davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1938-02-04
RAYMOND SHELDON A
NUNCIA SU CANDIDATE
RIA

Anuncia su candidatura a
la reelection como represen :
tante a la legislature del esta-
do de Florida, ell joven aboga
do Raymond Sheldon.
En- las pasadas elecciones
Sheldon fue electo con ell apo
yo de la colonia latina.
La gaceta., 1938-02-04
UN RAYO UNA
IGLESIA

Roma, Feb. Am rayo
produjo un incendio v fue des
truida la vieja iglesia de la Ma
dona, en- la isla de Chipre.
Con ell dinero de una POLKA
de SECURE Sera Eeeonstruida.
La gaceta., 1938-02-04
CHUNCAS Y NO CHUNGAS
Nuevo Estilo. = La Verbena del Tabaco.
"Team-work" y Trenton. - Palmacristi.

En- los dias de gloria impe-
rialista" de este ano de 1888,
uno de los personajes militares,
exsargento o excabo, llama a
Gil y lie dice:
Apalea y dale ~palmacristi a
Fulano.---
Arrancale la cabeza a Menga-
no..
mo hay libertad en- Cuba, CO.
mo no la hay zen la Espaha de
Franco" en- Guatemala, Santo
Domingo y otros desgraciados
paises de origen indo-iberico.
La gaceta., 1938-02-04
Ell TEMPO

Durante varios dias Sc man
tendra la temperature calida
que sufrimos. La maxima aver
fue de 70 grades y la minima
de So.
La gaceta., 1938-02-04
Ruedas para moldear los benches que, segun ell
inventor, ~facilitan la labor del rolero.
No convene a Tampa e sistema de teamwork
que Trenton utiliza

ALI Sc hallaba Garcia en- COM
pania de dos tabaqueros y otras
personals.
Nuevos saludos v nos mues-
tran unas mesas, pintadas de a.
marillo y verde, con unos apara-
tos cuyo funcionamiento desco-
nOcemoS.
Garcia nos ensena ell team
work., estilo Trenton, estilo de
la salivita, y nos dice, con admi-
rable franqueza, que con la To-
ma, la palanquita y ell movimien
o que debe darsele a la tripa,
los tabaqueros cast tendrian que
aprender de nuevo.
Despues que la tripa Sc en-
vuelve por medic de la Iona, Sc
la coloca en- un pedazo de papel
o "tubito" de donde la llevara
despues a la capa ell "rolero''.
Tai como ell sistema nos fue
explicado, incluyendo la famo-
sa tabla de succi6n para retener
la capa, ell torcedor tendra mas
trabajo con ell teamwork" que
con la labor a mano.
Despues de visto ell team
york., ell aparato de rebajar
jornales, no de mejorar la vida
de la industrial, Garcia nos lie
va a su invento.
Els una mesa doble de color a
marillo y verde.
Por cada lado de la mesa un
taburete, uno para ell cogedor de
+'bonches' y otro para Ell "role-
ro".
En- ell Centre de la mesa una
rueda, companera de otra que
Sc pondra despues, con espacios
para meter la tripa y darle for
ma, sin prensarla con la firme-
"a de los modes.
Garcia nos explica ell inven-
to y habla: Este sistema yo quie
no llamarlo ell sistema progresi-
vo de los tabaqueros de Tampa.
Nuestra industrial no tiene por-
qae imitar a Trenton y 20 no
estoy de acuerdo con ell team
york.
Cavilando sobre la forma de
facilitar la labor del tabaquero,
lame en- consulta a Varios ha-
biles torcedores y de la mente
de ellos, en- conjunction, sali6 es-
tie aparato.
Esta rueda tiene cincuenta
ranuras para benches de la de-
recha y la otra que ira junto a
ella tendra otras cincuentas RAJ
nuras para benches de la izquier
da.
AL bonchero Sc lie pone la tri-
pa en- la mesa y al rolero Sc lie
trae la capa, de modo que no
pierdan tempo en- Wales mutt
les por la galera.
Cada banda para el bonche
viene cortada a la MEDIA pro
pia de la vitola, de modo que no
Sc de~sperdicia material.
El bonchero coge la tripa, la
mete en- una de las ranuras de
la rueda y la mueve. La rueda
tiene cuchillas a los lados y es-
tas limpian los extremes, al ser
movida.
No tiene Ell bonchero que prem
sar, nj abrir modes, nj cortar.
La tripa queda apresada en- la
ranura y cuando ell bonchero co
ge Glen de elias, el rolero empie-
"a 81 labor Y por su parte, mo-
viendo la rueda, va sacando las
tripas, que tienen una condici6n
(Pdsa a Ia la. pdg.)
La gaceta., 1938-02-04

