Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-22

VII uctlll pamatku "A VoJaku-
Slovak1, kter1 tam byli pred
dvaceti Lefty popraveni pro vo-
jenskou vzpouru prot tyranii
monarchie.
V lete 1918 sc rakouska ar
dzeml pfisp1valo. Vycerpane
zazemi pfisp1valo k ne1spe-
chGm ma frontach i naopak. V
Kragujevaci lezel tehdy tren-
cinsky PEST pluk II. Vetsina
muzstva byli Slovaci. Pluk sc
zacatkem cervna pTipravoval
k odchodu do pole. z ruske
fronty pribyly posily muzstva,
ktere bez dovolene bylo hned
prideleno do pochodoveho pra-
poru. Nadesla nedele 2. cerv-
ma. We vojenskem zatisf zap1-
ieli vojaci trudne myslenky.
Pence bylo dost, protoze prave
dostali zadrzeny zold "a neko-
lik meslcu. Neveselili sc vsak
vsichni. Nekolik Slovakd v
koute kulo plany. A pc vecer-
ce to zacalo. Vzbourenci O.
tevfeli nasillm skladiste ostre-
no stfeliva a "a chvfli po ka-
sarnach zaznely vystTely. Byl
poplach. Dustojn1ci S pocatku
ami nevedeli, CO Sc stale, potion
vsak S pomoc1 novackG jeste v
nOci vzpouru potlacili.
Rano nastalo pr1sne vysetTo-
van1. Pfel1cenf pred stata-
riem 6. cervna bylo kratke. "A
Slovaku bylo odsouzeno ma
smrt, temer stejny pocet pro-
vinilc1 odpykal vzpouru "a
larem cd 3 do 10 let. 8. cervna
odpoledne s~hromazdila sc po-
sadka ma strelnici. Tam byli
odsouzenci ma dvakrat posta-
veni Ike zdi a zastTeleni.
Obyvatelstvo Kragujevace
ma slovenske hrdiny nezapom-
nelo. Opatrovalo jejich hroby
S pietou dokud neshromazdi.
10 pen1ze ma dGstojny pom.
mix. Byl slavnostne odhaler
%. zaf1 1924 a HASA ma VEG
ne easy statecnost hrstky Slo.
vakG.
&c tom kdo vynalezl stTel.
ny prach az do nedavna v rGz.
nych knihach RUNE a nejiste
ddaje. Jake vynalezci uvadel
Sc jednou C1nane, pc druhe A
rabove, pc tret1 Roger BacC
nebo Albertus Magnus, pc ctv1
te nemecky mnich Bertholc
Schwarz. Starry strelny pracl
je smes ledku Sc s1rou a dTeve
nym uhllm. O ledku Sc drive
myslilo, re byl znam uz We sta
roveku, ale dnes VINE, re slo
VEN nitrum mini sc V tehdejS
dobe soda a nikoliv ledek.T Fer
poznali nejprve C1nane, alt
hoTlave smesi ledku sc slrou {
uhl1m byly V Cine znamy tepr
We cd polovice XII. veku. Mel
re tn vsak jeste mluvit o strel
mem prachu, ponevadz 81
techto smesf nepouz1valo ke
s~tfflen1, nybrz jen k vypalova
nj raket ma straSen1 nepf1tel {
v obnostrojstv1. z C1ny dosta
la sc znamost ledku We XIII
stoletl pres Persii k ArabGm {
RekGm a Cd Mich dale do Evro
py. Zde name jake pramer
povestny rukopis. Kniha o oh
mich ma spalovanf nepratel, je,
jimz autorem je carihradskJ
REX Marcus Graecus.
Drive Sc napsan1 teto knihy
kladilo do velmi stare DOLBY
dnes vsak je prokazano, re by
la napsana az r. 1850 a re j
znali Albertus Magnus i Roger
Baco, kteff byvaj1 nekdy mly
ne pokladani "a vynalezce
strelneho prachu. 0ba slice
Sc vyznali dobTe v ohnostroj
stv1, ale upotrebit smesi ledku
sc s1rou a uhl1m Ike str1len1 jim
jeste nenapadlo. A tax nejno-
vejs1 historicke vyzkumy vra.
cejf Sc Ike stare legende {
mnichu Berthodu Schwarzov:
a pripoustejf moznost, re w
nalezcem strelby prachem q
stfelne zbrane je skutecne
freibursky frater Berthold, je.
muz Sc pro jeho alchymisticke
kuten1 T1kalo Cerny Berthold
(Berthold der ~Schwarze) q
jenz pravym jmenem slul Kon.
stantin Anklitzen. Poole pove.
sti pfisel ma sv1j vynalez naho.
dou: Chteje 81 pripravit Fla.
tou barvu, zahrlval medenen
hmozd1ri smes ledku Sc s1rou 9
jinymi horlavinami. Smes mt
pTi tom vybuchla a vymrstila
IL xooNn 1x4oZ LII 1-ooHI1T