davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06

gyarsaganak. Bar6 Perenyi
Zsigmondon Xviii oft voltak:
Macy Karoly, az intezmeny
igazgat6ja es Macy J6zsef, tit
kar.
De lit van egy mask bizony-
sag az amerikai magyarsag
megbecsiileser6l. jUlaki Fe-
reno, az Amerikai Magyar Re-
formatus Egylet elnoke, a XII
tiin6 toledoi lelkesz a Calvin
teri reformatus templomban
vegezte a scent szolgalatot, a
melyet a magyar radio kozve-
titett.
A templomban en- is oft vol
tam. Olyan zsufolt volt ez al
kalommal a Calvin teri refor-
mAtus templom, hogy egy
talpalatnyi hely mem volt tire
sen. Melyseges ahitattal es
konnyen szemekkel hallgattak
a megjelentek Ujlaki Ferenc
ragyogo szonoklatat.
De nemcsak a templom k0-
zonsege el6tt volt Ujlaki Fe-
rencnek igen nagy sikere. A
radiohoz nagy halom level er-
kezett Ujlaki Ferenc szamara,
amelyben - foleg megszallt
teriiletekr6l - megkoszontek
neki ait az elmenyt, amit $50
noklata jelentett a hallgatok-
max.
Az en- draga baratom: DR..
Farkas Geza nyugodtan leir-
hatja lapjaban kedves szava-
jarasat:: Toledo vezet.
Bizony vezetett az ohaza-
ban kivalo lelkeszeivel.
Eordogh Elemer papai pre-
tus Fourt of July beszede a
Washington szobor el6tt, Orosz
Balint gor. kath. plebanos SIT
Istvan napi sz6noklata az Or
szagzaszlo el6tt, Ujlaki Ferenc
Calvin teri templomban tar
tott es radon kozvetitett pre-.
dikacioja: elmeny maradt az
ohazai magyarok szamara.
Ujlaki nagytiszteletu ur xii
lonben most jarja az orszagot
Pecelen, Isaszegen, Szegeden
Nagykalloban, Nyiregyhazan
Pecsen vegzett szolgalatot, mir
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06

A sep, 0romteljes iinnepi
napok regen elmultak. Utana
jottek a hetkoznapok, dologgal
tele azomak az amerikai ma
gyaroknak a szamara, akik
Magyar Amerika hivatalos
reprezentaloi voltak az Ohaza-
ban.
Magyar Amerika nagy erte-
ket, hatalmas erejet AIT mond-
hatnam most fedeztek fel Bu-
dapesten. Es ha mar felfedez-
tex, mennel tobbet akartak
megtudni kozvetlenul az anne
rikai magyarsag legnagyobb
tarsadalmi egysegeinek vezetoi-
t5l azok, akiket erdekel a kill
f0ld0n el6 magyarsag sorsa.
Magyar Amerika egyleti ell
nokei igazan mem pihenhettek
az ohazaban, inert soha mem
volt egy szabad percuk.
Es most, hogy veget ertek a
budapest szep napok, megalla-
pithatom ait is, hogy Magyar
Amerikat egyhazi, egyleti We
zet6in es sajto kepvisel6in ke-
resztul igazan megkulonbozte-
tett tiszteletben reszesitettek
mindenutt. De nemcsak oket,
minden amerikai magyart, aki
itthon jart.
A magyarok vilagkongresz-
szusat AIT mondhatnam domi-
naltak az amerikai magyarsag
vezet6i es a harom egyleti We
zernek: Darago Jozsefnek, De-
ESQ Janosnak, Ujlaki Ferencnek
a felszolalasait mindig a leg
nagyobb figyelemmel hallgat-
tax.
De ITALIAN egyleti vezereinken
keresztUl megbecsiilesiinket a
legjobban jellemzem azzal, ha
megirom, hogy amikor Darag6
JOSEF es neje es egy csapat
Verhovay tag elutazott, a pa
lyaudvaron megjelent a Vilag-
sz0vetseg eln0ke, Perenyi zsig-
mond bar6, va magyar scent
korona Ore is. Higyjek ell ne
KEN az olvasok: Perenyi Zsig-
mond bar6 megjelenese a pa
lyaudvaron nagy megbecsilest
ielentett Darago Jozsef elmo
k0n kereszttil a Verhovay Sc
gely Egyletnek es Amerika ma.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06
Mi van MasyarOrszasban