La Verbena del Tabaco, con
la "vitola" que lie pusieron los
"Shriners," tendra que realizar
I'm esfuerzo mayor en- ell mes de
MARIO.
iPodran ser conservadas en-
tbuen estado algunas de las ca
rrozas prometidas?
La gaceta., 1938-02-04

Cuando Gerardo Machado de-
seaba guitar del medic a un
estudiante. obrero o polftico, la
naba a su sargento Y lie decfa
SAGA a Fulano Y "lfmpialo."
AL dfa siguiente era encontra
10 Ell eadaver de Ia vfctima.
La gaceta., 1938-02-04

Hitler, que pintaba paroles, g.
caba de "avergonzarse" porque
IN mariscal tuvo la "debilidad"
de casarse con una mujer hu-
milde.
La madre de Hitler era una
mujer pobre y buena, a dife =
rencia de su hijo, que es un cri-
minal y dispone del tesoro de A
lemania.
mo acabara de abrir los ojos
a esa tremenda realidad ell pue-
bio aleman?
La gaceta., 1938-02-04
Ell Bingo es immune en- los te-
rrenos de la Feria y la Bolita en-
los barrios latinos.

fUn nuevo "sistema" para la
industrial tabacalera que tiene ell
mejor "estilo" en- las manos de
los artistas torcedores.
Sc llama ''Sistema progresi-
vo de los tabaqueros de Tampa"
Rail Garcia sostiene que es su
perior al Teamwork"
Malo tendria que ser, muy ma
10, 81 no fuera mejor que ell "es-
tito" de Trenton.
La gaceta., 1938-02-04

La parada de los Shriners re-
suite superior a la de Gaspari-
la. Mas bonita, mas original y
mejor preparada.
Los del Temple Egipto Sc ira
garon "artisticamente" a los blu
caneroS.
La gaceta., 1938-02-04
nen en- secreto.

nen en- secreto.
Cuatro hombres seran iuzga-
dos por copiar documentos de
los arsenales con ell fin de ven
derlOs q pOtencias h6gtiles,
La gaceta., 1938-02-04

La hija de un carpintero ha
conmovido los cimientos de la
dictadura del pintor de brocha
gorda.
5Que pasara cuando las hijas
de miles de carpinteros Sc deci-
Ian a reclamar sus derechos?
La gaceta., 1938-02-04

Ell teamwork representa- pa
"a Tampa, aunque los estimados
hermanos Cuesta opinen 10 con-
trario, estas deSventuras:
Rebaja de jornales.
Disminuci6n de brazos.
Empobrecimiento del conner :
clio.
Perpetua intranquilidad en-
la indusria.
La gaceta., 1938-02-04

Orden dada a los barcos de
guerra de Francia e Inglaterra !:
Hundan a los submarines pira =
taS.
Franco retirara los submari-
nos, por dos o tres semanas, y
de nuevo Chamberlain y Chau-
temps dormiran a pierna suelta.
Y cuando esos caballeros cream
estar en- la gloria, roncando, los
piratas saldan a repetir sus a.
trocidades.
La gaceta., 1938-02-04

Raul Garcia inventa I'm nuevo sistema de elabo-
racion de puros con Ell nombre DE Sistema
Progressive de los Tabaqueros de Tampa"
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07
tFolytatasl

