii AZ ewes farmer, hogy pro-
baljak XII rata az elmeletet.
Neki annyira el6rehaladt mar
a betegsege, hogy AIT tobbe or
vosi miitettel, kessel elhari-
tani mem lehetett. tehat egyre
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

A Bridgeport Szovetseg volt
a legelso magyar egylet, mely
alland6 otthont teremtett ma
ganak Macy Amerikaban. Mem
a gazdasagi al1apot fitogtata-
sa volt a Gel, hanem az, hogy
elmeletileg is fel legyen tim
tetve, hogy a magyarok elnek
es haladnak Amerikaban es
van egy allando otthonuk.
A Bridgeport Szovetseg 1910
ben epitette meg a hazat, mely
a varos egyik legszebb es leg
nagyobb utcajaban, a State
st.-en van. Mar az epiteskor is
a nyugati varosresz egyik leg
szebb es legmodernebb epiilete
volt, hideg-meleg viz szolgalat-
tai, kozponti fiitessel, minden
lakasban fiird6szobaval es ja-
nitor szolgalattal, stb. Az epi-
teskor a IL lakasos es negy
tizlethelyiseges haz az akkori
kornak megfelel6en a legmo-
dernebbul volt berendezve.
A haznak a kezelese es fem
tartasa olyan sikeres volt, hogy
evekkel ezel6tt az 0sszes belle
fektetett penzt az utols6 centig
visszafizette. Az6ta a haz, min
den kiadast leszamitva, tiszta
keszpenzt j0vedelmezett a Sz0-
vetsegnek.
Az id6k folyaman a hAz bel
Sc berendezese megkopott Is
id6szeriitlenn6 Walt. A lakas-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

Ez az ugynevezett magyar
building eddig is a varosresz
legjobb kinezesii haza volt,
most pedig arr6l lesz nevezetes,
hogy a legmodernebb lakaso-
kat lehet benni kapni. A Szo-
vetseg tisztikara ezzel is el6re-
lat6 intezkedest tett, hogy az
amerikai magyarsagnak ez az
els6 otthona tovabbra is a ma
gyarsag jo hirnevet hirdesse.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

ment, ha valami szokatlan Sc
gitseggel probalkozott.
A Temple Universityn az
utan jeg koze raktak a bette
get. Koriilbelul olyan allapot-
ba hoztak, mint a telen alvo
medvet, ugy, hogy testenek
minden mukodeset megsziin-
tettek a fagyasztott allapotban
csak eppen szivenek verese es
tudejenek lelegzese maradt
meg letompitott mertekben.
Mindezt elsotetitett szoba-
ban vegeztek az orvosok, akik
allandoan oft iilnek az alvo
beteg mellett. Harlan teste-
mex h6merseklete 98.6 fokrol
aprankent IS fokra szallott ala
es a beteg mely alomba me-
riilt.
A ket tanar AIT remeli, hogy
a fagyasztas folytan a rak-
bal csirai elpusztulnak es mem
terjedhetnek tovabb. Ha a XII
serlet sikeriilne, oriasi hala-
dast jelentene az orvosi tudo-
manyban es vegtelen szolgala-
tara lenne az egesz emberiseg-
mex.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14
KIT FOCNAK SzIDNI EzENTUL?

tex, hozza szokott ehhez az
opiunhoz es anelkul nem tud
megelni.
Csak egy dolog maradt hatra
az "elvtarsak" Szamara.
Most mar csak egyetlen egy
embert szidhatnak, ha igazak
akarnak multjukhoz S a pro-
gramjukhoz maradni.
Stalint.
Aki eladta oket, hatba SUR
ia 6ket, aki lerazta oket -
mint a poloskakat - maga-
rol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

