davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1938-09-11

those nominated with the support OF pen
sion-minded old folks are three Democrats:
Senator Claude Pepper Of Florida, Repre-
sentative D. Worth Clark, who defeated
Senator James F. Pope in Idaho, and Sheri-
dan Downey, who beat Senator William
G. McAdoo in California As the pri-
maries are counted of, one by one. other
names are added to the list-or checked of.
Hillbilly ODaniel, in Texas, promised $50
= month for all persons over IS.
On the other hand, some candidates. like
Nebraska's Gov r. L. Cochran, have op-
posed such plans as the $30-a-month idea
and praised the present Federal-State old
age assistance program.
But whatever the political ideals they
have been plugging for, the candidates, re-
inforced by modern loudspeakers, are send
ing thousands of decibels Of sound across
the landscape Of America.
The day when the great orators of the
past Scorned the ampifiers microphone-
as aging William Jennings Bryan did at the
Democratic Convention of 1924-is giving
way to an era in which the stump speaker
seeks the aid of science with radio and
electrically activated loudspeakers
Many congressman made records of their
voices last winter and sent them home for
use with loudspeaker attachments in the
meeting halls of their districts.
Placarded cars and trailers are rolling
over the highways Of North, South, East
and West, pausing here and there to blare
forth the political philosophy OF their
owners.
Glen Taylor of Pocatello piled his wife
and kids into q trailer when he set out to
WOO the Democratic voters Of his Idaho
congressional district.
Tom Nicholas one of Wyomings five Re-
publican candidates for governor, sat at
ease in the front seat of his wired for
sound automobile delivering campaign
speeches at main street corners.
But the most advanced use of waves"
in political campaigning, perhaps, was Mrs.
Ruth M. Johnson's telepathy drive for
Democratic nomination as Oklahomas
commissioner of charities and correction.
She broadcast" thought-waves from her
home at $50 an. each day. She ran
nth IA deld q eight candidates. v
Evening star., 1938-09-11
By Wiiiam Pinkerfon,
Associated Press Stan Writer.

American music. BEFORE tnlS song became
1.-The Memphis Blues" the Beale street
folk sang 1t to:
"Mistah Crump don't low no easy
riders here.
Mistah Crump don't low no easy riders
We don't care what Mr.. crump don't
low,
We're going to barrelhouse anyhow.
But Mr.. Crump don't low it
And amt going to have 1t here"
Pensions Supplying Overtones.
The political song is an old, old CAM
paign stunt. The singing Wings" of 1910
launched 'Tippecanoe and Tyler, Too" in
their log cabin and hard cider" campaign
with dozen songs extolling Gen. William
Henry Harrison and berating President Van
Buren,, such as
Let van from his coolers of silver drink
wine
And lounge on his cushioned settee.
Our man on his buckeye bench can
recline
Content with hard cider is he = = :"
Later, the wide awakes" sang "Old Abe
Lincoln Came Out of the Wilderness" and
in 1892 the Republicans were chanting of
another Harrison
Harrison is a wise man, Cleveland is
fool.
Harrison rides a white horse, Cleveland
rides a mule
The late Huey Long, a skilled Snowman,
as well as the Ozark l-billy band with
which he campaigned for Senaor Hattie
Caraway in Arkansas. They sang:
Eyre neighbor q friend
When eyre mans a king
While the frantic fiddle the hot trom-
bone and the piercing cornet may catch
the youthful spirit Of the voters, the politi-
cal experts have found another vote -getter
in the universal search for q safe old age
Old-age pensions-ranging from vague
promises of adequate" assistance to Cali
fornia's winning battle-cry Of $3.50 every
Thursday"-have appeared on the plat
forms Of candidates in all parts OF the
country.
The organization of DR.. Francis E. Town
send has become again an active political
factor IN many States. Prominent among
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

