davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1938-05-11
SChOfield Indicted
In HOldup Attempt

Gordon Schofied &C. arrested April % in attempt to
rob the cashier of the Capital Transit Company cabarn
465 Fourteenth ST. n w. today indicted for the attempted
robbery and also accused of participating in the recent
Casteberg jewelry store burglary.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17
(Folytatiuk.) J
Az eIs6 munkaber torveny feIoI =

ber fizetend6. Ha ennel t0bbet
fogadna el, akkor b0rtonbe We
tend6. !
Az egyik angol grof, Lord
Halderby aratas idejen, hogy
munkast kapjon, a regi napi
2 penny munkaber helyett Z,
s6t s penny munkabert adott
az embereknek. Persze mem a
gr6fot zartak be emiatt, ha-
mem a munkasait, inert 2 pen
nynel t0bbet mertek elfogad-
nj. De b0rt0nbe csak aklor
keriiltek, mikor mar elvegeztek,
a grof reszere az aratast.
Ald mem latja be ennek OIL
vastara, hogy Amerikaban
sztikseg volt egy igazsagos
munkaber Is munkaid6 tor
venyre, annak meg kell enged-
nj ait, hogy menjen At Anglia
ba es oft az 1850 evben kelt
regi munkat0rveny alapjan
vallaljon munkat. Azaz mem is
kell vallalnia. Viszik maid k6-
tellel es mem lesz jussa hozza,
hogy tiltakozzek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17
slovak nyelven beMeltek.
budapest szerkeszt6je

slovak nyelven beSzeltek.
Evszazadok ota laknak pc
dig eek a slovakok a nagy
magyar Alfold k0zepen. Akkor
telepitettek 6ket ide, amikor
az Alfold a torok h6doltsAg
utan felszaadult, amikor az Ell
pusztult magyarsag helyet mas
nepekkel : p6toltak. Magyar
k0zsegek kolnyezik Kisk6r0st,
az ottani szlovakok azonban
evszazadok alatt sem magya-
rosodtak el, megtartottak nyel
viiket, nepi sajatossagaikat.
Icy nyomtuk mi el nemzeti-
segeinket, ICY magyarositot-
tunk mi tiizzel-vassal, mint
AIT a csehek propagandaja el
akarta llitetni q vilaggal.
Es Kisk6r0s mem egyedtil al
l6 hely a magyar Alfdd0n,
ahol evszazadokl el6bb lete-
lepitett slovakok ma Is habo-
ritatlanul beszelik nyelvtiket,
apoljak kulturajukat.
Bekescsaba, Szarvas Tot
koml6s csupa slovak lalosok-
kal tele varos. Tenplomaik-
ban slovak nyelven dicserik az
Urat Is az elet minden teren
nyitva an szamulra az ut a
boldogulasra.
A felvideki slovaksAg, akiket
a csehek 1918-ban "felszabadi-
tottak" a magyar iga al6l, ez-
eel szemben most panaszolja
vilagga, hogy felszabaditott
allapotukban gyernlekeik el6l
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

osszehivtak tehat nagy gyor
san a t0rvenyhozast London
ba, amelynek tagjai csupa jo-
modu, s6t nagy vagyonu fold
birtokosok voltak es megalkot-
tax az els6 munkaber torvenyt,
de azzal kapcsolatosan elfeled-
keztek a munkaid6r6l. Az 80
akarcsak magyar konvencion
t0rtent volna - maradt q
regi, azaz pirkadast6l korom-
sotetsegig dolgozhatott a csc
ledember. Sokszor meg azutan
is.
Engedjek meg nekiink, hogy
egy ds k6stolot adhassunk
ebbol az els6 munkaber es mum
kaviszonyokat szabalyoz6 tor
venyb6l az alabbiakban, idez-
We annak k0vetkez6 pontjait::
- Minden epkezlab ember,
aki hatvan even alul van es
mines annyi vagyona, hogy sa-
jat embersegeb6l megelhessen,
akArki hivja, hogy legyen a
cseledje, k0teles ennek a meg
hivamak eleget tenni, inert
kiil0nben b0rt0nre vetik addig,
amig megfelel6 biztositekot
mem ad, hogy q targyalas el6l
mem sz0lik el.
Hat ez volt az, amt kezdet-
mex nyujtott az els6 angel
munkat0rveny a szegeny em.
bernek. Is ezt Icy folytatja:
Az q munkas vagy csc.
led, ah murkaad6jat otthagy.
ja, miel6tt ideje letelt, b6r
COnre VeCend0.
Miutan ICY a szemelyes sza.
badsag kerdeset elinteztek, at.
tertek a munkaberek kerdese-
re ezzel:
MunkAsnak s cselednek
csalis q regi "a kolera el6tti)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

