davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Obuvnicky priimysl proti
smIouvs 8 CSR.

V Boston, Mass, New Eng
land Shoe and Leather Associ-
alton podnikla ostry 1tok ma
obchodnf dohodu, uzavrenou
prave s Ceskoslovenskem a
prohlasila, re '.statnf depart
ment prodal obuvnicky prddmy
81 "a pochybny prospect il
nych obord %prGmyslu."
Svaz pravf, Re "ani jedno
doporucenf, ktera ucinil ohled
ne novoanglickych vyrobcu O.
buvi, nebylo prjato," a obvinil
vladu, re "zarucila velmi d.
lezite koncese ma obuv v teto
smlouve, z nichz skoro vsech-
ny budou prospfvati jedinemu
ceskoslovenskemu vyrobci -
Batove solecnosti (nejvetsi ma
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
CENTRAL OF BALTIMORE

naznacuje vyrocnf zmenu jme-
ma. Oslava 70. vyrocf jich "a
lozenf, the Central Fire In
surance Company v Baltimore
tfmto zmenu jich
spolecnosti, zkracenim jmena
a vetsi sluzbu.
Behem casu ku ~zvetsenf OBJ
chodu vyzaduje v moderni do
be vetsf rozhled pojistenf mi
mo ohne, die nahledu predse-
dy Charles H. Robson, Jr.
Ones vice nez 90 r1znych po-
jistenf mono zfskati u teto
spolecnosti Central Insurance
Company. Cd casu Obcanske
valky, the Central vseobecne
znam pod jmenem German
Fire Insurance Co. of Balti-
more.
Prvnf predseda teto spolec-
nosti byl Charles Weber, zku-
seny obchodnfk, ktery Tidil ce-
IL obchod az do sve smrti r.
1884. Pozdeji kdy obchod sc
sfril pomysleno postavit vetsi
modernf budovu, ktera sc ma
leza vedle banky a jenz vyho-
vuje kazdem ohledu. Ohen,
ktery stihl mesto Baltimore v
roce 1904 ucinil skodu ma $50
milion1 dollar1, ktere pomoci
druhych spolecnostf byly Ia
placeny aniz by muscle pouzi-
ii zakladnfho kapitalu.
Pocatkem noveho stoletf a
zacatek automobile zvetsen
do jiste mfry i obchod pojiste.
nj. Jmeno spolecnosti nema s
tim mic spolecneho die ozna.
meni. Stejne reditelstvo a Il.
fadn1ci a stejny personal a
jednatele jsou zamestnani V
tonic obchodu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
krajan " Nebrasce
s~ebevrahem.

53lety krajan Jan j. Krfha
byl nalezen obeseny ma sve far
me, lezlcf osm mil severne cd
Gibbon, Nebraska. Byl pokles-
~ ma duchu jiz cd lonskeho
zaf1, kdy jeho syn Jan skoncil
sebevrazdou ma rodinne farme
ia kratko pc teto tragedii,
ktera Jana j. KTihu pripravi-
la Q syna, byla v jeho rodine
druha tragicka udalost. Jeho
zet Emory Hauke v Gibbon sc
22. fijjna stfelil do hlavy v d.
sebevrazednem a "a ne
kolik dn1 ma to skonal.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Slo to.

Anton Bruckner, slavny skla-
datel, byl nespokojen s orche-
strem. Housle mu poTad hraly
prilis haste. "Pianissimo, pi-
anissimo!" zaklinal houslisty.
tt poslechli, avsak Rucknero-
vi Sc to zdalo porad jeste prf-
lis hlucne.
"Cozpak jste nerozumeli?"
zarval Bruckner, "hrajte pre-
ce pianissimo!"
Ted housliste, kterf uz ne
vedeli, co mali delat, pTestali
hrat vIbec. Bruckner to vsak
nezpozoroval, dirigoval dale a
kdyz skoncil, spokojene rekl:
No vidlte, re to jde, kdyz
clovek chce. Ted to bylo v po-
radku."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Spolkovy vestnfk.

