Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-22

l. Wy 3 q JOAAO OPO-I
luletci kteTf vykonali rekordni
let kolem sveta, byli uvftani v
New Yorku jake hrdinove
vzduchu.
John P. V. Heinmueller z
Narodnf Aeronauticke spolec-
nosti oznamil, re ufedne zjis-
teny cas- Cd vzletu letcG z let's
t6 Floyda Benneta v New Yor-
ku az do jejich navratu ma to-
tez letiste jest 3 dni, 10 hodin,
8 minut a 10 vteTin.
Hughes V kratkem proslovu
ma mestske radnici skromne
zam1tl uznanf "a ohromny w
kon, rka:
"Jestlize ma Sc DAFT uznanf
nekomu, pax je to muffin, KITE
ri sestrojili a zdokonalili n.y.
nejsf stav dokonalosti americ-
keno letadla a jeho zar1zenf."
Pravil dale, re vse, CO ucinil
on sam a jeho druzi, bylo, re
operovali nejrychlejsf aero
plan, ktery ma nejleps1 a nej-
modernejS1 zaT1Zen1, die da-
nych instrukc1.
Francie byla skoro hystericky
nadsenou chval1c americkou
superioritu We vzduchu nasled-
KEN Hughesova letu.
L'Intransigeant prav1: ga
ka to odvaha! Jaka to rych-
lost! To jsou vyrazy, ktere
nam dolehaly k sluchu v neko-
lika posledn1ch dnech. Je to
vice nez odvaha = je to tri-
umf mladeho, athletickeho,
methodickeho pokolenf, nebo-
j1c1ho Sc prace.
"Se vzornym aeroplanem, O.
patrenym vzornym zar1zenfm
a zejmena motory, Howard
Hughes vykonal, co cele fady
pilotG konajf kazdym dnem We
Spojenych Statech a CO Pan
American Always konaji "a
jejich hranicemi. Americka le-
tecka technika je sensac1!
"Mus1me opet gratulovati
nasemu ministru vzduchu, re
objednal z Ameriky vojenske
stfhacf aeroplany, jez osvedcf
Sc byti tax uzitecnymi k sesfle-
nj nasf vzduchove obrany."
Pred II lety uvedl Chas.
Lindbergh celV svet V udiv
, sym letem z New Yorku do
Parfze "a 1912 hodiny. Minute
pond6li vykonal takovy lie j.
ny americky letec Howard
, Hughes "a 1912 hodiny, tudfz
"a polovicku casu, jejz potfe-
boval Lindbergh k svemu pre-
letu. Hughesdv let pTirozene
nevyvolal takove p~rekvapeni
, jake Lindberghuv, protoze byl
konan "a neporovnatene pT1z-
nivejs1ch okolnosti.
) Lindbergh byl neznamym
postovnfm letcem, kdyz Sc Cd
vail k solovemu letu pres O.
cean a jeho letadlo postradalo
vsechna pozdejs1 zdokonalenl.
jez ucinila takovy pokus bez-
/ pecnejs1 a take rychlost byla
nemerne zvySena. Obdiv IVY
sila ia okolnost, re Lindbergh
: let6l 1plne sam a byl jedinym,
: jenz doletel primo ma leteck6
| pole V Parlzi, jak 81 predse-
wal. Pc mem bylo mnoho let
! CT, kteT1 s 1spechem a S vets
rychlost1 pTeleteli ocean, ale
zadny nedoletel ma m1sto URGE
!, nj, vyjma Lindbergha a nyni
Hughes.
Hughesdv aeroplan byl w
] haven vS1m, CO nejmodernejsi
vzduchoplavba NIUE poskyt-
} nouti, jeho letadlo melo vse,cc
zarucuje v6ts1 bezpecnost a u
moznuje vetsf rychlost a pax
Hughes nekonal svGj let sam
nybrz Sc ctyrmi zkusenymi po-
moen1ky. Nicmene jeho 1specE
byl obdivuhodny. Pedal dG-
kaZ, cehO Je MODERN aVlatlka
schopna a jaky dals1 vyvin MI.
re V bl1zke budoucnosti oceka-
!, vati. V6tSina dr1vejs1ch letcf
:, sise pfeletla ocenan, ale nepfi.
stala ma urcenem m1ste a We
j vetsin6 prlpad1 Sc sotva dosta.
Ii ma pevnou zemi. Hughes tC
vykonal brave, s obdivuhod.
nou jistotou a p~Tesnost1, jake
by AMI neslo O odvazny a ne
bezpecny pokus. Jeho dspecI
je tez povazovan "a ddkaz, &c
!. pravidelna letecka dopravs
pres Atlantik opravdu iiz pre-.
stava byt nevyTesitelnym pro.
blemem.
-O-