Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-16
Roz$ireni cinnosti americkych
verejnych knihoven.
F. L.. I. S..

vyse ma sever. Tento presun
zanechal je v jejich novem pro
stredl bez ruske knihovni sluz.
by, kterou drive NELL. Nedo-
statku odpomohlo sc rychle
prestehovanim ruskych knih z
Jedne knihovn1 budovy do dru-
he, ktera Sc nalezala v novem
stredisku ruskeho zivlu. Vzni-
XII tax novy sal "Ruske knihov-
ny, jehoz otevreni bylo zaha-
jeno umeleckou vystavou. Ones
naleza Sc v teto knihovne vedle
oddelen1 ruskeho i oddelenf
francouzske, spanelske a ne
mecke a poradaji Sc v nj nepo-
litlcke schGze a verejna pojed-
mani o r1znych tematech.
Toto nen1 ojedinely pflpad,
kde americka verejna -knihov-
ma pecuje o potreby pfisteho-
valcu. 0 ceskoslovenskych kni-
hovnlch oddelenich v rdznych
americkych mestech neni ire
| ba nasim ctenaf1m teprve RI
kat. Hlavn1 knihovny vsech a.
merickych velkomest mali CT
zinecka oddeleni, v nichz ma
lezame knihy v r1znych jay
c1ch: .nemeckem, francouz-
skem, ceskem, zidovskem a j.
Poslednf dobou snazf sc i kni-
hovnf odbocky poslouziti sym
MISREPRESENTATION kni-
hami v jejich vlastnf reci. V O.
kresech, obyvanych pristeho-
valci, nalezneme vzdy nejake
v CHI feci. Nekdy tyto zabiraji
par polio, jindy jsou to pocetne
sblrky, vyzadujici cely sal a
peel knihovnika, obeZnaleho 3
prlsluSnou CHI Tecf.
Jine r~ozSireni knihovni sluz-
by spoc1va v poradne sluzbe a
We vyuzfvani knihovny k povse
chnemu vzdelavac1mu 1celu.
Navstevnfk verejne knihov-
ny v kterekoli americke metro
poll setka sc s mnoha pozoru-
hodnymi novinkami. Knihy by
ly pferovnany tax, ably bylo
vyhledani zadaneho svazku
snadnejs1. Knizni novinky jsou
vystaveny zvlast. Knihovny
poradajf veTejna fora; v mich
schazeji Sc literarni krouzky
nektere mali tez kursy,v nichz
Sc vyucuje anglictiine aobcan-
ske nauce. Pravidelny program
zpestruje Sc vystavkami obra.
III a pod. I v nekterych men
slch knihovnach shledame sc
Sc STOLEN "poradce", jenz je
vzdy ochoten pomoci ctenari,
popletenemu vSemi temi tisfci
svazk1, nakupenych ma poll
cich kolem. PomGze mu wy
brati knihu, pojednavajfcf Q
narodohospodaTskych profile
mech, nebo knihu, psanou snad
nou anglictinou, kterou NIUE
clsti i pristehovalec, neovlada-
jic1 jeste dobre zdejs1 rec, ne
DO knihu, pojednavajici O ja-
kemkoli predmetu, O nej sc cite
mar prave zaj1ma.
We snaze udrzeti sc v 1zkem
styku sc SWIM ctenarstvem, "a
chovavajf 81 americke knihov-
ny tradici, datuj1cf Sc cd prvo-
pocatku dejin tohoto pomerne
mladeho naroda. PIvod kni-
hovny dunno ovsem hledati v
samem staroveku. Assyfane,
Babylonane a Persane, jakoz
Eide v Jerusaleme NELL uz vel
Ike sbirky rucne psanych knih
i rukopisG. Pc praktickem "a
vedeni tiskarskeho lisu zapo-
caly S organisovanou knihovni
sluzbou takrka vsechny zeme
sveta. Faktem ale zIstava, re
Amerika byla rodistem bez-
platne verejne knihovny.
Prvnf americka knihovna
byla zalozena pfi koleji Har-
vardske roku 1888, osm let pc
osazeni Bostonu kolonif Puri.
tan1, prisedsich z Angle. No.
va era americkych knihovnfch
d6jin pocala roku 1888, kdy5
unitarsky knee v Petersbo.
rough v New Hamsphire zalo.
I'll bezplatnou pGjcovnu knih
ktera existuje al do dneska
Tohoto pTfkladu nasledovalc
nejprve nekolik NEST v Massa.
chusetts, pozdeji druzily Sc /
MIN move anove, az Sc verejne
knihovny rozsfrily nejen pc ce.
lych Spojenych Statech, ale o.
pravdu pc celem svete. Prvs
verejna knihovna v Anglii by
la otevrena roku 1850; vide:
tamnejsfho hnuti O bezplatnt