Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-02-18
Americti vynalezci dostavajf
tydne 500 patentIG ma sve
vynalezy.
F.. l.. I. S.

Mechanicky pokrok neusta-
va. Tvrzenf n6kterych lidf,z
je nezbytno zpomaliti techni-
cky pokrok, nemajf-li stroje
nahraditi lid, MEDIA Sc zniti
presvedcive sluchu r1z-
vynalezc1. Patentnf L.
rad pokracuje We vydavanf
pr6merne 500 patentd tydne.
Jisto je, re pomerne jen
malo techto patent1 smeru.je k
nahrazenf lidske prace pracf
a re naopak z vyna-
leu slibujf vytvoTiti move Cd
vetv1 prGmyslu. VetSinou jsou
to vsak pouhe drobnosti, mala
zdokonalenf existujfcfch :jiz
mechanickych stroll.
Cd zalozen1 Patentniho IRA
du We Washingtone, D.. c., u
dell tento Trad 100000 pa
TENTH, z nichz je az dosud V
platnosti asi 725.OOO. Pred Ca
sem ozvaly Sc navrhy ma IDA
nen1 vsech move patentova-
nych vynalezd. Bylo pfi tom
poukazovano, re We vetSine
evropskych zemf, must vyna~
lezce platiti vzdy pc urcitem
case dan, nema-li patentnf
pravo jeho vynalezu propad-
nouti. Takovato dan by
pravdepodobne odzvonila uni
rackem -polovine americkych
patentd drive, neil by uplynu-
10 sedmnact let jejich nynejsf-
no zivota. Jednou dobrou
strankou dane, by bylo, re by
vymytila vynalezy rdznych
ztfestencG, vynalezy, jez ne
mali zadne prakticke ceny,
nebo jez jsou technicky vadne,
a jez nenesou svemu vynalez-
ci zadneho zisku a pTi tom Cd
razuj1 jine lid, ably Sc pokusi-
Ii o nejake zlepsen1 V tonic o.
boru. Zavedenf t6chto DAM u
moznilo by t6z snfzenf poplat-
XII, ktery must vynalezce "a
platiti uz pTi podavan1 zado-
sti "a patent.
OdpGrci dane vsak namfta-
j, re vynalezci byvajf nekdy
velmi chud1, a re jejich nes-
chopnost platiti dan pTipravi-
la by je velmi casio O zaslou-
zene ovoce jejich prace. O
danovem navrhu jake O zako-
ne nebylo dosud jednano.
z posledn1ch vynalez1, jez
vytvoff novy zamestnanecky
problem je snad nejd6lezitej-
Sim mechanicky sb6rac bavl-
ny, ktery priprav1 V pTfstfch
peti az des1ti letech asi p1l
milionu lid1 O praci. Vseobec-
ne zaveden1 sberace zmensi
pravdepodobn6 i pocet najem-
cG farem a podfln1kd ma skin
nj a zvetSf rozlohu bavln1ko-
vych plantazi.
Velmi shiny patent byl povo-
len ma vynalez dra Herberta E.
Ivese z Bell Telephone Labo-
ratories. Jedna sc O pT1stroj
ktery umozn1 telefonuj1cim
lidem, ably Sc navzajem nejen
slyseli, ale i videli.
V jiznich statech, ktere ma
II pOchOpitelnV Zaiem O Odbvt
produkt1 z cukrove tTtiny,
vzbuzuje velky rozruch move
objevena metoda zuzitkovani
melasy pri budovan1 SLIME. Ma
jednu mill silnice s~potTebuje
Sc deset tun melasy, sm1chan6
S vapnem a prachem z dfev6-
neho uhlf. Povrch teto masy
necha Sc ctyry hodiny schnou-
tt, pax Sc opsype p1skem a u
pechuje valcem. Autombily
mohou pc silnici jezditi uz dru
heho dine. Naklad ma stavbu
"melasovych' silnic je mfrny.
Gustav Tauscher z New
Yorku vynalezl novy typ auto
matick6ho telefonu, ktery. opa-
kuje automaticky volan1 do te-
lefonu, az Sc owe odpoved, a
ktery zaznamenava delku roz
hovoru a vypocftava automa-
ticky sazbu.
z mensfch vynalezd, paten-
tovanych posledn1 dobou, IVA
dime jen nekolik nasleduj1-
c1ch:
Sirka, kterou je mono ne
kolikrat rozskrtnouti. Zapal-
ma latka, ktera je u obycejne
sirky pouze ma hlavicce, tvof1
cely sired move sirky.
Kombinace umeleho hnoji-
va a praSku ma usmrcovani
skodliveho hmyzu v pGde.
Rytmicky ton vydavajfcf pr
StrOi kterV dOn1n1 uSite1i hud-