Aki amerikai magyar haza-
ter az ohazaba, els0 sorban
ARA figyel, hogy milyen nagy
darab kenyer jut a magyar
munkasembernek.
Hiszen erdekelni erdekel Sok
minden egyeb benniinket. A mi
szerencsetlen Szul6f0ldunk
csakugy csatatere lett a vilag-
nezeti harcoknak, mint Europa
minden mas orszaga.
A haborus fellegek Magyar
orszag felett ITALIAN a legsote-
tebtek, inert ell lehet kepzelni,
s6t attol lehet tartani, hogy
Kelet Europa Belgiumja lehet
Magyarorszagbol.
A felekezeti gyulolkodes -
amt Europaban szeretnenek
FAJI gyilolkodesnek tekinteni
orszaghatarokat mem ismer,
a zsidokerdes Magyarorszagot
sem kimelte.
Ak k regebben ugy hittek,
hogy a Moszkvabol vilagito v0-
ros hajnal hozza nekik a meg
valtast, ma Magyarorszagon is,
masutt is, horogkeresztre
akasztjak a remenysegtiket es
a nepszabadsagot, hogy az ezer
ewes alkotmanyt parancsura-
lommal csereljek fel.
Mindezek a kerdesek erde-
kelnek benniinket S mindezek-
rol a kerdesekrol kepessegem-
hez merten be fogok szamolni.
De engem els6 sorban a ma
gyar munkas kenyere erdekel,
arrol akarok hat eloszor be-
szelni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06

az egyik, akar q mask felfo-
gastol a szabad $40 jogat meg
vonjak, akkor allandoan val
toni fognak a hatarok es ak
kor a t0bbseg a kisebbsegekt6l
szabadsag jogokat kes6bb
mas iranyban is megvonja.
Am tessek szigoru torvenyek
kel szabalyozni, hogy a fenn-
allo tarsadalmi rend "er6sza-
kos" megvaltoztatasara valo
felhivas tilos es ait szigoruan
bintessek, de a bekes valtozas
hiveit ne bantak.
Am tessek a voros teboly es
a voros metely hivei ellen a
a felvilagositas minden eszko-
zet igenybe venni, tessek ter
ror kiserleteiknel racsapni a
szajukra S kulon0sen tessek le-
hetetlenne tenni nekik, hogy
hamis cegerek alatt furakodja-
max be a tarsadalmi alakula-
tokba, de maganak az elvnek
a hirdeteset ne tiltsak.
Es ne tiltsak semmifele elv-
mex a hirdeteset ebben a ha-
zaban.
Ha a demokracia olyan gyen
ge labon all az emberek agya-
ban es az intezmenyeinkben,
hogy ait felteni kell akarmi-
lyen maszlagtol, akkor ait tor
venyek es rendori intezkedesek
ugysem lesznek kepesek meg
vedelmezni.
Akkor a demokracia min
denkeppen halalra van itelve.
Aki demokrata, aki kommu-
nista, aki republicans, aH
nazi, vagy katholikus, vagy
0sido, vagy fascista, az igenis
mind elvezze ait a sz6lasi Is
agitalasi szabadsagot, amit az
alkotmany biztosit minden
amerikai polgarnak, inert Ame-
rika csak addig lesz szabad
emberek hazaja, amig fennall
minden iranyban ez korlat-
Ian szabadsag.
De legyen resen maga a pol
garsag es ne t0rvenyekre, ha-
mem a sajat j6zan eszsre ia
maszkodjon, ha arr6l van $40,
hogy a rombolo es idegenb6l
importalt felfogasok ellen meg
kell vedenie a demokraciat es
ezt az orszagot.
A magyar nyelvi WORDS apos
tolok bizonyara a markukba
r0h6gnek, mikor ezeket a. sore-
kat olvassak, inert hiszen Sta
lin eppen ugy agyonlovetne, aki
oft szabad sz6t merne kivanni,
ahogy AIT Hitler vagy Musso-
lini megtennek. De eppen ez a
kiil0nbseg a demokracia Is a
diktatura k0zt es eppen azert
a legkomiszabb ha1ugsag, a
legbecstelenebb hamisitAs Is
csalas, mikor Ok, a Words feke-
rex akar eszak-, akAr delame-
rikai demokratamak pr6baljak
; magukat nevezni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06
A MAGYAR KENYER

