Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-03-24
I rozvifene Evropy.

do Czech a ma MOraVu, JakOz i
roztrhani Cesko-Slo-
venske republiky m6lo velky o.
HAS ma trhu S bondy v New
Yorku. Csl. dollarove bondy
byly nabfzeny "a nejnizsi &C.
nu, ale vzdor tomu je nikdo
nechtel We stredu.
Bondy csl. vlady, nesouci
80 a dosp1vajfcf 1862, ktere
klesly o Ia bod1 ma $50, byly
ma otevrenem trhu kvotovany
$48. Nejvyssi nabidka Ia ne
obnasela pouze $40. Osmipro-
centni bondy z roku 1851, KITE
re klesly ma So, byly nabizeny
"a so. Podavano bylo jen At.
Pokles csl. bond1 ma new
yorske burse byl nejvetsf cele-
no trhu. BondI z roku 1852
bylo prodano "a $1,000, dru-
hych 2 r. 1861 "a $19,OOO,v sak
az O ne nikdo nedbal "a vyse
uvedene ceny, ktere proti wee
rejsf byly jeste o hodne nizsi.
Kdysi csl. bondy byly proda-
vany "a mnohem vyssf cenu,
neil byla jejich cena nominal
nj. TAX pred Hitlerovym "a
bran1m Rakouska csl. bondy z
roku 1851 dosahly nejvyssfho
bodu 104 a bondy z roku 1862
docela 1O5. Pc zabranf Ra-
kouska lonskeho bfezna mali
Itele rakouskych bond1 nedo-
stall niceho.
Ignac Paderewski, virtues ma
klavfr a bojovn1k o neodvislost
Polska, a dobry pfftel Cecho-
ISlovakd, pTijel do Chicago. O.
kamzite postal dopis svemu pr
tell, dru. Edv. Benesovi,v nemz
vyjadruje sve poboufenf mad
vpadem nemeckych hord do
Cesko-Slovenska.
"Cin nasilf, jenz byl spachan
ma zivouclm tele Vaseho naro-
da, otrasl mou vfrou 1idstvo.
z hloubi srdce, plny odporu,
protestuji prot zotroeeni Va
seho naroda. Toto vracf lid
stvo zpet do epochy temneho
barbarstvf. Je to triumf zlych
sill mad dobrem. V prftomnosti
omraceneho lidstva byl spa
chan tento zlocin. Nejsvetejsf
pravo naroda k neodvislemu
zivotu bylo zaslapano botami
pochodujfcfch vojsk."
We Washington csl. vysla-
nee pluk. Vladimir Hurban,
ktery odeprel pTedat agendu
csl. vyslanectvi a konsulat1 ne
meckemu velvyslanectvf ma "a
klade toho, re nema instrukce
cd csl. presidenta, ohlasil, re
%informoval csl. vladu, "ze neu-
znava kapitulaci presidenta
DIR. Hachy pred Hitlerem "a
platnou, protoze je to neustav-
nj. V dGsledku toho vyslanec
trva ma SVEN rozhodnut1 ne
vzdavat sc legace."
Ex-premier Beran odpov1da-
je ma rec generala Blaskowit-
re, vrchn1ho vojenskeho velite-
lie v Cechach, prohlasil, re ces-
ky lid jest spojen v rozhodnutf
udrzovat nejlepsi styky S ne
meckou armadou. Ujistil ge-
nerala, re jeho vlada Dude pra-
covat loyaln6 pro kooperaci
mezi Nemci a Cechy.
DR.. Hacha v projevu v1dcGm
strany narodnf jednoty odsou-
dill taktiku generala Raduly
Gajdy, ktery Sc pokousel O Sc
paratnf politicke vyjednavani s
Nemci. DR.. Hacha prohlasil,
re jakekoliv ujednani mezi
Gajdou a vojenskym prazskym
velitelem generalem Won Cab
lenzem jest neplatne a neza-
vazne.
Reakce americke vlady jest
nejostTejs1 a nejpr1mejsi. Pre-
sident Roosevelt nevahal a ma
znacil celemu svetu, co soudi o
situaci. Akce americke vlady
Sc nesla trojlm smerem:
President Roosevelt prohla-
sill v patek rano ma porade sc
zastupci tisku, re rychla revise
americkeho zakona o neutrali-
te jest nutnou povinnostf pc u
!, dalostech, k nimz nyni doslo
We stTedni Europe.
Ma to statn1 pdsekretar Sum-
, mer Weles pc porade S presi-
dentem Rooseveltem ucinil Off
cialnf prohlasen1 americke via.
, dy: Toto prohlasenf mi:
"Vlada Spojenych StatI pr.
: r1znych prflezitostech konsta.
: tovala svoje presvedcenf, IL
!, jenom pomocl mezinarodn
y -. -HZ IL.