Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-01

litickeho kandidata nebo jeht
podp1rc1 ohledne s%vobodneh(
shromazdovacfho prava anne
rickych obcanG sej1t Sc pokoj
ne a veTejn6 vyjadrit svoje ma.
zory a stanoviska ohledne d1
lezitych socialnfch a hospodaf
skych problemG."
"NemGze byti v zadne obc.
1stavnf demokracie, ktera by
popfrala jednotlivci jeho svo.
bodu mluvit a VERT die svehc
pTesv6dcenf. Americky lid ne.
Dude oklaman nikym kdo sc
pokousf potlacit pod zaminkou
vlastenectv1 individualn1 svo-
bodu."
V posledni sve cast reci Tek]
president sveu definici liberala,
CONSERVATIVES a reakcionaTe,
doloziv, re jeho posluchaci 81
mohou uplatniti tuto definici
ma kazdeho z jejich kandidatG
a Poole toho voliti.
Ma mnoha castech sve reci,
president opakoval opetne "a
sadly New Dealu a melody j.
miz tento chce i dale uplatno-
vati. Politicti pozorovatele my
sli, re tato presidentova rec jest
nejsilnejsf cd posledn1ho bojov
neho projevu V roce 1886 kdyz
ohlasil novou volebni kampan.
President Tekl, re pokud sc
tyka jeho programu potfebuje
pomoc vsech, kteff jsou ochot-
nj jiti s MIN "a uskutecneni je-
no idealG, bez ohledu Ike ktere
strane nebo skupine nalezl.
Nemel take zadna Jenna slova
k svym oponentGm a nebo k
tenn, kteTf no zadali ably udelal
nebo Tekl "k obnove dGvery".
Byla to ona skupina, ktera "a
dala stale v6tsf a vetsi 1stupky
neil by konecne dostala onu
d1veru."
President sc take neobycej-
ne pochvaln6 zm1nil o kongres-
nj vetsine S n1z vsechny jeho
dGlezite reformnf zakony byly
schvaleny.
President take mluvil kratce
O nynejS1m ustavn1m schvale-
nj Fadv iehO ZakOnnVch OpatTe
nj. Rekl, re nejvyssf soud
zcela zmeniI svoje pojeti proti
dffv6jsku, a dodal, re to je w.
sledkem "prohrane bitvy jez
vyhrala valku," Uznal, re
nejvySs1 soud jest ochoten spo-
lupracovati S vladou.
= President rekl novinarddm
re sc diva neobyceine prfz-
nive ma vetsf financnf fondy
pro namornictvo a armada, a.
by tyto molly ~rozsfriti doda-
tecn6 svoje protispionaznf 3D.
deleni. Pokud sc tyka CHINO
sti nemeckych spehounG v te-
to zemi, odmftnul komentova-
ii, coz ami nepotfeboval uci-
niti, protoze vysledky vysetro-
vanf mluv1 samy "a sebe a ne
must je nikdo zesilovati ami
president.
President ostTe odsoudil roz-
hOdnuti bVValehO pTednOSty
newyorske odbocky federaln1-
no investiacn1ho dTadu. Leona
Turrou, prodat svoje zkuseno-
sti z posledn1 honby pc vyzve-
dacich newyorskemu listu
"New York Post" Turrou mu-
sci jak znamo, podat demisi,
kdyz mu utekli diva nejhlav-
nejs1 spioni DIR. Griebl a mocha
mix Gutenberg, a nyn1 mu "a
tim bylo soudne pTekazeno
uverejnovati svoje zkusenosti
a jak Sc IDA, nyn1 pc zakroce-
nj presidentove, New York
Post Sc sotva odvazi publiko-
vat veci z pf1padu, ktery vlast-
ne jest6 ami neprisel pred soud.
= President Roosevelt "a
radil 10000 vladn1ch zamest-
nanc6 do klasifikovane civilni
sluzby a pax varoval vsech
100000 vladn1ch zamestnan-
CT, ably Sc drzeli stranou poll
tickych Rampant.
Zvlastn1m naT1zen1m presi-
dent zakazal vsem zamestnan-
cum civilni sluzby mfchanf Sc
do voleb. Pfestoupeni tohoto
zakazu je poole pravidel sci
vii service" trestano propuste-
MIN. Onech 10000 must Sc
jeste podrobiti zvlastnim
zkouskam, chtejf-li zGstati We
svych m1stech.
Toto presidentovo zarazeni
100000 zamestnancd do rad
civilnf sluznf sluzby je dnes