Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-11-18
Navstsvnici z ciziny, kterl zI-
stanou We Spojenych Statech
nelegalnS.
F. L. l. S.

cialnich pracovnikd v Seattle
byl davan pod protektoratem
Conference on immigration
Policy obed, pTi nemz byl pred
prlpis komisaTe priste-
hovalectvl a naturalisace p.
L. Houghtelinga. Jed
v6c, O niz Sc zminoval, bylo
stanovisko, zaujfmane depart
prace k cizincum, KITE
Fl sem pfijeli ma navstevu, KITE
ri ale sveho slibu vratiti sc do
mG nedodrzeli a neodjeli DO
vyprsenf docasnym visem po-
volene Jim lhnty. Uvadfme
zde nekolik vynatkd z dopisu
p. Houghtelinga:
IS radostf vftame navstevnf-
ky z cizfch zem1, kterf sem pri-
jizdeji pouciti Sc z prvnf ruky
o nasich instituclch a p~estovati
mezinarodnf obchodnf styky a
mlmochodem utraceti v nasem
stfedu penize. Formally, spo-
jene s opatrovanim navstevnf-
no visa, t. j. povolenf, jsou
zvlaste pro navstevniky z Ka-
nady velmi jednoduche. Ably
chom dodrzovali prfsne poza-
davky pristehovaleckych zako-
MI, je ovsem nutno presne roz-
lisovati mezi navstevnfky a pfi
stehovalci. Toto pGsobi pfiste-
hovalecke sluzbe vice nesnazi
nezli kterakoli jina faze jejf
cinnosti. Cizinci prichazejf
nepfetrzite do t6to zeme jake
navstevnici, a kdyz poznaji a.
mericky zivot, rozhodnou Sc
zGstati zde trvale, aniz by Sc
starali 0 ty formality, jimiz by
zlskali legalnf pravo tax ucini-
tt. Objevujeme kazdou chvili
mlade lidi, kter1 sem pTijeli
jake navstevn1ci, nasli 81 zde
zamestnanf a usadili sc tn pro
zivot. Poole nasich stavajf-
c1ch zakon1 vzdali sc tito CT
zinci sveho statutu navstevnf-
ka, a jelikoz legalnf status pTi-
stehovalce nikdy nemeli, jsou
zde nelegaln6 a must byti re
zeme vyexpedovani. Pr n.y.
nejs1ch zakonech neni mono,
ably cizinec mohl zmeniti sv1j
status navstevnfka We status
pfistehovalce, pkud sc zdrzuje
v teto zemi. Bude-li uzakone-
ma Diesova pTedloha, pax Sc
kretafi prace dostane sc pra-
vomoci, ably pripustil takovou-
to zmenu statutu v pTipadech,
V nichz sc jedna o blizke prf-
buzne; i tato pravomoc Dude
vsak obmezna, ably il nemohl
.byti ohrozen Zakladni rozdil
mezi pristehovalcem a navstev
nlkem."
Prftomne zakony ponecha-
vaj1 pouze jednu cestu, kterou
sc NIUE navstevnik, nebo CHI
nee, ktery nema legalni pravo
zustati zde trvale, zmeniti V
pristehovalce, ktery sc zde md-
re trvale usaditi. Touto ces-
tou je odjezd re zeme a navrat
S fadnymi observation-disclosures
dokumenty. Zakon narizuje.
abychom deportovali vsechny
cizince, kteri Sc mezi Mani
zdrzuj1 nezakonite. Navstev-
nfci, jejichz lhGta Sc blfzf Ike
konci a kterf mali v tajnem u
myslu je predrzeti, ocitnou Sc
pravdepodobn6 velmi brzy v
s1ti nelegality a propadnou
deportaci."
"Deportace nesmi byti mix
dy povazovana Ia trest provi-
nivsiho Sc jednotlivce. Tento
zakrok je pouze ochranou cele
skupiny odstranen1m jednoho
elena. Caste je to ospravedl-
nenf zdraveho pincipu selek-
tivn1ho pTistehovalectvl cestou
9danlive nespravedlivosti k je-
dinci.
Princip je ddlezitejsi, nezli
nesnaze jednoho cizozemce,
snazfcfho Sc uniknouti nasled-
kun svych vlastnfch omylI. Je
lidstejsim dodrzovati nase "a
kony O selektivn1m pTistehova-
lectvl a chraniti tax naSe OBJ
cany pred konkurencl nezako-
mite sc zde zdrzuj1cfch cizinc1,
nezli byti pTflis mekkeho srdce
a zatfziti naSe obce problemem
assimilace cizincI, kterf nej-
sou schopni konati sv1j 1kol
We prospect vseobecneho bla-
ha."
"Mluvlm zde o svobodnych
cizincfch, protoze tito repre-
~o-%,sS 4414~ 1o~~I1<4o oo~oo -