reszben lie is szerelt gyarakat
ujra iizembe lehet maid helyez-
nj. De a munkanelkiiliek csa-
ladjainak addig is elni kell.
Exert folyik orszagszerte a gyiij
ties, hogy a hazater6 testverek
semmiben Sc szenvedjenek
hianyt.
A cseh kormany a halogatas
idejet ARA hasznalta fel, hogy
pozsonyi radiojan keresztil a
legbecstelenebb izgatast folly
tatta Mgyarorszag ellen. szlo-
yak es magyar nyelven folyt a
roham, hogy ijesszek es bolon-
ditsak a Felvidek 1akossagat.
F6leg azokat remitettek, a
Xix a cseh f0ldreform utjan
birtokhoz jutottak. AzZal ijesz-
tettek oket, hogy q magyarok-
max els6 dolguk lesz a szet-
osztott f0ldeket visszavenni a
f0ldmiives csalAdokt6l Is azo-
kat ujra nagybirtokokka ala
kitani.
Ezzel szemben a magyar bel
iigyminiszter hjelentette, hogy
a legtavolabb all a magyar kor-
manyt6l ilyen szandek. Aki
FoLDMtjvES a foldreform ut
jan birtokhoz jutott, az tovabb
Is birtokaban fog maradni.
A csehek azonban- szinma-
gyar videkelre cseh legionista-
kat telepitettek le, hogy a
szinmagyar videkeket IS nem-
zetisegekkel tarkitott fertile
takke tegyek. Eek aliglla var
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

Magyarorszag nepe vegre le-
het6seget kapott a Felvidek
magyarsagaval val6 testveri
0lelkezesre. Oktober utols6 he
teben a csehek meg halogattak
a magyar teriiletek atadasat,
de amikorra e sorok nyomta-
tasban megjelennek, a Felvi-
dek magyarjai husz evi rab-
sag utan ujra Magyarorszag-
hoz tartoznak.
A testveri keSziilodes mem
csak abban nyilvanult, hogy
orszagszerte zaszlok, husz evig
csak titkos sohajokban kivant
harom2inii zaszlok kesziiltek
a felszabadulo Felvidek szama-
IA, hanem abban is, hogy or
szagos gyiijtes folyt es folyik
'Magyart a Magyarert" jelsz6-
val a felszabadulo szegeny nep
szamara. Penzt, elelmet, ruha-
felet gyiijtenek, inert hiszen
tudjuk, hogy a feIszabadulo
Felvidekkel ezerszamra keriil-
mex maid hozzank olyan test
verek, akik segitsegre szorul-
max.
A cseh politika koldussorsra
itklte q Felvideket. Gyariparat
teljesen t0nlretette Is q regi
j6l kepzett gyari munkasok
Evek 6ta tetlensegre voltak kar
hoztatva- Mllnkanelktili seg&ly-
bd tengettGk 6lettiket.
Persze: id6be kertil maid,
mig Mia lehet &lesxteni q Eel
yidek gy&ripar6t. mig q lez6rt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17
Amerikas Jover Zsiqmond <ikofese
IRTA: SZENTIMREI MARTHA

