davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Coolidge examiner., 1938-04-07

tai by Field Mar
shall Goering, Hit
ler's right hand
man, who set forth
a program for the
economic recon
struction of Austria.
He said: Vienna
must again become
a German city. No
city with 300, 900
Jews has a right to
call itself a German
CITY. Vienna has to
The Coolidge examiner., 1938-04-07

lar to millions. He
passed away in New
York at the age of
seventy-nine years.
Stunning publicity
and personal glory.
House devoted him
self untiringly to
what he deemed the
best interests of his
country and for
years his influence,
especially in inter
national matters.
The Coolidge examiner., 1938-04-07

inquiry was adopted
by the senate with
out a dissenting
vote, and appeared
certain of passa ge
by the house. The
resolution was intro
duced by Sen. Alben
w. Barley of Ken
tn cky, majority
leader. Ii calls
for investigation of
charges of malfea-
sance and dishon-
The Coolidge examiner., 1938-04-07
Britain Ready to Fight

GREAT BRITAIN will not fatty
~ pledge herself to fight to save
Czechoslovakia from German ag-
erosion. But she will use her arm
The Coolidge examiner., 1938-04-07
Ten Men TO Probe IVA

1--WE senators and FIVE representa-
L tives will do the investigating Of
the Tennessee Valley authority, fer
the resolution for a joint committee
The Coolidge examiner., 1938-04-07
Jews Must Quit Vienna
THERE ar,

THERE are 100000 Jews in Wen
l. ma. and all of them must leave
that city within four years. This
was announced in the Austrian capt.
The Coolidge examiner., 1938-04-07
Colonel House Dies

MEATH after a long illness ended
~ the notable career of Col. Ed
ward M. House. whose name, dur
ing the World war era, was famil-
The Coolidge examiner., 1938-04-07
First High School

Boston Latin school, the first high
school in this country. was started
in 1885.
The Coolidge examiner., 1938-04-07
laps Learn
PoWer Can
Be Headache

American investors by Matchmaking
its electric power industry.
This would endanger investments
of $75,0O0,0 900, he commended, mostly
held in this country.
He is Japan's leading corporation
lawyer and one of its most impor-
tant fnanciers, an officer of the Cap
ital Rehabilitation Aid company
which has quaint sound but which
is understandable even in the Occi-
dent.
Sixty years old, he is a former
professor of law at the Tokyo I'M
perial university, from which he
was graduated. He is a director of
the Tokyo Gas company and sew
eral other corporations, and was
vice president of the South Man
churian railway.
g Consolidated News Features
WNU Service.
The Coolidge examiner., 1938-04-07
S{2au-nnd NJ UIck0td
~ SUMMARIZES THE WORLDS WEEK
G Western Newspaper Union.

and that he had INSTRUCTED the work
of the authority.
The Coolidge examiner., 1938-04-07

NEW YORK.-Big beefy, hand
= ' some Joseph Buerckel. forty
years old, with hard fists and a
whip-lash tongue, is Hitler's grand
The Coolidge examiner., 1938-04-07
33:|:133
PATENTS

r. H. GALBREATH. registered patent
attorney. l545 Glenarm ST., Denver. Colo,
The Coolidge examiner., 1938-04-07

said, They are
splendid instru-
ments Of a world
order of peace and
stability" Now he
The Coolidge examiner., 1938-04-07
Unloading a
Story of Our Inland Seas Is One
Of Transportation and Commerce

Prepared by National Geographic Society,
Washington, D. C.-WNU Service.
TIME Great Lakes con-
tain half the fresh wa
l. ter on earth; enough to
cover the continental United
States 10 to Is feet deep, or
to fill a 30-foot ship canal
from bara RI tho c1lni
The Coolidge examiner., 1938-04-07

marshal Of the
Nazi subjugation
Of Austria. To the
surprise Of Nazi
home talent in
Evening star., 1938-02-24

revenue agent. and then proceed to
sample the whisky. y
"And he never left" the detective
said, without congratulating the
owner for obeying the law"
Caspar was held for questioning by
Federal agents.
Evening star., 1938-02-24