Julius vegen Magyarorsza-
gon nagyon rossz viszonyok
mem voltak.
KitUno buzatermes volt az
egesz orszagban es nagyon sok
videken eppen ketszer annyit
arattak egy hold f0ldrol, mint
a multi evben.
Tavasz derekan, mikor a
gyiimolcstermest a fagy elvit-
te, Magyarorszag nepe elcsug-
gedt, rler atttol tartottak, hogy
a gabonatermes megy utana.
Boldog volt mindenki, hogy
ez mem ICY volt.
S io buzatermesert jo arat
fizettek a gazdaknak.
Magyarorszag kormanya -
csakugy, mint a Roosevelt kor-
manya = bonuszt ad a far
mernek. Az a mazsa buza, a
mely a vilagpiacon mem igen
ert tobbet 12-13 pengonel, 20
pengot hozott a szanto-veto
embernek.
A falvak nepei tehat 0riiltek.
Kesobb fogok ARA a szomo-
ru tenyre raterni, hogy a bu-
zatermes nagy reszet bizony
IL pengojevel vittek ell kill
foldre hogy a nyolc peng6s
differenciat mikeppen kell XII
izzadni a magyar nemzetnek.
A kapas n0venyek szinten jo
termest hoztak S ICY a magyar
falvakban ezen a telen ehezni
mem fognak.
Mikor Magyarorszagot ell
hagytam, a sz6l6termel6k fel-
tex a sziirett6l, inert a sok
ESQ kovetkezteben a termes egy
resze elkezdett a token rothad-
nj. A bortermel6k tehat csak
olyan sovany evet latnak, mint
akik gyiim0lcsot termelnek.
A varosok proletarjai, a gya-
ri munkasok nincsenek jo hely
zetben.
A beruket ugyan eleg ember-
segesen megszabjak - Ma
gyarorszagon az iparugyi mi.
niszter a bereket megallapit.
hatja es megallapitja minder
iparban - de heti hat napo.
kat a nyaron otthon sem dol
goztak.
A szeniparban nyaron a mur
ka mindig migcsokken, a ne
hez iparban azert volt egy
ideig keves a munka, inert va
erect az anschluss utan mem
kaptak. Austria a magyar bu
zaert vaserccel es faval fize
tett, de a nemet kormany eze
ket a szallitasokat besziintet
tie, miutan - szerintiik - ar
ra Nemetorszagnak van sziik
sege.
A Fatalmasan kifejl6 szi
v6 iparban keves volt a munka
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06
M|NDENKtNEK HACYJANAK BEKET