Oznamuje Sc clen1m spolku
sv. Vojtecha re Sc Dude odby-
vat fadna meslcni sch1ze prf-
stf nedeli, 20. brezna, urcite
We 2 hodiny odpoledne. Jest
zadoucno ably kazdy Glen byl
pf1tome nskrze d1lezite Jed
mani.
Vaclav Kozlovsky, preds.
Josef F. Viktor, tai.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Blazen.

V New Yorku Abraham
Wishkowski, o nemz Sc udava,
re je 12Olety, byl prevezen z
blazince do starobince. Byl
uznan pficetnym vzdor tomu,
re nab1zel lasku kazde divce,
kterou potkal. Sve propuste-
nj z blazince oslavil tim, re ma
b1dl manzelstvi sve 2Olete ose-
trovatelce.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Odpovedi.
Lide odpovidaji ma otazku

Lide OdpOvldaj1 ma otazku
jak sc dar1 ash takto:
Mlynaf: Jen tax, re to klape,
Malir: Ne moe r6zove.
Ucitel: Nedostatecne.
Basnik: Bajecne.
Nakladatel: Nejsem nalozen.
Hudebn1k: Jsem nahranej.
Chemik: Jsem desne nami-
chanel.
Bee pr1stresf: A k tomu ne
zamestnanej.
DEJTE MI POKOJi
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
DOMY MA PRODEJ

Dunn O tfech poschodfch, cena
$3.50, V nemz jest 9 svetnic,
koupelna a garaz pro dive ka-
ry. Ground Rent. Tento dim
NIUE byt pouz1van pro dive ro-
diny a jest V nejlepsfm porad-
ku. K doptanf ma mfste, I'LL
Hollins ST.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Pc ~ letech vidi.

V Darby, Pa, Amos Frank
lin Morrison, ktery ma operac-
MIN stole nabyl opet zraku, O
ktery prisel pred % lety pri
explosi, hodla sc venovati spi-
sovatelstvl a cestovani. Bude
vsak potrebovati jeste jednu O
peraci, ably mohl spravne vide
ii.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Pady.

Adolph Zenglovich, 55lety,
rozrazil 81 lebku padem v
Broadway Market.
Rose Stefanski, 46leta, u
klouzla We 800 blocku S. Boul-
din ulice a tezce sc zranila
vnitrne.
Georgia Degges, 46leta, spa
ola Sc schodd do sklepa vedou-
c1ch We SVEN dome, {. 221 N.
Monastery ulice a rozrazila 81
lebku.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Maly O~znamOvatel.
HELP WANTED-FOR SALE-ETC


ostatn1 jake najemne 307 a.
nebo 321 N. ROBINSON ST.
602 N. East Av. 5O7 N. Port St.
1922 Bonaparte st.
1904 E.. Chase st.
1889 N. Patterson Park Ave.
2O4O E. Hoffman St.
Hospodu, Grocerni Obchod a
5 svetnic Apartment.
E. TABORSKY
Wolfe 1869 1928 E. Fayette St
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-18
Vybuchem " tovarne usmrceny
dive osoby.

V tovarne ma vyrobu traska-
vim nitroglycerinu, patrici spo-
lecnosti Eastern Products Co.
v Lafayette, Pa, doslo k vybu-
chu, pfi cemz byli usmrceni
diva muzi, z nichz jeden je Nc
Queeney, pfedseda spoleenos-
ii.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14
A BETHLEN OTTHON
NYARI MUNKAJA

