Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-10

- Povstalecke spanelske ae-
roplany napadly vladnf pffsta-
wy We Stredozemn1m mort. %
zabitych a 80 z%ranenych bylo
pTi bombovani Val de Uxo, Sc
verne cd Valencie. Anglicky
nadrzkovy parnfk Maryad, o
4,8O0 tunach byl bombovan a
zapalen, pri cemz byl zabit
druhy strojnik, anglicky OBJ
can, a pet lodnfkI zraneno.
Ctyri letadla napadla dvakra-
tie Barcelona, zabito pet a IRA
neny ctyri osoby. Jeden z u
tocfcich stroll byl pTi odletu
zasazen protiletadlovym de-
lem a sritil Sc v plamenech do
more. Diva pokusy o utok ma
Valencii byly odrazeny.
N~avstevnici z 1zemf, obsa-
zeneho rebely, pfinasejf zpra-
Wy o znacnych rozporech a ma
pjeti proti vlivu N6mcd a TIA
III v jejich radach. Pr1cinou
toho jsou pry obavy povstalec-
kych dnstojnfkd, re Nemci a
Italove chtejf 81 zachovati mad
vladu mad Spanelskem i pc
skonceni civilnl valky.
- Francouzska vlada pro-
hlasila stanne pravo v oblasti
Alexandretta v severn1 Syrii a
nasledek toho je, re polevilo
napjeti mezi Franci1 a Turec-
KEN nasledkem predvolebnfch
v~ytrznosti mezi Araby a Tur-
ky v Alexandretta, pTi nichz
w bylo nekolik osob zabito.
Pred tim francouzske ufady
obdrzely zpravu re Turecko
soustredilo 10000 vojln6 ma
svych jiznich hranicich, prile-
hajfcich k one oblasti. Suad
Davaz, turecky velvyslanec v
Parizi oznamil pry francouz-
ske Wade, re Turecko Dude
spokojeno, jestlize prisna vo-
jenska kontrola ~zastavl Syrii
dalsi krvave vytrznosti.
= Ucenych lekard bylo v
stredoveku malo. Proto byval
medicus osobnosti velmi wac
nou a jen vladari a vysocf du-
chovnf hodnostari mivali We
svych druzinach ucene lekare.
V pevne hrazenych mestech
byvalo lekarG rovnez velmi
malo. Tim spfse pax Sc jevila
potfeba lekard v stfedovekych
armadach. Takovych tam te-
mef nebylo. Melo-li pax ne
ktere vojsko lekare uceneho,
nebylo mt tim valne pomoze-
no, jezto medicina tehdy ma u
niversitach pfednasena 81 vsi-
mala hlavne lekarstv1 INTERIM
no, ponechavajic velkomyslne
chirurgii neucenym lazebnf-
kun. I'll pax Sc castym a dlou-
holetym cvikem naucili nejen
sazet banky a poustet zllou, a.
lie i napravovat zlamane 1dy a
provadet RUNE operativni "a
kroky. Nebudeme Sc proto di-
Wit, re v dobach valecnych by
Ii lazebnlci verblf1m sc pri-
hlasujfci velmi vitanymi zold-
nefi. Pdvodne byli tact polni
lazebnfci vyzbrojovani a w.
strojovani jake JIM vojaci; ale
prece jejich prvnim 1kolem
bylo osetrovat rany svych ka-
maradI a v dobe prechodneho
klidu bditi mad jejich zdrav1m.
Nevzdelani felcari ovsem v
castych pfipadech nemocne-
mu nebo ranenemu sp1se ubl1.
zili nez prospect. S prvnlmi
felcary Sc setkavame v historii
svycarskych vojsk v IA. stol,
Tato situace pax nalezla silny
ohlas i v ostatn1ch armadach
tehdejsf Evropy. Ponevadz
felcar byl u vOjskOvehO Oddllu
caste jedinou osobou, ktera sc
alespon ponekud vyznala v O.
setrovan1 poranenych iodine
RI, musil zastavat, alespon v
hrubych rysech, p%ovinnosti
polniho lekarnika, kterych v
te dobe nebylo. Proto felcar
vedle hledani kuli We svalstvu
raneneho a vedle vypalovani
ran zhavym zelezem podaval
nemocnym romantic, jim pri-
pravene dryaky a lepil ma ra-
ny razne naplasti, pri cemz
ovsem vyznamnou 1lohu mela
i stredoveka povercivost. Pro.
to take k "lekdm" felcarovym
PARTLY i v~selijake talismany a
kouzelne prostredky.