davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1938-10-01
Officials and Diplomats
In Nations Capital
Have Varied Plans
Chilean Ambassador Returns
To Embassy After Spending
Day in New York.

yesterday
Joined daughters the
| this
Evening star., 1938-09-17
Winning Contract
By THE FOurR ArrS

uDsyid iBurnstine Merwin D Mai.r
1oTlas ooTlsla l.sdfns 5dsnoey Howard seh.nt.n:
of the 9s svutene Fam -oI-tour. inventors
other system in existence ei'
Evening star., 1938-09-17

nFAKE, the Dragon" he was called
by Spaniards, but Sir Francis
had rhythm. A bold navigator and q
devil in a fight, Sir Francis loved his
music. So much. in fact, that he took
along whole orchestra when he sailed
around the world in l577-l5s0.
Drake had lost his fortune by back
ing an unsuccessful expedition of Sir
John Hawkins against the Spaniards
in 1867, and he decided that Spain
should be taught lesson.
In 1872 he began a private war
against that country. sailing with three
ships and 70 men to the Isthmus Of
Panama, where he captured two COM
plete Spanish towns and considerab Bile
treasure, Then it was he earned the
name Of The Dragon"
In 1877 he fitted out a small SQUAD
ron OF five vessels and started on his
famous round the world VOYAGE
Along the costs Of Peru and Chile he
enjoyed himself sacking and burning
Spanish towns.
On this trip Sir Francis thought
1ully took along complete string
orchestra; three years without music
would not do. His expressed reason
was TO astonish the savage tribes" he
might encounter.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

ir6asztallal egyutt es az egesz szobat, az
egesz vlagot
A tanar megszoritotta er6sen flu ke-
yet. Nagyot csapott vallara es jokedviien
mondotta:
Latom, 0riilsz ennek En- is 0riil0k,
hogy ilyen 0r0met szereztem. Remeljuk,
hogy valasz kedvez6 lesz es Kelemen
professor elni fog az alkalommal, hogy
egy ilyen pompas fiatalember gazdagitsa
a Hopkins Hospital orvosi karat. Hat
egyelore csak ezt akartam mondani listen
veled, fam.
A kosz0netmondas egyike legnehe-
zebb dolgoknak vilagon, mikor az ember-
mex tele van szive. Mert hogyan lehetne
sz6ba foglalni a halat, az 0r6met Is
boldogsagot, amelynek erzese k0nnyebb
szonal es szivt6l szivig szall, mint le-
hellet De kezszoritasban, tekintetben,
ahogy Banyay Pista bucsuzott most Be
leznay tanartol, tobb volt minden viragos
k0szonetnel
Mennyi minden kerdes megold6dha-
tik most mar. Hirtelen feltisztult latha-
tar. Ha megj0n valasz, ha Kelemen ta-
mar tenyleg meghivja Hopkins k6rhazba,
akkor nyugodtan odaallhat megkerni a
Pinty6 kezet De addig is mindent ell fog
most mar mondani A legsiirgosebben. Meg
ma. Tul kell ezen esni Most mar mem fe-
nyegetheti semmi veszedelem 6ket. Ma es-
tie valahogyan beszelnie kell vele.
Ugy latszik, hogy Beleznay tanar nem-
csak az emberi test titkait ismeri, hanem
ezenfelul meg gondolatolvaso is Leg
alabb is ere jott "a Banyay Pista mikor
a professor az ajtoban konnyu hangon
megjegyezte:
Igaz is, Psta. En- ma este videTe
megyek valami konzultaci6ra. Lehet, hogy
kes6n jovok haza, esetleg csak reggel. Eel
mehetnel egy kcsit szorakoztatni hol-
gyeket.
= Nagyon szivesen, tanar ur, terme-
szetesen, - fordult vissza a flu tanar
vidamkodo ARCADIA
Beleznay Laszl6 kis nyirott bajuszat
simogatta. ITALIAN ell akarta takarni AIT
a huncut vonalkat, amely szaja k0riil
jatszott Ha Banyay Pista raert volna
azzal foglalkozni ebben a percben, hogy
vajjon NIT leplez a csillogo szembogar es
a szaj sarkanak kuncorgo ket ranca, ak
kor egesz furcsa eredmenyre iutott volna.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