tudJak, hogy a kommunista
sajto evek ota hanyszor
"fascistazott" benniinket.
Hanyszor irtak meg, hogy a
Hitler-Horthy kormany "szol-
galjuk", hogy ellensegei va
gyunk annak a demokracia-
max, amelyet ok keszek megve-
deni "verrel es elettel."
Hanyszor neveztek XII Dara-
got, Borsy -Kerekest, Himlert,
Dezsot fascistanak, inert mem
voltak hajlandok siirgonyt kill
deni Benesnek, inert mem akar
tax allandoan veliik iivolteni,
hogy Horthy eladja Hitlernek
az orszagot.
Most aztan meglepo dolgok
tortentek.
Az 8 Stalinjuk liferalta a vi
lagot Hitlernek, de Horthy
meg Magyarorszagot mem szal
litotta idaig Is ha csak tulnyo-
mo erot mem vezenyelnek a
magyar nemzet ellen, bizonya-
ra mem is fogja megtenni.
Szeretnenk tudni, hogy a be-
csapott "elvtarsak" most mire
gondolnak es kit fognak Sid
nj es miert fognak szidni ezen-
tul?
Mert hiszen szitkozodas mel
kill mem tudnak megelni.
Horthyt mem szidhatjak,
amiert a verengzestol Xviii
tartja es amiert Hitlernek mem
ada ell az orszagot.
Daragot, meg a tobbi ameri-
kai magyart mem szidhatjak,
hogy a Horthy fascizmust szol-
gala, inert kisiit, ami ugyan
azel6tt sem volt titok, hogy
Horthy ime mem is lett fascista.
Hitlert, aki ellen bojkottot,
kereSZtes haborut, NIT hirdet-
tex, t0bbe mem szabad szidni,
inert ait Moszkva mem tiirne.
Chamberlain mem szidhat-
jak, inert mem "hagyta cser-
ben" Lengyelorszagot, amivel
pedig hat h6napon at el6re va
doltak.
Rooseveltet mem szidhatjak,
inert az elnok megovja a ha-
borutol, ha lehetseges lesz, EFT
az orszagot.
Meg a vallasok es papok ell
len is keptelenek szitkoz6dni,
inert azokkal is k0z0s frbntot
csinaltak, Mar t. j. aki hajlan-
do volt k0ziiliik a k0z0s frontba
belepni.
Ha szitkoz6dni mem tudnak,
akkor be kell sziintetniok az
ujsagot, akkor meg kell sziinni
az egesz mocskos racketnek
inert hiszen akik negyven even
at CSAK gytil0letet hirdettek
koz0ttiink, akik negyven eve 9
Sziil6haza gyalazasabd szegteA
kenyeret IS kalacsot maguk.
max, azok egyszerre mem bekiil-
hetnek meg az egesz vilaggal.
Es az a tabor, amit negyver
even st gyiil6lettel fiit0ttek
amelynek csak uszitast hirdet'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14

A szerelemebn eppen az okos
ferfi a legbutabb, mar a leg
kisebb egyiigyiiseg gyakran ell
nyeli az egesz sutnival6jat.
Ma mar nincsenek igazi
Cezarok, inert nincsenek igazi
szolgak. Cezart szolgaja te-
szi urra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1939-09-14
Mem KlvANUNK '1TOLD YOU'-zNI


