Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-04-08
KRISE

BOncOurtem o aktualnlch OtaZ
kach mezinarodni politiky W.
bee a zvlaste pax O tech, KITE
re Sc dotykaj1 Csl. republiky.
Ministr Boncourt pTijal take
rumunskeho vyslance, s nimz
mel rovnez d1lezitou rozmlu-
WI v zajmu Male dohody.
Ceskoslovensko zaznamena-
va s ulehcenfm 1redni ozname
nj Nemecka, re 27. nemecka
armadnf divise, lezfcf cd IL.
bTezna posadkou We Vidni, by
la odvolana a re dalsf jednot-
ky navratf Sc tez brzy do
svych drfvejsfch posadek. u
kaze-li Sc, re je to pravda, W.
sledkem Dude zmensen1 nemec
keno tlaku ma Ceskoslovensko.
Vynos csl. vlady v Praze O
ctyTnedeln1m "velikonocn1m
miru", Poole nehoz pc ctyri
tydny jsou V CSR. zakazany
vsechny politicke schGze, vzbu
zuje nadeji, re prinese mir as
pom pc dobu velikonocnich
svatkG. Tento "velikonocni
mir Csl. Cerveneho kf1ze byval
vyhlasovan kazdy rok,. avsak
jenom ma kratsf dobu.
= Ma druhe strane vsak je zne
pokojenf pc zprave mistniho
listu, re Konrad Henlein, bo-
jovny vGdce Sudetskon6mec-
Ike strany odjel do Berlfna,k de
Sc setka S vGdci nazisticke stra
ny V Reichu.
DR.. Milan Hodza, csl. pre-
mier, odepfel vyjednavati O.
sobne s Henleinem, protoze
nen1 poslancem, O minoritn1ch
pravech s~udetskych Nemcu.
Ma to pTijal Ernesta Kundta
a Wolfganga Richtra, parla-
mentnf vGdce sudetskych Mem
CT, S nimiz rozmlouval O vzni-
kle krisi.
Madarsky premier Koloman
Daranyi volal pc klidne mysli
a slime kooperaci mezi nacio-
naln1mi slozkami Zeme.
Daranyi varoval ty, jejichz
v1ra zdala sc mizeti a dodal,
re vsechny osoby, jez budou
pTist1zeny pri rozdmychavani
revoluce, budou celiti nejpris-
nejsfmu potrestan1, jake je
NONE.
Ackoli Sc uznava, re prftom-
ne zlepsenf stTedni Europe je
pouze docasne, prece jen ma
Sc vseobecne "a to, re Dude
kratky oddech az do skonceni
plebiscitu V Rakousku 10. dub
ma, ktery ma prinesti schvale-
nj ZabOru Rakouska nemeckou
rfsf.
= Kardinal Alexander In
nitzer a katolictf biskupove v
Rakousku, obratili Sc ma kato-
l1ky, ably dine 10. dubna hlaso-
vail pro Hitlera O pTipojeni k
Nemecku. Dopis tento mel BY
tt cten V kostel1ch a koncf slo-
Wy "Heil Hitler"
Papez Plus XI. neschvalil
jednanf rakouskeho kardinala
a biskupG, nebyl take predem
informovan o tom, co pripra-
vujf. Papez nemdze schvaliti
toto jednan1 a je take napros-
to neprlstupne, ably sc snad vi
kostel1ch provolavalo He'll Hit
Ter.
Papez Plus XI. medal svole-|
nj k provolanf, ably rakoustf
katolici pTi hlasovanf dine TO-.
dubna hlasovali ANO pro A
Hitlera. Cirkev Sc ne
m1chat do volebni kampa-
ne a nema doporucovat v otaz-
politickych a hospodar-
Nejmenovany recnfk mluvil
IA rozhlase z Vatikanu a Cd
soudil rakousky kler, re Sc mel
napfed poraditi S Vatikanem,
nez vydaval nejake prohlase-
nj.
Zpravy tyto n~azvany byly
nepravdivymi We Vatikanu.
PROFESSIONALISM cirkev Sc u
snesla, re schvaluje zabrani
Rakouska Nemeckem a v ne
deli bylo cteno We vsech koste-
llch prohlaseni, ably vsichni
;lenove hlasovali dine 10. dub
IA pro Hitlera a anekci, neb
;ato je S Boz1m pozehnanfm
dosazenym vysledkem.
Nazisti, kterf utekli z RAJ
1ouska do Nemecka, neb della
i mizernosti, "a ktere Jim hro-
I'll kriminal, vratili Sc v pine
parade. Je to tax zvana "ra-
kouska legie", kterou Hitler
7yzbrojil a zivil. Je itch asi