ia, - nezd meg jol fam, vajjon hozzad-
valo-e? Nehez az elet Sok kiizdelemmel
jar. Embernek, asszonynak XII kell am tar
tani joban-rosszban egymas mellett.
Ez volt az, amt mem tudott. Beszelt
gyakran mar Pinty0vel arrol, hogy mi lesz
veluk, ha letelik lit az ideje. Magyaror-
szagon mem maradhat Vajjon elj0nne-e
vele? Vajjon itthagyna-e ezt az orszagot,
ahol sziiletett es nevelkedett, itthagyna-e
az elkenyeztetett egyetlen leany gondtalan
modjat, hogy elmenjen vele egy idegen
vilagba?
Persze, hogy j0nne, persze, hogy itt-
hagyna, hiszen ez szerelem 0rok notaja.
Az orok ritmus, amely egyfelekeppen jar
mindeniitt, amerra csak emberi sziv dobog.
De megis, ez mem volt lehiggadt esq
valasza. A tiizes sziv szava volt, a fel-
ujjongo vagye, telhetetlen fiatalsage.
Bizhat-e vajjon ebben? Epithet-e vajjon
ere?
Miota Tornay Akost bevonta bizal-
mas gondolataiba, gyakron meghanytak-
vetettek egyiitt Bizony Pista mar sokszor
azon VOLT hogy kiteregeti PROFESSIONALS
es Pintyonek egesz helyzetet es tisztazza
ezt kerdest. De Tornay allandoan lebe-
szelte. Olyan szokatlan erellyel vette at
Banyay Pista szerelmenek iranyitasat az
ujsagiro, hogy Pista egyszer-masszor mar
maga is megsokallotta.
- Kedves Akos batyam mondta
neki ilyenkor a bizalmassa melegult vi
SONY hangjan, en- tanacsot kerek
azert hogy vagy megfogadjam vagy mem.
De te egesz egyszertien dirigalsz, paran-
csolsz nekem, mintha tie borodrol lenne
$40. Ez mines egeszen rendjen.
Az ujsagiro ilyenkor melegen SEE
mebe nezett
Nyugalom, Pista! Hidegver. Ha
egyszer AIT mondja neked Tornay Akos,
hogy fogd be szad, akkor akar be is la
katolhatod. En- tudom, amit tudok. Dol
gozz becsiiletesen, lelkiismeretesen ne to-
r6dj semmivel. Az kegyelmes jo listen,
aki ugy akarta, hogy tt egymasba gaba-
lyodjatok azzal a kis sz6ke csitrivel, maid
csak eligazitja a tobbit is Ne nehezitsd tie
meg sors utjait.
Pista meg mem allotta hogy egy gu
nyos celzast meg ne kockaztasson.
Mikor ICY szonokolsz, Akos ba-
tyam, akkor ARA gondolok, hogy mem
is latszik rajtad, milyen nagy mester vagy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

is, hogy sokkal konnyebb elo-
Lux az elelmet elvagni.
Valosagos hajtovadaszatot
rendeztek hat hetrol-hetre min
den egyes gulya utan, amt a
Beiziegel testverek emberei Te-
xas fel6l hajtottak a vasuthoz.
Termeszetesen mem minden
indian es mem minden t0rzs
feie volt ellensege a feher en-
bernek, vagy legalabb mem volt
velik mindegyik ellenseges Vi
szonyban.
Voltak t0rzsfonokok, akik
bolcsen belattak, hogy a rez-
b6rii a feher emberrel nem ke-
pes az egyenl6tlen ktizdelmet
felvenni, akik ereztek, hogy a
vor0sb6ri embernek vagy be
kell magat fogni 80 munkaba,
az ekeszarvahoz, vagy ell kell
a fajnak pusztulni.
Beiziegeleknek voltak bara-
talk az indianok k0z0tt is, de
sokkal t0bben voltak az ellen
segeik, akik ellensegei voltak
minden feher embernek.
Akik AIT hirdettek, hogy in
kabb j0jj0n a ''nagyszerii ha-
lal", de a szabadsaghoz szokott
nep mem l1ajtja magat jarom-
ba.
s mikor az indianok lattAk,
hogy baj van a feher meg a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

