Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-08-12
RHINE.

slovenska otevrit svemu ex-
portu cestu do sv6ta pres JIM
Evropu a tax Sc zbaviti dosa-
vadnf zavislosti ma n6meckych
a polskych prfstavech a zelez-
nicn1m transitu.
GoeringGv "Essener Nazio-
nalzcitung" pTinesl zpravu z
Bukuresti, Re tamnejs1 hospo-
daTsk6 kruhy uvazujf O velkem
dopravnfm planu, ktery vysel
cd "ceskeho krale" obuvnfho
prGmyslu Bait. Jde o vybudo-
vanf z%eleznice, jez by spojova-
la Ceskoslovensko s Cernym
moTem.
TAX jake nejnovejsf auto
mobilova silnice a~utostrada,
ktera ma byti tepnou stredni
Evropy a v6sti Ceskosloven-
skem pres Karpaty blfze Cam
polungu, ma vesti take dGlezi-
ia zeleznice a spojovati Cerno-
vice S Burzanem a BukureSti.
z Burzanu ma vesti pobocna
trait do Constance, ktera lei
primo u Cerneho more.
Nahradou "a vybudovanl
t6to autostrady Rumunsko ne
10 pry by Ceskoslovensku DAFT
k uzfvanf sve pTfstavy v Braila,
Galaci a Constance a dovoliti,
ahv EnSkOsIOvenskO " t6chtO
pTfstavech mohlo mfti stale
pTffstav obchodniho lodstva.
K tomu "Essener National
zeitung" pTipomina nedavny
plan Polska a Rumunska ma
vybudovanf prGplavu mezi re-
kami hornim Dnestrem a Sa-
mem, cine by bylo doc1leno
bezprostredniho spojen1 vodni
cestou mezi morem Baltickym
a Cernym.
Konference stale Rady
Male Dohody Dude Sc odbyva-
ii cd FL. srpna v letovisku Bile
du. Sch1zka Dude mfti zvlast-
nj dGlezitost Sc zretelem ma ne
davno ujednanou dohodu s
Bulharskem ktere vstoupilo do
Balkanske Dohody. Naznacu-
ie Sc. re Madarsko snad Dude
nasledovati Bulharskeho pfl-
kladu a dohodne Sc S Malou
DOhOdou.
Y Rrasilie dOchaZei1 do
Polska zpravy O pronasledova-
nj tamn9jsich PolakG, ktere Sc
nynf r~ozsfTilo i ma jejich nabo-
zensky zivot. Vlady We statech
Parana a Sana Catharina pod
trestem uv6znen1 zakazaly pol
skym knez1m polske mobility
a polska kaZan1.
Polske deniky rozhorcene O.
tiskuji zpravu velitele ojen-
sk6ho obvodu Kurytybe, KITE
ra 1tocf nejenom ma polske
kn6ze V Parane, ale take ma
biskupa Kubinu a ma cely Sve-
tovy svaz Polakn.
Tento 1tok mel Ia nasledek,
re Rev. Kupczyk, duchovni
spravce polsk6 katolicke osa-
dy V Kurytyp6 zamkl tamnejsl
polsky hostel sv. Stanislava,
klfce cd kostela odevzdal bis
kupsk6 kurii a z m6sta odejel.
Ia takovych pomerG, v ja-
kych uz pc n6kolik mesicG mu-
ST zfti polstf v~yst6hovalci V
Brasilii, neni ovsem divu, re
sc dalsf Polaci do Brasilie ne
st6hujf.
Posledn6 ma polskem parnl-
ku "Pilsudski" pTibyl do Rio
de Janeiro pouze jeden polsky
vyst6hovalec. Je to pc prve,
re tento polsky parn1k, ktery
obycejne pokazd6 privazel ko-
lem 800 polskych vystehoval-
Gu do JIM Ameriky, mel pou-
re jednoho jedineho vysteho-
valce.
- Polsky ministr zahranic-
Mich v6ci plukovnfk Josef
Beck odjel z Olsa do Varsavy.
ia kse vyrozum1va, Beck tam
dlel "a tim 1celem, ably z1skal
Norsko a ostatnf skandinavske
zem6 k utvoTen1 noveho Balti-
ckeho bloku S Polskem.
Ma kolik sc mt to podaTilo,
nelze jest6 dnes rfci. Ministr
Beck vykonal uz nekolik nav
stew v baltickych statech "a
TIME ucelem, avsak jak Sc u
vadf, tri male staty, ktere uz
mali Baltickou dohodu, mech
tell Sc zavazovat vzadnem no.
VEN bloku. Jsou to Estonsko,
LotySsko a Litevsko. Dale
Finsko take nema k tomu chu-
~