Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-02-11
Pojisteni prot nezamestnano-
sti veSlo " platnost We
% statech.
F. L. |. S.

OJ1OCCI1I P1OC1 uCAdIIICOCIld-
nosti, dlouho zname v zemlch
evropskych, bylo konecne "a
vedeno i V Americe. System
kompensace nezamestnano-
sti vessel v platnost prvn1m led
mem 1888 We dvaadvac1ti sta
tech a v distriktu Kolumbij-
skem. Zakony, tykailcf Sc to-
hoto druhu ~pojist6nf, nabudou
platnosti We vsech statech Unie
pred updynut1m prvnfho polo
lett r. 1889.
Kdy NIUE nezam6stnany ia
DAFT o kompesaci? Predvs1m
81 mus1me uvedomiti, re i kdyz
federalnf vlada spolupracuje
s jednotlivymi staty pri admi-
~nistraci zakonG o pojistenf pro-
tt nezamestnanosti, nen1 apli-
kaci techto zakon1 funkci Via
dy federaln1, nybrz statnf. Ne
zamestnany must sc proto pri-
hlasiti ma trade, jenz je urcen
jeho staten k administered "a
kona, a kompensacn1 seky, ma
Ii ma ne zadatel pravo, budou
mu zasllany re statn1ho poll
stovac1ho fondu.
Rozeberme ponekud pojisto
vac1 system statu New Yorku,
kde Sc zakony o ~pojisten1 proti
nezamestnanosti vztahuji asi
ma tri miliony zamestnanc6.
Newyorsky zakon tyka Sc
vSech zamestnavatel1 sc ctyf-
mi nebo vice zamestnanci. V
roce 1896 museli zamestnava-
tel6 platiti jedno procento
mzdy, vyplacene zamestnan-
cum, do pojistovaciho fondu.
Jejich prfspevky vzrostly roku
1887 ma dive procenta. Poc1na-
je 1. ledna 1888 rovnajf Sc ty-
to pr1spevky 3 proc. cele vypla
ty. Zamestnavatel nesml 81
pTi tom vypomahati zadnymi
srazkami sc mzdy syvch "a
mestnancG.
Newyorsky zadatel O pozit-
ky v neZamestnanosti must do
kazati, re byl behem roku
1887 aspon nejakou dobu "a
m6stnan; jeho tydenni pozitek
v dobe 1plne nezamestnanosti
NIUE Sc rovnati nanejvyse jed
ne osmnactine jeho tehdejslho
celkoveho vyd6lku. Tydenni
pozitky v New Yorku mali Sc
%rovnati SO procentGm jeho mex
dejs1 tydennl mzdy, nesmi vsak
pTekrociti SIS tydne, aniz kles-
nouti pod ST tydne. jake pT1-
klad uvedme pT1pad deln1ka,
jenz vydelaval lonskeho roku
$25 tydne. Jeho tydennf pozi-
tick v nezamestnanosti Dude
+. $12.5O, ale pravo ma n6j ma
} pouze tehdy, vydelal-li roce
1887 nejmene osmnackrat to-
lik, eli 1925. Jinymi slovy mu-
} sci byti loni zamestnan nejme-
ne 9 tydn1.
Nezamestnany nemusf ov-
Sem sam zajiStovati, mali ma
| pozitky pravo, a nemusi umet
v~ypoc1tati 81, kolik ma dosta-
!, vati. Tot vse vykona pro nej
New York State Employment
Service, jez pecuje o admin
straci zakona a u nfz Sc ma da-
tt kazdy nezamestnany v New
Yorku zapsati. Sve hlasenf pc
dava ma zvlastnfm formulate,
ktery obdrz1 Cd sveho nekdej-
sfho zamestnaVatele, cd delhi
cke unie, nebo v kterekoli re
12O m1stnlch ufadoven State
Employment Service. V mesi-
ci lednu je mono poslati toto
hlaSeni nezamestnanosti a "a
dost O zamestnanf, uvedenou
ma druhe polvine tehoz formu-
!; laTe postou, a to bez placenf
poStovneho. Pc 81. lednu t. r.
must vsak nezamestnany done
sti formular osobne do nejbliz-
81 1radovny State Employment
-.
-lService. Prvou podmfnkou pri
podavanf zadosti je, ably zada-
tel mel Tadove cfslo socialni-
!, no zabezpecen1.
Pc podanf zadosti must uply
/ nouti tTi tydny, neil Sc m1ze
: zapocfti s vyplacen1m pozitkG.
: Statnf sprostfedkovatelna pra-
: ce sc v teto dobe snazl nalezti
zadateli nejake vhodne m1sto.
i V New Yorku, tax jake We
vetsin9 ostatn1ch stat1, nemG-
! re zadatel dostavati pozitky
/ dele nezli 16 tydnd z kazdych
So.
:. Krone New Yorku jsou to
nasledujfcf staty, jez zapocaly