zavartak, kiirtottak a videk-
rol.
Hiaba kot0ttek beket tobb-
izben, hiaba biztositotta a
"Nagy Feher Atya" Washing
tonban 0ket, hogy ez meg az
darab fold or0kre megmarad
az indian szamara.
Mert Washingtonban seer
z6dtek, de a Dakota teriilete-
ken - szantottak.
Mikor aztan megjelent a
"tiizes sz0rny", az indian lat
ia, hogy hiaba minden egyez-
seq, hogy hiaba minden ujabb
meg ujabb biztositek, inert a
g6zmozdony es a buffalo biz
tosan mem fognak egy prairien
megferni.
NegySzaZ embernel keveSeb-
bet mem mertek a vasutak
egy-egy helyen dolgoztatni es
negyszaz munkas mellett a
kalapacsokon Xviii negyszaz
- fegyver volt.
Es bizony azokra a fegyve-
rekre j6forman hetenkent
sziikseg volt.
Az indianok butak mem vol
TAX.
J6l tudtak, hogy a nagy
camp-ek munkas csapatait
csak nagyobb t0megekben ro-
hanhatjak meg, de tudtak AIT
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

sarga ember k0zt, a sorozatos
tamadasok megismetlodtek ma
ponta.
Sitting Bull peldaul mem
volt buta ember es az 8 els6
harci riadoja azzal kezd6dott,
hogy a feherek es sargak egy-
mast gyilkoljak, a Macy Szel-
lem tehat a rezb6ru kegyelme-
re adta mindkett6t.
Veszedelmes mesterseg lett
hat a Beiziegelek munkaja es
a kitiin6nek igerkez6 iizletben
t0nkre mentek volna, ha a va
suttarsasag mem emelte volna
fel az atvett marhak arat, a
NIT t0bb izben megtettek.
De a vasut egyebkent is j6
volt a Beiziegelekhez.
Tudtak, hogy elelmes es er-
tekes emberek Is tudtak, hogy
ilyen emberekre az epitend6
vasutaknak, megnyitand6
hatalmas teriiletnek sziiksege
lesz.
Tudattak hat idejeben Au-
4 81
gusttal, hogy a birtokaban le-
v6 nehany ezer aker f6ld0n
fogjak epiteni ait a diviz6
k0zpontot, amit Macy varos-
max terveztek Is amit a Bel
ziegel keresere Dichnson-nak
neveztek.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

es a Nyugat olyan nagy volt,
hogy oket szinte nyom nelkul
elnyelte.
Nit bantak eek az ekhos
szekereken igyekv6 pioneerek,
hogy egy-egy gazdag terulet
"orokos szerzodesben" az indi-
anoknak volt cedalva.
Ahol a legelo k0ver volt, a
hol a fold irtasa k0nnyi volt,
ott egyszeriien letelepedtek es
kihasitottak egy homestead-et
maguknak.
Vagy XII sem hasitottak SEM
nit, hanem gulyat es csordat
neveltek maguknak.
Kozben a Kelet ipara es ke-
reskedelme ravetette magat a
legazolt Delre, a carpet bagge-
rex tizezrei huzodtak lie, hogy
a leigazott delvideket kifosz-
szak es a vege az lett, hogy
a nagy bevandorlas dacara -
keves volt, vagyis inkabb dra-
ga volt a munkaskez.
/ A vasutak pedig siettek.
j Mem csak az hajtotta az
empire builder" -eket, hogy q
j f0ld0n fekv6 iizletet, a nagy
marhaszallitAst, a faszallitast
a bolenyb6r es bolenycson1
szallitast megkapjak, hanen
az is, hogy els6k legyenek /
i t0bbi vasut k0z0tt.
, Hogy q nyakt0r6 nagy YER
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

