Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-03
Protest prot vylucovani jiste
skupiny pristshovalcH $ PRIV
MIN listen z nouzovych praci.
F.. L. I. S.

Cizojazycna informacnf
sluzba nabada Ike zrusenf ma
nouzoveho zakona, jez
nedovoluje udelovanf prace
ma WPA pristehovalcnm, kterf
pc pfijetf zakona pro-
1mysl staff Sc americky-
mi obcany.
Dunn representantG schvalil
nouzovou pTedlohu, KITE
"a povoluje vladni pTidely pro
Works Progress Administra-
ton a ma praci ma verejnych
projektech We fiskalnfm roce,
poclnaj1c1m l. cervencem
1888. Navrhovany zakon ne
dovoluje zamestnavati ma KITE
remkoli projektu WPA cizin-
ce, kteff Sc zde zdrzujf neza-
konite, nebo kterf neprohlasili
1mysl staff Sc americkymi OBJ
cany drive, neil zakon vejde
V platnost. Dalsf podm1nkou
je, re pri volbe zamestnanc1
WPA pfednost ma byti dava-
ma nasleduj1cfm skupinam: /.
vyslouzilcGm z valky svetove,
spanelsko-americke, a v1bec
re vsech tazenf a vyprav, jichz
Sc Spojene Staty 1castnily, po-
tfebujl-li tito vyslouzilci praci
a jsou pri tom americkymi OBJ
cany; 2. ostatn1m potTebnym
americkym obcanum, Indian1m
a jinym osobam, vazanym OBJ
canskymi povinostmi Ike Spo-
Jenym StatGm; 3. tenn potTeb-
nym pristehovalc1m kteTi pro-
hlasi 1mysl staff Sc americky-
mi obcany drive, neil sc tato
spolecna resoluce stane plat
nym zakonem.
Tato nova pTedloha zakona
je We SVEN vztahu k cizinc1m
Jeste nemilosrdn6jsi, neil byl
nouzovy apropriacnl zakon z
roku 1887. Tento Size take
zakazoval zamestnavati cizin-
&c bez prv6ho listu, nestanovil
vsak, re cizinecJmusi pred sta
novenym dnem prohlasiti 1my
81 staff Sc americkym obca-
mem. PTistehvalec mohl tudfz
zazadati O prvnf list kdykoli
behem roku a pc jeho obdrze-
nj mohl Sc uchazeti O praci pr
WPA. Poole noveho zakona,
pTijateho domem representan-
til dine IL. kv6tna, byly by
vsak vefejne prace uzavreny
vsem prist6hovalcGm, kteTf by
snad dostali prvn1 list tTeba
o den pozdeji, neil zakon We
Sci platnost. PTedloha move
no zakona naleza Sc nyn1 pred
senatem, ktery il v nejblizsi
dobe %projedna.
Cizojazycna informacni
sluzba opetne protestuje pro.
tt nekterym naffzen1m zakona
a nabada, ably zakon daval
pTednost vedle americkych OBJ
CANT i cizinc1m, ma nichz jsou
zavislf americt1 obcane a ably
nevylucoval zcela pTistehoval-
ce, kteT1 jsou zde legalne, ale
nemaj1 az dosud prvn1ho lis
tn. V d~opisech, adresovanych
rade senatorG Spojenych Sta
til, poukazuje Teditel Cizoja-
zycne informacn1 sluzby, LIE.
wis, ma nasleduj1c1:
"Paragraf II. zakazuje taktez
zamestnavan1 ciZinc1, kteT1 ne
prohlas1 1myslu staff Sc anne.
rickymi obcany pred uzakone-
MIN predlohy. P~ripustfme-li
re obcane mali pravo ma pred.
most, piece Sc IDA nespravedli.
wynn nedovoliti, ably prebytec-
nych fondG bylo uzito pro lie.
galne pTipustene pTistehoval-
ce. Gas to Sc vyskytuje otaz.
ka, proc pTistehovalci nezada.
il O prvn1 list. Prave tax do.
bTe bychom Sc mohli ptati
proc 21,0O0.000 americkycE
obcanG, maj1c1ch volebn1 pra-
vo, nehlasovalo v poslednicf
presidentskych volbach. V o.
bou pr1padech je zjevny jistJ
nedostatek politicke uvedo.
melosti, ktery odstrani jenon
cas- a vzdelanf. Neodp1rame
obcanGm pravo ma nouzovoU
praci proto, re nevol1. Sprave-
dlnost a zdravy rozum zdaly
by Sc vyzadovati stejne ohledy
k neobcanGm, kteTi jsou zde u
sazeni zakonite."