A Dies fele kongresszusi BIZ
zottsag, amely az amerikai
f0ldalatti mozgalmakat WIS
gala, ugy talalja, hogy "belso
ellensegek" arasztottak ell EFT
az orszagot.
Egesz biztosan torvenyjavas-
latokat fognak benyujtani,
hogy a kommunizmus es a
nazizmus terjeszteset tiltsak
meg ebben a hazaban.
Mi ellenzunk minden ilyen
inditvanyt es velunk egyutt
ellenezni fogja minden jozan
polgara ennek a hazanak.
A kommunistakrol es a ma
zistakrol mi a velemenyiinket
eppen eleg gyakran es eppen
eleg egyenesen megirjuk.
A legjobb esetben megteve-
lyedett embereknek tartjuk
mindket tabor hiveit, de t0bb
esetben AIT hissziik, hogy ide-
gen penzert, idegen erdekeket
probalnak ebben a hazaban
szolgalni.
Es megis az a velemenyunk,
hogy hagyjak 6ket bekeben.
A ket szels6seg k0zul kiil0-
nosen a kommunistak szolgal-
tax ra, hogy a nep felhaboro-
dasat kivivjak es kierdemeljek
maguknak.
Nemcsak azzal, hogy amig a
kommunistak a szabad $40 jo-
gat kovetelik maguknak, addig
Ok maguk a legszemtelenebb
terrorral probaljak a szot belle
fojtani mindenki masba es
ahol modjukban van, ait meg
is teszik.
Nemcsak azert, inert a kom-
munistak befeszkelik magukat
olyan alakulatokba, amelyek-
ben 6ket es a jelenletiiket SEN
XII a vilagon mem kivanja, hogy
azokat beliilr6l szetfurjak.
Hanem kierdemeltek a pol
garsag felhaborodasat kiil0n0-
sen azert, inert nyilvanvalo,
hogy lojalitasuk mem eze a
hazae, hogy els6sorban a Sow
jetet tartjak es nevezik mum
kashazajuknak" S hogy mem
az Egyestilt Allamok, hanem
Oroszorszag erdekeit pr6baljak
mindig szolgalni.
ES mindennek dacara az
velemenytink, hogy hagyjak
6ket bekeben.
Ez az orszag csak addig lesz
szabad, csak addig lesz demo
kracia, amig minden polgara-
max joga lesz a meggy6z6deset
szabadon hirdetni.
Mines az alkotmAnyban sem
mi ARA nezve, hogy akinek
mondjuk kommunista felfogasa
van, annak ne legyen birtoka.
ban a szabadsag; Is ha lenne
egy ilyen pontja az alkotmany.
max, AIT XII kellene t0r0lni.
Ha egyszer az alkotmanyor
rest vagnak, ha egyszer belle
] legyezik a polgarsag, hogy akAl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06
Irta: HIMLER MARION

merC az uSyIleVcleII ISluo1oa-
veny b zonytalansagai felfor-
dulast okoztak a gazdasagi
helyzetben a politikai jel-
szavak hetekig remiletben tar
tottak az orszagot. Ez a BIZ
zonytalansag csak akkor mutt
Ell, mikor september elso nap
jaiban Imredy minisztereln0k
a kormany konstruktiv pro-
gramjat megismertette a nem-
zettel.
A varosok proletarjairol te-
hat elmondhatjuk, hogy a nya
ron korulbeliil olyan helyzet-
ben voltak, mint Amerika pro-
letarjai. Ahol ket-harom csa-
ladtag tudott valamit dolgoz-
nj, oft kuzdelmesen megeltek.
A falvakban, a kis varosok-
ban - az orszag legtobb vi
deken - van munka, vagy leg
alabb a nyaron volt munka.
Aki akart, tudott dolgozni.
Az ezermillio peng6s beru-
hazas hatasait kezdtek mar a
nyaron erezni, bar a munka-
terv megvalositasa szelesebb
medrekben csak az 6sszel kez-
dodik.
A magyar munkas keresete
mem nagy es az eletszinvona-
la termeszetesen messze mo-
g0tte van annak, amit ebben
a hazaban megszoktunk.
Falvakban az emberek -
nem mezei munkan, hanem
napszam-munkan masfel
peng6t6l ket peng6ig keresnek.
Bizonnyal vannak helyek, ahol
masfel peng6nel is kevesebb-
ert dolgoznak minden bizony
nyal vannak helyek, ahol ket
peng6nel tobbet kapott a nap
szamos. Az atlag-napszamot
akartam jelezni.
Masfel pengo Magyarorsza-
gon mem nagy p6nz.
Ipari munkasok atlag napi
4.50-5.50 pengot keresnek.
Egyes egesz kis helysegekben a
kereset valamivel kisebb, Bu-
dapesten talan itt-ott ennel egy
kevessel tobbet is fizetnek.
Kereskedo segedek 22-s2
peng6t keresnek hetenkent. De
dolgoznak Reconsideration xxi
futok'', iparosoknal "mindene-
SEX, akiknek heti nyolc-tizen-
ot peng6ert kivanjak ell a mum
kajat.
Budapesten a multi telen
sziksegmunkan orankent 4O
fillert, naponkent tehat 800
pengot fizettek. Videki varo-
sokban termeszetesen a Silk
seg-munkan a Der alacsonyabb
viszont a jelenlegi beruhazasi
program feleslegesse fogja ten
nj a sziiksegmunkat.
Sokat mem vehet a magyar
munkas a napszamert, aka1
banyasz es ot pengokert dolgo-
xix naponta, akar napszamos
es masfel peng6ert jar nap
szamba.
Egy kilo kenyer A filler, de
cukorra bajos a magyar prole.
tarnak gondolni, inert masfel
pengot kell erte fizetnie kilon.
kent.
A bort megvehettek meg
nyaron hatvan-hetven fillerert
literenkent, de a hust csal
ketszer-haromszor latjak a ma
gyar munkas asztalan heten
kent.
Egy nem-nagyon-j6 minose
gil ingert egy napot kell dol
gonna a banyasznak, de ak
csak kozonseges munkan nap
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-06

