Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-12-16

francOuzskeho imperia, zatim
co vojenske posadky " severni
Africe stTezi hranice Tuniska
a Libye.
Nekolik set straznikI a lid
Mich policistG patroluje ma uli-
cich tuniskych NEST, ably zabra
Mill demonstration prekroce-
nj urcitych mezi pri jejich pro-
jevech rozhorcenosti prot po-
zadavku Italie ably il bylo pre-
dano Tunisko.
V Alzfru arabSti a francouz-
ST. STUDENT spojili sve hlasy
proti faSisticke Rampant pro
zfskanf Tuniska. Alzfr je hlav-
MIN mestem Alzirska v severnf
Africe, prilehajicim k Tunisku
ktere rovnez spravuje Francie.
Nekolik tisic obcanG pTipoji-
10 Sc k studentGm, kterf procha
zejfce ulicemi, kTiceli: ''Sicilie
a Sardinie Francii a Italie ne
gusovi."
V Rhine redaktor Virgino
Gayda, povazovany "a mluvc1-
no premiere Mussoliniho vyty-
Gil novy italsky pozadavek "a
podil ma kontrole Suezskeho
prIplavu, kdyz byl otiskl cisli-
ce ukazujicf italskou dopravu
touto tepnou Blizkeho vycho-
du. Velikosti italska doprava
ie hned "a Velkou Britanif.
"Sprava Suezskeho prGplavu
nesmf nadale byti slozena re
skupiny soukromych kapitalis-
til, nybrz re zastupcG vSech ma
rodI, ktere pouzfvaj1 tohoto
prGplavu, a to v pomeru k W.
81 jejich dopravy," prohlasil
Gayda.
We v6tsine ostatnfch italskych
casopisn nahle ochabla kam-
pan ma uznanf italskych poza-
davkn1 We francouzskem Tunis-
ku.
Mezitim zidovska otazka zG-
stava stale ma prvem mlste
vnitTnich otazek cele Italie,
ktera letos Poole vzoru spTate-
leneho nazistickeho Nemecka
zacala take vystupovati proti
zid1m a chysta Sc provadeti
''rasova" naTizen1.
Proslula opera La Scala v
Milane vyskrtla re seznamu
svych stalych predplatitelG vse
chny zidy a jejich penize Jim
vratila. Rada kulturnich a
spolecenskych skupin take o.
znamila, Re jiz vyhostily zidy
z rad sveho clenstva.
= Prfstfm naTizenim, VIDA
nym prot zid1m, budou roz-
loueena smisena manzelstvi,
nebo re I" arijec" Dude prohla-
sen ma zida.
Jinymi slovy, jestlize kre-
stanka, ktera ma "a muze III
da, prohlasf, Re zGstane u sve-
no manzela, at sc dele CO
chce," must s MIN ziti v nekte-
re Spinave ulici tvor1c1ho Sc
ghetta.
z tychz kruhI Sc pravi, re
takova krestanka, ktera ode
pre- zadati 81 o roZvod, stava
Sc tfmto odmitnutim zidovskou
a nebude il dovoleno chodit do
kresfanskeho kostela.
Maji-li takove krestanske o.
soby majetek ma svoje jmeno,
Dude podroben tymz ustanove-
MIN, jaka platf pro majetek Ii
dH. Co sc stane s detmi z tako-
vych smfsenych svazk1 dosud
nenf znamo.
Pravi Sc take, re zakony
prot zid1m budou opraveny
tax, ably nebylo v mich zadnych
klicek a budou k MIN pridana
til nova ustanoven1: Eide bu-
dou nuceni nositi znameni, jez
je ucinf znatelnymi ma prvl po-
hled. Patre to Dude zluta pas
ka ma rukave. Eide nebudou
smet jezdit ma verejnych do
pravnfch prostTedcfch leda ma
zvIastnf policejni povolenf. Bu-
de zarfzeno n6kolik pracov-
Mich tabor1 pro zidy bez pfi-
stTesj a nezamestnane. Budou
zrfzeny blfzko lomI, cihelen a
vsude tam, kde je treba konati
t9zkou praci.
George Schneider, 48 let sta
ry, ktery mel pas do Spojenych
Stat1 We SVEN kabate, byl Cd
sOuzen ma Sest mesicG do we've
nj, protoze v jiste pivnici ura-
iii nacistickou vladu. Soudce
Tekl, re trest byl by test, kdy-
by nebylo polehcuj1cf okolno-
sti, re byl opily.
IIternf znraVa y Rerlina Dra-