Abban az idoben mas vilag
volt, mint manapsag.,
A munkasok el6bb dolgoztak,
vagyis elobb megmutattak,
hogy unit .arulnak' a ket ke-
zikben es csak aztan volt haj-
lando a gazda fizetesr6l beszel-
nj, ha a fizetes egyaltalan be-
SEED targyat kepezte.
Nemcsak a rancheken, a mil
helyekben is ez a rendsZer volt
meg akkor divatban.
Akkor ment Geore el6szor
abbol a celbol a szalonba, hogy
a sajat penzen "mulasson".
Evtizedek mulva nevetve be-
szelte, hogy a szalonban ma
gyon szeretett volna a lanyok-
kal tancolni, csak azert is, hogy
legeny voltat bebizonyitsa a
'tbodyknak", de mem volt mer-
sze, hogy tancra vigye 6ket es
mem tudta, hogy a tancolasert
NIT kell azoknak fizetni.
(Termeszetesen q szalonok-
ban lanyok voltak, akik BORA
valot kaptak azoktol, akik mu-
lattattak 6ket es azonkiviil it
tax is "dragabol", amiert
szinten kijart a percentjik, de
George mem volt tisztaban a
d0rgessel.)
| Icy csak oda sompolygott a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

Persze, ,hogy ez a boszkodas
Georgenak mem tetszett.
Ugy erezte, hogy a fzetese-
ert megdolgozott, hogy sajat
embersegeb6l el Is hogy senki-
mex nincs k0ze sem a penze-
hez, sem ahhoz, hogy 6 NIT
csinal a penzevel.
Szerencsere Mrs. Plass vi
szont mem nagyon sokat tor6-
dott vele, hogy mi tetszik es
mi nem tetszik a fatal gyerek-
mex es George kes6bb nagy
hasznat latta annak, hogy id6-
sebb asszonyok fatal legeny-
kek felett "anyaskodni" see
retnek.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

jatekasztal melle es hosszas ne
zegetes utan elszanta magat,
hogy az els6 dollart rategye a
roulette-ra.
Az elsot a masodik, ait a
harmadik es negyedik kovette
es ezzel George megtanulta a
leckejet, inert tires zsebekkel
ment haza a tanyara.
De hat a mulatsag a negy
dollart meg akkor is megerte,
ha ez az egesz t6kejet jelen-
tette, inert ahogy belekostolt
ezekbe a szorakozasokba, min
dig jobban-jobban "embernek"
erezte magat es hat vegre is
ez volt a celia a kalandnak.
Mikor az els6 pedajaval
shop-olni ment, hosszas lelki
kuzdelmek utan levelet is irt
az anyjanak.
A kiizdelem azert volt, inert
attol felt, hogy visszaviszik, ha
megtalaljak es George mem
akart a r0vid cowboy palya-
futas utan ujra varosi oyer
meknek felcsapni.
A leveleben hat sokkal t0b-
bet elhallgatott, mint amennyit
megirt, csak AIT tudatta az
anyjaval, hogy keres hav Is
dollart, hogy az vi eletben boil
dog Is azzal biztatta, hogy a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

boy es ha neha-neha csak pesz-
tcnka.
George-ot az anyja kenytelen
volt munkara nevelni, az tehat
mem esett terhere, az elelem
nyugati rancheken jo volt es
boseges es mikor az els6 honap
letelt, George tizenot dollart
kapott es azonnal bement a
tizenhet mertfoldre fekv0 Red
rock varoskaba shop-olni.
Cip6t, breecheseket, ingeket
vett maganak, inert Dickinson
a lelkere kototte, hogy az s
penzet ne kuldje meg maid
csak sokara, mikor felesleges
penze lesz a gazdanal. Mert a
cowboyok a megtakaritott pen
zuket a gazdanal tartottak es
rendesen akkor kertek ait ell,
mikor a nagy felhajtas vegen
a "keleti" varosokba beertek.
Egy cowboynaA akkor 80 es
SO dollarok k0z0tt fizettek ha-
vonta es so dollArokat is csak
a "top hand" elk meg gun
menek kerestek.
George tehAt nemcsak hogv
meg volt elegedve a pedAval,
hanem az varatlanul is erte,
inert AIT hitte, hogy vagy sem
NIT vagy ot dollart fog kapni
havonta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