keszittetett messzir6l j0tt s6gor tiszte-
letere, de felve, szinte szegyenkezve ta-
lalta be, hallvan vendeg nezetet SPedig
Zsiga derekasan hozzalatott mindenhez,
jol esett sok amerikai kolbasz mas ha-
sonl6k utan finom kacsapecsenye, kapros
turos lepeny Bella szamorodnit tUlt0getett
ned, annak is megfelelt A fekete kavet
lik6rt Sc vetette meg Orcai kipirultak,
Hsse becsipett ebben az emelkedett ham
gulatban Riara kacsintott, ah lie mem vette
r6la szemet, mivel hozza hasonl6 modoru
rokon meg mem jart naluk
- Gyere ide, t0kmagl
Ria odasetalt nezte, amint dagad6
bugyeHarisab6l kvett egy ropog6s tiz-
dollarost.
AIT kerdezted, nit hoztam neked?
Hat nesze, fogd! J6l becsiild meg, inert
ennel t6bbet ebben az eletben mem kapsz
t6lem (. amert mem eresztettel be.
Ria mem nyult penz utan, s6t hAtra-
dugta mindket kezet szikraz6 tekintet-
tel merte vegig nagybatyjat
- K6sz0n6m . mem kel =. tartsa
meg zsiga bacsi!
Es kifutott szobabd.
Zsiga nem varta, hogy ICY sill el OF
roba trefaja, de mem banta, megnaradt
10 dollar, amt gondosan visszatett
helyere.
Kenyes lanyotok - vetette
oda sztil6lmek.
- Csak erZekeny !. -vedte az any
ia utana ment Riat sirva talAlta gye-
rekszobAban.
- No, ne csacsiskodj bacsi mem
bantott teged, s6t maga m6djan ked-
veskedni akart, csak hat egyszerii mum
kas ember, ad mem valogatja meg szavait.
Ria megrazta fejecskejet, melyet dus
sz6ke fiirtok r0pd0stek koril
Mem az bal! J6ver nagyapa is
egyszeri ember, megse beszA igy Zsiga
bacsi mem secret benniinket, engem Sc,
anyat Sc, apat Sc.
Gyermekek es bolondok eltalaljak
az igazsagot, gondolta J6verne de mem
mondta XII, nehogy lovat adjon a kislany
ala. inkabb unszolta, hogy terjen vissza
vele az ebedl6be Ria mem volt ra hajland6
Engedelmes termeszetii volt, de ha Macy
ritkan megmakacsolta magat, tanAcsos
volt beken hagyni, inert ugyse iehetett
vele boldogulni. Vacsorazni sem ment be
az ebedl6be AIT mondta, mem ehes csak
Juci mindenes i6voltab6l jutott ket ha-
talmas darab csokoladktortahoz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17
(Folytatas)

Ria nagy erdekl6dessei merte vegig
batyjat, aztan illemtudoan meghajolt
Bocsanatot kerek!
Is most mondd el 0tszor egymAs-
utan: .csacsi yagyok".
csacsi vagyok csacsi vagyok
!. csacsi vagyok csacsi vagyok csa-
esd va .. v6get mar belekacagta
macska bundajaba, nyilvanvalo volt, hogy
mem vette szivere biintetest vidam kis
lelek volt, alit hazukhoz jar6k dedelget-
TEX, komoiyan meg senh Sc neheztelt ra
q Sc tudta kepzelni, hogy ilyesmi lehet-
seges.
J6ver Zsiga mem tudott gyermekekkel
b6nni, mem is szerette 6ket, most Is
n6man elfordult Riat6l, de 8 bizalmasan
hozx& simult.
- B&csi .. nit hozott nekem Anne
rIkAbH?
Sok semmit, meg magamat - fe-
helte ridegen - Aki mAsolIra k0lti annie
van, 6regsegere sziikseget lat.
Ria, megint neveletlen voltA !.
: mehetsz Hi - dorgalta anyja.
Fel6lem maradhat - vetette oda
Zdga. Mem art, ha megtudja, hogy az
elet nem csupa ajandekb6l meg minden-
1ele hiabavalosagb6l ALL Tudjatok, en-
sxinte pokolban kerestem a vagyonomat,
, an izz6 kemence mellett meg is gyengiil
TEX a sDemeim, hat en- meg is becstil6k
minden centet
Mi6ta az eszemet tudom, mindig
takarekos voltM - mondta Bella.
TIE meg pazarl6! Meg most is olyan
yagy!
- Nezn hinnem, inert mines mib6l pa
sarolni Tisztessegesen eliink mem vonjuk
meg magunktd a szerenyebb 0r0m0ket,
de az ilyen miivesz stanarember vagyont
mem igen zerez A felesegem hozomanya
kamatozik a takarekban ahhoz mem
nyulunk, az Ria or0ksege lesz.
LAtod, en- munkasember letemre
britain vagyont szerezni! - kerkedett Isl
Ga leste az irigyseg fellobbanasat occse
sEemeben, de mem lathatta, inert csupan
fgaz resEvet tiilr6z6dott tekinteteben.
Szegeny batyam, latszik rajtad, mi
lyen nehezen kerested AIT a vagyont
Csak mondd XII batran, hogy meg
6regedtem lido el6tt Tudom en- AIT, de
init banom! Megvetettem a fejem aijat
egesz eletemre
Hal Istennek!
J6verne ktett magaert, remek ebedet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