senyben els0nek szeljek at a
kontinenst, tengert6l tengerig,
ami a jol fizet6 posta szalli-
tast jelentette a szamukra.
Legyozhetetlen akadalyokon,
rengetegeken, hofuvasokon es
hegycsucsokon vagtak keresz-
till es nem csoda, hogy min
den epul6 vasut nehanyszor
csodbe ment, inert a penzre, a
koltsegre mem neztek.
Reszben inert mem a sajat pen
ziket k0ltottek, reszben inert
Ok mem is gondolhattak a pro-
fitra.
A Hill-ek, a Harriman-ok
tenyleg messze neztek es i'm
periumokat epitettek, amely
egysegesse kovacsolta ezt a
nagyszeru orszagot.
A munkaskerdes azonban a
nyolcvanas evek fele sulyos
lett.
Es akkor jott az az 0tlete
az amerikai t6kenek, hogy
Azsiabol hoZzanak Olcs0 num-
kaer6t ebbe az orszagba.
Haj6rakomany szamra hoz-
tax a kinai kulit, aki hajland6
volt annyiert dolgozni, ameny-
nyit megszabtak a kontrakto-
rok a szamulra es alxik a fe-
her ember negy dollaros nap
szamjat levagtak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08
(Folytatas)
XVII.

Banyay doktor budapest eletenek
nyugodtabb, SZiirkebb fele az I-S0 szamu
sebeszeti klinika falai k0zott zajlott lie.
Ez volt az a var, az az er6sseg, ahova kinzo
pillanatok utan meg tudott huzodni, ahova
mem k0vettek az erzesek es gondolatok ket-
segei Ahogy belepett a hiiv0s lepcsohaz-
ba, atalakult, mas ember lett Az elet ma
six fele, tarka, rajongo, keseri-edes,
a szerelemmel es bizonytalansaggal we're
tezett, ilyenkor mogotte maradt. A feher
k0pennyel egyiitt, feher nyugalom boritot-
ia ell lit biztos talajon allott, mem bujkalt
idegeiben nyuzsg6 hangyaboly amely
otthon is, Pintyo kozeleben is allando IL
galomban tartotta.
Tekintelye es becsiilete lett mar nem-
csak professor elott, de talan, ami ennel
is t0bb, kartarsai koreben is a fatal Or
vosnak Aaposan kikepzett elmeleti tu-
dasa, biztos keze, kiegyensulyozott viselke-
desc es nehany sikeriilt, bravuros miitet
a kritikus kollegak kozott elvonalba he
lyezte. Szerencsere olyan tartozkodo es
Szereny modorban erintkezett mindenkivel
a klinikan Banyay Pista, hogy irigyseg
meg mem marta, rosszindulatu kenyer-
ehseg mem harapott belle az ikrajaba Hi
szen ugysem marad itten gondoltak r6la.
Visszamegy valahova Amerikaba egye
sz0sz meg intrikalni Sc erdemes ellene.
Icy bekeben dolgozhatott, fejl6dhetett,
bekeben es baratsagban mindenkivel.
Csak mikor kilepett racsos uveg-
kapun a mask vilagba, akkor karogtak
k0riil gond varjai.
Szeles aradassal vitte ismeretlen par
tok fele szerelem csodalatos folyoja. Ne
ha meses ligetek pompajat varazsolta ele-
be, neha felelmetes zatonyokon ijedt Ell.
Hova? Hova?
Mar mem is akart ARA gondolni, hogy
ennek vege lesz egyszer. Mem merlegelt
mar, mem fontolgatott semmit. Vitette
magat boldog orak sodraban, ameIyeket
egyiitt toltott Pinty6vel es amelyeket ma
ganosan toltott ell rola valo abrando-
zasban
Neha, ha hazairt, meg-megpendi-
tette a sweetheartot. Kerilgette, tapint-
gatta leveleben ait az erZest, ami elt0l-
totte egeszen Es a jo oregek valaszol-
tax ra
= Ha szeretSz valakit, - irta az any
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

Ez veres lazongasokat ide-
zett fel minden nyugati al
lamban es minden vasut cpl
teSenel.
Es hiaba mondta volna pei
daul Beiziegel August, hogy,
kerem, az en- dolgom az embe-
reket hussal ellatni.
Abban az idoben, aki valakit
szolgalt, ait mindenevel es ell
s6sorban a - fegyverevel szol-
galta.
Honapokon at tarto allando
veres zendiiles volt a vonal
menten es csak olyankor eny-
hult meg a helyzet, mikor a
feher es a sarga embert egy-
forman megtamadta a rez-
bort.
A Sioux i1dianOk tOrZSeivel
nyugati pioneerek es a va
sutak alland6 harcot vivtak.
Az iskolak0nyvekb S Sioux
haborurol tanulunk, de 0tven-
mel is tobb osszecsapas volt a
feher- es a vor0sb0rii kozott,
mik0zben eek a nagyobb ara
nyu haboruk ki-kit0rtek.
A v0r0sboru embernek jogos
volt a haragja.
Ahol a feherek megjelentek
az atkozott ekevel, oft t0bbe
a buffalonak mem jutott le-
geld Is az indian elelmet ell
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08
(FOlytataS)