kovetkez6 ev Macy round up
ia utan 8 is felmegy maid a
gulyaval.
Ere az igeretre Georgenak
mem volt semmi felhatalmaza-
sa, mem is remelte, hogy ezt
a celjat elerne, inert a felhaj-
tashoz igazan csak tapasztalt,
eros, kivalo cowboyokat vittek
a gulyakkal. De hat ugy gon-
dolta, hogy ha az edesanyja
legalabb remenykedik, akkor
mem kiildi testveret utana.
Mikor az ujonnan szerzett
ruhataraval hazatert, uj meg
lepetesek vartak fatal bara-
tunkra.
Akkor 8 AIT mem ertette Is
a dolgot mem nagyon szerette,
de kes6bb termeszetesen tuda-
tara ebredt, hogy Mrs. Plass
voltakeppen megszerette az
alatt a hat-nyolc het alatt, a
init oft t0lt0tt es azert t0r6dik
a sorsaval.
A ranch urn6je szamonkerte
Georget6l, hogy NIT, mennyiert
vasArolt es mikor az 0regebb
cimborak nevetve elbeszeltek,
hogy a fatal cowboy bankrupt
lett a gambling hazban, Mrs.
Plass nyilvanosan egy po-
formal fenyegette.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

Mikor aztan egy-egy este ala
posan kisirta magat valamelyik
istallo egyik zugaban, eleg
gyakran eszebe jutott az edes-
anyja, akit6l $40 nelkil elsz0-
kott es akirol AIT sem tudta,
hogy a levelei eljutottak-e a
kezehez.
A lelkifurdalas gyakran gyo-
torte, hianyoztak neki az any
jan xviii batyja meg a pajta-
sok es hat gyakran ugy erezte,
hogy az egesz cowboy karrier-
ben csalodott.
Mert NIT er cowboynak len
nj, nit er a ''lajnon" nyargalni
(ahogy a mertfoldekre huzodo
fenc korul nyargalnak a cow
boyok, amelyen szakadast ke-
reSnek, ARA mondjak, hogy a
''lajnon" nyargalnak), ha egy-
seer ait a st. Louisban rekedt
jobaratok - mem latjak?
Hiszen ha haza MEME, meg
Ell sem hinnek, hogy val6ban
cowboy volt.
Hanem hat az elet, kiil0n0-
sen a fiatalsag eveiben, busu.
lasra mem ad sok alkalmat.
A cowboy haromkor kel, het.
nyolc 6rakor fekszik lie Is nap.
k0zben akad meg akkor is elee
munkaja, ha csak tanonc COW.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09
IRTAK: FAY FISHER ANDO

Lombos, bokros szigetecskehez ernek
most, amelynek partja tele van kiran-
dulok csolnakaival es nyaralosatra
Vidam zsibongas t0lti be kornyeket, ka-
cagas, fiatalsag es eletorom Pintyo part
fele kormanyozza a motort es hkotnek.
A lany es6nek ugrik szarazra:
Pista! OFT csolnak vegeben van
egy osszecsavart ponyva. Meg egy kis kezi-
taska. Azokat hozza magaval.
A flu oSSzeSzedi a cokmokot es kOveti
a parton varo lanyt.
Kibontjak a ponyvacsomot es Pintyo
utmutatasai alapjan par perc mulva mar
all is praktikus Standardization A lany
bebujik es alig nehany pillanatra "a ru-
galmas fatal testehez fesziil6 pavakek fir
doruhaban perdil Pista ele.
En- mar mem birom tovabb! OFT
varom meg vizben.
Mint kilott nyil, surran be hula
mok koze es gyors karcsapasokkal sell
folyo napfenyben szikraz6 vizet..
Mire Pista is lel0kte magarol a sator
ban a f0l0Sleges ruhadarabokat es fird6-
trikoban partra ert Pintyo feje mar csak
kis labdakent latszik jo messzire Pista ne
hezen tudja felfedezni A barsonyos pava-
kek gummisapka, amely eltakarja az arany
ftrt0ket, elesen fenylik a viz folott, ennek
iranyaban, er6teljes tempokkal viszi Pistat
az uszo lendiilet. vegre kozelebe er, mar
jol bent folyoban, tavol parttol.
- Vakmer6 hslany maga, Pinty6 -
sol oda neki egyszerre, anelkiil, hogy
kostolgatna egy Hcsit a vizet, ICY beuszik
melybe.
= Sose feltsen engem! Ugy ismerem
en- lit Dunat, mint tenyeremet. Meg
ha belle akarnek fulladni, akkor is XII
vetne.
Egyenletes itemmel halad viz folya-
sa elleneben a ket test. A vasarnapi, part
menti kirandulok zaja, tavolabbrol sziiro-
dix mar viz fole. A nap lassankint dele
lore emelkedik, ugy erik ketten, mintha
egyedtil volnanak ezen fenyes, edes boil
dog nagyvilagon.
Pinty6 a part fele temp6zik es sdget
csucsan, egy elhagyatott partsavocskan
keriilnek a szarazra villamsujtott ven to-
polyafa logatja csonka agair6l maradek
zoldjet a viz fole, ennek torzse melle tele-
pednek le.
Nagyot fujnak mind ketten J6 flu
tamodas volt Pinty6 rakacag fiura:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09
r E G 4 N Y