J6 alkalmunk lenne most BIZ
zonyos tetemre-hivasokat rem
dezni.
Az elmult ev november ha-I
vaban ARA figyelmeztet ettiink
mindenkit, hogy siessen a pol
gar-papirral, hogy menekiilj0n
a radikalis szervezetekb6l, inert
nagy esemenyek jonnek a villa
gon.
Ramutattunk, hogy ,5het
lido - nemsokara, anikor
az amerikai gyarak nagy resze
hadi rendeleseken fog dolgoz-
nj S ezekben sem nem-polgaro-
kat, sem radikalizmussal gya-
nusitott egyeneket alkalmazni
mem fognak.
Akkor egyes lapok es urak
valosaggal kir0h0gtek benniin-
ket S kiil0nosen a radikalis la
pok irtak, hogy "remitjiik" a
magyarsagot.
R0viddel kesobb az eseme-
nyek, a szomoru esemenyek
igazoltak benniinket.
A1nint egyes amerikai gya-
ak pfoba-hadirendeles kap
tax, a nem-polgarokat kilokt6k
a munkabol.
Akkor a tudatlan es felel6t-
len r0h0ges valamivel csende-
sebb lett, de a haboru leheto-
segeben meg mem hittek.
Miko- megkerdeztuk az anne
rikai magyarokat, hogy "uj hii-
segligat" akarnak-e maid csi-
nalni, mikor mar kes6 lesz,
egy par kis szennylap = k0z-
tuk persze a kommunistak lap
| ia = tovabb szemtelenkedett.
| Felelotlenul, tudatos rossz-
hiszemiiseggel hetet-havat osz-
szehazudtak ugyanezt tette
az a par amerikai magyar
akarnok, akik a Magyarorsza-
gon is hatalomra t0rekv6 ma
czmussal a sajat szemelyes
karrierjeiket megalapozni re-
| meltek.
| 10 alkalmunk lenne most
! ezeknek is, azoknak is emleke-
zetiikbe idezni, hogy "ugy-e
megmondtuk", csakhogy ma
sokkal komolyabb id6k jarnak
minthogy a papirt ilyesmire
hasznaljuk.
| Ma inkabb ARA kerjiik mind
ket szelsoseges csoportot, hogy
a szajat legyen szives feken
tartani mindenki, ha mem akar
artani az amerikai magyarnak.
Maholnap mar igazan habo-
rus rendelesen fog majdnem
mindenki dolgozni.
Es a gyarak termeszetesen
nagyon meg fogjak a munka-
saikat rostaIni, nehogy szabo-
tazstol kelljen nekik rettegni.
Akik akar kommunista, aka1
naci szimpatiat fognak han
goztatni, azok nagyon gyorsan
kiropilnek maid a munkabol
es a szervezetek ezeket az ura.
kat megvedelmezni mem fog.
jak.
Ha csak az illet6 hangoskodt
: urak borere menne a dolog
akkor is hallgatasra intenenl
mindenkit, inert mi igazar
: minden szerencsetlensegbe ju.
tott magyart sajnalunk.
) Csakhogy eek a kijelentge.
! tesek mindannyiunknak art
hatnak.
Ahol pl. az ''elvtars" urak SO
kat fognak a Soviet mellett be-
szelni, oft a gyaros mem el
maid "a, hogy kivalogassa 6ket
a tobbiektd, hanem egyszerier
AIT mondja maid, hogy "a ma
: gyarok kommunistak, kiildjel
ell 6ket a munkAb6."
4 Eppen ICY jarhatnak oft
ah01 q mapvarnk napvOn han
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09

was leader of the program, and made
a very interesting talk on The
Pathways on the Natchez Trace
Road" Mrs. ] ID. Neaves told of
different arrangements of flowers.
Mrs. H. B.. Powers explained meth
DDS of making lily pools. Mrs. W. A.
Knight told in a charming way, The
Legend of the Iris" The hostess serv-
ed a delicious CONCEALED salad, with
sailed nuts, ritz crackers and hot
tea. Guests beside club members
were Mrs. Marion Ousley, Mrs. Mollie
Schrock, Miss Santa Tackett, Mrs.
Hughes of st. Louis.
Mrs. Paul Hand and daughter, Paul
inc, shopped in Jackson Tuesday.
Mr.. and Mrs. Dave Gulledge, Mr..
w. l.. Harmon, Mr.. A. A. Derrick and
Pat Smithson were among those who
attended the basketball tournament
at Moorhead last weekend.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09
Goodman News

