Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-11-18
Ma tidy v N6mecku hvla

1,OVO,UUU,UOO marek Gill $500,
100000 jake trest "a zavraz-
deni n6meckeho diplomatic v
Parizi. Byl to Ernest Won
Rath, jehoz smrteln6 postrelil
mlady polsky lid.
Polnf marsalek Hermann w.
Goering, jake reditel meme
ckeho ctyfleteho planu vydal
naf1zeni. re Poole nehoz cd /.
ledna tide nesm6jf mfti retail
nj obchody, zasilatelske OBJ
chody, komisionarske obchody
a nesmejf ami provozovati sa-
mostatne femesla.
Eide must zaplatiti vsechny
skody, zpGsobene ma zidov-
skem majetku pfi "pfflezitost-
mem rozhorcenf lidu, vyvola-
mem mezinarodnim zidov-
stvem prot nazistickemu Ne
mecku." PojiSt6nf, pozadova-
ne nemeckymi zidy, Dude Exon
fiskovano pro statni pokladnu.
Zaroven bylo narizeno, Re
tide must odstraniti vsechny
trosky pc znicenf majetku
lined pc vytrznosti a skody,
zp1sobene ma obydlich, musi
byti opraveny TIME zp1sobem
jake ma obchodnich majetcfch.
Diva Eide byli zastfeleni v
protizidovskych bourfch, je-
den v Polzin, Pomorany, druhy
byl zabit, kdyz naciste srazili
Sc S cleny zidovskeho cvicn6ho
tabora v Bonndorfu. Jak sc
oznamuje, vsech 81 vfdenskych
synagog bylo spaleno nebo IL
max ZnicenO. Dvacet diva Tide
spachali sebevrazdu v byva-
lem rakouskem hlavnfm meste
Vldni. Deset tisfc zidn bylo
zavreno.
Skoro vsechny synagogy v
Nemecku byly zapaleny nebo
zpustoseny a poboTeny. We
Vratislavi, Norimberku a Mag
deburgu bylo mnoho zidn Eat
ceno a odvezeno ma neznama
mista. v Berlfne zatykanf Ii
d1 We velkem bylo zahajeno.
We vesnicich a malych mes
tech byly zapalovany soukro-
me domy zidG. Postrasenf Ii
de prchli do poll a skryvaji Sc
v leslch. Honda ma Tidy byla
zahajena We V~ratislavi a No
rimberku. V Mnichove bylo
mnoha zidGm rozkazano, ably
opustili mesto do "a hodin a by
10 Jim pohrozeno, re jinak bu-
dou DAM do koncentracnlho ia
bora.
Banka Aufhauserova, po-
slednf zidovska banka V Mini
chove. byla prejata komisa-
rem, ktereho jmenoval stat.
lSiegfried Aufhaueser, spoiled
mix banky, nebyl zatcen, pro-
toze je anglickym poddanym.
Ia to jiny spolecnik - Martin
Aufhaueser byl zatcen a Kra-
mer, dalsf spolecnfk banky,
spachal sebevrazdu Sc svou
manzelkou, ably sc vyhnuli Eat
Cent.
Obchody americkych zidi v
Berline nebyly usetreny. Jeden
z prepadenych obchodI byl OF
doben velkou americkou vlaj-
kou. Nekterf sousede upozor-
mill vandaly, re by nemeli nj
citi majetek cizincI, ale jejich
rady nebylo dbano.
V jinem obchod6 spala zena
americkeho obchodnfka, ktery
: je navstevou We Spojenych
Statech. Kdyz slysela finkot
skla, skryla Sc v satnfku. Dav
: vydrancoval obchod. Pozdeji
| sc vratil, ably Sc pfesvedcil, Re
vsechno bylo zniceno.
Nacisticke casopisy uvefej.
, nily tuto vystrahu cizincGm
/ "Upozornujeme zahranicni
| pratele zidI, ably nevykoristo-
; vail vyvoj udalosti k protine-
mecke Rampant. To by Una.
/ menalo pouze, re mfsto spon.
tamnfch cind a urazek by byly
i. podniknuty nejpr1snejsi kro.
ky"
: Heinrich Himmler, nacelnfk
! nemecke policie,. vydal rozkaz:
: jlmz Sc zapovfda zidGm Unit.
zbrane jakehokoli druhu. Tt,
kteri tento roZkaz pTekrocf,
budou poslani ma dvacet let do
koncentracnich tabor1."
: = Anglicky premier Neville
Chamberlain pTedpoved6l dlou
hou dobu m1ru Europe ma
sledkem ujednanf, jez ucinil v
Mnichoye. Mluvil ma vyroc-
MIN banketu Guildhall v Lon