J6yereknek bizony mem esett j6l, hogy
egyetlen lanykajuk mem nyerte meg nagy-
batyja tetszeSet, ezt azonban mem mutat-
TAX XII, mivel finomak voltak Abban re-
menykedtek, hogy kes6bb megbaratkozik
vele, de mikor el akartak hozatni Zsiga
podgyaszat a vendegl6b6l, kideriilt, hogy
mar masnap tovabb akar utazni.
-. Maradj halunk nehany napig
kerlelte 0ccse - Hiszen olyan regen nem
lattuk egymast.
- Apamat, anyamat meg meg mem
is LATHAM!
Hat ere mem lehetett semmit Sc
sz6lni.
Akkor legalabb igerje meg, hogy
nemsokara visszajon - solt s6gorn6je.
- En- bizony kiil0n0sebb ok nellxiil
mem gazdagitom az allamvasutakat.
Elutazott magaval vitte AIT nyo-
maszt6 ernest, mely rokonait jelenleteben
elfogta. Bella occse tovabb festette szep
tajakat felesege zongorazott Ria tancra
perdtlt, de egyszerre hirtelen megallt s
azt kerdezte:
- Zsiga bacsi entul mindig nagy-
mamaeknA fog lalni7
- Igenl - felelte apja.
Alkor en- mem nyaralok t0bbet ma
luk - jelentette XII banatoSan.
Sziilei osszenezte, inert az addig ugy
volt minden nyaron, hogy Riat elvittek
Als6domborura, maguk is oft t0lt0ttek
egy-ket hetet azutan kiilfoldre utaztak,
Ria pedig oft maradt. Nagyon szeretett
nagysziileinel lenni, az is tetszett neki,
hogy az als6domborui vele egykoru paraszt
lanykak ugy koriilfogtak, mint egy kiraly-
net az udvarholgyei
- TIT az ideje, hogy nagyszileid ma
lunk nyaraljanak. Maid 6k j0nnek Ell S
te megmutogatod nekik Budapest szapse-
geit ~ mondta anyja.
Mem hagyja nagyanyam az csir-
keit, kacsait a dralyi varert Sc egy hetnA
tovabb - felelte Ria
= A kiralyi varert nern, de a te ked-
vedert bizonyosan mosolygott apja.
Zsiga alkonyatkor erke0ett Als6dom-
borura, melynek palyaudvara mindjart oft
van a falu alatt Egy-ket nagyobbacska flu
minden wont erkezeset lesi. Neld is kinal-
koztak:
- Beviszefn taslatl
Ebirom magam is!
De az egyik tovabb sarkaban ma
radt es rimAnkodott.
Nagysagos ur, beviszem annyiert,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

Azok a janborok, akik AIT
hiszik, hogy az Egyesult ALA
mokat most at0lel6 munkaber
es munkaid6 torveny valani
szokatlan dolog, nyugtassa
meg a hires Rabbi ben Akiba
mondasa:
- Semmise vi a nap alatt.
A munkaber es munkaid6
t0rveny sem az.
Az Urnak 135O-ik ev6ben,
tehat nagyon sok ev el6tt a
fekete kolera pusztitott Angol-
orszagban es mivel mar akkor
is szegeny embernek volt a leg
kevesebb modja ARA, hogy va
larni veszely el6l menekiilj0n,
termeZetes, hogy igen sok SEE
geny enber pusztult el benne
es mem lehetett egy ideig Ang-
liaban Sc ferfi, Sc n6i cseledet
talalni a gazdagoknak, vagy ha
talaltak is, AIT meg kellett j6l
fizetni.
Es ez a j6 fizetes volt az,
ami egy cseppet Sc tetszett
Angliaban a gazdagoknak,
aminthogy nem tetszik az So
ha Is Sehol nekik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