Ligonierban, Pennsylvania
allamban, gyonyorii hegyekt6l
kornyezve, egeszseges helyen
fekszik a Bethlen Otthon, a
mely Amerikanak legregibb es
legnagyobb szeretet intezme-
nye. Jelenleg As arva es "a
Greg lakoja van, akik kivetel
nelkil mind magyarok. A nya-
ri honapokra idaig 8 nyaralo
gyermek jott be udiilni es ma
gyarul tanulni. Mert a gyerme-
kek minden reggel magyar is
kolaba jarnak, ahol ket tanito
foglalkozik velik, delutan pc
dig fiirodnek, kirandulasra
mennek es jatszanak.
A Bethlen Otthon kozel 800
acre foldon gazdalkodik. A bu-
Ia es rozs lie van aratva, zab
es arpa is varja a kaszat. -
13 tehenink van, tovabba min
denfele kerti vetemenylnk, ICY
az etkezes elsorangu,
Az elmult nehez idokben az
egesz Amerikaban altalanos
munkatlansag miatt a Bethlen
Otthon is szenvedett anyagi-
lag. Eppen exert a ref. lelke-
seek utjan kero levellel fordul-
tunk az egyhazi egyletekhez
(noegyletekhez, enekkarokhoz,
ifiusagi egyesuletekhez es be-
tegsegelyz6 egyletekhez), hogy
penztarukbol utaljanak XII ado
manyt a magyar arvak es ore
gek segitesere. EFT kerelmet
minden magyar egylethez es
joszivu maganosokhoz intez-
zuk, kerve a joakaratot es szi-
vesseget. Joszivu magyarjaink
meg a mostani megprobaltato
idoben is kepesek gondot visel-
nj a magyar arvakra es oregek-
re. Minden adomanyt ere a
cinre keriink:
"BETHLEN HOME"
LIGONIER, PA.
Halasan koszoni a megertest
es segitseget
NANASSY LAJOS, arvaatya.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14
ELvESzIK TOLUNK A CYERMEKEINKET

dulatainak tesznek unott mo-
con eleget, inert a tanerok
egyetlen gondolata az hogy
minel gyorsabban es kelleme-
sebben vegezzek ell a napi nun
kat es azutan siessenek a ma
guk szorakozasai utan.
Ha az iskolakbd allana a
nagy amerikai olvaszto koho,
akkor ugyan $40 Sc lenne ar
rol, hogy a bevandorlok eyer
mekei elidegenkednek a fajtol,
amelyb6l szarmaztak.
Ami a bevandorlo gyerekb6l
amerikait csinal, az az utica,
a jatszoter es a pajtasok. A
baseball jatek labdaitoje csi-
nal a magyar gyerekbd anne
rikait anelkul, hogy err6l az
atalakito, errOl a polgarosit6
eszkozr6l barkinek sejtelme
lenne. ,~a = #~:.~
Mikor a magyar gyerek utan
elkezd kiabalni amerikai paj-
tasa, aki lehet azonban We
letlenul lengyel, olasz, vagy
roman szarmazasu, akkor be-
szelhetiink mi annak a magyar
gyereknek Scent Istvanrol,
Hunyadi Matyasrol, vagy akar
Toldy Miklosrol, inert az az
dealt. a kovetend6 mintake-
ret Babe Ruth szemelyeben
'atja es jo, ha mem akar egy-
ben Jack Dempsey is lenni.
A nagy amerikai regenyir6,
Mark Twain a Huckleberry
Finn gyerekkorar6l irt gyo-
nyoru konyveben meseli, hogy
a kis Finnek az 0r0kbe fogad6
ozvegy Mozesrol, a profetar6l
kezdett beszelni, hallgatta is
a gyerek figyelemmel addig,
amig XII mem deriit, hogy Mo
zes mar reg meghalt es akkor
tobbe mem erdekelte az iigy.
Ugy tapasztaltam, hogy az
amerikai magyar gyerek Sc er-
deklodik "regi dicsoseg" utan,
hanem a mai eletbol valasztja
a mintakepet. Mert a tobbi
gyerek is ICY tesz es jol mond-
| ia Madach Imre:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14