En- mem tudok egesz nap, meg
egesz este folyton bolondozni Arravalok
az ilyen Tom-ok De azert mi jobaratok
yagyunk.
Szinte ferfias k6zszoritassa1 allnak oft
hajoparkanynal. Az uszo varos tarsadal-
mat vi izgalom fogja ell. Az asszonyok 81
kitva fedezik fel szembeiramlo partokon
EbOntakozo varost. LazaS csomagolas kez-
d6dik A fedelzet, folyosok, kabinok, lep-
cSok olyanok, mint megbolygatott han
gyaboly
Feltiinik revhajo Utlevelvhsgalat, a
francia hatosagok tisztvisel6i komoly I'D
variassaggal sorakoztatjak maguk ele az
utasokat. Pecsetek, belyegek, ujra pecse-
tex, sorbaallas ez mar Europa
Europa amelyen ha keresztiil szaguld
q vonat, tobb orszaghatart erint, mint
amennyi nagy allomas van New York Is
Chicago koz0tt. Europa, amely szetvag-
dalva vonaglik, mint egy 0sszezuzott, faj-
dalmas verZo test. Europa, a modern civil
lizaci6 boszorkanyk amely bo-
szoranykonyha maradt es mem tudott
korszeru tarsadalmi elette kiforrni
Robog a vonat. A szamozott til6he-
lyekre sorolt hajoutasok szeme e6tt, mint
egy oriasi film, pereg lie Eszadranciaor-
szAg Mar j6l benn jarnak Paris fele, mi
kor Kitty eszrevesN, hogy t6le harmadik
tlesen duzzog Tom Ray. Oldalbaboki
Pistat
= Ennek nagyon megadtuk szaja-
izet.
Es Iebilincsel6en ramosolyog Tomra
Tom Ray felenged mosolyra, mint a
napfenyre fagy. K0zeebb huz6dik es
most mar Pistat kezdi puhitani:
Mr.. Banyay, maradianak egy XII
csit Parlsban. Hat hogy lehet Eur6paba
j0nni es Parist mem latni
Banyay nagyon udvariasan felelte:
Belatom, nagy szegyen. De a mi
6seink viszont benniinket Magyarorszagon
varnak
Ahogy ext hirtelen, trefasan kimondta,
elsavanyodott a szaja. Az 6sok? Xix az
66ea? Bfztosan fekiisznek valahol melyen
elpo1adva magyar tarlo alatt, amelyek
tenet6k es csataterek voltak Fekiisznek
n6an6n es mem tudnak messzir6l k0zelg6
ut6dr6l. Mint ahogy sem tud roluk SEM
NIT S1egeny embernek nincsen csalad-
f6ja. A zegeny ember ose az egesz or
aE6g, nemzet, haZa
A Care du Nord hatalmas pillerei
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

RESERVES utazas utan talalko-
zott negy olyan csaladdal, akik
az ekhos szekereken st. Louis
fele tortettek, azok egyike.
mex a kocsit meg a lovakat po-
tom negyven dollarert es a
sajat, valamint gyermekei szal-
litaSaert eladta.
A ST. Louisban toltott evek-
rol a ket testver sokat beszelt
bar az elso evekre csak August
emlekezett.
8 mondta Ell, hogy mennyit
nyomorogtak es hogy a sze-
genyseg milyen elelmesse tette
az anyjukat, aki abbol cit
hogy a del es nyugat fele ha-
lado pioneereknek meleg etelt
arult, mikor egy-egy csapat
megallt a varosnal.
Augustnak mar iskolaba KEEL
lett volna jarni - amt a bara-
tok nyitottak es tartottak az
eleven kis varosban, - de EFT
a lukszust mem engedhettek
meg maguknak.
Reszint azert, inert mem volt
rendes ruhaja, reszint azert,
inert segitenie kellett az anyja-
max.
Estenkent, ejjelenkent a hos
lelkii asszony maga tanitotta
a gyermeket irni Is olvasrli Is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07
lFolYtatasl

vi Budan, a magyar szabad-
sagharc hos emigransainak
szomoru telepen temettek :.
Kevesen yoltak mar abbol a
mareknyi magyarbol, akik a
szovetsegi kormany biztatasara
es partfogasaval az iowai hires
magyar telepen probaltak ott-
hont verm maguknak.
A szegenyseg elkezdett We
szekedni kozottuk.
Gondolkozni mem tudo en-
berek azZal vadoljak 0ket, hogy
a turani atkot hoztak maguk-
kal es hogy Vi Budan a bonn
last az okoZta.
Tobb megertest erdemelnek
azok a szegeny szamuzottek,
akik a hontalansag akkor iga-
zan keserii kenyeret mem bir-
t&k.
vi Budan majdnem minden
magyar telepes katonatisztb6l
vedlett pioneerra es ezek a tes-
Il munkaI1oz fatal korukban
nen SzOkOtt enberek az Eszak-
nyugat nehez prairie f0ldjenek
. t6r6Set nem birtak.
Meg t6bbet szenvedtek q csa-
Ixdtagok, az uriasszonyok, a
Qermekelk, alkik az igazan pri-
NIFTY Aetet mem birtAk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