tax meg a magyar csapatok
bevonulasat es ICY ezeknek a
birtokai persze vi rendezes ala
keriilnek. Meg azok is, melye-
ket ''politikai" erdemekert kap
tax bizonyos urak. A kisajati-
tott birtokokb6 a cseh kor-
many ugynevezett "maradek"
birtokokat adott cseh politiku-
soknak. Hat eek biztosan mem
tarthatjak maid meg az ajan-
dekba kapott foldet.
De a magyar foldmuvesek-
mex, s6t a slovAkomak, ruthe-
neknek sincsen semmi okuk
ARA, hogy agg6djanak birto-
kuk sorsa Matt.
4 = *
A Macy Af0ld sziveben jar
tam q neCen. kalOCSan. Goa
ugy lehet utazr,i, hogy Kis-
k6ros0n, Pet6fi Sander sziil6-
varosaban vonatot kell valiant.
Nemi id6m volt q kalocsai vo-
nat indulasaig Is EFT az alkal-
mat ARA hasznAltam fel, hogy
besetaljak a kis varosba.
Legnagyobb meglepetesemre
ennek a kis varosnak az utica
jan alig hallottam magyar
sz6t.
Vasarnap delel6tt volt, ami
kor ott jartam. A nepek eppen
templornba igyekeztek. A tar
ka, szinpompas ruhaju n6k, q
fekete bArsorly nadragos, feke-
te poszt6kabatos ferfiak, fla
talok Is 6regek egyarant ekes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

el voltak za1va a boldogulas
utjai, hivatalokban, az AllaIni
igazgatasban, a hadseregben
mem adtak alkalmat q slov&k
fiatalsagnak az elhelyezkedes-
re.
Iskolaik 6bbjebe cseh ta-
nit6kat ktildtek, alik slovAk
helyett cseh nyelvre oktattak
a j0v6 generaci6t.
Nalunk pedig minden k6z-
segben, ahol ezt a lakossag k-
vanja, ekes slovak nyelven To-
lyik a tanitAs IS senh el6l sim
csen elzarva a boldogulAs utja
azert, inert slov&k.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17
beteg az edesanYaIl, or

arnennyit I'd I. beteg az edesanyam, Or
vossagra kell. g
Nagysagos urnak neznekl hi
zott zsiga maja, de azert ramordult.
Eredj dolgodra, ne hazudozz!
Egy-ket ennberrel talalkozott, akik ko-
szontek neld, mint minden urfelenek, de
senki sem ismerte meg
Az oreg Jover haza el6tt u'dogelt, pi-
pA0ott, nikor latta, hogy az idegen kapu
el6tt letesM taskajat, felallt.
- Kit tetszik keresni?
Edesapamekat! olelte at Zsiga
- Megjottem
Az 0reg Jover ar,nyit Sc tudott mon
dani: listen hozott fiaml" Meglepeteseben
elallt a szava Csak szoritotta magahoz,
mintha t0bbet el Sc akarnA ereszteni
Zsiga megfelelt XII mem mondott ker-
desere
- vegleg hazaj0ttemi
- Ugy lesz j6! - s7abadult fel apjA-
ban az 0rom. - Gyeriink any&dhoz!
Amint befordultak kapun, Jovernk
eppen egy rocska tejjel lepett XII az istall6-
b6l, de olyan hirtelen letette, hogy fele tel
hl6ttyent. KitArt karokkal szaladt az er-
kez6 fele, inert urias olt0zete, s0tet szem-
tivege dacara messzir6l megismerte moz-
dulatair6l
Keil-e vendeg? - kialtotta fele az
ura. 8 csak raborult reg mem latott nara
S mem felelt. Cs6kolta ahol erte Zsiga
minden ellagyulas nklkul ttirte cs6kjait.
Apjat jobban szerette - mar ameny-
nyire sueretni tudott, anyjat mindig az
zal gyanusitotta hogy Belanak jobban ked-
vez mint ned Lam, most is, amint maya
hoz teri meglepeteseb6l, nyomban AIT ker-
dezte:
KiszalltAl Budapesten? voltal Be
lanai? Hogy vannak?
- Ugy LATHAM, vigan elk vilagukat
Aztan milyen elkapatott lanyuk van! -
felelte fanyalogva.
A nagysziil6k 6sszeneztek, Ok sze-
milk fenyenel is jobban szerettek RiAt
Nit ennel, NIT innal, lelkem fiam?
volt az anya k0vetkez6 kerdese
- Adjon anit akar edesanyam most
Sc vagyok valogat6sabb, mint azel6tt
Csak beteget kell kerdezni -
mondta az apja. Fogta boros kancs6t S
lement pincebe, italian nemcsak borert,
hanen1, hogy titokban magyot s6hajthas-
son:
Istenem, de megrokkant lido el6tt!
- pondolta
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-11-17

