Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-01-13
WPA zvysila bezpecnost stu
diem frekvencnich problemIi.

Io OA1Ao VdJ1 &c Ild
hustle frekventovanych mistech
pozoruhodne vzrostla prispe-
MIN WPA. Pocet smrti, zavi-
nenych poulicnfm nestestfm,
stale p~fibyval; mestdm nezby-
valo mic jineho, neil hledati
nejake vychodisko We vede.
Pence vsak nedostavalo, a pro-
to skutecne zdarny vysledek
byl patrny teprve tehdy, kdyz
jim pfisla ma pomoc federalnf
vlada Sc svymi pracovnfky
WPA.
Cleveland v Ohiu zazname-
naval pc l6ta proporcioneln6
nejvyssf pocet acknowledged
smrtf We Spojenych Statech.R o-
ku 1886 zorganisovala WPA
V tonic meste BOZ pro frek-
vencn1 bezpecnost: Ma projek-
tn naslo praci 12O nezamestna-
nych z rad intelligence: inze-
nyrG, kreslic1 a kancelarskych
dfednlkG. Vysledkem cinnosti
teto skupiny byly RUNE navrhy
ma bezpecnostn1 %opatren1, jez
byla dodatecne zavedena. A
tax Sc stale, re lonsk6ho leta
presto ctyTicet dn1, v nichz v
Clevelande nebyla zaznamena-
ma ami jedina smrt automobi-
lem a tehdy Sc zprava O tom o.
citla ma pTedn1 strane novin pc
cele zemi.
Toto uvadlme jenom jake je
den z mnoha prfpadG. V po-
slednfch trech letech vydala
WPA pres dvanact milionn
dollarG We mzdach pracovn-i
kun, zabyvajicfm Sc vyTesova-
MIN frekvencnfho problemu.
Vsichni tito pracovnfci byli pre-
watt z rad nezamestnanych,
kter1 drive brali vladnf podpo-
ru.
Kroky, jez je nutno Ike IVY
Semi poulicnf bezpecnosti pod
nikati, nejsou We vsech mestech
tytez. Nekde je dohled mad
dodrzovanfm frekvencnich pra
videl prflis slaby a je treba no
zpf1sniti. Jinde je snad nutno
zavesti nova frekvencn1 svetla,
ktere je naopak ma jinem mis-
te tTeba odstraniti. Bezpec-
nostn1 ostr1vky, nova parkova-
CT nar1zen1 a pod. jsou nezbyt-
nostmi ma jinych m1stech.
Mesto New York vyhralo ro-
ku 1886 National Safety
Council Award, kdyz Sc bylo
pred tim venovalo dGkladne-
mu vysetrovan1 frekvencn1ch
probl6mG, provadenemu pra-
covn1ky WPA.
Veda frekvencn1ho inzernyr
stv1 je skoro jeste novinkou,
pfedpokladanou verejnosti te-
prve prostrednictv1m projektG
WPA. Ia svGj wink vdec1 "a
vratne vzrGstajfcf frekvenci
automobilove a jej1m 1cel1m
je studovati frekvencn1 profile
my a snaziti Sc, ably nase u1ice
a silnice byly i pri dnesnim sho
nu a ruchu pokud MONA nej-
bezpecnejs1.
"Frekvencnf inzenyrri" porov-
navajf provoz ma ulic1ch a sill
nic1ch toku reky S jejim pro-
blemem povodne. Jenom po-
drobnou znalosti vsech fazf
frekvencn1ho ruchu mohou spe
tt k poznatku, jak nejlepe re-
gulovati provoz, ably Tide mohli
sc rychle a bezpecne dostati s
m1sta ma m1sto. Jejich hlavni
snahou je zabraniti, ably pod
koly AUTOMOBILE pfichazelo O
zivot tolik lidf, a ably jich tolik
bylo mrzaeeno! Pr tom ovsem
nesmej1 zapomfnati ami ma jine
veci: mleko a zelenina must
byti kazdodenne dopravovana
z venkOVa do meSta, ZameSt-
nanci must cestovati do 1Tado-
ven a tovaren, provoz automo-
bill, poulicn1ch drah a jinych
vozidel must byti Tadne koor-
dinovan. Zamestnanec WPA,
ktery stojf Sc sc1tac1m stroj-
KEN ma rusnem poulicn1m ma
rozf a piln6 poc1ta kmitajfcf Sc
automobily, je pouze jednim z
mnoha pracovnfk6 ma projektu
poulicnf bezpecnosti. JIM ry-
sui mapy a porizujf tabulky, z
nichz inzenyTst1 znalci tvofi
rozhodujfci uzavery.
!, Meststf pTedaci nemaj1 zad-
nych pochyb o tom, re tytc
, frekvencnl projekty Sc samy
: sebou mnohonasobne vyplacej1