Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-04-08
Sousede Spojenych StatIG
ma jihu.
F.. L.. I. S..

tinske America. Tfmto ter
mfnem oznacujf Americana
vsechny americke staty, osaze-
ne latinskymi narody z Evro-
py. Mezi tyto staty pocftame
Haiti, osazene Francouzi, Bra
zilii, osazenou Portugalci, a
osmnact Spanelskych republik
Nasledujfcfch nekolik pozna-
mex O americkych jiznfch SOU
sedech je vynato z cyklu roz-
hlasovych prednaSek, uspoTa-
daneho "U. S. Office of Edu-
cation" We snaze upevniti VITA
ny mezi americkymi narody
ma zaklade lepsiho vzajemne-
no porozumen1.
Obyvatelstvo JIM Ameriky.
V zilach Spaneld koluje krev
mnoha ras: Kaut1, Fenican1,
RekG, R1manG, Ind1, Maur1
a j.
V Latinske Americe zije
spousta misenc1. Potomci Spa
DISQUALIFICATION rodic6 jsou
t. Nv. "Metizove". V Brazilii
zij1 m1senci "Mamalucove",
deti re smisenych manzelstvi
PortugalcG a Indian1. Dale
jsou zde Mulati, potomci belo-
cha a cernosky a "Zambove",
mlSenci cernochG a IndianG.
Tito mfsenci Sc jeste dale
zenf a vdavajl s Indiany, GER
nochy a belochy a ma jejich pc
tomc1ch je vidna pozoruhodna
rdznorodost typ1. Jim pc bo-
ku zachovaly Sc vsak jeste ce-
lie skupiny cistokrevnych Indi-
AMI, belochd i cernochG. V ne
kterych jiznich castech JIM
Ameriky belosska populace
dokonce vzr1sta, hlavne ma
sledkem pfistehovalectvi re
zem1 evropskych. V jinych
castech zeme mnozl sc nejvlce
"Mestizove". V horskem pas
mu And zije az dosud nejvice
cistokrevnych Indiand. Ma ne
kterych m1stech zapadniho pc
bfez1 JIM Ameriky pocinajf
Sc obievovati move typy mfsen-
CD: pfistehovalci z Cfny a ia
ponska prenasejf sve rasove
z~vlastnosti do Noveho sveta.
Republiky Latinske Ameriky.
Latinska Amerika zaujfma
plochu tfikrate vetsf neil Spo-
jene Staty a zabfra pres polo
vinu pevniny zapadn1 polokou
lie. Znacna cast JIM Ameri-
ky zGstava dosud neprozkou-
mana. Podel toku Amazonky
je jeste tisice ctverecnych mil
pannenskeho pralesa, kan nj
kdy noha belocha nezabloudi-
la. Take vychodnf svah dru-
heho nejvetslho pohoTi sveta--
And, je az dosud neprobadan.
Brazilie, S rozlohou pres g.
285, 900 ctverecnych mil, je
takfka svetem sama O sobe. Je
to nejvetS1 stat ma americke
~pevnine, ackoli ma populaci
pouhych 100000 dust. Bra
zilie honos1 sc nejdelslm NOR
skym pobfezfm vsech zemf sve
ia, pobrez1m, tahnoucfm Sc
5000 mil. Pristav jejfho hlav-
n1ho mesta-Rio de Janeira-
lie jedn1m z nejkrasnejsfch ma
svete. Je to obrovsky vodni O.
val v rozloze 80 ctverecnych
mil, dosti rozsahly, ably tam
molly zakotviti vsechny valec-
ne i obchodnf lode sveta.
Argentina, jeden z velkych
zemedelskych statI sveta, "a
b1ra velkou cast ma jihu JIM
Ameriky. Rozklada Sc ma plo-
Sc ash 1,O78,O00 mil a ma 12,-
100000 obyvatel1. Hlavnf me-
sto republiky, Buenos Aires,
ma populaci asi 2,35O,OOO.
Nejblizsi mas soused, hned
Ia Rio Grande, Je republlka
Mexicka, rozprostfraj1ci sc ma
plose 10000 ctverecnych mil
a zalidnena osmnactimiliono-
YOU populacl. Tento stat upou-
tava ma sebe poslednfch par
let pozornost celeho sveta,
hlavne svou snahou O zavede-
nj pokrokoveho zakonodarstvi
socialn1ho a O zuzitkovanf O.
hromnych zdrojI pffrodnfho
bohatstv1.
Peru, Kolumbie, Venezuela,
Ecuador, Bolivia, Chile, Hon
duras, Nicaragua, Paraguay,
Panama, Uruguay, ElSalvator,
Costa RIGA, Santo Domingo,
Guatemala a Haiti jsou ostat-
nj Latinske republiky. Uru-'