Ugyanakkor, ugyanazert felesege is S.
hajtozott kamraban, ahova sonkaert
ment.
Kedvet kerestek hazatert fiuknak, tu-
lon-tul megbecsiiltek s.. Is feltek is t6le.
A termeszetet6l, nelyen mem valtoztatott
Amerika Sc. Igazan mem, inert finom
taskAban nem hozott Semnit, Sc apjanak,
Sc anyjanak Es barmennyire el volt to-
r6dve addig mem fekudt lie, mig apja meg
mem nutatta nei takarekkonyvet. Min
dig tartott t6le, hogy hijla lesz penzenek,
pedig meg volt az utols6 fiHerig. Ezt ele-
gedetten vette tudomasul Aztan lefekudt
a sziil6i hAzban, melyr6l csepered6 kora
6ta tudta, hogy 0rolli mar becsuk6d6
szemekkel mormolta baratsagosan be-
nez6 teleholdnak, mely aranyat sz6rt Ia
kar6jara:
Megtettem amt feiembe vsb-
tenn J. most aztan t0bbet ra Sc gondoAok
Amerikara.
Amerika alatt tulajdonkeppen an Oh
vaszt6 ke1nenc6t 6rtette, inert hiszen ugy'
hajtotta magat folyton, annyira mem en-
gedelyezett maganak semmi 6r0met, hogy
q csoda Macy vilagreszb6l annak szkpsA-
geib6l j6forman semmit Sc lAtott KtilGn-
ben is csak AIT latta szepnek, ami hasnot
hozott. Szepnek talaita hullamz6 buzave-
test, de hullAnzo tengert mem, gy0ny0r-
k6d0tt egy ritka szep hiz6ban, vagy 0k6r-
ben, de a sasmadar vagy k6csag egbe szAr-
nyal6 repuleset mar mem k6vette tekinte-
tevel
Tiz esztend6 6ta mem aludt oily mAyen
egyfolytaban annyit, mint hazaterese el
Sc ejtelen, SGT masnap is. Anyja ketszer il
benezett hozza, agg6dva, hogy Valiant baja
van, inert mar delet is elharangoztAk,
mikor megmozdult, pedig mem lehet mon
DAM, hogy valami nagy csend uralkodott
volna hazban. Szomszedok j0ttek-men-
TEX, szerettek volna latni, inert hazaterese-
mex meg este hire futott bar emleke0tek
ra, hogy Zsig anem volt baratkoz6 - egy-
koi legenytdrsai mar valamennyien
n6sek kivancsiak voltak rA, telxintelye
volt el6tttk, hiszen sok p6nzt ktild6tt
haza
Ektldtem mindenkit hogy gyujje-
nek vissza uzsonnatAjon annyi nez6d,
lesz fam, mint egy sep lanynak, ujsA-
gotta, boldogan anyja, mialatt ingujjban
nekilatott az ebednek De 6lt6zz fel olyan
finomul, mint tegnapl
(Folvtatiukl
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1938-09-16
What, No Leaders?

