Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-01-21
RHINE.
We VaIoncii. s


sofera ma frontu v mezinarod-
nj brigade loyalist1 We Spaniel
sku, byl odsouzen ma 20 let do
vezenf "a jedno zatrhnut1 snG-
rou cd p1staly ma locomotive.
Piasecki Sc v radach loyalis-
til bill s rebely hrdinn6 pri ne
koIika pFflezitostech. Proto pc
bitve u Albaceta dostal dvou-
denn1 dovolenou jake odmenu.
Tim byl tax rozradostnen, re
vyskocil ma lokomotivu vojen-
skeho vlaku a zatahl "a snuru
parnf pfstaly.
Ia kratko ma to byl uz po-
staven pred vojensky soud ma
obzalobu, re "daval signaly
neprfteli" a dale, re incl v L.
myslu ujeti S vlakem a dati jej
nepratelnm." Polnf soud ohle-
dem ma jeho drfvejsf zasluhy z
boj6 neodsoudil jej k ~zastfele-
nj, nybrz ma 20 let do zalafe.
- z par1zskych predpoved1
jsou zajlmave zvlaste dive, jez
sc doplnujf v cetnych podrob-
nostech. Predpoved Gabriela
Trarieux d. Egmont, okulisty,
astrologa a romanopisce a vest
kyne, .jejfz jmeno Sc neuvadl
proto, re pracuje amatersky a
nepredpovfda remeslne zveda-
wynn zenam a obchodn1kGm,
kteT1 by radi vedeli, jak pocho
df s pT1stfm obchodem, jez Sc
vSak NIUE honosit skutecnym
dspechem V letosn1m roce.
Trarieux tvrd1, re pfist1 rok
Dude skoro prdmerny, splse ne
pTiznivy nez dobry, re nen1 ire
ba bat sc V mem evropske nebo
dokonce svetove vaLky, ale u
padek mestanstva a stredn1ch
vrstev Dude pokracovat rychle-
il nez kdykoliv p~ovalecne
dob6.
Francouzska financni krise
Sc pTiostrf, Blum Sc stane zno-
WI pTedsedou vlady a udrz1 Sc
nejaky cas-, ale nepTinese zlep-
Semi. Mussolini, Hitler, Fran
CO a Roosevelt upevn1 sve po-
staveni, ale Stain skoncf nasil-
nou smrt1.
Pc Leonu Blumovi Pride We
Francii diktatura. TrarieuX 81
vsak netroufa Tfci pfesne IDA
fasisticka nebo leva, mini vsak,
re to sp1s Dude leva. Dnesnf
vedouc1 politikove nebudou V
teto Wade zastoupeni.
Dokonce je pry podobne
pravde, re vGdce komunistu
Thorez, skonc1 podobne jake
Danton. Rozhodne vsak pry
neprezije republikansky rezim
We Francii rok 1871, ale take
diktatura, jez jej vystf1da, bu-
de jen pTechodem k novemu
trvalemu rezimu.
Zde Sc pTedpovedi Trarieu-
xovy napadne stykajf s proroc-
twin astrologa,J eana Fervana,
ktery pTedpovfdal ma rok 1941
obnovenf francouzskeho kra-
l~ovstvf, pTi cemz jen neprozra-
dill, IDA ma trim zasedne vevo-
da de Guise ci jeho syn hrabe
PaTfzsky nebo jejich 1hlavnf
odpHrce potomek Naundorf1v
81 konecne nekdo z Bonaparto-
va rodu.
Mnohem cerneji vidi pTlst1
rok nejmenovana vestkyne, O
nfz Sc tvrdf, re je to DANA Z
vysoke paT1zske spolecnosti a
iez mimo jin6 pTedpov1dala
zkazu letadla Antares s posad-
kou ma ceste z Ameriky do E.
vropy. V JEFF pTedpovedi ma
pTfsti rok Sc hemzf katastrofy.
Jejfm informatorem pry byl
Ouch mrtveho letce Mermoze.
Prozradil il, re zahynul proto,
re pod jedn1m motorem jeho
letadla byl pekelny stroj. z u
dalostf pT1st1ch il prozradil, re
z francouzsk6ho politick6ho Ii
vota brzy zmiz1 operetn1 pOsta-
va de la Rocqueova, vddce
francouzskych fasistG.
Mnohym ministrdm, vIdcum
statdm a panovn1kdm predpo-
vida t6zke nemoci, zranen1 pri
atentatech a podobne. O We
vodovi z Windsoru dokonce
soudf, re asi skonc1 v klastefe
trapistG.
Smrt nekterych statnfkd bu-
de nit v zapet1 revoluce, jez Sc
budou s%tupnovat mnozit al do
roku 1914, potion vsak Sc OBJ
jew velky %panovnfk, ktery spo-
il pod sym zezlem pdl Evropy
Bude panovat jenom rok, tyr
df vestkyne, ale pred svou smr-
~ ..o4o-ox1$ ox1Z10 ~ c+11no0 Ito