zigelne ket kis gyermekevel
bucsuzott, egesz vagyona negy
dollar, egy arany karkoto es
egy karikagyiiru volt.
Az vi budai emigransok be-
csiiletere legyen mondva, hogy
osszegyujtottek meg tizennegy
dollart, amennyi keszpenz volt
a magyar hazaknal es ICY a
nagyszeru asszony tizennyolc
kemeny dollarokkal indult har-
madmagaval a pioneerek foly-
ton nyugat fele vezet6 keser-
YES utjara.
Fiai hetven ewes korukban
is k0nnyes szemekkel beszel-
tex, ahogy AIT fatal korukban
az anyjuktol hallottak, hogy
a Varga csalad egy ertekes
gyemant gyurut nyomott Bel
zigelne kezebe es ez az ertekes
ekszer egymaga t0bbet ert
mint az ozvegy minden mas
ekszere Is keszpenze. (varga-
ekkal Beizigelek eletiik vegeie
sszekottetesben maradtak e
e sorok ir6ja a ket Beizigel
testver tarsasagaban kerest<
fel az utols6 vargat, Iowa volt
penzugyminiszteret, a San Die.
go melletti otthonAban, k0rlil.
beltl tiz eve.)
A fatal 6zvegy del fele In.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

dult, inert Iowa hideget, a
prairiek fagyos szelet mem bir-
ia es a ket kicsinyet feltette.
AIT is remelte, hogy ha delebb-
re huzodik, az indianokt6l valo
or0kos rettegese is megsziinik.
Mert bizony akkoriban a Da-
kotakban a feherek biztonsag-
ban mem voltak es a Sioux
torzsek egy-egy csapata le-
lecsapott rajuk, ha a buffalo
hus keves volt, vagy ha egy-
egy feher kalandor olyasmit
kovetett Ell, ami ellen joggal
lazadtak. Els ez eleg gyakran
megtortent.
Beizigelne st. Louisba, az ak
kor mar er6sen nemet varos-
kaba vagyodott, AIT remelte,
hogy varoshelyen megtud va
hogy elni varrasb6l, nyelvta-
nitasbd vagy mas olyan rog-
lalkozasbol, amib6l a gyerekeit
eltartja.
Harom Iowa volt Beizigelne-
mex, mikor vi Budat csekely
motyojaval egyiitt elhagyta,
de egy sem volt, mire hosszas
szenvedes utan st. Louisba be
ertek.
A szegeny asszony mem birt
egyszerre a gyerekekkel meg a
lovakkal Is mikor negy napi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

Szegenyek voltak, nehezen
dolgoztak, sokat csalodtak, ell
hihetjuk hat, hogy mem vala-
mi titokzatos turani atok, ha-
mem az osszezart, egymasra
utalt emberek szegenysege We
szekedett kozottUk.
Mikor a szomoru, esos oszi
napon Beizigel kapitanynak, a
hos svab katonatisztnek a sir
janal megjelent a telep min
den magyarja, mar mind0ssze
tizenegy felnott emigransbol
ALT a tarsasag, a tizenkettedi-
ket temettek.
S mikozben Iowa nehez fe-
kete foldjet a koporsora han
toltak, oft sirdogalt csendesen,
megtorve egy fatal nemet asz-
SONY, aki villages ruhaban
volt, inert az vi budaiak sze-
genysegeb6l gyaszruhara mem
tellett. Ket kis gyermeket, Au-
gustot es Gyorgyot szorongat-
ia magahoz.
Gy0rgy meg alig volt harom
ewes, az id6sebb sem t6lt6tte
be az 0t evet.
Minden Okla meg volt Beizi-
gelnenek, a volt nemet arisz-
tokrata leanynak, hogy az elet-
be remiilten tekintsen.
ARA mem akart gondolni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07
(Folytatjuk)

az 8 tanitasai nyoman vallot-
tax magukat het evtizeddel ke-
sobb is blszken "magar" ok
max a Beizigel testverek.
Pedig hat a magyarok Bel
zigelnenek sok 0romet mem ad-
tax, azonkiviil, hogy hos ferje
nemetajku magyar VOLT
A k0z0s multi, a k0z0s sors, a
k0z0s nyomor st. Louisban is
az emigransok k0ze vetette
az arvan maradt kis csaladot
es a ket Greg ur meg emleke-
zett 1928-ban is a Rombauer
meg a Gacsi nevekre, mint a
kkkel baratkoztak, mint akik
jok voltak az anyjukhoz Is
hozzajuk.
ST. Louisban eltek Beizigelek,
mikor a polgarhaboru verziva-
tarja raszakadt a nemzetre Is
eek a nehez evek kiil0n0sen
szomoruak voltak a kis csalad
szamAra.
A "haborus prosperitAsb6l"
Ok sokat mem lattak, inert q
nyugat fele t0rtet6 enigran-
sok elmaradtak, vagy sz0kve
mentek ki q vadnyugatra, hogy
rnenektiljenek q hAboru-dulta
orszagb6l.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