Joravalo magyar anya jaj-
dult fel nagy fensz6val, szive-
mex banatos keserusegevel az
amerikai rendszer ellen es $50
moruan panaszolta:
Elveszik t6lJnk a gyere-
keinket! Maholnap mar mem
is tudok beszelni veliik. En-
mem ertek angolul, Ok meg
mem akarnak magyarul beszel-
nj. Uram listen, NIT csinaljak?
K veszi ell t6liink a gyere-
keinket?
Magam is azok k0ze tartoz-
tam, akik feliiletes itelkezessel
az amerikai iskolakat karhoz-
tattam azzal, hogy eiveszik to-
LINK a gyermekeinket. Ameri-
kaiakat nevelnek celtudatosan
bel6luk es szinte ARA toreksze-
mex, hogy meggyuloltessek We
lik az idegent, a bevandorlot
tehat tulajdon sziileiket.
Aprankent raj0ttem, hogy
ostoba mese ez. A vilagon
nincs ertektelenebb intezmeny
mint a mi elemi iskolaink, ahol
egeszen fatal tanitok es foleg
taniton6k eppen csak annyit
vesz6dnek a gyerekkel, ameny-
nyit muszaj. Azonfelul sem
NIT. Esziikben sincs ezeknek a
taneroknek az, hogy amerikai
szellemet oltsanak a gyerme-
kekbe. Legfeljebb a kulso ha-
! zafiaskodas frazisainak, moz-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14

manyzo ellene lenne a Hun
garian American Foundation
eEveinek.
Ezzel a szemenszedett ha-
mlsitassal szemben allapitsuk
meg a koyetkezoket::
Korulbelul hat hettel a det-
roiti harom napos taborozas
elott kertek fel Murphy kor-
manyzot ARA, hogy csatlakoz-
eek a Hungarian American
Foundation vednokeinek iga-
zan diszes sorahoz. Megkuld-
tex neki az orszagos ezres bi-
zottsag altal kiadott angol
nyelvu fizetet, amely reszlete-
sen ismerteti a mozgalom eel
jait es azokat Murphy kor-
manyzo behatoan tanulma-
nyozta.
Ebben az iranyban szobeli
targyalasokat is folytatott az
orszagos ezres bizottsag tobb
tagjaval, maid sajatkezu le-
veleben ertesitette az ezres BIZ
zottsag kozponti irodajat, hogy
a vednokseget elfogadja es a
Macy nemzeti innepelyen SEE
melyesen is reszt vesz.
Ennel azonban meg tovabb
ment Michigan allan kor-
manyzoja. Miutan alaposan
megismerte a mozgalom Gel
jait, hozzajarulasat adta ah-
hoz, hogy Michigan allan en-
lex automobil engedelyeket
bocsathasson XII a magyar
megmozdulas meg0r0kiteSere.
Mikor Murphy kormanyz6
megjelent a magyarok Macy
dnnepelyen, akkor nagyon jol
tudta, hogy mirol van $40 es a
vendeg udvariassagaval (mert
esvegre igazi uriember Murphy
kormanyzo), semmi olyat mem
mondott, ami azzal banthatta
volna meg a seregszemle ezres
blzottsagat, mintha az fascista
sZellemu volna.
Meg kevesbe helyezkedett
Murphy kormanyzo szembe a
Knudsenekkel Ca General Mo-
tors elnoke), a Fordokkal, a
Cameronokkal vagy a Wander
bregekkel, inert hiszen azok ie-
len Sc voltak az unnepsegen es
William j. Cameron csak hosz-
szu orakkal kesobb tartott be-
szedet a taborozas bankettien.
Eek a hideg tenyek azon-
ban mem adtak volna alkal-
mat ARA a mi bolsheviki fene-
legenyeinknek, hogy elobb ole
seket hazudjanak es azutan
csGrjek-csavarjak a dolgokat a
meguk szaja ize szerint akkent
hogy a naiv magyar ait hi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14
FeIhaborodas
Magyarorszagon