szavakat Us. Nehez AIT elmondani
hogy mikor el6sz0r meglattam, sz6l6ben,
Gyongy yostarjanon -. Valami furcsa er-
zes fogott el valami vi erzes En- mem
udvarolgatni jottem ide, Magyarorszagra
- tanulni akarok - dolgozni . ez volt
a celom. Most ez eel megvaltozott XII
b6viilt a. Hogy is magyara0zam? ....
nemcsak ez a eel .
A lany keze tarkoja alatt mar ege-
szen elzsibbadt Mem akar mozdulni Gy0n-
ged keble hevesen emelkedik A szaja pi-
roslik, mint parazs, Hallgatja, hogy
miket mond a flu Csak beszeljen to-
vabb! Csak mondja meg! Ugyis tudnak
mar mindent. Mindketten. De olyan j6
hallgatni! Es olyan edes kimondani -.
- Hogy mi Gel? Maga. Minden, arnit
csinalok, magaert van, magaert dolgozom,
magaert tanulok magaert akarok el6re-
jutni. Sokszor ugy erzen, hogy en- csak
magaert jottem ide Europaba.
Hallgatnak sokaig. A lany nem felel.
Vegre kihuzza tarkoja alol kezet es
megkeresi a Pista jobbjat Megszoritja,
ujjai rafonodnak es a simul6 tenyerben, a
fesziil6 izmokban, liiktet6 erekben benne
van a VdlaSZ.
Pista megerti Mem is akar t0bbet.
Tartja lany kezet a jobbjaban es balke-
zevel lagyan simogatja. VaIahonnan enek-
$40 szall wien. Egg gramofon vagy radio
harsogja msszir6l:
- A seemed :.
megigezett seemed -.
Ha ramtekintsz, szivem megremeg
Hivj barhova utanad megyek.
Mert sorsom az, hogy en- rabod
legye.
Mindenkinel szebb te seemed!
Pinty6 egyiitt dudolja verset a szall6
hanggal. Aztan vegeter dial es akkor
megrazk6dik Felpattan.
Induljunk vissza, Pista. Meg k0z-
ben ellopjak motort.
Egymas mellett vag6dnak be vi1be
es folyam ARABIAN siklanak vissza sa-
tortaboruk fele.
Ekkorara alaposan megeheztek. Pin
ty6 kibontja a kezitaskat. remekiil be-
rendezett utidobozban teljes etkeszlet van
es rengeteg ennivalo. Felterit sator el6tt
a fiivon es nekifognak lakomanak. Pista
mem gyozi dicserni lanyt.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09
(FOlytataS)

