Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1939-03-24
ZrOzviirene Evropy.
(Pokracovani re stranky ID


"Tato vlada, zalozena a "a
svecena principum lidskych
svobOd a demokracie, nem1ze
sc zdrzeti cd vefejneho odsou-
zeni cinG, jez znamenajf docas
ne zruseni svobod, neodvisleho
a svobodneho naroda, s nimz
cd zacatku, kdy Cesko-Sloven-
ska republika dosahla sve me-
Odvislosti, lid Spojenych StatG
udrzoval mimoradne 1zke a
pratelske styky. Stanovisko
vlady Spojenych Statd bylo CT
memo soustavne jasnym.
"ZdGraznena byla potTeba
respektu k posvatnosti smluv
a daneho slova a nevmesovani
do vnitropolitickych zalezitos-
tt jinych narod1; a pri mno-
hych pTflezitostech vyjadTila
sve odsouzenf politiky vojen-
ske agresivity.
"Je to doklad, re ciny vzpup
ne bezzakonnosti a vedomeho
nasilf ohrozujf sv6tovy mir a
samotne zaklady moderni civil
lizace.
"Nutna potTeba k dodrzova-
nj principG hajenych touto VIA
dou byla jasne vyjadfena uda-
lostmi, k nimz doSlo v posled-
mich trech dnech."
Toto prohlasenf mluvf, re
Americka vlada neuzna nemec
ky protektorat mad Cesko7Slo-
venskem. To take statnf de-
partment potvrdil, kdyz byl
dotazovan pc vyznamu vyrazu
"docasne" zniceni svobod ces-
keno lidu. Americke prohla-
SEMI primo obvinuje Adolfa
Hitlera re zlocinu nejvetsfho:
zniceni svobody a neodvislosti
samostatneho nenemeckeho ma
roda.
DIE implikace je take patr-
ne, re americka vlada neuzna-
va ami teritorialnf zmeny, dosa-
zene MnichovSkou konferenci.
A vsechno ma zaklade ~soustav-
neho porusovanf daneho slova
Hitlerem.
Dalsi akce, jiz podnikla a.
mericka vlada, bylo zastaveni
disposicnfho prava mad fondy
csl. vlady ulozenymi u americ-
kych bank a vyhlaseni nemec-
kych eel mad cesko-slovenske
zbozi.
We Washington department
pokladu nafldil celnfm komi-
saTGm v pTfstavech, re nasled-
KEN zTfzenf nemeckeho "pro-
tektoratu" mad Cechami, Mo-
ravou a Slovenskem, musf po-
vazovati vsechno cesko-sloven-
ske zbozf "a nemecke a podro-
Bit jej clu jez plat ma nemec-
Ike vyrobky lie o so proc. vysSi
neil drfve).
Spojene Staty mely reciproc-
nj obchodni smlouvu s Cesko-
Slovenskem, ktera byla neoby-
cejne prfzniva pro csl. prGmy-
slove vyrobky, jezto ma ne by
10 pocitano velmi mike clio. S
N6meckem Spojene Staty tako
YOU smlouvu nemaji.
Ma nemecke zbozf plati ia
nejvySSi americka ella.
Spolek ceskych pravnlkG v
Chicago pTijal We sve schulz
resoluci, v nfz poukazuje ma u
chvacenf Cesko-Slovenske re-
publiky Nemeckem, coz sc pTf-
q vSem pojmGm 0 mezinarod-
MIN pravdm a jest lidem Spo-
jenych Stat1 vseobecne odsu-
zovano. Obcan6 Spojenych
StatG mali RUNE financnf zaj-
my V Cesko-Slovensku i v Ne
mecku a pon6vadz nemecka
vlada Sc vzdy zdrahala dostati
sym zavazkGm, jest zadano,
ably kongres prijal zakon, jenz
by umoznoval zabavenf vseho
n6meckeho majetku a pouzit k
vyrovnanf vsech narok1 obca-
nj neb obyvatelG Spojenych
StatG prot obcanGm a obyva-
tel1m Nemecka. Dale jest Cd
pOrucovano, ably kongres pTi-
jail zakon, ably byl zabaven vse
chen majetek nalezejfc1 Ne
mecku neb byvale Cesko4Slo-
venske republice a ably byl po-
uzit k vyrovnanf dluhI techto
zemf Spojenym Statdm a je-
itch obcanGm.
Resoluce je datovana IT..
bTezna a jest podepsana pred
sedou spolku ceskych pravn1-
XII a t%ajemnfkem Vernonem
Tittlem.
Prazska "Narodni Politika"
pod ohlavenim "Skotska - ale