Allen "the dentist broke q gold crowd
while working on dads teeth and nv
father swallowed 1t.
1T took considerable pounding orl
the back and treatment before ny
father could cough it up"
Judge Allen dismissed tho case.
Evening star., 1938-02-24

taxable gain in accordance with the
time assets are held by the taxpayer.
Gains realized on assets retained
more than a year would be graduated
for tax purposes, 50 that there would
be what Representative Vinson called
a ceiling rate" ranging from l6 to
1872 per cent.
The taxpayer would be given the
option, he added, of including the
long-te-m gains in ordinary income
subject to the income tax.
Evening star., 1938-02-24

men who go down into the sea and
the many-tentacled creatures Of the
deep.
"Octopuses are neither large nor
dangerous" he reports. 'They live
in holes and feed on small fish and
bivalves, and will flee from man"
Evening star., 1938-02-24
MEXICAN AMBASSADOR
DENIES JAPANESE DEAL
Reports of Concessions on West
Coast Unfounded, He
Declares.

Denial Of reports that the Mexican
government had granted certain con-
cessions to Japan for development of
commercial activities in Mexican terri
tory or in Mexican ports on the Pa
ciflc was made here today by Am
bassador Francisco Castillo -Najera.
A statement from the Mexican En-
bassy said the Ambassador wishes to
emphatically deny such versions,
which are entirely without fouida-
tion."
1t had been rumored Japan and
Mexico were contracting for Japanese
engineers to do construction work at
Mazatlan Harbor. The report yester-
day also was denied by Japan foreign
ofice spokesmen.
Evening star., 1938-02-24
OCTOPUS IS HARMLESS

MIAMI, Fla. (R.-The octopus is
= sissy, says Robert M. Zimmerman,
. deep-sea diver.
Zimmerman spiked the age-old
story of battles to the death between
Evening star., 1938-02-24
Word Good A. Gold.

DES MONIES, Iowa LR).-Choking
on q gold crown saved William Clark
from q fine for parking his automobile
overtime.
John Clark, who represented his
father in court, told Judge Don G.
Evening star., 1938-02-24
Free Drinks.

CHICAGO @.-When John Caspar.
IS, walked into tavern, the drinks
We're always on the house.
Detective Fred Susebeck said Caspar,
after greeting the owner, would repre-
sent himself as q Federal internal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07

megmenteset, a kamatokhoz
valo ragaszkodas azok teljes
csodjet jelentheti, ami vegzetes
valsagra vezetne.
A nagytoke jobban szeretne
ext es probalja kieroszakolni,
hogy a szovetsegi kormany We
eye at vasutakat es fizesse XII
a bondtulajdonosok teljes ko-
veteleset. EFT persze mem fog
jak megtenni a nagytoke ked-
veert. Ha at kell venni a vasu-
takat, akkor olcsobban lehet
azokat csodt0megbol megva-
sarolni, mint ahogy a nagyt6ke
szeretne.
Mem hisszuk, hogy Borah
senator JOAN es a dolgok is
meretere vallo felfogasa skier
re jutna. Megtorik az a nagy-
toke falank kapzsisagan, amely
mem akar valtozast egyetlen
vonalon sem es Shylock mod
jara koveteli maga font hu-
sat. A helyzet azonban Shylock
ota nagyot valtozott. .Megtor-
tenhetik az is, hogy ne1n egy.
hanem szaz font hust fognak
kivagni a hitelez6 nagytoke-
boil es ICY a veszteseg nagyobb
es fajdalmasabb lesz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
Be KAR MECORECEDNUNK

A jo konyvekb6l is kevesebb
lesz. Els az erlberek Sc oszt-
hatok fel tobbe4lgy, hogy vagy
jok vagy ross4tk, hanem ke-
verve vannak tennuk a 10 es
rossz tulajdonsagok es ez ok
Dol nagyon elnezessel es tire
lemmel ke4l viseltetni iran
TUX.
Az Greg ember rendesen ugy
erzi, hogy kevesebbet tett,
mint amt csinalhatott volna
es nagyobb jutalmat kapott
erte, amint AIT megerdemelte
Valamikor felhaborodott azon
ha akadt olyan ember, aki
mem kedvelte, most pedig azon
lepodik meg, hogy olyan sokan
vannak, akik megbecsulik.
Aprankent reaj0n ARA is
hogy az eletben a legtobb baja
azert volt, inert mem tudta ka,
picanyon tartani a nyelvet
mem tudott nyugodtan hely.
ben ulni es ARA is, hogy am
keseriseg vagy csalodas erte
ait nagyon megerdemelte.
Es vegiil egy nagy tanulsag.
ra jott ra, ARA, hogy az elet,
ben semmise fontos, vagy leg.
alabb is mem annyira fontos
mint ait fiatalabb korabar
hitte.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
BARBARA ASSZONY