szamos, az hat napot dolgozik
egy par cip6ert.
Az iparcikkek dragak, ITALIAN
husz szazalekkal kevesebb
DOLLARBA kerulnek, mint
minalunk, ha a dollart 0t pen
g6jevel Mamitjuk. Vagyis az
amerikai egy dollaros ing k0-
rilbelil 4 peng6be, tehat 80
centbe kerul Magyarorszagon.
Mikor Franciaorszagban jar
tam, ct napos sztrajk utan ma
pi 43 frankos berekkel mentek
vissza egy helyen a banyaszok
munkaba, ami megfelel l dol
lar es 20 centnek. Magyaror-
szagon az atlagos banyas-kere-
set eleri az egy dollar hat cen
tet.
Az arak k0riilbeliil egyfor-
max a ket orszagban.
Ket ev ota tehat - miota
utoljara szemelyes latogatas
utan szamoltam be a magyar
helyzetr6l - EMELKEDETT
Az FL ,ETSZINVONAL az g.
hazaban.
EFT kiils6leg meglatjuk, ha
szetneziink.
Jobban olt0zk0dnek ugy a
varosokban, mint a falvakban,
kiil0n0sen a falvakban.
Nekiink ugyan nemcsak $40
katlan, de egyenesen visszata-
szito a mezitlabas magyar gye-
rex es magyar ember, de aki
a falvakat vasarnapokon is
megnezte, annak latina kel-
lett, hogy van mindenkinek
cipoje. S6t a falusi lanyoknak
feher vagy piros cipo dukal
vasarnapra. Ezekhez valo ru-
hakkal.
Ahol nehany eve hust csak
vasarnap ha ettek, oft ma he
tenkent legalabb ketszer, eset-
leg tobbsz0r is kerul hus az
asztalra S ezuttal mem a tel
elejen levagott malacrol, ha-
mem a meszarszekben vasarolt
husrol, vagy a le0lt baromfirol
beszelek.
A kulturigenyek is emelked-
tex S amig peldaul Matravere-
belybe harminc eve ket ujsag
ket eve II ujsag jart naponta
ma atlag nyolcvan peldanyt
osztanak XII csupan egy napi-
lapbol. Igaz, hogy azon kivul
csak vagy husz mas lap ja1
a faluba, de osszesen megis
szaz csaladhoz visznek ujsa.
got.
A mozi legkisebb varosokat
is, a radio a legkisebb falva'
kat, s6t tanyakat is elerte, 6
magyar iskolakrol es leventf
oktatasrol pedig kulon kivanol
beszamolni.
Hajdan Verebelyben, meg {
tobbi verebelyben egy ladaval
meg agynemivel, ma legalabt
egy szoba modern butorra
megy az vi asszony az urahoz
es a butornak megfelelo oft
honok epiilnek ma a magyar
falvakban, amelyekben a vii
lanyvilagitas is otthon van.
Termeszetes, hogy van nyo
NOR is, nagy nyomor Magyar
orszagon, ahogy van bel6le ep
pen eleg minalunk. En- mem
radikalis lapokb6l fogom meg
tudni - anelyeknek ez ira
bizonnyal nem tetszik, = hog.
a magyar zseller sorsa mosto
ha, hogy a nagyvarosok nyo
mortanyai semmivel mem kel
lemesebbek mondjuk a nev
york; nyomortanyaknal.
De a nyomor is, a szegeny
seq is elviselhet6bb jelenleg
| ..:-L >-@JZ%k f~x% kxx,o1 ~ ovs
Evening star., 1938-04-08