fekez egy eles, csengo hang kialt: Hegyes-
halom!
Mariassy Kittynek ere szora min
den we're szivebe tolul. Az area halott-
halvany lesz, szaia szotlanul rebeg: Ma
gyarorszag Pista leeresztett ablak mel
lett all es egy tekintettel beissza az elebe-
tarulo kepet: Magyarorszag!
A vonat megallt Pista kezenkapia
Kittyt kirontanak folyosora A leany
arcan az imenti sapadtsag helyet lazas
izgalom pirja foglalta ell. Amerika tenge-
rem, az ocean tengeren es az idegen Europa
tengeren atkelve vegre magyar foldre lep-
ne labuk. Banyay Pista fenyitja kocsi
ajtajat es lie akar szallani Egy komoly,
de erelyes hang megallitja:
= Utlevel es vamvizsgalat kovetkezik
Addig tilos a kocsikat elhagyni
Pista riadtan nez a mokanykepii, tell
bajuszu fehersisakos rendort aki szavaival
visszatartotta lepcs6n. Aztan Kittyhez
fordul, RESERVES gyermeh fintorral es ugy
neznek egymasra, lit kocsi lepcs6jen,
mint az else emberpar, mikor kiuztek a
paradicsombol Egy kicsit meg tetovazik,
aztan visszakapaszkodik a lepcs6n. Egg
pincergyerek salad ele tell talcava1:
= Friss tormasvirstlit tessek! Cukrot,
gyiimolcsot tessek!
Egy mask rohanva rakontraz:
- Pesti Hirlap! MagyarorszagT Az
Est! vi Nemzedek Esti Ujsag!
Egesz hangverseny szolal meg:
= Friss csapolas! Friss csapolas!
= Dohanyt szivart, cigarettat tessek!
= Hordar Hordar! Tizenhetes!
Kttynek es Pistanak szediil a feje.
Virstlit esznek, sort isznak, cigarettat es
ujsagot vesznek. Pista 11irtelen megkerde-
ri az ujsagos fiut:
- Mondjad csak! Nit jelent ez lit, a
kocsi oldalan hogy NAV?
gyerek nagyot bamul AIT hiszi,
hogy trefalkozik vele ez fiatalur. De
Pista siirgeti:
- Mem tudod?
- Mar hogyne tudnam Magyar Al
lamvasutak
Ezzel aztan sikeresen megold6dott a
rejtely es Pista nyugodtan csemegel be
a tormasvirstlit.
De mindkett6julnek torkat valani
furcsa g0rcs szorongatja. A ket szempar
mintha kod0n keresztiil latina az egeszet
Szinte eszre sem veszik, hogy tul vannak
az utlevelvizsgalaton, megvolt mar vdn-
ellenorzes is. A rend6rtiszt megkerdi:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

hogy visszaterjen a csaladja-
hoz Nemetorszagba, hogy a GO
gos arisztokrataknal ket kis kol
dus gyermekevel egyutt ker-
jen maganak hajlekot, vi Bu-
dan pedig mem volt keresni
valo tobbe a szamara.
A szegeny telepesek kozt
nem tudott volna megelni, a
f0ldet mem lett volna kepes
muvelni.
De ha ez mem ICY lett volna,
akkor Sc maradt volna a $40
morn koloniaban.
A ferje a halalos agyan arra
kerte, hogy vi Budarol tavoz-
EEK, hogy kis gyermekeinek a
lelket ne mergezze meg q gyd-
l0let, ami a Hs koloniaban ta-
nyat vert.
Sok rokonerzes, sok szimpa-
tia mem is volt Beizigelne es a
tobbi emigransok k0zt, inert
Beizigelne nemet volt. st a
ferje menekiileS k0zben vette
Ell, 6t a magyar badsagharc-
hoz kiil0n0sebb emlek mem k0.
totte.
O outsider" volt abban q
kis taborban, amelynek az elete
meg mindig a nagy magyar
tragedia k0riil forgot.
Mikor negy nap mulva Bel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