a grofne ugy talalta, hogy sok-
kal kevesebb adot fog itteni
birtoka es vagyona utan fizet-
nj, ha 6 maga is idegen polgar
lesz es hazajott egy par napra,
csupan azert, hogy amerikai
polgarsagarol 0nkent lemond-
jon.
Mem akarunk irni. bar irhat-
nank arrol a szemtelensegrol,
hogy akinek lit negyven milli6
dollart er6 izlete van, amely-
boil evente millios j0vedelme-
ket huz, az lemond az ameri-
kai polgarsagarol, hogy kisebb
legyen az ad6ja.
Dehat err6l megalkothatja a
velemenyet mindenh, ha mem
is trunk biralatot a dologrol.
Most aztan Barbara asszony
ugyvedei kisiit0ttek, hogy a
gyermeket jobban meg tudna
vedeni a ferjetol, ha ameri-
kai polgar lenne; ARA gondol
tehat, hogy ismet husegevel
akarna boldogitani EFT az or
szagot.
Tegnap a piszkos ingevel
egyutt levetette az amerikai
polgarsagot, hogy szul6foldjen
ahonnan a milliomos evi j0ve.
delmeket huzza, kevesebb adot
fizessen es tobb maradjon nekt
ARA a celra, hogy idegen arisz.
tokratakat vasarolhasson ma.
ganak.
Ma uira fel akarja venni g
polgarsaeot ebben a hazaban
inert az erdekei ugy kivanjal
IS inert akkor jobban XII tue
Habralni CROFT ferjevel.
Remeljuk, hogy ezt az anne
1ikai birok mem teszik lehet6
We egykonnyen a szamara
inert akkor joggal pirul min
denki, aki becstiletes igyekezet
tel polgarjogot szerzett, vagy
szuletese ota hiseggel tartja {
polgarjogot hazaban.
De meg mindig mem ertiinl
ell oda, hogy megirjuk. ami
irni akartunk voltakeppen Bar
bara asszonyrol, a volt herceg
nerol es a jelenlegi grofnerol.
Ez holgy a tulajdonosa /;
hires Woolworth-fele OF es til
centes uzleteknek, amelvekbel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
ELECEDJENEk MEG ; PERCENTTEL

Az amerikai vasutak egytol-
egyig bajban vannak, bukas
elott allanak es a mogotttik le-
vo nagytokevel egyitt Roose-
welt eln0k fele neznek. T6le
varjak, hogy mentse meg a
vasutakat. Attol a Rooseveltt6l,
akit annyira gyulolnek, hogy
megfojtanak egy kanal vizben.
A kegyelmet, a mento eszkozo-
ket azonban keszseggel fogad-
jak ell tole.
Roosevelt elnok a vasutak
valsagaban most varatlan
helyrol kapott segitseget. A re-
publikanus Borah senator re-
szer6l, aki a vasutak fele for
dulva ait mondta:
Ertesitsek a vasutak a
kotvenytulajdonosokat, a bond
holdereket, hogy ezentul csak
harom percent kamatot tud-
max fizetni es kerjek 6ket, hogy
mondjanak lie a mesebeli hat
percentrol. anir6l a kotvenyek
szolnak es akkor nyomban
rendben lesznek.
Olyan egyszeru ez, mint Ko-
lunbus tojasa. A vasutak azert
vannak bajban, inert mem csak
alaposan felvizelt reszvenyeikre
mem tudnak osztalekot adm
hanem a k0tvenyek utan Sc
tudjak a regi jo id6kben beiger,
kamatot fizetni. Ez az a teher.
tetel Borah szerint, ami a va
sutakat fojtogatja es ha EFT le
razzak, akkor rendbe jon min
den.
Il De eppen ez az, amit a Macy
t6ke eppen olyan j6l tud, min
Borah senator vagy Roosevelt
elnok, de mem akar megtenni
A nagyt6ke ugyanis g0rcs0se1
ragaszkodik a hat percenthe
es azon ervel, hogy inkabb vag
i jak le az alkalmazottak fize
teset, de a kamatok ne We
gyenek el semmit.
A kamatlevagas a vasutal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
a munkaslanyok ehberert dol

