Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-04-01
KRISE

tum. P1Se:
"Hne-li Francie prstem "a
Spanelskymi hranicemi, inter-
vencn1 hnutf stane Sc vseobec-
nym."
To Sc vyklada, re francouz-
ske zakrocenf We prospech Via
dy Dude nasledovano plnou u
cast1 Italie V obcanske valce We
Spanelsku.
Premier Mussolini oslavil
10. vyrocf fasismu jinou vystra
hou narodGm V Europe, ably
neprovokovaly Italii. Pravil S
balkonu Palazzo Venezia:
"Svet mel vedeti, re chceme
mir. Ale dojde-li k boji, my
zvltezime."
= Belgicky ministr zahra-
nic1 Paul Henry Spaak We sve
feci k clenGm poslanecke sne-
movny prohlasil: "Belgie neni
nijak zavazana dovoliti prG-
chod francouzskemu vojsku
pres sv6 1zemf v prfpade ito
ku ma Ceskoslovensko."
Ministr Spaak dale vysvet-
loval, re clanek XVI. kovenan-
tn Ligy narodG, ktery jedna O
takovemto svobodnem pr1cho-
du cizfho vojska pres 1zem1
elena Ligy narodG, byl uznan
"a "pochybneho charakteru."
Belgie zacala take zesilova-
tt sve prvnf i reservnf LIME O.
brany. Sedma reservni divise
manevrovala pred ministrem
obrany a nacelnikem general
niho stabu u tabora Beverloo
V severovychodnf Belgii. Vo-
jenske authority obratily svou
pozornost k hranicim Luxem-
burska, kterez velkovevodstvi
nen1 ozbrojene.
correspondent zahranicnlho
tisku, kteT1 n~avst1vili proslula
opevnen1 Lutychu, shledali, re
V mezerach mezi jednotlivymi
tvrzemi jest 1zemi ma mile
chraneno ostnatym dratem a
pohyblivymi o~bratnymi jed
notkami. Tento system ma "a
braniti vniknut1 nepfatel do
zeme, jake Sc stale roku 1914.
Ma mostech a jinych strate-
gickVch bOdech V one oblasti
jsou stale vojenske straze.
= Samuel Untermyer, pred
soda international Nonsecta-
rian Anti-Nazi Boycott Lea
que, utvoTene V bojkotovanf
nemeckeho zbozf v Americe,
prohlasil V San Bernardino,
Kalifornie, re tento bojkot bu-
de nynf rozS1Ten take ma zbozl
z Rakouska.
Untermyer je pravn1kem V
New Yorku.
Anglicky predseda minister
stva Neville Chamberlain mlu-
vii V poslanecke snemovne, ma
plnene do posledn1ho m1sta.
Cely svet V napetf ocekaval
slova jez pronese, zejmena ma
obranu Ceskoslovenska. Pra-
vii, ze anglicka vlada vyhrazu-
je 81 pravo haiti nebo nehaji-
tt Ceskoslovensko.
Chamberlain dial ma jevo, re
anglicka vlada NIUE pTispeti
Ceskoslovensku jake Glen Ligy
narodG, ale odepTel Sc zavaza-
ii, re Angle uchopf Sc okam-
ute akce We prospect pokro-
kove, demokraticke republiky
We stfednf Europe.
- FrancouZsky zahranicnl
ministr Paul Boncour ujistil
Ceskoslovensko, re Francie
spln1 sve spojenecke smlouvy
a pfiskoc1 Ceskoslovensku svou
brannou moc1 ma pomoc, kdyz
toto Dude zbran1 napadeno.
Pred tydnem Francie prohla-
sovala, re Pride Ceskosloven-
sku ma pomoc i tehdy, kdyby
bylo uvnitr zeme ohrozeno ma
zistickym povstan1m.
= Dne 10. dubna budu vGd-
Gem nejvets1 armady, jakou
kdy svet videl. AZ omen den
pGjdu k volebnimu osudi, vim.
re Ia mnou pGjde SO, 900, 900
volicG."
Temito slovy zahajil Reichs-
fuehrer Hitler svou kampan
pro volby do snemu Vsenemec
ka pro plebiscit O aneksi Ra-
kouska. Volby budou Sc ko-
natl dine 10. dubna.
Rec pronesl v Kralovci We
V%ychodnfm Prusku.
We V1dni rakousky kar-
dinal Theodor Innitzer vydal
vyzvu k rakouskym katolfkdm
V n1z zada, ably "nasledovali
bez vyhrady vetsf nemecky