Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-30
Resent problemu nezamsstna.
nosti.

0AA NS44AAAy 0GAA4CANx11A11 Id
federalnf vlady, uznava-
il, re Amerika postupne resi-
svGj problem nezamestnanosti.
Tito narodohospodafi neza-
pom1naji, re roku 1882 bylo
zde trinact az patnact miliond
nezamestnanych. Obchodnfci
penfze, ~tovarnici zavf-
rail- sve podniky. Jedna ban
ka krachovala "a druhou, pri
vkladatele ztraceli uspo-
pc cele zemi. Tisice lidf pri-
slo o domy exekucnfm prode-
jem hypoteky. Tisfce dalsfch
ocitlo Sc ma dlazbe, kdyz neby-
10 ma cinzi. Pfispeni v te for
me, jaka existuje dnes, bylo ne
elm neznamym. Ma misto to-
no byla dobrocinnost: nedosta-
tecna podpora, neochotne ude-
lovana. Chudobince byly pre-
plneny. Fronty ma bezplatne
j1dlo tally Sc ma nekolik NEST
skych blokn. Delnici potulo-
vail sc re statu do statu a po
marnem dsilf nekde Sc uchytiti
usazovali sc v tulackych tabo-
rech u zeleznicnfch trait, nebo
staveli chajdy ma mestskych
smetistich. Narod mluvil S O.
bavami O hospodarskem kra-
chu. Dokonce i zminky O re-
voluci pocaly proskakovat.
Strach re zitTka vznasel Sc mad
Amerikou jake cerny mrak.
Ones, pravf narodohospoda-
ri, nenf jiz dGvodu k obavam
pred hospodarskych a social
MIN 1padkem. Banky stojf ma
zdravych zakladech a obchod-
nj podmfnky jsou slibne. Ne
zamestnanost .je oproti roku
1882 aspon o tri miliony men
81, a to vzdor tomu, re ma trhu
prace pTibyly dals1 tfi miliony
pracovnikd move generace. il
nymi slovy: dnes je zamestna-
no O sest milionG vice lidi neil
pred sesti lety. Mnozf z neza-
mestnanych berou podporu v
nezamestnanosti. AS tri mill
ony jsou zamestnany ma vlad-
mich projektech, ma nichz vyde
lavajf slusnou mzdu praci, KITE
rou 81 zachovavaji sebe1ctu i
sve znalosti a dovednost. Lide
cele zeme nabyvaj1 novy pocit
bezpecnosti.
Vzdor vsem socialnim Edo
konalenim z1stane zde i NADIA
lie mnoho nezamestnanych. Ma
rodohospodari poukazujf, re
Amerika, jake vsechny prGmy-
slove zeme, mela Cd pocatku
prGmyslove cry vzdy nezamest
nanost. I roku 1929 byly zde
diva miliony lidf bez prace. "a
vadenf novych a dokonalejsfch
stroll pTipravuje kazdorocne
vice lidf O praci. Mnozf z tech
to delnfkG, nahrazenych stro-
jem, nenaleznou az praci nj
kdy. JIM z1stavajf bez "a
mestnani pc dlouhou dobu.
VzrGstaj1c1 populace znamena
prfliv novych pracovnik6 ,jichz
je kazdeho roku O pGl milionu
vice neil tech, kter1 odesli ma
odpocinek nebo zemreli V
kratkosti je mono vystihnouti
celou situaci nasledovne: kaz-
dy nasledujfcf rok je treba me-
ne a meme zamestnancG k W.
robe tehoz mnozstvf produktd,
pri tom vsak kazdeho roku pra
cechtivych lidf pfibyva. Jedi
nym resenfm by bylo zvysiti
produkci tax, ably vsichni Tide
nasli zam6stnanf. To Sc ovsem
snadneji Tekne neil udela. Po-
die odhadu narodohospodaT1
zanechal by navrat k vyrobnl
1rovni z roku 1929 mnohem
vice milion1 nezamestnanych,
nez jich bylo nezamestnano We
zm1nenem roce.
Jsou zde jeste jine zakroky,
jez je mono podniknouti "a
ucelem sn1zen1 nezamestnano-
sti ma minimum. Muzeme Sc po-
starati O zavedeni p~ojisteni
prot nezamestnanosti pro del
Milky a radnou peel O deti. Mi
zeme zabraniti, ably deti pra-
covaly v tovarnach a mfsto to-
no m1zeme je posflati do sko-
ly. MGzeme snfziti vek, kdy
delnfci mohou jiti ma odpoci-
mex Sc starobni pensi nebo po-
jisten1m. M1zeme zkratit pra-
covn1 dobu a rozmnoziti tim
mist. MGzeme rozsfriti
cinost verejnych sprostredko-
vatelen prace. A konecne MI
zeme i nadale planovati verej-