Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-27

IA WV ~ - SAAJ ~
JIG Sc prijati nabfdku Italie,
ktera nabizf financnf liver a
zvyseni prflezitostf k prisvoje-
nj 81 italske kultury. Nasled-
KEN toho Sc IDA, re "a nedlou-
no Dude prohlaseno pratelstvi
Madarska, Jugoslavie a Italie.
K tomuto vyvinu udalostf
doslo pc konferencfch hrabete
Ciana, zahranicniho ministra
Italie S premierem Stojadino-
vicem, konanych minuly tyden.
V 1rednl zprave, ktera byla
o Mich vydana, pravf Sc, re O.
ba statnfci 1plne Sc dohodli
probravSe celou mezinarodni
situaci. We zprave Sc dodava,
re hrabe Ciano byl velice po-
tesen lovem, ma nemz zastfelil
Ga zaj1cn a sedm jelenG.
V italskem komunike sc pra
vi, re oba statnici "vyslovili
sve spolecne pfani, ably pokra-
covali a prohloubili svou spo-
lupraci k utvrzeni miru a po-
fadku v Europe dohodou Sc vse
mi cement, jichz Sc to tyce."
Madarsko je jiz v podstate
clenem osy a nynejsim vyjed-
navan1m hrabete Ciana vliv l.
talie V jihovychodn1 Europe
znacne Sc zvysil.
V Belehrade klade Sc d1raz
ma to, re Jugoslavie pfibl1zila
Sc k ose ma jejfm jiznim konci.
ZvlaSte v obchodnich kruzlch
vyslovuje Sc uspokojeni, re je
tn nadeje vetsfho obchodova-
nj s Italif, protoze obchod S
Nemeckem pGsobf obt1ze pro
system placenf.
Pravi Sc, re Terst Dude uci-
men svobodnym prfstavem pro
Jugoslavii, tax ably obchod
Slovincd mohl byti provozovan
pres tento pr1stav.
Positivn1m vysledkem techto
konferenc1 je polozenf zakla-
dG pro dohodu s Madarskem,
ktere pry VIDA sc narokI ma
jugoslavske dzemi "a slib Ju-
goslavie, Re nebude prekazeti
narokGm jeho prot Rumun-
sku.
- Ma politickych sch1zich,
konanych pc cele Francii, byla
vyslovena rostoucf 1zkost cele-
no naroda mad moznosti vitez-
stvf povstalcG We Spanelsku a
zrizeni italskeho a nemeckeho
vlivu pres francouzsko-Spanel-
ske hranice.
Byvaly premier Josef Paul
Boncour, staly delegat ma Lii
gu narodI a jeden re starsich
francouzskych statnik1 pravil
ma m1rove schIzi v Romoranti-
nu: "Padne-li Barcelona, ne
musite dlouho cekati ma ulti-
matum Italie, podporovane Ne
meckem, v nemz Dude cd mas
zadano to, co jednomyslne ne
chceme dati, ale jsme tax spat-
ne pripraveni haiti to-"
= Johann Strauss, rakousky
hudebni skladatel a dirigent,
jenz byl synovcem prosluleho
skladatele "Modreho Dunaje"
a jinych ~videnskych valcik1,
zemrel We start 73 rokI. Zpra-
va o jeho smrti nedostala Sc do
v~erejnosti az omezeni tykaj1-
clch Sc uverejnovanf zprav o
vyznacnych zidech minulo.
Zesnuly zfskal 81 zvucneho
jmena jake skladatel a diri-
gent a byl vyznamenan fady
r1znych zemi Ia sve zasluhy O
hudbu. Ia sveho pobytu v A
merice roku 1884 byl dirigen-
tenn orchestra V exklusivnim
chicazskem klubu French Ca
sino.
Vrchol jeho kariery byl do
stizen, kdyz jej zvolil rakou-
sky c1sar- Frantisek Josef k RI
zen1 dvornfho orchestra We vi
dni.
= Rakouske navisticke IRA
dy vydaly rozkazy, re cd n.y.
nejska budou nemecti vojaci
ubytovani v klasterech. Vzbu-
dilo to velke vzruseni mezi ka-
tolickym obyvatelstvem. Pravi,
re takove narizeni nema row.
neho v cele historic katolicke
c1rkve v Rakousku.
Mezi klastery, jez jsou po-
stlzeny, je rad sester Navstive-
nj Fanny Marie. Klaster sv.
Frantiska Saleskeho byl uvedo
men, re must ubytovati $50 vo-
jakd pc dobu dvou let. V ne
kterych pr1padech klastery
jsou domovem pro katolicke