Mialatt Beiziegelne S George
az August felesegevel voltak
st. Louisban, August a leg
tobb idejet North Dakotaban,
a Northern Pacific epitese mel
lett toltotte es mem ert ra az
zal torodni, hogy a raerosza-
kolt feleseg hol jar es NIT csi-
nal.
Mert a vasutepites es a
munkasok elelmezese mem volt
gyerekjatek abban az id6ben.
A polgarhaboru utan 0zon-
lott a nep Europabol, de a
Macy Nyugat szivta az vi meg
nj szazezreket magaba.
California aranymez6i ekkol
mar XII voltak meritve, de Ne
vada, Montana, Utah, Colora
do vi meg vi arany es eziis'
mez6kkel szolgaltak es a mag
mes mem volzza a vasat olya1
er6vel, ahogy ezek az arany
mez6k vonzottak az embereke
magukhoz
K0zben termeszetesen sokal
akadtak olyanok, akik lehig
gadtak, akik t6bbre neztek az
a kincset, ami meg szabadab
ban hevert ebben az orszAg
han, alKlk f0ldet keritettek b
maguknak.
A f0ldehes eur6paiak sAslk'
m6djara indultak nyugatna
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

Kar volna egy ilyen kivalo szak-
orvosnak, mint ami bel6led indul, valami
hetkoznapi prakszisba eltemetkezni. Ez
az en- velemenyem.
A flu sz6tlanul meghajtotta magat.
Nezd, en- ait gondoltam, - folly
tatta majdnem hangsulytalanul tanar,
- hogy legokosabb lenne, ha tie vala-
melyik els6rangu amerikai korhazban he
lyezkednel ell. Egesz biztos, hogy tudoma-
nyos munkaban is sokra vinned es anya-
gilag is szepen gyarapodnal.
Nagyon nehez dolog ez, meltosagos
uram, - vetette kobe Pista
- Tudom De veletleniil nekem van
egy regi nagyon kedves baratom. Orvos.
Igen hirneves sebesz Magyar ember. Re
gen kiszakadt az ujvilagba. A baltimorei
John Hopkins korhaz sebeszprofesszora
Kelemen tanar =.
Banyay Pistanak feldobbant szive.
Az area felpirult. A Hopkins Hospital Bal
timoreban. Az Egyesilt Allamok leghire-
sebb korhaza! Ha 6 odakeriilhetne? Joe
Kelemen melle . De hisz ez hihetetlen.
Beleznay eszrevette Banyay fellobba-
nasat Hatradolt a karosszekeben. Finom
mozdulattal intett Pistanak es hellyel XII
malta mar harmadjara, miota beszelgetni
kezdtek De Pista egett tiirelmetlen-
segt6l.
= K0sz0n0m professor uram, mem
vagyok en- faradt. - Maid sebesen csapta
hozza a szot:
= A Hopkins korhazrol meltoztatott
beszelni. Ez az U. S. A. egyik legkitiinobb
orvosi ntezete Ismerem hallomasb6l.
tanar lenyugoz6en nyugodt area
most kedvesen elmosolyodott.
Ennek igazan orilok Akor, ait
hszem, mem veszed rossz neven, ha a ha-
tad mogott irtam az en- kedves Greg bara-
tomnak, Kelemen Joskanak akivel egyiitt
koptattuk az iskolapadot Pesten es akit
azota nagyritkan latok egy-egy orvosi kon-
gresszuson. Megirtam neki, hogy van ne
kem lit egy nagyon derek, fatal tanitva-
nyom, amerkai flu es ha kell neki egy
ilyen legeny, hat en- neki kommendalom
Pistanak most aztan mar langra gyult
az area. Maga sem tudta, hogy nit csinal
odaugrott Beleznay professzorhoz es ell
kapta a kezet. Talan, csak hogy megszo-
ritsa, de legszivesebben megolelte volna
a professzort, ugy, ahogy volt, az egesz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-09-08