Mr.. and Mrs. c. U. Mcdaniel, whose
home is in Hobbs, New Mexico, are
visiting MI. and Mrs. NJ. T. McDan-
iel.
Miss Hazel Boyette of Paducah, Ky.
is the guest of Mr.. and Mrs. Marion
Ousley.
Mr.. w. l.. Harmon, Mrs. b. f.
Houston, Mrs. Dave Gulledge and
Miss Bet Moody motored to Jackson
Monday.
Mrs. ]. T. Shelton, Mrs. w A
Knight and Mrs. Jimmie Donald mo-
tored to Winona Friday afternoon
for Mrs. Donald to meet friends from
Tutwiler, with whom she will visit
Cor several days.
Mrs. Herndon Flowers, Mrs. Corrie
Carter, and Mrs. j. ]. Browning shop
ped in Jackson Thursday.
Rev. and Mrs. Madison Flowers had
the pleasure last week of their son.
Rev. Joseph Flowers, and Mrs. Flow
ers. with their little son, to visit them
here. All continued on to Clinton
to attend the evangelistic meeting
held there last week.
Mrs. ]. w. Gillespie and little son,
Woody, who live at Sherman, spent
the weekend with Mrs. Gillespie's pa
rents, Mr.. and Mrs. Joe Cowsert.
Messrs. James Carter and Hamilton
of jackson were guests last week in
the Hollum home.
Mr.. and Mrs. Selby Stafford and
Mr.. and Mrs. Carl Hansen motored
to Jackson Sunday afternoon. Mr..
Hansen and Mr.. Stafford attended
the Layman's meeting of the Presby-
terrain Church which was held in
Jackson Sunday.
DIR. and Mrs. H. D. Brock and fam
lily Of McComb, Mrs. Brock of Jack
son, and Mr.. and Mrs. Sheldon
Knight and Nancy of jackson were
the guests last week of Mr. and Mrs.
w. A. Knight.
Mrs. Jack Cowsert and Miss Esther
Cowsert shopped in jackson Tuesday.
Mrs. Wilbur Thomas spent several
days il Jackson last week.
Miss Judith Ford came up from
Jackson to spend the weekend with
her parents, Rev. n Mrs. e. w
Ford.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09
Formers Of Stote Planting
Large Soybeon Crop

Farmers Of the State have proven
to their own satisfaction hat soy
beans have distinct commercial pos
sibilities and will doubtless take the
crop as a phase of profitable farm
production and plant a heavy crop
this year.
Becuse it may be grown on every
farm in the state; because it adds
to soil fertility, while producing hay
and grain valuable for stock feed and
human food; and because it's proper
use will aid greatly in farm diversifi-
cation, the soybean is one of the
greatest potential crops.
The South's largest farm expe1-
ditures are for feed and fertilizer
and any reduction therein is a net
addition to the actual income.
Hence, since it is found that the
soybean can aid materially in the
reduction Of these expenditures, the
Commissioner declared that he Thought
it c~ommendable and wise that farm
ers had adopted the attitude of pro-
ducing crops which which add, di-
rectly Or indirectly, to home income.
1t is now generally understood that
the soybeans, when planted in corn,
will almost or quite double total feed
production per acre, and that especial
ly If grazed by livestock, soil fertil-
ity will be sc increased that follow
ing commercial crops will yield more.
Commissioner Holton further ana.-
Yves the potential possibilities of the
crop and adds some suggestions which
might aid farmers in realizing tine
possible profits which may be OBJ
tanned.
In the first place farmers buy a
surprising amount OF hay and TO
offset this potential expense is the
fact that soybean hay is of superior
quality: second. the United States
imports possibly a billion pounds OF
oils. and fats annually, and for oil
extraction purposes, soybeans have
q value approximately equal to that
Of cottonseed and the meal is approx
lEnately equal in feeding value to
cottonseed meal. Further, since the
trend of effort Is now turned to pro-
greas In the direction Of s~elf-sustain
ing agriculture. 1t seems certain that
more and o farm owners are go
ing to find it necessary to adjuse their
planting schedule to anticipated mar
ket value.
With this thought N mind, and
in h formulation of plans for the
present and oncoming years, the
soybean is worthy of first considera-
ton"
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09
FOR REPRESENTATIVE

FON NET AlIN
Ellis f. Wynn
James T. Buck
William A. Bacon
Edwin White
w Kinds Jumper
FOR SUPT. OF EDUCATION
Miss Dorothy McBee
w. c. Thornton
FOR SUPERVISOR, DIST 2
]. r. (Bob) Brown
| Marion S. Rogers
FOR TAX ASSESSOR
Denton Rosamond
Walter l.. Ellis
FOR CHANNCERY CLERK
Parham IL. Williams
FOR STATE AUDITOR OF
PUBLIC ACCOUNTS
Bert j. Barnett
FOR COUNTY
PROSECUTING ATTORNEY
Pat M Barrett
FOR STATE SENATOR
j. Stewart Watson
FOR SHERIFF HOLMES co.
Jim w. Cunningham
j. Monroe Roach
Roy Lyon
w. Allen Ramsey
FOR COMMISSIONER OF
AGRICULTURE, COMMERCE
AND MANUFACTURING
S. T. Pilkinton
FOR CONSTABLE, BEAT z
Mayfield Howard
j. j. Ross
FOR CIRCUIT CLERK
j. ID. Weeks
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09

