Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-02-24

let pCacl, kdy sc ZkOuSl stale
move a move typy letadel, zkou-
ma Sc i let must. Je to ovsem
obtlznejsf nez studovat let pta-
ku, ale name tn uz piece jake
81 vysledky. Pricinil sc O ne
DIR. Hindle, jenz zjistil u mou-
chy tyto zajimavosti: Moucha
leta zpravidla vzdy prot vetru
anebo aspon napric. Skoro nj
kdy nenechava sc unaset We
trem. LIE to vysvetlit jednak
tim, re letic proti vetru, mou-
cha zachycuje mnohem lepe
capacity vecf, pc kterych tou-
ii. Re "a pekneho a tepleho
pocasi mouchy letaji mnohem
vice neil kdyz je nepohoda ne
DO chladno, j evec obecne INA
ma. DR.. Hindle pokusil Sc
vsak zjistit vzdalenosti do KITE
rych Sc az moucha dostane a
proto 81 oznacil velke mnozstvf
nachytanych zivych much ba-
revnymi skvrnami a vypustiv
Je, znova je Pc okoli chytal.
Vyslo ma jevo, re mouchy po-
hybuji Sc v prostoru o delce a.
81 tax 400 metr1. Jen jednou
chytil pozorovatel oznacko-
vanou mouchu We vzdalenosti
900 metrI cd mista kde byla
v~ypustena, ale to bylo v otevre-
ne mocalovite krajine, kde
moucha nemela p~fllezitost "a
staviti Sc drive. Ma venkove
vubec rozptylujf Sc mouchy
dale neil mestech. Rozdil
je take v tom, vypusti-li Sc mou
cha rano nebo odpoledne. Ra-
no je rozhodne cilejsi a doleti
dale. Zajfmave je take, re
moucha zacfna svGj "dalkovy"
let vzdy S urcite vyse, vyletujic
napred do vysky presahujici
casio deset az patnact metrn.
Pozorovanf DIR. Hindle niue
miti jisty vyznam i v tom sme-
ru, re mouchy jsou prenasecky
jistych nemocf.
- Premier hrabe Telekl
prohlasil, re jeho move utvore-
ny madarsky kabinet Dude po-
k~racovati v podpore protizidov
skych predloh, jez byly pripra-
veny pro parliament.
Jak bylo oznameno, tyto ma
vrzene a~ntisemitske zakony
prispely k padu kabinetu Belly
Imredi-ho. Dodal, re budou
predlozeny parlamentu bez
zmeny.
-Telekl prejal Imredi-ho ka-
binet beze zmeny, krone toho,
re jmenoval do 1radu ministra
vnitra, ktery drive zastaval
sam, Balinta Homana.
Pr demisi Bella Imredi do
znal, re diva z jeho predkI by
Ii zidovskeho pIvodu. Mimo to
proti antisemitskym zakon1m
byla vedena tuba oposice v par
lamentu.
" Rhine Informazione Di-
plomatica, organ zahranicniho
ministerstva, ucinila p~rojev, re
italsti dobrovolnici "budou Cd
volani re Spanelska, az gene
raj Franco da ma jevo, re je-
jich 1loha je skoncena."
Dale prohlasil, re Agile a
Francie pri snahach z1skati
pratelstvi Franco zapomina re
mezi Francem a Italii jsou sill
ma pouta nasledkem pomoci,
kterou mu Italie poskytla posi-
lajic mu dobrovolniky a zaso-
bujic jej valecnym materialem
Diplomaticke kruhy pripisu-
il tento projev italskemu po-
drazdeni mad clanky francouz-
skeho tisku, v nichz Sc pravi, re
Spanele brzy doznajf, re nej-
lepsfmi jejich prately jsou
Francouzi.
Nekteri diplomatic soudi, re
Franco rekne Mussolinimu, re
jeho vojak1 jiz nepotTebuje,
jakmile skonci obcanskou val
ku. Nadhazuj1, re jejich trva-
Ia pr1tomnost We Spanelsku mi
re byti pricinou odporu proti
move Wade. az Dude pOkOuSeti
Sc, ably navazala styky S jiny-
mi cement.
Jak Anglicane tax Francou-
ri byli znepokojeni projevem
Virginia Gaydy, hlavniho fasis
tickeho redaktora, ucinenym
dine S. 1nora, re Italove zIsta-
nou We spanelsku, pokud Fran
co nedobude nejen vojenskeho,
nybrz i politickeho vftezstvf.