Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-08-11
Lide bez vlasti.
F. L. I. S.

dneS t1Slce lld1 beZ statnl pf1-
s%lusnosti. Pravo ma pffslus-
most, kterou nabyli okamzikem
sveho narozenf, bylo Jim odej-
muto, a v dGsledku toho Install
bez pTfslusnosti. Jsou to Tide
bez vlasti, kter1 Sc nemohou do
volavati ochrany vlady prot
pachanym ma mich kTivdam.
| We Spojenych statech zije
bohuzel spousta takovychto IL
d1. Je stestfm pro ne, re We
Spojenych statech podili Sc CT
zinci ma mnoha zakladnfch
pravech svobodne demokracie
rovnou merou, Sc zdejSlmi OBJ
cany. Ustava a listina pray
zarucuje ochranu "lidu", t. j.
vsem obyvateldm Spoejnych
statG bez rozdflu jejich statnf
pf%1slusnosti. Nektere svizele
lidf bez statnf prfslusnosti jsou
znacne zm1rneny pro ty, KITE
rym Sc podaFilo opatTiti 81 po-
VIOLENT k zakonitemu pripustenf
do Spojenych stat1.
| zde je vsak mnoho pripa-
du, V nchz jsou cizinci odstrko-
vani. Zvlaste v dobe hospodaf
ske krise stara sc kazda zem6
pfedevs1m o blaho svych Vast
mich obcanu. Pred casem kon-
gres stanovil, re z pFfdelu ma
nouzove prace nesmf Sc vypla-
ceti zadnych mezd a plat1 ne
obcanGm. Nektera z nejvet-
SIGH odvetv1 americkeho prd-
myslu propoustela posledni do
bou zamestnance, kteTi nejsou
obcany, nebo nepodnikli az do
sud kroky k nabyt1 zdejsfho
obcanstvf. I v normalnich ca
sech jsou nektera povolanf re-
servovana vyhradne obcanGm.
a temeT We vsech statech NIUE
sc o starobnf pensi uchazeti
pouze obcan.
V mnoha cizfch zemich III
stava cizinec "bez pTfslusno-
sti" proto, re naturalisace je v
Mich neobycejne stfzena. V
cele fade evropskych zemf je
naturalisace uprchllku takrka
nemozna.
We Spojenych. statech NIUE
Sc dati naturalisovati kazdy
skoro pristehovalec, pripuste-
ny sem legalne a k trvalemu
pobytu. l tt cizinci, kterf sem
prijeli nelegalne pred 3. cerv-
mem 1921, mohou legalisovati
svdj pobyt a staff sc pc case OBJ
cany, jsou-li jinak Tadnymi, "a
kona dbalymi lidmi. Doufame,
re "a nedlouho Dude tato VISA
da rozsffena tax, ably byli "a
hrnuti tt cizinci, kterf sem pTi-
jeli nelegalne dobe mezi 8.
cervnem 1921 a 1. cervencem
1924
Pristehovalec, ktery niue
byti naturalisovan, must 81 nej-
prve opatriti t. Nv. "prvni list.
zadost o nej NIUE podati kdy-
koliv pc SVEN legalnfm pfipu-
stem. Zkousku skladati ne
must, must vsak dokazati, re
sem byl pTipusten legalne a k
trvalemu pobytu, nebo re sv1j
pobyt radne legalisoval.
Zadost ma naturalisaci NIUE
pOdati kazdV Drist6hOValec liz
pc petiletem pobytu teto re-
vami, mali prvni list nejmene
diva roxy. Neil je zadost Wy
f1zena, must Sc podrobiti zkous
&c, pri n1z dokaze, re rozum1 a
mluv1 anglicky, re Sc uni po-
depsati a re je osobou dobreho
charakteru a re veTf v zasady
americke 1stavy. Temer We
vsech americkych m6stech jsou
pofadany vecernf kursy, v
nichz sc mohou zadatele O OBJ
Canstvi pripraviti k naturalisac
nj zkouSce.
PTistehovalecky a naturali-
sacn1 komisar James L. Hough
telling prohlasil, re az ma rfdke
Vyjimky mali vsichni dnes pri-
p~ousten1 pristehovalci radne
kvalifikace k nabyt1 obcanstvi.
"Osobne ver1m, pravil komisar
"ze je nanejvyse zadoucno, a.
by vsichni pristehovalci podni-
xii tento krok tax brzy, jak to
jen zakon dovoluje. Nevid1m
zadneho padneho dGvodu, proc
by melo mnoho legalne pripu-
stenych cizincd zfti trvale We
Spojenych Statech bez pTevze-
tt zavazk1 a nabytf who'd OBJ
~canstv1.
Nikdo by nemel byti nucen,
ably sc o obcanstv1 uchazel. V
kongrese Sc casem objevuj1ci
naVrhV. adv bvli 'deDOrtOvani'