Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-17

pro jeho antisemitskou cinnost
ale nepodarilo sc mu to.
Co DIR. Griebl skutecne upr-
chi do Nemecka, velitelstvf dru
heho armadniho sboru (sfdlo
v New Yorku) poslalo do de-
partmentu valky doporuceni,
ably vojenska hodnost Grieblo-
va byla zrusena. Toto pry sc
okamzite stale, ale ma verej-
most Sc zprava dostala teprve
nynf.
Griebl byl prijat do armad-
nj reservy v roce 1882 ale nj
kdy nevyhovel sve povinnosti
ably sc rocne dostavil ma ctr
nactidenni vycvik.
Chot dra. Griebla jest stale
We vezeni, jezto nikdo Ia nj
neslozil peti tisicovou zaruku.
Federalni porota ffdfcl Wy
setfovani spionaze vyslychala
opetne J. Schroedera, fiditele
pobocky Severonemeckeho
Lloydu a Hambursko-Americ-
Ike LIME ma jejichz lodich NELL
nemectf spehouni svoje ufado-
WY a shromazdiste a ma nichz
rada spehounG utekla. Dale
byli opetne vyslychani zatcenl
clenove posadky Bremen, a to
nacisticky politely komisar
Boehnke a ostatni clenove po-
sadky. Novy svedek Sc obje-
vii, muz v prostrednfch letech
ale jeho totoznost neni znama.
Jedna z hlavnich svedkyn
We spionazi, "blfzka pf1telky-
ne" dra. Griebla, Katherine
Moog Buschova, jest pod dozo
rem federalnich agenti v jed
nom new yorskem hotelu jezto
dostala radu pisemnych a te-
lefonickych vystrah ably mice
la.
- President Roosevelt Sc
p~ripravuje vydati Sc ma cestu
ma zapad = jestli to pomery
dovolf - dne 7. cervence. Dru
ny den, dine 8. cervence hodla
prednesti rec v Covington, KY.
v zajmu kandidatury vudce
vetsiny v senate Barkleye, pro-
tt kteremu kandiduje velmi CT
lie guverner A. B. Chandler.
President dine 8. cervence
Dude povazovati Ia nejd1lezi-
tejsf praci svou, prednesti rec
v Marietta, O., kde Dude ko-
mana slavnost $50. vyroc1 seve-
rozapadn1 teritorie.
DIE doposud pfijateho pro-
gramu pro cestu presidentovu
navstivi sc svou druzinou ma
teto ceste staty Kentucky, Ten
nessee, Oklahoma, Texas a Ka-
lifornia. Ocekava Sc, re ma
teto ceste ucini asi dive zastav-
ky. Zpatecni cestu asi vyko-
ma president ma lodi ke bTe-
hum jihoamerickym a panam-
skym prIplavIm ma vychod a
zpet do Washingtonu.
- Die zjistenf Rady O soci-
alnim zajisteni bylo behem
mesfce brezna t.. r. z kazdych
Is osob 2 ma verejne podpore,
at jiz mistni, okresn1, statni
nebo federalni.
Bylo dale 100000 domac-
nosti a v Mich, podflejfcfch Sc
ma podpoTe, celkem ash 49,
700, 900 lidi, z celkoveho poe
tn obyvatel Spoj. Stat1 - asi
100 milionG.
Tato c1sla jsou nejvyss1, ia
kych b.ylo dosud dosazeno.
Re sunny PAL milion1 vypla-
cenych letosniho brezna, nej-
vetsf cast, ma 100 MIL, tedy vi
ce nez 500, pripadla ma mzdy
delnfkd, pracujfcfch ma WPA.
Asi SO mil. pfislo ma vseobec-
nou pomoc, Al mil. ma podpo-
ry We start, ma deti a slepce,
1872 mil. ma tabory pro mia
DEE CCC a asi 3 miliony ma wy
zivovaci podpory farmarIm.
V tom ale nenf zahrnuta ne
prima podpora, tedy subvence
farmarIm, federaln1 projekty
ma stavby levnych bytI, atd.
Breznova suma ma WPA je
nejvetsf historic teto organi-
SAGE. Uvedena cisla udavajf v
celku nasledky trvajicl hospo-
darske krise.
- Vladni pomocna organi-
SAGE Federal Surplus Commo-
dities Corporation kona pr1pra
Wy die kterych da mezi neza-
mestnane a podporovane oby-
vatele bavlnenych latek a zbo-
Ii v Gene $1,000 900 a MONA
az v Gene $4,000, 600. V tom
;oC,, %6x rospon 1Sfok