Mrs. PlaSs valoszinuleg azert
intezkedett ICY, hogy George-ot
kimelje, inert nyulank, csen-
des, fatal magyar gyereket sal
malta es szerette, de NIT tud-
hatta 6, hogy eppen ezzel fur
ia a fulankot a George szivebe.
Mert az ilyen pesztonka SEE
repek utan aztan estenkent
volt NIT hallgatnia a bunk
hazban, ahol bizony neha =
persze darabos trefaval - szi-
SInek neveztek.
AIT elkepzelhetjiik, hogy ez
NIT jelent egy tizenhat ev k0-
riil jaro valodi cowboynak
Ital mem gyaTan volt het-
k0znap bunk-hazban es va
sArnap is messze kellett Iowa.
golni, hogy a cowboynak mu-
1atni legyen alkalma, de aZert
nEha hat reszeg cimborak meg.
Is akadtak 6s ilyenkor hatArt
mem isrnertek a vaskos trefak
ban.
George csakugyan oft sirt
ahol senh mem latta, inert
mem maradhatott volna meg :
bunk-hazban, ha oft fakad'
volna sirva q cowboyok k0zt
viszont Okla bizony volt elee
gyalran, llogy k0nnyezzen.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

kivalasztottjai jarnak es Banyay Pista
ezekben percekben egesz megjelenesevel
beillik ebbe kornyezetbe
Az egyik altiszt megallitja a mar ke
szen all6 motoros fele igyekv6 Pinty6t:
= Kisasszony kerem, Zsembery igy-
we'd ur kitelefonalt, hogy ha kijon a Be
leznay kisasszony, jelentsem, hogy 8 is
lit lesz delfele Mondjak talan az iigyved
urnak valamit?
Pinty6 mar a csolnakot igazgatja es
ugy valaszol:
Mondja neki, hogy kirandultam
Mem tudom, mikor erkezem meg.
varjon az ugyved ur kisasszony-
ra? - kerdi szolga.
- FeleslegeS. Ha dolga van ,csak in
tezze ell. lit van kocsim, maid en- haza-
megyek magam.
Macy bugassal indul motor, pro-
peller megkavarja vizet es a csolnak ell
surran eszak fele
A Dunan rengeteg apro vizijarmii su-
rog. Eek vadevez6s0k, akik sep va
sarnapokat lit t0ltik vizen Parosan,
vagy tarsasaggal eveznek kis lelekveszt6-
kon, e'lepik mindenfele a partokat, satrak
ban, taborokban, az edes szabadsag
pompas termeszet rajongo szerelnesei.
Pinty6 biztosan viszi a sebes motor
csolnakot az evezosok kozott. Pista oft i'll
mellette felfordulatban es igyekszik mo-
torbugast tulkiabalni
- Hova megyiink?
- Meg mem tudom - kialtja fiilebe
lany = Egy kicsit felfele Dunan, ahol
megsziinik az a nagy siirges-forgas.
Ha elfaradt, ada at a kormanyt -
teszi meg hozza Pista.
De Pintyo egyel6re mem faradt A va
szontpant alul l1eves ellenszelben kir0p-
pennek az aranyflrtok es mint csillogo
bolygocskak szallnak az area koriil Kis
keble kifesziil, ahogy hatradolve eros kez-
Eel fogja a kormanyt es Pista maid ell
nyeli a szemevel
Mar jo feloraja roboghatnak. A csol-
max nyonan hosszan, habos forradas ma
rad wien. A Margitsziget utan balrol
ujb6l egy tekintelyes szigetecske mellett
visz ell az ut, maid az ujpesti felsziget
zoldje surran ell szemiik elott Pista xii
nikai hetek feher-sziirke szintelensege utan
habzsolja a videk ragyogo pompajat. A
szeme tarkasaggal telik meg, az ORA illat-
tai es a szive - szerelemmel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09

