Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-05-19
Rizne.

QllO lcCOS VolKOu pOZOrnOSI no.
We nemecke uncle vlakno, ma
zvane "Pe-Ce'. Vyrabf Sc z
uhlf a z vapna, ktere je nutno
napfed promenit polovinylo-
w Chord. Je to prvni vlakno,
vyrobene cele z inorganic
kych surovin. Odolava kyseli-
nam, vode, bakteri1m hniloby
a podobne, take Sc hod1 k W.
robe rybaTskych sfti, provaz6,
lan,filtracn1ch latek a rGznych
jinych potreb. Nelze z techto
vlaken vyrabet ~textiln1 latky,
protoze jsou pri 80 stupnich
Celsia thermoplasticka: nelze
je zehlit a prat v horke vode,
protoze by roztala. Vlakno ne
hor1, zarem Sc vsak promen1 V
tuhou hmotu. Bude tud1z W.
hodnym materialem pr zhoto-
vovani divadeln1ch dekoracl.
Pr pokusech bylo vlakno po-
moreno ma "a hodin do lucavky
kralovske, ktera rozpust1 i fla
to; pc vyjmut1 z nj bylo nepo-
rusene. Proto Sc velmi dobfe
hodf k vyrobe ochrannych O.
devG pro chemicke tovarny.
Vyrobcem vlakna je koncern
I. c.. Farbeh.
= V chudobinci v Braile v
Rumunsku zemTel 78]ety al
muznik Demetr Ionescu-Gion,
byvaly obchodnik S obilfm, kite
ry vsak uz nekolik des1tek let
I'll z veTejne dobrocinnosti. Pc
jeho smrti byla %nalezena mezi
jeho vecmi zav6t. Sprava chu-
dobince il otevrela jen pro for
malnf vyfizenf, ale starry al
muznlk vypravil svemu posled-
nimu domovu pTijemne pTekva
peni; odkazal mu majetek v
hodnote tr1 milionG lei. Iones-
Gu ztratil pred lety pri nejake
katastrofe zaroven zenu a je-
dinou dceru. Nestest1 no tax
zdrtilo, re Sc prestal zaj1mat
O obchod i O vsechno kolem a
I'll jake zebrak. I'll z podpor
pratel a dobrocinnych institu-
CT jake zebrak a poslednich O.
SIN let ztravil V chudobinci. A
nj jeho pr1buznf nevedeli, re
ma milionovy majetek, tfebas
81 nikdy mcdowell vysvetlit, CO
Sc s jeho jmen1m stale. Proti
zaveti vsak podali namitky.
= V techto dnech bylo pc
prve dovezeno do Angle velke
mnozstvi tax zvane c1nske ira
Wy zivota, fu-ti-tiengu, kterou
ted dukladne prozkoumavajl
anglicti vedci. Fu-ti-tieng ros-
tie vC1ne, v Indii a ma Ceylone
v radioaktivn1 pGde. Domo-
rodci pry uz Cd nekolika poko-
leni pozorovali, re sloni, kteri
sc twill touto travou, zili mno-
hem dele nez ostatn1. Skutec-
nou cenu teto traviny vsak pc
prve objevil c1nsky professor
Cangli-lun, ktery zemfel pred
sesti Lefty. Pravf Sc, re tento
cinsky professor jedi pc vzoru
slonG dvakrat denne zmlnenou
travu zivota a re dix teto po-
trave zemrel We ctihodnem We
ku 256 let, kdyz Sc byl pred
tim ctyTiadvacetkrat ozenil.
Je-li to jen z polovice pravda,
uz to by bylo pro c1nskou ira
WI zivota dostatecne doporu-
cent.
=" journal de Moscou'', ca
sopis v Moskve vydavany We
francouzskem jazyce, caste
pouzivany k vysvetlovanf So
vetske zahranicn1 politiky o.
statnimu svetu, prestal W.
chazeti.
Nekteri pozorovatele Sc do
mnlvaj1, re zastaveni tohoto
francouzskeho listu znamena,
re Moskva cd nynejska zamy-
sl1 mluviti "cistou ruStinou" i
Ike svetu "a hranicemi sovetske
Unie.
K zastaveni tohoto listu do
slo nekolik dn1 pc odchodu
Maxima Litvinova z 1Tadu "a
hranicn1ho komisare, ma jehoz
misto byl jmenovan Vjaceslav
Molotov.
= Topici ma francouzskem
zaoceanskem parnfku lie de
France NELL ma lodi We skr1nce
jake talisman pro stest1 oby-
cejnou domacl mouchu. Chyti-
Ii il pri prvni j1zde parniku z
Evropy do Ameriky. Cd tech
dob il ochranovali a velmi pc
Give il donaseli potravu. Mou-
cha S mimi celkem projela ma
rGznych cestach pres $4,000
-