Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-01-21
America baptistska mis-

sic V TiSlnlngu, v prOvlncli San
tung, byla podrobena bombar-
dovanf japonskymi valecnymi
letadly. Ackoliv osm CHANT
bylo pobito, Americana Sc spa
sill vcasnym 1tekem a nikdo
nebyl zabit nebo zranen.
Japonske vojsko 1tocfc1 ma
Tsining bylo odrazeno c1nsky-
mi pluky, poole oficieln1ho or
namen1 vydaneho v Hankowe,
nynejs1m stanu gen. Ciang Kaj-
seka. Cinane dale prohlasili
re japonske nebezpec1 prot
strategicky cenne zeleznici do
Lunghai bylo skoro 1plne Cd
straneno. Ma druhe strane We
litele Niponu popreli cfnske u
jistovanf a prohlasili, re clnske
vojsko Sc nachaz1 ma 1plnem
dstupu. "a japonskych letadel
zahajilo bombovanf letiste a
predmesti Hankowa. Ma dru-
he strane, zdejs1 zpravy tvrd1,
re cfnske letecke sbory napa-
dly letiste v Kwangteh a znici-
ly tam 10 japonskych pumo-
plant.
- Francouzska vlada mari
dila svemu v~elvyslanci v To-
kin, ably japonske Wade pre-
dlozil "energicky protest" pro-
ii bombovan1 francouzske ka-
tolicke misie vNankingu v jiz-
nj Cine japonskym letadlem 9.
ledna.
Komunike oznamujfci tento
protest uvad1, re jeden fran
couzsky mnich byl zabit a jiny
poranen pri onom 1toku. Infor-
movani pozorovatele sc dom
nfvaj1, re ministerstvo zahrani-
ci jedna takto energicky proto,
jezto Marking je hlavn1m mes
tenn PROVINCE Kwangsi, hrani-
c1ci S francouzskou Indo-C1nou
a proto povazovane "a oblast
zvlastn1ho zajmu Francie.
- Kanadsky ministr narod-
nj obrany Ian Mackenzie po-
pTel, re kanadska vlada ma tai
nou dohodu S Velkou Britanii O
poslan1 vojska do ciziny v prl-
pade valky V Europe nebo v
ASH.
Ministr Mackenzie prohlasil,
re britska vlada O mic takove-
no ami nepozadala a re zadna
tajna smlouva neexistuje. Oh
vin6n1 V tom smyslu vznesl Ma
volebn1 schGzi v Montrealu BY
valy tamejsi mayor Camilien
Houde, ktery tez byval v1dcem
konservativcG v procinvii Que
bee. Nyn1 sc uchaz1 O zvoleni
do parlamentu prot ctyrem
vladimir liberalGm.
edo tri let Dude Kanada RI
zena fasisty," tax Montreal
prohlasil DR.. Gabriel LANDER,
vddce fasistd V provincii Que
bee. Pravil, re narodne-so-
cialni krestanska strana, utvo-
fena fasisty, chce spojiti ma
rodnostn1 mensiny v dominiu a
re pTi volbach roku 1910 Dude
jiz toto hnutf mfti vetsinu. Stra-
ma vsak nechce prijmouti Tidy.
- Zatfm co deste a zatope-
ne silnice zadrzuji We Spaniel
sku boje okolo Teruelu, letad-
la nacionalistG podnikla ma
jed ma spojovac1 LIME vlad-
mich ma vychode a jihu cd Te-
ruelu. Jedna fasistska zprava
hlasala, re cely vojensky Wax
vezouc1 odd1l loyalistd ma from
tn byl znicen. Tento odd1l byl
pry soucastf POSI- pTivazenych
ma vladnf frontu v pr1prave ma
cekany proti1tok povstalcG.
Ma druhe strane vladn1 zpra-
Wy udavaj1, re 1toky Franco
vych letcG nadelaly jen malo
skod spojen1 mezi Valencii a
Teruelem, ktery loyaliste drzi
Cd sve nahle ofensivy Fl. pro-
since. Cesty z Valencie ma
mnoha m1stech jsou zality vo-
dou a cele 1dol1 Gudalavia,
bl1ze Teruelu, je desti zmene-
no V mocal. Jinak v okoll po-
vstalci dosud pokracujf zuTi-
vych, ale marnych pokusech,
vyrvati Teruel z drzeni repu-
blikanG.
Jedna zprava dosla do Pa
ffze pravf, re povstalci sc chy-
staff k novemu 1toku ma Ma
drid, ktery jiz pres rok odola-
avl jich 1tokGm. Nejmene 100
900 vojak1 by bylo ale potTe-
ba pro takovy podnik.
Zprava o vybuchu v podzem
nj draze v Madridu, kde bylo
skladiste tfaskavin, byla potvr-