a munkaslanyok ehberert dol
goznak.
Amelyekben a lanyok Macy
reszet mem engedik egesz nap
dolgozni, inert ugy tartjak,
hogy ha csak felnapokat dol
goznak, akkor frissebbek es'
gyorsabban tudnak a vev6k
kedveben ugralni.
E;s eek az uzletek azok, a
melyeknek a general managere
ellenezte a munkaber- es num-
kaid6 t0rvenyt, amely A oral
munkat es Is cent orabert biz
tosit egy munkasnak, vagyis II
dollar keresetet hetenkent.
Meg kell jegyezni, hogy -
sajnos = ez a t0rveny a WOOL
worth izleteket mem is erinti,
de erinti azokat a sweat shop
okat, amelyekben a ceg szama-
ra dolgoznak.
Erdemes tehat egy pillanatra
0sszegezni, amt fentebb leir-
tunk.
Barbara asszony egy ilerce-
get es egy grofot vett idaig
maganak azon a penzen, amt
az apjarol ramaradt uzletek-
ben neki TIT NALUNK keres-
mex.
Barbara asszony olyan halas
a millios evi jovedelmekert,
hogy direkt hazajott egy eve,
hogy az amerikai polgarsaga-
rol leeskudjek, hogy kevesebb
ad6t kelljen lit az itteni Macy
jovedelme utan fizetni.
Barbara asszonynak a "ma-
sodik' palotaja van Londoban,
amelynek a fenntartasa allito-
lag hatszazezer dollarjaba ke-
rul evente. { Amt lit keresnek
neki az OF es tiz centes szto-
rokban.)
Barbara asszony londoni pa
lotajaban OF szobas. mesterse-
gesen hutott lakosztaly van a
ket ewes csemete szamara.
Barbara asszony a Sweat
shop '-jaiban dolgozo rabszolga-
lanyoktol a heti tizenegy dolla-
ros keresetet sajnalja es ait
sokallja.
Es ez a Barbara asszonv
most inert erdekei ugy kivan-
jak = ismet polgara akar lem
nj ennek a hazanak.
Ha lenne igazsag is, nemcsak
Jog, akkor megtiltanak, hogy
onagysaga valaha bemereszelje
tenni a labat ebbe a hazaba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07

A kulturkertek k0z0tt a leg
els6 volt a shakespeare Gar
den", mely meg 1916-ban nyilt
meg a nagy kolt6 es a vilag
legnagyobb dramairoja halala-
max haromszazeves emlekiinne-
pen. Abban a kulturkertben
van a Shakespeare Garden
Theatre is, hol a nagy drama
iro or0kszep szinmuveit eleveni-
tik fel.
A vilaghaboru befejezese
utan 1926-ban megnyilt a
Hebrew Garden, maid a Ger
man Garden es egymasutan az
osszes nemzetisegi es ICY a ma
gyar kulturkert: HUNGARIAN
GARDEN is, melyben elhelyez-
tex List Ferencnek, a vilag-
hiru nagy magyar zeneszerzo-
muvesznek szobrat Es ime,
most anna gyonyori magyar
kulturkertnek bejaratanal oft
emelkedik a VERHOVAY Sc
GELY EGYLET VASBOL KO-
VACSOLT GYoNYoRU DISZ-
KAPUJA - es varja felava-
tasat.
A Verhovay Segely Egylet
igazgatosaga aligha talalt vol
ma szebb, ertekesebb es fen
segesebb alkotast a nemzetise-
gek kolcsonos egyuttmiikode-
senek, acknowledgements, a kul-
turszeretetnek, a kolcsOn0s
megertesnek es beke sziikse-
gessegenek szimbolizalasara, -
inert hiszen az a sep diszkapu
megnyitja a nemzetisegek Dol
dogulasa es jolete fele vezet6
anna eszmenyi utat is, melyer
haladnunk kell es amelynek
szelein es viranyain mindenutt
oft lathatok nemcsak a terne.
sect, hanem a magyar kultu.
ra orokke viragzo rozsai es q
beke orokzold palmai.
Lelekben megelegedett lehet
a Verhovay Segely Egylet min.
den tagja, midon az emberi er.
zelmek legmagasztosabb kifeje
zesenek Az EMBERI SZERE
TETNEK KAPUJAT Egyesiile
tunk altal kinyitva lathatja
Cleveland magyarsaganak pc
dig egyenesen buszkeseget je
lent ez a DISZKAPU, amive
varosuknak szepseges elgondo
lasait ezen a teren megvalosi
totta a magyar aldozatkesz
seg!!!
DARAGo JOSEF
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
A CLEVELAND MAGYAR KULTURKER7
VERHOvAY DISzKAPUJA