Aaposan megdolgoztattam ugye?
Condo tam: ha fuldoklani kezd, hhuzom
Pista raall az evodesre:
- Hat az igaz, hogy en- mem szoktam
a Mississippiben uszkalni, de azert meg
nem ijedek meg Dunatol De ha tudtam
volna, hogy maga meg akar menteni, ak
kor rakezdtem volna a fuldoklast.
Mem trefa ez, - meltatlankodik
kislany. Mentettem en- mar embert
Dunan. Tavaly egy olyan k0ver bacsit
huztam XII, hogy parton mar magam is
csoda koztam, hogy sikerult Volt vagy
masfel mazsa.
- Az mar igen, - allapitja meg Macy
rabecstilessel Pista es nezi lanyt ned
ves tapado trikoban. - Pedig mem is lat
SILK az izrnain, hogy ennyire eros
Pinty6 behajlitja karjat es odamu-
tatja fiunak
Mem latszik? Ide nezzen. Van lit
izom
Az aranylo karon, mnt ftirge gyikok,
jatszanak fatal izmok Pista 6vatosan
megtapintgatja es elismeressel allapitja
meg:
Feelmetes Most mar ait is elhi-
szem, hogy capat fogott Dunaban.
Pinty6 durcaskodik a Pista ugrata-
san, bolondozas es trefalgatas k0zben eszre
sem veszik, hogy mennyire osszebaratkoz-
max. Mintha mar evek ota isnernek egy-
mast. Mintha regen regen iilnenek itt pa
rosan Duna partjan es mintha sosem
akarnanak elmenni innen. A 1any ha-
nyattfekve siitteti magat nappaI, Pista
felhuzott terddel, kezeit labszarain atkul-
csolva i'll mellette. Most mem kivan SEM
NIT, mem akar semmit, csak egyiitt ma
radni, ICY maradni, ezzel lannyaI sokaig,
0r0kre Minden mas gondolat, minden
egyeb vagy kihamvadt bel61e Ez fojt6,
edes vagyakozas t0lti el egeszen.
Pinty6! Akarok maganak valamit
mondani
Halljuk!
= multkor este, oft villajukban,
az erelyen mar belekezdtem De mem tud-
tam folytatni, inert megzavartak Most
lit vagyunk ketten, magunkban, most ell
mondanam.
Pinty6 nem nez fiura, hagyja, hogy
zuhogjanak ra szaggatott szavak Hal
kan sol fel hozza:
= Mondja csak -.
- Mondanam en- csak keresem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09
(FolytataS)

- TIT nekiink cSaladi kabinunk van
an gyorsan at0ltoz0m es aztan maya is
toalettet csinalhat
Mar ell is tint a kabinajto mogott es
Pista idegenul setal egy darabig fel es ala
Aztan megjelenik lany A konnyii
nyari sportruha helyett feher short van
rata, hozza egszinkek, ujjatlan triko. $40
ke hajat ellenz0s vaszonpant szoritja lie.
Pompas meztelen labszarai aranylanak a
napsutesben es a kek scandal szalagjai
k0zt gyongyhaz fennyel kandikalnak XII
nemesen formalt labujjai
No most aztan, egy-kett6, Pista!
En- eleg hamar elkesziltem. Egy ferfinek
meg gyorsabban kell atoltozni Mar en- a
csolnakban szeretnek lenni
Pista secsapja maga m0g0tt a kis
kabin ajtaiat es egyediil marad paranyi
fiilkeben. Jol berendezett zugocska, olt0z-
k0d6 asztal mosdo tiik0r A feher lakkos
fogason oft log lany levetett ruhaja es
fehernemuie. Pista szinte zavart erez. Par
tom illata ITALIAN az az udit6 lehellet, ami
TIT elarad de olyan bodito es verforralo,
hogy flu onkenteleniil beleveresedik Alig
bir at0lt0zk0dni Fiirdoruhaja fole is va
szonnadragot huz, ami terdeig sem er A
labara gummitalpu amerikai SCANDAL ke-
riil. nyakaba sarga salat kanyarit es fel-
veszi morgantowni egyetem clubszineivel
diszitett hskabatot
Minden rendben volna, csak mikor le-
vetett holrikat fel kell akasztania Pin
ty6 habos ruhai melle, hirtelen mem talal
helyet semminek. Olyan kiil0nos ez: egy-
mas melle akasztani ezeket a ruhadara-
bokat
Kiviilr6l erelyesen kopognak.
Ma, mi az, kedves menyasszony?
Meddig varjak meg niagara?
Pista gyorsan odacsapja ruhait az
egyik fogasra Is felrantja kabinajt6t:
- Mar kesz is vagyok Mehetiink.
Megindulnak a part fele Pinty6nek
minden pillanatban egy-egy k0szontest
kell viszonozni. Latszik rajta hogy elvezi
talAlgato pillantasokat amelyek ebben
zArt korii tarsasagban ismeretlen kiser6-
jenek szolanak Mert Pista fatal, limos
alakja hatarozottan jol mutat lany mel
lett. Biztos leptei, kidolgozott izmai, karcsu
figuraia divatos vizisport 0ltozeke valarni
el6kel6 idegenre vallanak A szigeti clubba
a sztiletes, vagyon es tarsadalmi helyzet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-09
For Chest Colds

