Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-04-22

ry vypracoval Sc z chudoby k
slave a bohatstv1, zemTel We
SVEN domove v Parizi. Byl
znam jake jeden z nejv1ce pla
cenych opern1ch pevcG. Byl
milackem umenl milovneho o.
becenstva v Europe i We Spoje-
nych Statech.
saljapin byl> nemocen pc
dive nedele ledvinovou nemoc1
a chudokrevnost1. By star 65
let.
u jeho smrtelneho loze byla
ieho manzelka a osm det1. Do
pracoval sc sve slavy a zavide-
nj hodneho postaven1 pc tu-
hem zapasu S chudobou.
Narodil Sc v Kazani dine 13.
1nora 1878 a jake chlapec po-
znal bfdu zitf v jedne ~svetnici,
kde rodina spala a jedla. Jeho
rodice byli pfilis chudf a ne
mohli mu poskytnouti vzdela-
nj, ale jeho ~pratelstvi S Maxi
mem Gorkym, slavnym rus
kym spisovatelem, zachranilo
no pred negramotnost1. Gorkij
l. tehdy jeste prosty Peskov
l. byl sousedem rodiny a tito
diva, kteTi pozdeji stall Sc slav-
nymi, studovali a rozmlouvali
spolu O literature a umenf kro-
me bezprostrednfch zajmd
chlapectv1.
V Is letech Saljapin vstou-
pill do ucenf u sevce, ktery mu
platil pet cent? denne. V sew
covine sc mu nedarilo a konec-
ne mistr jej propustil. Hoch
stravil mnoho casu snenlm a
napodobovan1m ptacich HAST
pod okny, re nemohl udrzeti
pozornost ma praci, ktera mu
byla sverena.
Protoze bylo nutno z necehc
zfti, Fedor pracoval jake tesaf
knihvazac a poslicek. Tuto
praci ztratil, kdyz pfelezl
plot, ably slysel blfz1ci Sc vojen
skou hudbu a pTi tom ztratil
dnlezite dokumenty.
V tn dobu jeho zajem obra-
eel sc elm dial tim vice k hud-
be. Zpfval ma kdru, SNAIL Sc
zachytiti v opernfm svete a ko-
necne podarilo Sc mu dostati
malou 1lozku v Rubinsteinove
"Demonu."
Jest6 jake hoch pripojil Sc
Isaljapin Ike kocovne divadelni
|sp~olecnosti a cestoval do Baku
ma Kaspickem mort, kde zpi-
val V kavarnach a kdekoli by
10 mono vydelati nejaky rubl.
|Pozdeji dostal sc do Tiflisu,
kde sc ma neho pc prve usmalo
stest1.
Zpfvaje tatarskou narodni
p1sen pred jednou z tamnlch
kavaren, byl slysen Ussatovem
zpevakem a ucitelem, ma KITE
|reho ucinil takovy DOZEN, re
konecne wal jej pod svou o.
chranu. Ia kratko dostal Sc k
Tifliskemu statn1mu divadlu.
Roku 1895, kdyz mu bylo %
let, zdokonalil sc jiz tolik, re
obdrzel smlouvu S velkym Ma
rianskym divadlem V Petrohra
de. Tam vsak nebyl pine oce-
men a dostaval podradne role.
Brzy sc uchylil k soukrome
spolecnosti a kdyz vratil Sc k
carske opeTe, nebylo to v Pc
trohrade, nybrz v Moskve u
Bolsoj divadla.
R. 1900, kdyz jeho vlast jej
zacala ocenovati, podnikl ces-
tn do Italie ma zadost Giulia
Gatti-C asazzy, pozdeji redite-
lie metropolitan opery v New
Yorku. V La Scala dobyl L.
spechu, ktery byl predchdd-
Gem jeho potomnfch triumfu
Ia hranicemi Ruska.
Kdyz pTijel do Spojenych
StatG r. 1906 byl prijat chad
ne. New York nebyl vychovan
ieste pro takovy typ herce,
ktery, jak Sc zdalo, nemel mic
jineho nez opovrzenf k zpivanl
oper, jak Sc tehdy mu rozume-
10.
Nasledovala costa do JIM
Ameriky. Ma Spojene Staty
snad zanevrel, protoze trvalo
plnych 16 let nez prijel sem
podruhe. Ale tato jeho costa
byla 1plnym triumfem. Byl
zaraden mezi nejlepsi pevce
sveta. V Chicago zpival v Sc
zone Civic Opery Mel
tn zpfvati i minuly podzim, a.
lie jeho smlouva byla zrusena
pro jeho nemoc.
| So1sox- IxyJ xo~o4 I1,o1>xS4o