Magyarorszagon irtozatos
felhaborodast keltett, mikor
a pragai cseh lapok kozol-
TEX, hogy az ''Eszakameri-
kai Magyarok Demokratikus
Szovetsege" newt kommu-
nista egyesiilet kabelben biz
I tositotta Benest, hogy "mel-
lette vannak HAZAJA We
DELMEBEN".
A cseh lapok nagyon heje-
hujaznak, hogy az amerikai
magyarsag is VEDI a cseh
hatarokat, de persze AIT mem
irjak meg, hogy az "Eszak-
amerikai Magyarok Demo
kratikus Sz0vetsege" kom-
munista gang, amelynek
mines kOze magyar Ameri-
kahOZ.
Magyarorszagon irtozatos
elkeseredest szult a Praga-
ban k0z0lt hir, inert mem
tudtak otthon elkepzelni,
hogy magyar szarmazasu
emberek = meg ha kommu-
nistak is = ilyen ocsmany-
sagra tudnak vetemedni.
Minden becsiiletes ameri-
kai MAGYAR lokje XII a ha-
zabol ezt a tarsasagot, amely
a trianoni hatarok ellen kiiz-
do Szul0foldet ilyen aljasul
hatbaszurja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14

hesse, mintha Michigan allan
kormanyzoja veliik egy csonak-
ban ulne.
Mem! Es ezerszer nem.
Frank Murphy kormanyzonak
seitelme sincs arrol, hogy ezek
a fenelegenyek egyaltalan le-
teznek es ha megis tudna va
lamit r6luk, akkor eppen olyan
osZt0nszeru utalattal fordulna
el toluk, mint minden mas io-
izlesi ember. Igen, ICY tenne,
inert biizos gorenyekkel Sc szo-
ba mem all, Sc egy jarmlibe
mem i'll jozan ember.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14

ugy beszeltek magyarul, mint
akarmelyik debreceni kofa. En-
mex dacara azonban olyan io
amerikaiak voltak, mint akar
a bridgeport magyar gyere-
kek. Ebben mem volt k0ztiik
kulonbseg. Ha a bridgeport
magyar leveg6 magyar ekes-
szolast tudott adni ket meyer
gyereknek, miert mem tudta
sajat gyerekeinkben meg6rizni
a magyar erzest? Mert mem
tudta. Hasztalan beszel Bridge
portion ekes magyar nyelvet a
masodik nemzedek, lelkeben
olyan tiszta amerikai az, mint
George Washington vagy Alb
raham Lincoln volt.
Ez az, aminek mem tudok a
nyitjara j0nni. Sc en-, Sc mas.
Tapogat6zunk a s0tetben,
ment6 eszk0z0ket keresunk. de
az orvos Sc tud addig segiteni,
amig a betegseg okait el mem
talalta. Latjuk, hogy Amerika
elveszi t6liink gyerekeinket, de
mem tudjuk, hogy hol es mi a
titkos er6, ami ait lehet6ve
teszi. Es pedig olyan .k0nnyen.
Olyan biztonsaggal.
Tiz aranyat annak, aki ezt
a reitvenyt meg tudja fejteni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14
A CSURTE-CSAvARTE ADMINISTERED

