Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-11-25
LISTY AMERICKYM
KRAJANUM.
Name pokracovat v osvobo-
zenskem die?

AOO VldOC, IOLI uSlId l udS CdUy
do hloubi duse. W to samo
svedcf, jak hluboko ceska a slo
venska Amerika nosf svou do
movinu V srdci a jak il strasne
boil kazda rama vedena ma ieif
>hlavu.
Cesi, Slovaci a Podkarpato-
rusove Americe necekaji val
ky, netouz1 pc nj. Vedi pills
dobre, re valka je zlocin a re
"nezabijes" je pro ne pro
vsechny p~rikazanfm zivota.
Ale zhTesili by proti sobe i
prot svemu narodu, kdyby ne
byli pripraveni ma kazde ne
bezpec1. Tedy i ma nebezpecl
move valky, ktera by zrovna O.
hrozila nasi strou vlast.
Ceskoslovensky zahranicni
Trad, jehoz predsedou je u
slechtily vlastenec DR.. J.. Auer-
han, uvad1 mezi 1koly nasf vet
We V Americe snahu O vyssi
kulturn1 1roven naseho kra-
janskeho zivota, ale take i jine
velike poslan1: "sfTiti vedo-
most O Ceskoslovensku v anne
ricke a kanadske veTejnosti a
hajit pred nj ceksoslovensky
zajmy."
Ma tn Ceskoslovensko zaji-
ste sve zastupitelske 1rady. A
lie co znamenaj1 tyto zastupi-
telske 1rady proti milionu YER
nych americkych muzG a zen
ceskeho. slovenskeho a podkar
patskeho pGvodu, kter1 PROM
kali do vsech spolecenskych
vrstev do vsech americkych
stat1, Ike vsem lidu Spojenych
StatG a Kanady?
A nepotrebuje nase vlast
nas1 pomoci, prave teto pomoci
a prave teto chv1li?
Name zakopat hTivnu, KITE
rou jsme pTijali?
Nell bychom Sc proto uprfm
ne a poctive vsichni snazit, ably
mocha Amerika, jejfz slovo We
vyvoji sveta a jeho radG Dude
vzdycky daleko s~lysitelna, ne
zapomenula krute a bezohled-
ne kfivdy, jiz ma Ceskosloven-
sku spachaly zapadn1 evrop-
ske demokracie, Francie a An
gill.
Svet Sc nezastav1 u jmena
Daladierova, Chamberlainova,
Runcimanova a Halifaxova. I
Francie a Angle vrat1 Sc Ike
starym pojmGm lidske cti a Ia
milne znovu kazdou verolom-
most.
Pohledme ma Polsky narod.
Pc strasnych krivdach, jez mu
byly ucineny trent c1saTi, po-
slednf Sc stala r. 1895 pTi ko-
necnem rozdeleni Polska ev-
ropskymi v%elmocemi, cekal pol
sky lid ma spravedlnost pres
sto let. Vybudoval 81 zahra-
nicnf organisace, ably zivily
vzpomfnky spravedliveho sve-
ia ma zlocin r. 1772, 1893 a
1896. Byla to strasna leta
roztrhani stare Polsky. Kez by
ma ne take dnes Polska neza-
pom1nala!
Pripomfnaly svetu, re "jeste
Polska nezhynula" a re sc nj
kdy nevada sve zem6 a sve svo-
body.
Polsky narod Sc dockal sv6-
no prava. Svetova valka a po-
moe velke americke republiky
vratila Polsku jake Ceskoslo-
vensku svobodu. Pc dvaceti le-
tech byla nase svoboda zneuc-
tena, mas starry stat znova roz-
trhan. Ale i my Cechove, Slo-
vaci a Podkarpatorusove Sc
dockame sveho vzkT1sen1, bu-
deme-li myslenky ma ne zivit V
sobe a-hajit pred svetem. Blu
deme-li poctive a svedomite CT
nit to, co mas zada mas starry
domOv.
Nasfm 1kolem je chit to pred
Amerikou. Nezanedbat ony
krasne sympatie, ktere k nam
chova velky americky narod.
Musime proto Ameriku vytr-
vale a Verne informovat slo-
vem, tiskem, obrazkem, rozhla
sem, vsemi poctivymi prostred-
ky uslechtile propagace.
To ovsem nelze chit nahod-
ne, bezplanovite, dobrovolnic-
ky a neodborne. I my Ameri-
cane musime nit pevny pro-
gram a dobry plan, nutne pro-
stredky. Mus1me to chit stale,
systematicky a s naprostou a
dokonalou znalostf ceskoslo-
x,o~oIZoL x,Xo< ? o4orG xy1oofi