Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-08
"Severozapadni teritorium'
slavi sve 15Ote vyroci.

Okuplna VOuSaCycn pruKOp-
Mkt" v odevu z jelenice a v
cepicfch z kozesiny vydala sc
nedavno ma cestu pc stopach
osmactyriceti odvaznych Novo-
anglicanG, kteff roku 1887 o.
pustili Massachusetts, ably Wy
dobyli svym potomkdm kus no
veho sveta. Dnesn1 vyprava-
jakesi napodobenl historicke E.
migrace = je cast oslavy $50.
vyrocf americkeho zabranf Sc
verozapadn1ho 1zemf, vice nez
Ii ctvrt milionu ctverecnych
mil n6kdejsf divociny, rozpro-
stlrajlcf Sc mezi velkymi jeze-
ry kanadskymi, fekou Missis-
sippi ma zapad6 a fekou Ohio
ma jihu.
Az do roku 1853 patrila val
ma cast teto p1dy Francii, jez
pc dohode predala Anglii vse-
CHINO 1zeml vychodne cd Miss
issippi. Pc ukonceni revolucnf
valky pripadlo 1zemi move zro-
zene r%epublice Spojenych Sta
til a stale Sc casem symbolem
narodniho vzrGstu, znakem, re
pGvodn1ch trinact stat1 podel
atlantickeho pobTez1 dokazalo
vzrGstati bez ztraty sve SIZED
nocenosti.
Status zm1neneho uzemi byl
pc Tadu let pTedmetem sporu,
otacej1c1ho Sc kolem otazky
vlastnictv1, ma nez 81 chilly ma
rok staty New York, Virginie,
Connecticut a Massachusetts.
Jedn1m z vysledk1 techto spo-
RI byla drive zmfnena migra-
ce novoanglickych prGkopn1k1
do Ohia, nemz Sc usadili u
Marietty a zavedli prvnf trva-
lou m1stnf vladu V cervenci
1873.
Ctyry staty, jez 81 chilly ma
lrok ma cele 1zemi, uvolily sc
konecne vzdati Sc no a pone-
chat kongresu pravo, rozdeli-
tt 1zem1 ma move staty.
Thomas Jefferson navrhoval
rozd6leni teritoria ma deset sta
tn, jez by nesly jmena jake
ISylvania, Metropotamia, Asse-
nisippia, Michigania a Cherro-
nesus. We skutecnost i vsak
vzniklo zde pouze pet stat1, a
sice Ohio, Indiana, Illinois, Mi
chigan a Wisconsin. Kongres
slfbil prijati kazdy z Mich do
lUnie, jakmile populace statu
dosahne poctu 10000 dust. Ma
bozenska svoboda a pravo ma
| porotnl soud bylo zaruceno O.
, sadnikGm. Ma 1zem1 byly "a
-lozeny skoly. Otroctvf bylo "a
kazano. Do roka melo severe
i zapadnf teritorium svou Vast
mi zakonodarnu. Pristehovalci
vsech ras a narodnostf pocali
Sc tam stehovati z celeho W.
chodniho pobfezi. V jedinem
roce 1888 pristehovalo Sc jich
dvacet tisfc. Prichazeli pesky
a p~rijfzdeli We vozech, taze-
nych voly, a smerovali k nej-
blizsi ceste, jez Sc tahla jake
snGrka masivn1m Alleghen-
skym pohorfm.
z Pennsylvania vedla nejpo-
hodln6jsf costa ma zapad pc
vode. V prvem roce stehovan1
vyplulo dolG pc Ohio. pres 900
lodi z Pittsburghu. Pocinaje
pTipusten1m Illinois do Unie r.
} 1916, staly Sc postupne Tadny-
mi staty Unie = S vlastni zako-
nodarnou, guvernerem a SOU
dy = i staty ostatn1.
Ones je nekdejS1 severoza-
padni 1zemi domovem vice ne
Iii dvacfti peti milionG lidf =
asi jedne petiny cele populace
Spojenych StatG. Staty, z O.
mech 1zemf vytvofenych tahne
Sc znamy "obilnf pas, v mich
kvete mlekaTsky prdmysl, v
mich mohutni pTedni strediska
prIImyslova. Je zde Chicago,
druhe nejvetsf americke mes
to, rozkladajfcf sc ma jihoza-
padnfm bTehu jezera Michiga-
nu; jsou zde Cleveland, Cincin-
natl, Toledo, Dayton a Youngs-
town v Ohiu; "automobilove
mesto" Detroit, Grand Rapids
a Flint v Michiganu; Indiana
polls v Indiane a Milwaukee We
Wisconsin,, We state, ktery ma
vice mlekaren nez kterykoli il
Inv stat Unie.