A magyar k0zmondasok
konyve szerint mintegy otszaz
esztendo elott valami Aitay
Josef newt fiskalis lett volna
a furfang atyamestere. Gaz-
dalkodo ember, aki arataskor
a mezon latta, hogy a keve-
kotok mint csiirik es csavarjak
a tavalyi szalmat addig, amig
valami k0telfele lesz belole,
amivel a frissen aratott buza
szalait csomoba lehet kotni,
talalta XII Ajtay Jozsef fel6l
AIT, hogy eppen ICY "csiirte-
csavarta" az igazsagot addig,
amig a maga hasznat talalta
meg benne.
Ez a nehai Ajtay Jozsef
azonban cSak kis miska volt az
amerikai magyarsag csiiro-csa-
varo elenei mellett, akik jog
gal erdemlik meg ezen a te-
rem, de egyben a szedito ha-
zugsagok, ragalmazasok, gya-
lazkodasok teren is az atya-
mesteri cimet. Mines az a
minden hajjal megkent, fur
fangos fiskalis, aki ugy XII tud-
ma tekerni az igazsag nyakat,
mint teszik AIT a nehai vi
Hore piros bugyogos fenele-
genyei, akik mostansag a de-
mokracia lepleben kacerkod-
max, bar kilatszik a lolab min
den szavuk, minden irasuk
alol.
A detroiti paratlan sikerii
harom napos taborozason reszt
vett Michigan allan kormany-
zoja is, Frank Murphy es be-
szedet intezett az amerikai ma
gyarsaghoz. Frank Murphy
elsorendu szonok, liberals en-
Der, baratja a munkassagnak,
de mikor a magyarok ele le-
petit, mar erosen XII volt IA
radva es beszede messze alatta
maradt annak, amivel maskor
a hallgatosagot nagy indula-
tokra tudta kesztetni.
Kedvesen, szepen beszelt a
detroiti Masonic Auditorium
ban lilo es a hatosagi jelente-
SEX szerint $500 lelket meg
halado magyar kozonsegnek
is, de a rovid negy es fel perc
alatt, amt beszede foglalt lie,
mem mondott semmi olyat,
amibol sejteni lehetett volna
AIT, hogy peldaul demokrata
partallasu, meg kevesbe ait,
hogy liberals vagy plane radi-
kalis ember lenne.
De foleg AIT mem emlegette,
hogy az amerikai magyarsa-
got ARA kerte volna, hogy "ne
a reakciot es pusztitast, ha-
mem a demokraciat kovesse es
vedje".
Masrol beszelt Murphy kor-
manyzo, amint ait ketezerot-
szaz joravalo, igaz magyar
bizonyithatja, de a voros kap-
cas- fenelegenyek a gyorsiro al
tai fel mem jegyzett, ujsagirok
altal meg kivonatban Sc oro-
kitett szavakat egyszeruen XII
szoptak az ujjukbol, beleha-
zudtak Murphy beszedebe es
vegul addig csiirtek-csavartak
a dolgot, amig szerintiik ugv
latszik, hogy Murphy kor-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-14
Ebnek is eb a legf6bb