az felig hivatas, feig szenvedely. Ket ma
gyar gyerek erkezik parisi gyorssal, akik
kint szulettek mar Amerikaban es akik
most j0nnek el6szor haza.
Az izgatott ur egy amerikai magyar
ujsag budapest szerkeszt6je. Ugy varja
parisi gyorson erkez6 ket fiatalt, mintha
sajat gyermekeit varna Persze ez k0te-
lessege is, azonban mi k0telessegteljesi-
tes becsiilete ahhoz laznoz kepest, amely
mindannyiszor elfogja, mikor amerikas
magyaroknak kell bemutatni Magyaror-
szagot. Hat meg ha olyanoknak, akik meg
sohasem Iattak
A szerkeszt6 ur: Tornay Akos, emlek-
SILK ARA, hogy egyszer, par evvel ezel6tt
talalkozott Mariassy Kittyvel es Banyay
Pistaval valahol Holdenben vagy Logan
ban. Dehat annyi magyar gyerekkel 0sz-
szejott mar amerikai utjain, hogy bizony
kisse 0sszemosodnak az arcok. De azert
mem lesz baj. TIT van ket fenykep
zsebeben. Enrol biztosan felismeri 6ket, ha
fel mem ismerne ego szemiikrol, boldog
pillantasukrol
Megszolal b0mb0lve megafon
= parisi gyors harom perc mAva
beall!
Tornay Akosnak olyan ltiktet tor
ka, hogy maid lenyeli nyelvet. Halkan
szdja magat:
Ejnye te ven szamar! Hat sosem
fogod mar megszokni ezt a mesterseget?
Mintha mindig az els6 amerikas magyart
varnad -.
AZonban a szidas keveset hasznal Ugy
rohan a berobago vonat ele es olyan hev-
vel keresi a g0rdtil6 kupek ablakanal ket
fenykepen el6rejelzett arcot, hogy maid
Ikerekek ala salad
Fenykep Sc kellene ehhez, $40 Sc, nev
Sc. Mert Kitty megismeri az Amerikat jart
szerkeszt6t. Meg sem ALT vonat, ra-
Halt az ablakb6l:
- Mister Tornay! Mister Tornayl TIT
vagyunk!
Es megall6 kocsi lepcs6jenek teteje-
r6l egyenesen nyakaba esik
Tornay mem lat Kittyt6 semmit Kitty
egys1erre szeretne az elmult napok min
den benyomasat magab6l kiArasztani.
vegre nagynehezen szohoz jut szerkesz-
to is:
Hat Banyay Pista hol van?
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

alatt csattog a lokomotiv. Az utasok auto
karokba presel6dnek, Habalas csomagok
utan S vegre megindulnak a hatalmas
kocSik a Care de LEST fele
Egy tarka forgatagban szediil elejik
Paris A napsiit0tt bulvarokon hullamzik
nep. Felvillan a Madelain templom klasz-
szikus homlokzata, Notre Dame kocsip-
kei es renfigurai, tavolbol mint valami
hatalmas gyermekjatek: az Eiffel torony
"A Szajna szennyes habitat ativel6 hidakon
duborog az autokar kereke es aztan a
mask palyaudvar, kirakodas, az utasnep
megoszlik es Kittyt meg Pistat felszallitja
hajostarsasag embere egy III osztalyu
Pullman kocsiba, amelynek oldalan fenylo
sarga betiike ez ALL MAV-Hungaria.
MAV!? Mi ez?
AIT tudjak mindaketten, hogy Hun
garia: az Hungary = Magyarorszag. LIE
Sc lehetne tagadni, el Sc lehetne tevesz-
teni. Hiszen fiilkeben bent, mindenutt
magyar feliras: kihajolni veszelyes. Es ma
gyar kepek: Me-zo-ko-vesd . Hor-to-
bagy :. -. Ha-lasz-bas-tya :. Elliott ele-
blk Parisba magyar fold, magyar vi
lag, hogy udvozolje idegenben fakadt ha-
zater0 sarjait. Az egyik fenykepen tornyos-
feikotos, himzettruhas, pufokkept kis ma
gyar bebi nevet a vilagba. Kitty felsikolt:
= Darling!
Es KEEP iivegen at cuppanos cs6kot
nyom a fotografiara.
Ez az ut, Parist6l hazaig mar mem
Franciaorszag mem Svajc es mem Austria
Mem regi varosok, havasfeju hegyek es fo-
lyoparti varak Ami fiilke iivegablakan
xviii van, az csak elsuhan6 alom a ket
magyar gyerek szamara.. A valosag lit
van, bent fapados kupeban. A csipkes
Halaszbastya, Hortobagy panyvas csi-
k6sa es ficankolo lovai, az egri szekesegy-
haz barokk baja, az esti fenyben uszo
pesti Dunapart: Magyarorszag.
Minden $40 csak err6l esik mar
ahogy mulnak hosszu orak, ugy no til
relmetlen izgalom Szaporodnak ket ut
levelben a belyegz6k es pecsetek. Idegen-
kept es idegennyelvii financok nezik a
kezitaskak belsejet kezitaskak tartalma
megtarulkozik minden orszagban, minden
nep el6tt kenyszeriilt szemermet1ensegge
mutogatja magat. De egyszerre csak egy
feherzubbonyos, fehersisakos katonaforma
ember szalutal mereven az erkez6 vonat-
max, nehany karcsu tiszt an viragsz6-
nyeges allomas el6tt, az epii1et or1nan pi-
ros-feher-z0ld szin szikTazik at, vonat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07
- onok most jarnak el6szor Magyar
orszagon? Amerikaban szJilettek?

