Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-08-19

81 opakuje vzdy pc dobe 100
rokG, je mylny a vznikl nedo-
r%ozumenim. V polovine sedm-
nacteho stolet1 I'll V stredn1
Nemecku v klasteTe Langhein
mnich Maurus Knauer, ktery
Sc zabyval badanim O povetr-
nosti a cinil 81 O tom pTesne
zaznamy. Jeho klaster sc RI
dill jeho poznatky pri polnich
a zahradn1ch pracfch a take
jine klastery. Pozdeji stall Sc
mnich opatem sveho klastera a
vydal povetrnostn1 kalendar
pro roxy 1862 az 1868.
Pc smrti mnicha badatele
jeho kalendaT prestal vycha-
yeti a upadl V zapomenut1. V
roce 100 zabyval Sc lekaf
Kristof Hellwig z Erfurtu v.
zajmu sveho povolani rovnez
pozorovan1m povetrnosti a "a
j1mal Sc velmi ostary Knaue-
rGv kalendaT, jehoz zaznamy
Sc shodovaly S ~poznatky leka-
re.
DR.. Hellwig Sc zasadil O
znovu vydavan1 kalendaTe a
ably zdGraznir velkou vedeckou
cenu jeho obsahu, naval jej:
"Zvlastn1 povetrnostni kalen-
daf Poole stoletych zkuse-
nosti."
Tento nazev byl lidove zkra-
cen ma "Stolety kalendaT".
Kalendar ten vsak nenf zpra-
covan ma zaklade "stoletych
zkusenostf, hlavnlm jeho vo-
d1tkem je poznatek, re povetr-
nostnf pomery Sc opakujf pfi-
blizne vzdy pc sedmi letech.
Je tedy MAJOR, re Sc opakuji
vzdy pc uplynut1 sto rokG, myl
ny a takove zkusenosti tomuto
kalendari nikdy jake zaklad
dany nebyly. Omyl byl zavi-
ne maven kalendaTe a nezna-
lost1 jeho obsahu.
DneSn1 meteorologove SOU
hlas1 namnoze S jeho ucen1m a
take badanf astronom1 O stu
necnich skvrnach, obehu mesl-
&c atd. davaji poznatek jejich
sedmileteho obdob1.
= Kdy byla napsana nej-
starsi lekaTska kniha, to Sc
media pTesne dokazat, ale S nej
vets1 pravdepodobnostf byla
napsana "a vlady c1saTe
Huang-Ti, ktery vladl letech
2697 az 2730 pred Kristen.
Kniha Sc jmenuje Huang-Ti-
Nei-Ching a je napsana dialo-
gem: c1sar Huang-Ti sc taze a
jeho ministr Mi-Po mu odpov1-
da poole pTedstav tehdejs1 fly
siologie, anatonomie a nauky O
nemoc1ch, propletajt sve odpo-
vedi nabozenskymi, filosoficky
mi 1vahami. z odpovedi Mi
Poovych je zrejme, re c1nsti
lekaTi pitvali pred tfs1cilet1mi
lidske telo. Delku zaz1vaci
roury a jej1 podrobnosti znali
tax dokonale, jak sc tomu
mohli naucit jen ma rozpitva-
nych mrtvolach. Dnesnf Gin
st1 lekaTi, pokud nestudovali ma
modern1ch universitach, nera-
di a S odporem pitvaj1 mrtvo-
ly, jake lekaTi We staroveku i
We stredoveku.
Ma otazku Huang-Ti, proc
We staroveku zili Tide dele nez
dnes - to jest pred 5000 roxy
= kdy jsou starci jiz V pade-
sati letech, odpov1da ministr
Mi-Po, re drive Tide Eli pravi-
delnejsim a pT1rode vice odpo-
vfdajicim zivotem. Kdyz mi
INSTR popisuje obeh krevn1,
mluvf O jatrech jake O prame-
nu dusevn1 cinnosti a o zasob-
MIN organu pro krev. re jatra
jsou krevnim reservoarem, Vi
me teprve z nejnovejs1ch ba-
DAM. Otviraji sva stavidla a
obohacuji krevn1 obeh, kdyz
telo p%otrebuje hodne, krve, ma
pTiklad pTi velke namaze, pri
silnem krvacen1 atp.
C1nstf lekari pred peti tislci
lety vedeli take, re dusevni
choroby jsou dedicne. Mluvi-
Ii O vrozenych dusevnich ne
mocech, jez dfte zfskava "v Ii
vote sve matky'.
= Hsinking, Mancukuo, IA.
srpna, ~Japonske armadnl au-
tority predpovfdajl moznost
dalsich incidentG ma hranic1ch
Sc sovetskym Ruskem, pres to,
re prfmeff zastavilo boje u
Cangkufengu.
II<I- 49,,