JULIUS 1O-en, mid0n talan
a legjobban erezni fogjuk a
Termeszet ego szivenek eltetO
meleget, Clevelandban egy gyo-
nyoru vaskaput:: A VERHOVAY
SEGELY EGYLET DISZKA-
PUJAT fogja felavatni a Ko-
zepnyugat lelkes magyarsaga.
A szep szeretete es muvelese
magas szinvonalra emel min
den k0zeleti es ICY termeszete-
sen egyleti megnyilvanulast is.
Mert ahol a lelkeket athatja
az esztetika, "a sep lenyege
es annak magyarazata) oft
szelid rozsalancok kotnek rit-
musos mersekletet a szenvede-
lyekre. bait adnak a munka
max es magas feleloseget a lei
keknek.
Napjainkban, midon lepten-
nyomon vi eszmearamlatok du-
b0rognek az amerikai magyar
kapukon, meg kell mindezeket
irnunk, hogy megertsiik NIT je-
lent szamunkra eppen Cleve-
landban, a Magyar Debrecen-
ben" egy hatalmas kulturkert
es bejaratanal egy ertekes, sep
Verhovay diszkapu.
Clevelandnak legszebb fash
tott teruleten, a hatalmas
Rockefeller Parkban tizenki-
lenc gyonyoru kulturkert te-
ril ell. Tizenkilenc olyan nem-
zettseg kivandorolt fiai ultet-
tex azokat, akik az Erie to
legszebb es legnagyobb varosa-
ban alapitottak otthonaikat es
akik Clevelandot minden teren
es minden iranyban szeppe es
naggya varazsoltak ugy gazda-
sagi, mint tarsadalmi es kul-
turalis tekintetekben is.
Cleveland kozmopolita varos
es anna kertek olyan szepen es
magasztosan szimbolizaljak a
acknowledgements kolcs0nos sze-
retetet, testveri egyutterzeset
es Cleveland polgarsaganak &
jo, a sep iranti meleg szere-
tetet, mely erzuletet lit Anne
rikaban "inter-racial brother
hood"-nak nevezunk es amely
elott tisztelettel meghajlik
egesz Amerika kozvelemenye-
mex mely elismerese.
A cleveland Rockefeller
Parkban levo gyonyoru kultur,
kerteknek szepsege annyira
megragadta nemregiben q
Nemzetek Ligajanak genfi XII.
kiildottjeit is, hogy azonnal en-.
gedelmet kertek ARA, hogy lie.
mintazhassak, lefenykepezhes
SEX azokat a kulturkerteket E.
a nemzetkozi beke varosabar
odaat Europaban is teljeser
hasonlo kerteket letesitsenel
az "inter-racial brotherhood
es nemzetkozi beke fensege
eszmejenek szimbolizalasara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07

Neha vannak ugyneveZett
"ziccer"-ek, mikor kartyazas
kozben az osszes tromfok ossze-
szaladnak egy kezbe.
Neha ilyen ziccerek az ujsag-
irasban is akadnak es ma egy
dorgedelmes cikket tudnank ir-
nj egy milliomos asszonyrol,
aki regen benne van minden
joerzesu amerikai polgar "be-
gyeben", mi azonban mem fog
juk a ziccert lel6ni.
Mi egyszerien es szarazon
megirunk bizonyos dolgokat
egyutt, egymas mellett, amt
kilon-kil0n ugyis tud min
denki.
Ell egy ma mar hirhedt fla
tai holgy, akit leanyneven
Barbara Hutton-nak neveznek
es aki arrol volt eloszor neveze-
tes, hogy negyven millio erte-
XII vagyont orokolt az apjatol.
Kes6bb onagysaga egy kis-
azsiai "herceget" vett ferjul
maganak, akin azonban csak-
hamar tuladott es mind0ssze
egy par milliot fizetett, hogy
szabaduljon a hercegtol.
A valas utan egy nappal egy
dan grofot vett ferjul maya
max, akivel vagy harom evig
latszolag tisztessegesen es be-
keben eltek, amig a mutt ma
pokban a botrany oft is XII
pattant.
Mem tudni miert, mem tudni
mi okbol, a hazastarsak ossze-
kulonboztek egymassal es a
grofne 6nagysaga attol fel
hogy a dan grof a gyermeket
el fogja tole rabolni.
(Mellesleg megjegyezzuk, :
azoknak a kedveert, akik eset-
leg mem tudnak, = hogy a XII
csemetenek OF szobabol allf
lakosztalya van es hogy mes
tersegesen hutik a ket ewes
gyerek OF szobas lakasat.)
Illik ait is tudni, hogy Bar.
bara Hutton es CROFT ferje Lon.
donban a "masodik" palotabar
birnak allando lakassal, amely.
mel csak a Buckingham ma.
gyobb es kilomb es hogy eb.
ben volt idaig a gyermekneE
az OF szobas lakosztalya, ma
azonban grofne "bujdosik'
a gyerekkel.
Minket a multimilliomos csc
metek sorsa es botranya kulo
nosebben mem erdekel, de Mrs
Barbara mem kozonseges multi
tai es jelennel bir az amerika
nemzeti eletben.
A mi torvenyeink megenge
dix egy amerikai nonek, hog.
idegen polgarhoz menjen n6ii
es 6 maga megis amerikai pol
gar marad.
Ez a privilegiuma meg vol
Barbara asszonynak, mikor ;
herceget felcserelte a dan grof
fal.
Tavaly azonban onagysag;
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
ALEPRECSALT A
MADAR