te szerelmi dolgokban. Valosagos hazaS-
sagi tanacsado! Azert mem nosultel meg
maig?
Ami keSik, mem mulik, - vedte
Tornayt Kitty - Biztos mem talalta meg
az igazit Ugy-e Akos?
Tornay mem adott valaszt Ranezett
,Kittyre. A lany tovabb firtatta:
vagy talan valami nagy csalodas
van nlaga n6tlensege mogott?
- Mem, - ingatta meg a fejet
ferfi. = Eddig meg mem csalodtam. ITALIAN
csak ezutan
Icy vesztegelt mar ket sziv maganos
csonakja kiaradt tengeren es Pista neha
reszket6 szemmel leste a wharf, amely
boldogsag lelekveszt6jet irgalmatlanul fel-
forditja.
AEON a napon amikor vihar mar
felvonta s0tet es merges felh6it az eyre
es Zsembery Bertalan javaban tiizesitette
a kenkoves villamokat hogy lesujtson We
liik Beleznay professor magahoz hivatta
klinikan Banyay Pistat.
- Nezd, Pista fiam, - mondta ne
XII. Az id6d fele koriilbeltil lejart Jo
volna azon gondolkozni, hogy mi lesz We
led, ha lit befejez6dik a munkad
Pista szeretettel nezett az Greg urra.
Elmult mar benne feszenges ami kez-
detben mindig elfogta, ha ketten marad-
TAX Olyannak erezte a nagy sebeszt
fatal orvos, mintha a masodik apja
volna
Szinte fajt neki, hogy van egy pont,
egy kerdes, amt mem mer megbolygatni,
amelyet rejteget, titkol. Szegyelte magat
Kinozta nagyon, hogy miert is hagyta
idaig jutni az ugyet.
- Te gondolkoztal mar ezen? = ker-
dezte professor es vizsgalodva nezte
szemlvege m0giil.
Pista mely lelegzetet vett. Szinte So
hajnak is beillett.
Gondolkoztam mar tanar ur Els
ell is dontottem. Visszamegyek Amerika-
ba, Logan videkere, al1ol csaladom el.
OFT fogok letelepedni
= Talan most kideriil minden ebbol a
beszelgetesbol, - biztatgatta kozben ma
gat = Akkor legalabb egyszerre tulvagyok
rata Es varta tovabbi kerdeseket.
De professor mem kerdezett SEM
NIT. Mintha mem is hallotta volna, amit
flu Loganrol mondott. Egg fenyes papir-
vago kessel jatszott az asztalan.
The voice. (Cumberland, Md.) 1937-1938, 1938-11-17

thorized Red Cross nurse. The pres
ent enrolment IN these classes. made
up OF girls from all sections Of the
county. is twenty-Sevcn
Although there Is no direct solicit
tation for enrolment In the city.
all those interested have been re-
queSted to enroll at the Red Cross
office in the Public Safety building,
at the office OF the Associated
Charities or at LichtenStein'S drug
store. Baltimore street
Outside the city, a housc-to house
canvas is being conducted for en-
rollment. with the following county
chairmcn in charge Of the canvas
CreSaptown Mrs. j. NJ Armstrong
WeSternpor,. Mrs. Lucille Krantz;
Ridgelcy. " Va. Mrs Moreland.
Barton. Mrs William Moreland,
Homecoming. Miss Anne Sloan,
FroStburg. Mrs J. C. Cooley: Mt
Savage, Miss Jarilla Hinklc: Corri-
ganyillc. Mrs. Bruce Dichl: Ellers-
lie. Mrs Harry Porter: National
Mrs. Agnes Baker.
The voice. (Cumberland, Md.) 1937-1938, 1938-11-17
BY PEG" COULEHAN