"A oOAS 0Sy cs1SsA oS~, i1oSy dhA
e sorokat irja, annak ven ko-
rara ket flu unoka jussan gond
jaul es naprol-napra abban
talalja gyonyoriiseget, hogy ell
meruljon azoknak ebredezo
lelki vilagaban. A sors bizonyos
foku .nesemondo tehetseget,
kepzelo er6t is adott e sorok
rojanak es baratai mem egy-
seer mondottak:
A te unokaidnak van a
legjobb dolga a vilagon, inert
annyi meset mas gyerek mem
kap, mem hall, mint a tieid.
Ebben mem is volt hianyos-
sag. Az en- csaladi otthonom
tele volt mesebe valo alakok-
kal, oriasokkal es torpekkel,
boszorkanyokkal es manokkal,
Tunder Ilonakkal, kacsalabon
forgo kastelyokkal mindaddig,
amig annyira mem mott a ma
gyobbik, hogy tisztaba jott a
baseball szabalyaival, a labda-
val, az ut6vel Is hasztalan no.
szogattam kepzeletem paripa-
jat, hogy soha mem letezett h6-
soket varazsoljak eleje, akik-
mex meg a kis kutyai is csupa
oroszlanok, LATHAM, hogy az
esze masutt jart.
Hol jart? Megtudtam ait is
hamar, amikor a nyitott ab-
lakon keresztiil a szobaba
hangzott az eles kialtas:
= Hey, Bob! Come on. Play
ball.
Hat ezen jart a gyerek esze,
inert ere a kialtasra felugrott
es mintha puskabol l6ttek vol
ma XII, ugy vagtatott a hatso
udvarra, ahonnan ket perc
mulva mar hangzott:
- Ball Strike
Es mig addig Toldy Miklos
volt a szemefenye, most mar
nem erdekli. Miatta haiigalhat
Toldy Miklos malomkoveket,
nit er az, mikor bevallottam
neki, hogy Toldy Miklos soha-
Sc utott egyetlen home runt
Sc. Hogy lehet valaki igazi hos,
ha meg home runt Sc tud utni.
EFT a dolgot bizony en- hibaz-
tam ell. AIT kellett .volna a me-
sebe sz6jjem, hogy Toldy Mix
los mem iitott labdara, hogy
abbol home run ne lett volna.
Es ITALIAN hozza kellett volna
tennem ait is, hogy ugyanez a
Toldy Miklos amig mas ait
mondta volna, hogy bikkmag,
mar lie is iitotte Jack Demp-
seyt ugy, hogy mem tudott
tObbe felkelni a padlOrOl.
Ez viszi ell t6link a gyereket.
A tobbi amerikai gyerek, akik
szinten mem latnak tul az or
ruk hegyenel, illetve Amerika
termeszetes hatarainal. Jo do
log, nagy dolog csak az lehet,
ami ezeken a hatarokon belul
van, az Amerikaban elo oyer
mex eszjarasa szerint es ezen
nem segit semmit a mi tires
bolcselkedesunk, hogy maskent
kellene legyen.
Mem lesz maskent, inert mem
lehet maskent. A gyermek
csak a szemenek hisz es a tu-
lajdon pajtasanak, vagy a ma
la valamivel 0regebb fiuknak.
Els mivel azok amerikaiak, a
mi gyermekunk is az lesz es
inert mi mem vagyunk azok
(amire nagyon hamar rajon)
elidegenedik tolunk. Erzi, hogy
szeretjuk, jol is esik neki ez,
de csak tiir benniinket, mint
sziikseges rosszat, amir6l tud-
ia, hogy j6 hogy van, de mem
tudia, hogy miert van?
| Hatvan esztend6 el6tt olyan
videken voltam gyerek, ahol
tobb volt a roman, mint a
magyar. Pajtasaim javaresze
onr61fouxyo oJoI ox,oroI> wolf &c
The Washington times., 1938-08-03
MRS,LANSbURCH
RITES THURSDAY

Drs. Abram Simon and Norman
Gerstenfeld, rabbiS Of the Wash
ington Hebrew Congregation, will
officiate at funeral services for
Mrs. Hannah M. Lansburgh at 10
q. m. tomorrow.
The services will be held at
the home Of her son, Mark Lans-
burgh, BILL Idaho Ave. N. w.
Pallbearers at the Washington
Hebrew Congregation Cemetery,
where Mrs. LanSburgh will be
buried, include Sidney Lansburgh,
Harold Singer, Milton Shlesinger,
Horace Pack, Abe Cohn and Viii
liam Wolf.
Mrs. Lansburgh was the widow
Of James Lansburgh, a founder of
Lansburgh & Bro, Washington
department store, Of which she
was a vice president. Out Of re-
Spect to her memory the store will
be closed tomorrow until IL noon.
Mrs. LanSburgh was an officer
in the Washington Section. Ma
tional Council of Jewish Women
and a member of the board of
directors Of the Jewish Community
Center.
Four children survive, Mrs. Bea-
trtce L. Weinberg, Of Baltimore;
Mrs. Myer Cohn, Of Cleveland: !:
Mrs. Samuel T. Schwartz. and
Mark Lansburgh.
The Washington times., 1938-08-03
HAMILTON
WidOW of OpticiGn
Buried TOdGY