EIlchlO 1IldIAol dhoG uSy AoS
max, hogy csaletekkel leprecsel-
jak. Es mikor megfogtak, akkor
kalitkaba zarjak, ami a madar-
ra nezve bortont jelent,
A termeszet szabad madara
volt a leprecsalt tollas joszag
addig, amig bahia mem kerult
es szabadsagat mem veszitette.
De annak. aki a lepes vesszoket
kirakta, az mem jut eszebe es
csak kesobb ebred ARA, hogy
amig a szabad madar maga ke-
reste meg az etelet, addig a
kalitkaba zartnak, a leprecsalt-
max elelmezeserol neki kell gon-
doskodni.
Ere a reg igazsass,,'a ebred
fel most Europa mNsden dix
tatora. Lepre lehetett csalni az
embereket, de ezzel meg mines
vege a notanak. GondoSkodni
kell arrol, hogy a leprecsalt
emberek ehessenek is, inert xii
lonben jon az vi forradalom,
amely el fogja seperni a dikta-
torokat, akik kalitkaba zartak
aldozataikat. sA 81 Ny.,--.,
A diktatori uzletnek ez a KEEL
lemetlen oldala. Konnyu AIT
mondani az embernek:
= Higyjetek bennem, inert
en- megvaltalak benneteket.
Az emberek mindig hajlan-
dok ARA, hogy valami ujbar
higyjenek. De a hit megtarta.
sahoz egyeb is kell. Elsosorbar
boseges taplalek, inert ehezt
emberek mem tudnak hinni
Gyomruk korgasatol mem tud
jak hallani a diktator tovabb
beszedeit.
Sajnos a diktatorokra nezve
de a csodak ideje elmult. Csal
egy Megvalto volt kepes ARA
; hogy OF arpakenyerrel es ot XII
hallal otezer hivot lakasson jol
A mai diktatorok eZt mem tud
! jak megtenni es exert neznel
allandoan aggodalommal a hol
nap ele.
A hatalom utan valo vagya
kozas rendesen megfosztja a
ember a legfontosabb kellek
tol - az elorelatastol. A dikt5
torok jellemz6 sajatsaga a.
hogy csak a pillanatnyi hely
zetet latjak es mem tudnak
t jov6vel szamot vetni. Akarm
7 lyen ugyesek abban, hogy
: perc valsagait megoldjal
: messzemen6 terveik csodG
: mondanak mindig, inert ner
: veszik tekintetbe AIT, hogy
Y leprecsalt madarakat allandt
( an taplalni kel. mivel azo
2 keptelenek ARA, hogy kali'
; kaba zarva maguk jarjana
elelmiik utan.
I'll Ehinseg fenyegeti az ide
; Nemet- es Olaszorszagot. F
n lesz tehat a nagy er6proba
e ket diktatorra nezve Is a gon
: el6reveti arnyekat es rossz so
lsot j6sol reajuk nezve.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-07
DARAGo JOSEF

AIT mondjak, hogy ez volt
a legegeszsegesebb szovetsegi
torvenyhozasi iilesszak az utol-
SO husz esztendoben. Ennek da-
cara a kepvisel6 urak eros va
lasztasi lazba estek.
Ha a remete elveSzti a hitet
akkOr megOli az unalOm.