DIR. and Mrs. j. w. Allen had as
their guests last week friends from
ST. Louis, Mr.. and Mrs. Hughes, who
were enroute to the Rio Grande Val
ley.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09
P O LITIC A L
Announcements

The Durant News is authorized to
nnounc the following candidates
for the below named offices, subject
to the action of the Democratic pri-
maries to be held this year.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09
The Ism" Preachers
Columbian Progress)

There. are persons who constantly clamor. They
complain of oppression, speculation and pernicious in
fluence of accumulated wealth. They cry out loudly
against all banks and corporations and all means by
which capitalists become united in order to produce i'm
portant and beneficial results. They carry on mad hos
tlity against all established institutions. They would
choke the fountain of industry and dry all streams.
In a country where property is more evenly divided than
anywhere else, they rend the air shouting agrarian doc
trines. In a country where wages of labor are high
beyond parallel, they would teach the laborer he is but
an oppressed slave. What can such men WANT What
do they meant They want nothing but to enjoy the
fruits of another mans labor"
This statement was made about one hundred years
ago in the United States by one of the greatest Ameri-
can statesmen-Danel Webster.
Every tradition and institution in America is perio-
ideally under attack. The man who invests the capital
that keeps business running is accused of monstrous in
EQUITIES. Socialism, communism, fascism, nazism-al
these, Judging by the critics of our social order, are
better than democracy.
The fact that the American system has given the
highest standard of living on earth is disregarded. The
fact that the American workmen have luxuries, enjoyed
only by the wel-to-do or official class abroad, is covered
up. Fortunately, the American people, secure in the
koWledge of their heritage, don't seem to be fooled very
easily by these detractors and their assorted 'isms."
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09

Mrs. Kennedy and little daughter
Nancy, and Miss Brooks of Kosciuskt
were guests Tuesday of Mrs. Dav'
Gulledge.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09

Mr.. Walter l.. Harmon is in the
hospital in Lexington, suffering from
an attack of flu.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09
With Other Editors
Our Children And Our Dollars
columbus Commercial Dispatch)

Columbus Commercial Dispatch)
Several editorials have appeared in these columns
recently on buying service at home.
A Jackson bank carried the following advertise
ment in a recent issue of the jackson Daily news:
We cannot spare the dollars earned in this COM
munity any more than we could do without our young
people who are born here.
1t would be civic suicide if we were always to send
away the best of our youth. Likewise, home-earned
dollars, born of our own hard work, should not be sent
away ~needlessly to give strength to other communities
at the expense of our own.
This is a matter for every citizen to think about
and to do something about. Patronize home merchants.
Boost this community. Buy at home. Keep our dollars
here to nourish our future prosperity. Let's all do our
part.
1t strikes the nail squarely on the head.
Many of us have the impression that trade at home
business men.
Nothing is further from the truth. Certainly they
will benefit, but so will every other citizen that earns
his or her livelihood in that community.
If business is dull there is no work for the carpenter,
the electrician, the b~ricklayer, or the laborer.
When business is humming there is plenty of work
for everyone.
And business cannot hum if our dollars take wings
and fly to the aid of other communities.
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09

The Woman's Reading Club met on
Thursday in the home of Mrs. Mollie
Schrock with Mrs. Ousley and Mrs.
Parker as co-hostesses. Mrs. w. Ford
The Durant news. (Durant, Miss.) 1882-1985, 1939-03-09

Mrs. Madge Lipsey and her moth
err. Mrs. Malone, were visitors Sunct!
afternoon of Mr.. and Mrs. John Don
aid.