activities in the city taking upturn result Of the
holiday impetus. and already naHoer of entertainments
have been announced One of the most important
will h, the dance which Mr. and Mrs Louis aNevc
will give Friday November p. the Fort Cumberland
hotel i'll honor of their daughter EVELYN and her school
friends the Misses Adgana and Eileen Mercado The Mer
cados students al Trinity College the daughters Of Sen
aor and Mrs Mario Mcrcado Of Ponce Puerto Rico Miss
IaNcve spent the past guest III their home.
Miss Adriana Acrcado is known here having visited Miss
laNcve in Cumberland last Easter.
Another highght will be the dance Friday night. NOvem
Der D. at the Cary Club which eight girls all members
OF the same bridge club. will be hoseSSeS.
Still another dance will be the scheduled for Saturday
night. November %. at the Cumberland Country Club
And little earlier in the week will be the annual Thanks
giving Eve football dance sponsored by the Penn Avenue
Fort Hll High School Alynti Association
The voice. (Cumberland, Md.) 1937-1938, 1938-11-17
Submarine Patrol
Opens Friday at
The Strand

The Observation-Disclosures drama Of
the heroic Splinter Fleet" climaxes
John Ford'S Award winning career
in submarine Patrol" the film
Daryl F. zanuck produced for
Twentieth Century Fox and which
opens at the Strand Friday. is hail
ed as one Of the greatest pictures Of
the year
The sub chaSerS are branch Of
the navy that nave received COM
paratively little notice and yet saw
some OF the most exciting action Of
the great war Manned by the
strangest crews OF civilian odds and
ends ever to board n fighting ship
the Splinter Fleet" provides a pow
erful and dramatic theme worthy
Of Director Fords robust. Fortnight
technique.
Richard Greene. Nancy Kelly
Preston Foster. George Bancroft,
The voice. (Cumberland, Md.) 1937-1938, 1938-11-17
Annual Roll Call
Red Cross

Once again the season OF the year
between Armistice Day and Thanks
giving rolls around. and with 1t
comes the annual roll call OF the
American Red Cross. This year is
no exception. and in Cumberland.
aS In other sections OF Allegany
county persons are being called
upon for support OF this organizes
ton
Despite the splendid work done
by the Red Cross In all types OF
human distress, many people are
still Of the opinion that the Red
Gross functions mainly in the war
zone. and In name OF large scale
disaster. such as floods. hurricane
devastated areas and other natural
disturbances which wreak their toll
in human misery and suffering.
This. however. Is not the case. and
in order to give a more definite pic
ture of the type OF work accom-
pliShcd by the Red CroS, In Allie
ganv county. Mrs A. NJ. Lichten-
TEN. local chairman. has released
the following information:
Since January. 1898. 70 the pres
emit the Cumberland chapter re-
ports the following activity: Ex-
service cases. 342: service cases. IS.
civilian cases. 10 New cases ac-
ccpted Ex-Seryicc, IS. service. Z;
civilian 50
/ Other services rendered include
POT personal home contacts. the Sc
curing OF disqualification for II cx-
service men at army medical CEN
terS.
Another sphere OF activity has
been the providing Of necessary
shoes and clothing to children The
Red Gross has distributed l01
pairs Of shoes in the city. and about
fifty more IN the county branches
One thousand two hundred anc
thirty-Six articles OF new clothing
have been distributed from tbs
Cumberland office to the people Of
Cumberland LaVale and Locus
Grove The articles include tn,
necessary apparel for school chill.
dren as we'll as layettcS for infant.
and clothes for younger children
Thirteen cartons Of warm comforts
each carton containing twcnty-foul
comforts. have also been distributed
The Red Gross is one OF the spon-
sors Of the National Youth Admin.
iStration and during the veal
transferred 1916 yards OF material tc
b. made into clothing for the cit,
and county needy
The Cumberland chapter also con-
ducts classes in home hygiene and
care OF the sick in the NYA groups
The instruction is given by an au-
The voice. (Cumberland, Md.) 1937-1938, 1938-11-17
WEDDINGS
Army Officer To Wed
Newburgh Girl

An engagement OF interest here is
that Of Miss Virginia Wagner
daughter OF Mr. and Mrs Hayden
W Wagner. of Newburgh. n Y. tC
Captain Duncan Sloan Somerville
OF the field artillery OF the United
States army. son OF Mrs II. B SOM
crville. OF New York cts and tn
late II. B. Somerville.
Captain Somerville. who Is a
present stationed as an English In
structor at the United States Nava
Academy West Point. n Y. is ;
nephew OF Judge d Lindlcy Sloan
and is wcll-known IN this city anc
in Lonaconing