We all have heard of communities with leaders But who
heard of city without who willing both
honor and responsibility of leadership?
Sunday Minneapolis meeting called for purpose
naming housing willing
the position Even the vehaman only refused
resigned from his vce-chairmanship!
People don't refuse leadership such important
oous alone As fellow it, he impression
that Craftsmanship is a hot seat"
We of differ with this theory True is that whoever
nominal head such will be required consd
cradle without compensation
but people doing that daily There must be who
will shoulder such responsibility Civic pride should dictate many
their duty this situation We venture that there
would honor alone without attached
craftsmanship
Possibly the general tendency criticize severely those who
leadership has brought this of
community motvating
the attitudes of such people is further evidence that lead
ehp lacks because criticism just unjust must be expected
a a part of a leaders responsibility
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1938-09-16
June Hawkins
Songs Evoke
Much Applause

Despite the torrential rains of
last Friday a fair sized crowd at
tended the recital at Phyllis
Wheatley presenting Miss June
Hawkins in her first public appear
ance.
Beginning promptly at the hour
set the young musician gave pro-
gram of song that evoked a storm
of applause from the audience.
Miss Hawkins was fortunate in
her selections mingling classics
with the better known spirituals;
her interpretations were greatly
assisted by the fine support of her
accompanist Miss jeanette Dorsey.
Miss Dorsey's contributions of
piano numbers were we'll received.
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1938-09-16
The Law Is
Very Plain
Section 7321-Equal Rights In
Hotels, Etc.
(From Minnesota Statutes)

(FrOm Minnesota Statutes)
No person shall be excluded on
account of race or color, from full
and equal enjoyment of any &C
commodation, advantage, or privi-
lege furnished by public convey
ances, theaters, or other public
places of amusement or by hotels,
barber shops, saloons, restaurants,
or other places of refreshment, en-
tertainment or accommodation.
Every person who violates any pro-
vision of this section or aids or in
cites another to do so shall be
guilty of a gross misdemeanor and
in addition to the penalty therefore
shall be liable in a civil action to
the person aggrieved for damages
not exceeding five hundred dollars.
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1938-09-16
What Other Editors Say:
Plight of Jews

sorry trouble which the
having particularly those in Germany, and Italy.
tendency this country discuss
relative position and relationship of Jews and Negroes
appears sympathetic
helpful toward the Negro they might be- Jews especially
merchandising field where they powerful charged
with giving Negroes enough economic opportunity.
While there much truth in this assertion it must be remembered
influenced their attitude toward Negroes
the the dominant which is the white American
might be sympathetic being cassed white they
endness fear of losing their
OWL
Of places American almost untenab
position hand he the sympathy and tolerance of
himself minority which faces certain
prosecutions petty spite his white and
hold tempted
practice preues against and thoroughly exploit commercially
the Jewish class accepted by class
Americans (mainly for financial reasons).
Negroes feel the pain Jewish indifference
geefuy persecution against whom it is
pracced with here think be amicaby
condonng either Hitler Mussonis intolerance
FIoyd CaIyin's Weekly Column.
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1938-09-16
Poetic Thoughts
These Twin Cities
Nv MORRIS GIBBS, Sr.

We hear lot of talk about place go
That people up here asleep and slow
That they ought to go to a big town and see
How the people enjoy themselves and act free.
Opportunities in big towns the disgruntled state
Is where the Negro should be and there
But we know and those with experience tell
That unless you have racket those towns you'll
If this is where you make your livelihood
Then you ought to be grateful for it's understood
That complainant who bites the feeding hand
Should and travel to other land.
Don't know why they wonder and pine like this
For all you have to have is money and not miss
The cabarets and amusements that here to
Therefore, there's need for foaers disagree
Peculiar people make a good place dull
tho they have everything to overcome the lull
Of lethargy that stigmatizes certain town
For fun is had if people frown
Now it's right grumble about these Twin Cities
For 1 have many come back singing this ditty,
"My town used to have them, but they amt more"
So the Twin Cities way up above their
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1938-09-16

Spoken, not in the "holier than
thou" attitude which so demeaned
the Pharisee and has made of his
prayer a mockery and a living ex-
ample of selfish conceit through all
of the ages, but spoken in a spirit
of true humbleness and thankful
ness for the conditions surrounding
Americans, making them truly diff
ferent from other nationalities
throughout the world.
True it is that America has its
problems and its perplexities. None