Final rites for Mrs. Laura r.
Hamilton, a resident of Washing
ton for nearly half a century, were
conducted this afternoon from the
S. H. Hines funeral home, 29O1
Fourteenth Street N. w. The Rev.
James Miers, of the Fourth Street
Presbyterian Church, officiated.
Burial was in Glenwood Cemetery.
Mrs. Hamilton died Monday at
the home of her daughter, Mrs.
Henry T. Boswell, Of 1888 Window
Place N. w., after an illness Of sew,
eral years.
Mrs. Hamilton was the widow
of Andrew G. Hamilton, a Wash
ington optician who died in 1926.
She was born in Napanee, ontario.
Other children surviving are, Miss
Lillian M. Hamilton and A. Cor
don Hamilton, of this city, and
Hugh r. Hamilton, of New York
CITY,
The Washington times., 1938-08-03
MRS. POLLOCK'S.
FUNERAL RITES.
SET TOMORROW
Wife of Dentist Member
Of Legion Auxiliary

Funeral services for Mrs. Lii.
liam Grace Pollock, wife Of DR..
Joseph W. Pollock, dentist, who
died yesterday at her home, 4448
Greenwich Parkway N. W., Fox
hall Village, will be conducted to.
morrow morning at 10:30 o'clock
from Gawler's Chapel, 1850 Penn
sylvania Ave. N. w.
The Rev. F. Ernest Warren, Of
st. Patrick's Episcopal Church,
will officiate. Honorary pail.
bearers will be DR.. Oscar wilkinson,
DR.. John H. Trinder, DR.. Charles
L. Smith, DR.. Henry F. Mess, DR..
w. Marion Falls and DR.. j. Wal
ter Bernhard.
Burial will be in Mrs. Pollock's
family burial plot in the United
Brethren Cemetery in Thurmont,
Md.
Born in Frederick, Md, Mrs.
Pollock had lived in the District
Of Columbia more than As years.
She was 80 years old.
A member Of Columbia Unit
No. "a, American Legion Auxil-
iary, Mrs. Pollock was also well
known as an amateur gardener
and was a past president Of the
Garden Club Of Foxhall Village.
In addition to her husband,
Mrs. Pollock is survived by two
sons, Harry B. Pollock and Donald
Pollock Of this city.
The Washington times., 1938-08-03
Births, Deaths,
Marriages
BIRTHS

Leonard and Ruth Mister twin girls.
g. Taylor and Marie Munford, boy.
Robert and Charlotte Olney, boy.
George and Pearl Olson. boy.
Arthur ana Lucy Houle, boy.
Joseph and Mildred Entwisle, boy.
Christian and Margaret Pflieeer' girl.
Nicholas and Alice Young. girl.
Grover and Lillian Davis, girl.
Roswell and Helen StinchfieId, girl
James and Elizabeth Wellman, girl
John and Frances Deputy, boy.
Charles and Janet Feather. boy.
John and Janet Berggren, boy.
Edward and Dorothy Kost boy.
James and Mary Nash, boy.
Jessie and Bana Wilson, boy.
Fred and Zell Rippy. girl.
Arthur and Eileen Clements, girl
James and Katherine Kirkland, girl.
Harvey and Anna Steele, girl.
James and Grace Ball, girl.
Raymond and Jane Litsinger, girl,
James and Louise Graves. boy.
Clifton and Margaret Woodrum, IT,
oy.
Eugene and Lula Jansen, boy.
John and Christine Edmands, boy,
Frederick and Eleanor Weekly, boy.
George and Elizabeth Crossette, girl
William and Adelaide Bowers, girl.
Robert and Melba Short. girl.
Leo ana Betty Miller, girl.
George and Marguerite Higgins, girl.
Otis and Helen Sutler, boy.
Theodore and Frances Mcdonald, boy
Walter and Harriet Dick, boy.
Harold and Marjorie Rocklidge. boy.
irving and Elizabeth Walker, boy.
Donald and Marjorie Nelson. boy.
josiah and Margaret Flournoy, boy,
otis and Edith Melvin, girl.
Elwood and Susie Midget. girl.
Joseph and Ruth Strohman, girl.
Jamee ana Lois Marcy, girl.
Daniel and Alice Paddock, girl.