The Four Aces will be pleased to
answer letters from readers II a stamped
t3cl. self-addressed envelope is enclosed
with each communication addressed to
II you desire the pocket outline of the
Four Aces system of contract bridge.
send with your request to the Four
Aces, care The Evening Star. q stamped
and you will receive an outline without
any charge
Evening star., 1938-04-08
Winning Contract
BY THE FOUR ACES.
Optimistic.

~fsAAAAoeAS'
WE ARE indebted to Mrs. stuy-
w vesant Wainright of New York
for today's hand. AZ will be noted
from the bidding, she and her part
ner reached six-heart contract.
which was promptly defeated one trick
when West cashed two tricks in clubs.
North. Dealer
Both sides vulnerable.
AAKQ63
vAK42
<86
&43
Ae82 N AJl0754
v3 WE v75
<9532 s >QJ7
%AK9s7 &QJe
vQJ1osss
<AK104
&1052
Mrs. Wainwright
The bidding:
North. East South. West.
Pass ~ Pass
5~ Pass 6v Pass
Pass Pass
Mrs. wainwright was interested in
particular to know who was primarily
responsible for reaching the unfortu-
nate six-heart contract and how the
hand should have been bid The start
OF the bidding as represented by the
one-spade opening and Mrs. Vain
rights two-heart response, was, of
course, correct Now to revert to the
North hand. In our opinion his five-
heart bid represented distinct over
bid. True, If Mrs. wainwright held six
hearts to the queen jack and two side
aces. or even the ace in one side suit
and king in the other, there would be
a very good play for the slam. At the
same time. If North had contented
himself with bid of four hearts. in
itself strong bid, Mrs. Wainwright.
with six good hearts and controls in
both minor suits, would have con-
tinued the bidding, whereupon North
then could have contracted for the
slam with assurance.
Incidentally. North was rather
critical of Mrs. Wainwright's bid of
six hearts. stating that although he
had first bid one spade and then five
hearts, he obviously had losers in both
minor suits. We agree partially. On
the other hand, he certainly should
not have bid the way he did with two
losers in each Of the minor suits, so
that while Mrs. Watnwright's bid was
q distinct gamble, 1t WAS not 20 bad
as North's five-heart bid.
Copyright, 1889
The Four Aces will be pleased to
answer letters from readers II a stamped
t3cl. self addressed envelope Is enclosed
with each communication addressed to
the Four Aces, care The Evening Star.
If you desire the pocket outline of the
Evening star., 1938-04-08
ONE of the most jealousy guard

ONE of the most jealousy guarded
emblems of sovereignty is Great
Britain's great seal of the realm.
Lord keeper at the time of William
Nv was the eccentric Broughton, lord
chancellor.
While staying at the residence of
the Dowager Duchess of Bedford, the
ladies of the lord chancelor's party
in fun stole the great seal from
Broughton's bedroom and hid it. He
was so overjoyed to find it, after the
ladies had blindfolded him and made
him search the living room. that he
permitted the ladies to make pan
cakes in it.
William w. on learning of this
desecration, refused to receive the
lord chancellor on his return to Lon
don. Broughton sent the seal to
William in bag. For this. Lord
Broughton the next year lost his
oficial status as keeper of the great
seal.
Anti-Slavery Book.
A vivid protest against the evils of
slavery. The Impending Crisis OF the
South written by a Southerner. Hin
ton Rowan Helper, created q stir in
Congress. It was read by President
Lincoln in 1858 when he was writing
his House Divided" speech.
Askov American. [volume] (Askov, Pine County, Minn.) 1914-current, 1938-02-17