Distressing cold in chest or throat.
never safe to neglect, generally eases
up when soothing, warming Mus
terole is applied.
Better than mustard plaster.
Musterole gets action because it's
NOT just a salve. It's Acounfes-
irFifsnt1 stimulating, penetrating.
and helpful in drawing out local con-
gestion and pain.
Used by millions for 80 years.
Recommended by many doctors and
nurses. All druggists. In three
strengths: Regular Strength, Chil-
dren's (mild), and Extra Strong. Aps
proved by Good Housekeeping.
Evening star., 1938-02-17

Center, had been expected to make 4
brief address, but failed to appear.
Under the resolution as adopted, the
group approved the present bill in
principle, but suggested the change in
board personnel as an amendment.
Two Of the five would be colored mem-
bers and not less than two women, all
to have been residents Of the District
for at least five years.
Miss Baker urged the group to give
real consideration to consolidation and
Mr.. Barrett cited the initiation Of uni
fication efforts in 1929, declaring, I'VE
are still driving 4 1929 model" a. far
as recreation progress is concerned.
Urge Flag for District.
On motion Of Harold d. Kraft, the
group also went on record in favor Of
an ofncial nag for the District and
against the numbers racket" urging
adoption Of the numbers law.
When we find rats in the cellar we
rout them out before they settle and
develop families" Donald Carpenter,
first vice president, said in making the
move.
Other events on the program in
cluded q report by Fiscal Relations
Chairman Harry A. Karr, demanding q
larger Federal payment to the District.
I'VE don't admit this Is . Federal
contribution" insisted Mr.. Karr. ITS
q tax on the land and improvements
the Government owns here and you
can't look at it any other way"
The only way to get an increase Is
for the city to migrate en- masse to the
Capitol and impress the Representa- a.
tives with the interest Of the citizens.
he said.
Evening star., 1938-02-17

4 HIGH SPOTS OF THIS|
REMARKABLE oFFER|
I SPECIAL PRICE. The 1901
CAMEO PIANOS offered in this
sale are specially priced At $24Sa
truly amazing value.
= EASY TERMS. $40 DOWN will
a place this piano in your home. S. |
a month, plus the usual earryint |
charge, pays the balance.
= EXCHANGE PRIVILEGE. You
- may exchange this piano at any
time within one year from date Of pur.
chase for Mason & Hamlin, Chick.
erins, Musette, Story & Clark, Hunt.
ineton or any other piano we carry
receiving full credit for all money
paid by you.
n GUARANTEE. A 5.year written |
guarantee, signed by Winter & |
Company as we'll as ourselves, aoss |
with each of these CAMEO Pianos. II
Evening star., 1938-02-17
LANDSCAPERS URGED
TO AID IN RENOVIZING
Grounds Architects Assistance to
Capital Property Owners
Stressed. ,

Washington landscape architects
were urged to extend full cooperation
to the Washington Trades Congress in
connection with the forthcoming reno
VIKING campaign. in an address by
Joseph Gardner at = meeting Of the
District Landscape Architects Dinner
Club Monday night.
Mr.. Gardner, chairman OF the clubs
Public Relations Committee, outlined
plan whereby local landscape archi-
tects could lend assistance to Wash.
ington property owners in solving per-
picking problems of design and general
arrangement Of landscape materials.
He suggested cooperation with citizens
associations, civic clubs and other com.
munity organizations.
Robert Marshall, chief Of the Rec
reation Division of the United States
Forestry Service. gave an illustrated
lecture on Wilderness Areas in Our
National Forests"