- Igen
- listen hozta 0n0ket!
Vegre leszal1hatnak vonatbol Lelep-
mex hegyeshalmi palyaudvar foldjere.
Olyan mint barmely mas palyaudvare
Sarga salakkal felhintve, szepen tisztara
sopOrve, gOnbolyiire hengerelve. De megis
valami mas Megis valami, ami tobb, most
ebben pillanatban ket masodik nernze-
dekbel amerikai magyarnak, az elso erint-
kezes az edes anyaf0lddel. A magyar fold
del. Amely tit palyaudvar, masutt ret, me-
zo, vagy aszfalt, hegy vagy volgy, de
egyittveve es nninden porszemeben, kul0n-
kilon: fold, magyar vilag. Sit ez
fold most labuk alatt, eget es lazasit. A
dobbano leptek draga muzsikat dalolnak,
amelytOl kOnny sz0kik a szennbe, amelytol
felforr a yer, lilztet az erekben es vagtat
sziven at. Ha mem szegyellenek magukat
kozOnb0sen setalo idegenek elott, olyan
jo volna most elpityeredni, olyan jo vol
ma leheveredni, meghengergozni a salakon,
porban, mint gyerek, hogy minden tag
juk, minden iziik erezze, tapintsa, simo-
gassa.
Icy azonban csak setalnak, szotlanul,
elfogodva, kez a kezben. Kitty MCCALL az
ujsagos bode el6tt es levelez6lapokat va
sarol
Mire vonat megindul veliiA Buda-
pest fele, addig a magyar kepes1Apok is
utrakeltek messze Amerikaba, hogy hirJll
vigyek Holdenba es Loganba ket magyar
gyerek forroszivii, meghatott erkezeset a
megcsonkitott ohaza hatarallomasara.
Keleti palyaudvaron a varakozok to-
megeben egy izgatott ur setal.
Idegesen nez k0riil A palyaudvar ora
jat koriilbeliil OF perc alatt tizennegyszer
igazitotta ossze sajat 6rajaval. A zsebeb6l
ket fenykepet SEED el6, nezegeti. Akik
nyurga, inbolygo alakjat latjak, borotvalt,
ttirelmetlen arcat, azok ait kepzelhetik
nyugodtan, hogy valami szerelmes v6le-
geny, ah menyasszonyara var es va
rakozas nehez perceiben tavollev6 ked-
yes arckepevel nyugtatgatja idegeit.
Azonban ez tevedes. A nyurga uriem-
Der, ah heves szerelmeshez hasonloan ke-
ring Keleti palyaudvar iivegcsarnokaban
nem volegeny, bar szerelmes. Az amerikai
magyarsag szerelmese es amire most var,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-07

Azonban ez tevedes. nyurga uriem-
Der, ah heves szerelmeshez hasonloan ke-
ring Keleti palyaudvar iivegcsarnokaban
mem v6legeny, bar szerelmes Az amerikai
magyarsag szerelmeSe es amire most var,