Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-03-04
RHINE.
N8meckV fisk OF

= Nemecky tisk oznamoval.
re RISKY vGdce Adolf Hitler
rozhodl, re Dude povazovati
CHI vlady "a zodpovedn6, jak
Dude jejich fisk psati o udalo-
stech Nemecku.
To ma znamenati jak bylo
oznameno, zahadne prohlaSe-
nj Adolfa Hitlera v r1sskem
snemu, V kterem pc odsouze-
nj povesti O otTesu v nemecke
Wade a armada rozs1Tovanych
v ciz1ch zemfch prohlasil:
"Nebudu dele trpeti bez "a
kroceni tyto bezuzdne metho-
dy n~eustalych urazek a hano-
benz nasf zeme a naseho lidu.
Cd nynejska budeme odpovl-
DAFT a ucin1me tax S nazistic-
kou dokonalost1."
= Tajna poprava dvou BY
valych velitelG sovetskeho LODI
stva byla odhalena We vyda-
mem prekladu reel Klementi
E. Vorosilova, komisare valky.
Popraveni byli admiral Via
dimfr R. Orlov, ktery byl loni
vyloucen jake velitel ruskeho
lodstva a admiral A. K. Siv-
kov, ktery byl admiralem bal
tickle floty.
= V Bukuresti casopisy o.
tiskly zpravy z ruskeho pohra-
nici, re sovetska vlada Sc chy-
sta k zahajenf stavby opevne-
nj podel celych rumunskych
hranic ma lev6m bTehu feky
Dn6stru. Tato opevnenl Sc
mali podobati MaginOtove Ii
nil We Francii.
We vzdalenosti asi sto mil
"a touto Maginotovou lini1 ma
byti dalsi opevn6ny 1sek. U
Cerneho more mali byti posta-
veny RUNE b~aterie, zejmena V
pTfstavech Odessa, Sevastopol,
Cherson a Nikolajev. Bude pry
take vybudovano n6kolik "a
kladen pro pOzemnl i namofnl
letadla.
V Brusach V KaSubsku
jest jedna z nejvetsfch susaren
hTibkG v Polsku, ktera vetSi-
nou wyatt "a hranice. Prave
obdrzela velkou objednavku
susenych hTfbkG z Argentiny.
- Anglicka d6lnicka strana
a rada Temeslnych uni vydala
manifest, V nemz zada, ably
vlada pTedlozila zahranicnf
politiku k bezprostfedn1mu
hlasovan1 lidu.
V manifestu Sc prohlasuje,
re vlada nema zadneho prava
uciniti tax podstatnou zmenu
V zahranicn1 politice.
z politickych kruhG Sc pred
povfda, re Anglicane v brzku
sblfzf sc S N6meckem We for
me, jakou naznacil premier
Chamberlain V parlamente.
Je to dvacetimetrova
rybka, obyvajfc1 vody Indie,
Ceylonu, Malajskych ostrovG
a Filipin, jmenuje Sc lezoun
indicky, a jiz stare zpravy o nj
pravf, re pry leze ma stromy
puklinami kmenG. Lezen1 ma
stromy nebylo Size V poslednf
dob6 potvrzeno, ale vylezanf z
vysychajfc1ch tGni bylo pozoro
vano v1cekrate. Caste vsak
jsou to cesty smrti, nebot vra-
ny a JIM dravci snadno takove
putovanf vyslfd1 a tis1ce rybek
pohubf. Pohybujf Sc tim zpG-
sobem, re Sc pTidrzujf zoubky
rozevrenych zabernfch Week a
o ostny p~loutve ritn1, pr cemz
pohybuji ploutvi ocasnf.
Lezouni byli chovani take V
zoologicke zahrade hambur-
sk6, kde byly z~jist6ny zajfma-
We okolnosti; dobTe 81 pamato-
vail nadrz, v nfz byli chovani,
nebOt Jakmlle byll preneSeni
do mensf sousedn1 nadrze, wy
lezli z nj a vratili Sc do sve p1-
vodnf nadrze. Dovedli pTelezti
i prekazku, vysokou IS en-.
- Spolecnost "Turk a spoil"
v Sibeniku dostala cd jugoslav
ske vlady. svoleni, ably vyzved-
la S morskeho dina LODI "Szent-
Istvan", nejmohutnejsfho kdy-
81 obrnence rakousko-uherske-
no valecneho lodstva. LODI by
la potopena "a svetov6 valky
u dalmatskeho ostrova Premu-
dy. Potopil il italsky dGstoj-
mix, ktery Sc S motorkou do
stall az k nj a z blfzkosti il tor
pedoval. LODI Sc potopila a u
tonulo 800 namornfkG. W.
zvednuti vraku Dude nakladne