Republicans which would increase the
purchasing power of the people. If
they gave this subject a little more
thought instead of shouting that loose,
meaningless phrase, business con-
fidence," they would begin doing
something of real value to the people.
Governor BenSon'S recent visit to
New Ulm and the part he played in
the vindication of Professor William
Schaper by the Board of Regents re-
called wildly the sad experiences of
that community during the World
war when the witch-hunting Mime
sofa Public. Safety Commission was
in the saddle
almost nobody" the Governor
said, twas safe from supervision of
the Committee of Public Safety. It
helped to decide whether the street
car men in Minneapolis should wear
their union buttons while at work;
whether University professor of
political science was sufficiently heart
and soul a hater of Germans; and
whether one of the grandest men who
ever served the public, the late DR..
L. A. Fritsche, had a right to be
mayor of New Ulm."
1t was by strange twist of fate
that Albert Pfaender of New Ulm,
who himself was removed as city
attorney through the activities of the
Public Safety Commissions stool
pigeons, should have participated in
clearing the Schaper blot from the
University's escutcheon. Mr.. Pfaen-
der is now member of the Univer-
sity Board of Regents.
While in a sense the action of the
Regents in the Schaper case is a
Askov American. [volume] (Askov, Pine County, Minn.) 1914-current, 1938-02-17

On Saturday evening the Hay Creek
help him celebrate his 10th birthday an
niversary. At IL o'clock delicious
lunch was served after which the guests
left wishing Mr.. Chatelle many happy
returns of the day.
Marshall Appleton of Wesley. Ark, is
visiting at the Joe Chatelle home at this
writing.
Arthur Bjork was in Superior Satur-
day.
Mrs. Florence Seifkas was in the Cities
recently.
Neil Calvin returned home last Thurs
day from the Cities.
Mr.. and Mrs Franklin Wedge and Mrs
Joe Chatelle were in Sandstone Friday on
business.
Mrs. Chatelle visited Mrs. Elliott and
Mrs Seifkas Friday afternoon
Charles Bjork is not feeling very well
at this writing.
Joe Chatelle visited at the Ed Cooper
home Monday. Mrs. Cooper is feeling
better at this writing.
Mrs. Pearl Cooper, Fred Cooper and
Mr.. and Mrs. George Stuart were in
Sandstone Friday on business.
Askov American. [volume] (Askov, Pine County, Minn.) 1914-current, 1938-02-17

ton, farmers in that area can form
district which is legal entity in
itself and formulate a soil conserva-
ton program. 1t was the first hear
ing to be held under the new law.
Minnesota has a healthy record in
accident prevention work, it is shown
by A. E. Smith, director of this divis-
ion for the state industrial commits
sion, who cites federal government
records for his figures. While the
nation as a whole during the last
four years saw six per cent increase
in fatal industrial accidents, such
fatalities in Minnesota have decreased
Is per cent in relation to manhours
of employment-despite more hazard
GUS industrial work being performed
here than ever before.
Farmers will again have an oppor-
tunity to borrow money for planting
The Farm Credit Administration in
Washington has announced that 1884,
100000 is available for emergency
seed loans and that another SOS, 000,-
900 may be asked of Congress.
No loans above $500 will be au-
thorized, according to officials, and
no credit will be extended to farm
ers who are in position to borrow
elsewhere.
They are talking great deal these
days about restoring confidence in
business (meaning big business) as
if the only thing that is wrong with
the present economic order is that
some of the big boys have a peeve
on against Uncle Sam and have gone
on drunken spree, neglecting their
business.
The truth is that this so-called
business confidence has very little if
anything, to do with industrial de-
pressionS or business recessions
Really it makes very little difference
whether the big boys have a peeve
on again Uncle Sam or against any
body else. When Mr. Public hasn't
any money with which to buy the
things he needs in his daily life, the
plants which manufacture these
things just become idle.
The problem is to devise some
way to give the buying public the
purchasing power necessary to buy
the things it needs. Our large in
dustrial leaders had all the confidence
in the world, both in themselves and
in Uncle Sam, when Herbert Hoover
sat in the White House. This fact,
however, did not prevent us from
sinking into the very depths of the
economic depression.
So far we have not heard of a
single valid plan advanced by the