Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-17
RHINE.

nlchz Sc pOdllely tlSlce VeSnl-
Gan1 We vsech vojevodstvich.
Tyto demonstrate zOrgani-
sovaly strana narodni a strana
selska. V nekolika vetslch
mestech a v n6kolika okres1ch
byly demonstrate 1rady zaka-
zany. V mens1ch mestech o.
kresn1ch a v mnoha mestech
provincialn1ch demonstrate sc
vsak konaly.
Pr techto shromazdenich
davy v~esnicanG prijfmaly reso-
luce, v nichz Sc VIOLA pc navra-
cent obcanske svobody, vetslch
pravech a vysadach obc1m, "a
vedenim demokraticke formy
vladnf, proveden1 pozemkove
reformy a Ia ocisten1 byvale-
no premiere Wincenta Whose
i jinych politickych uprchlikG.
Witos a nekterf JIM, tkeri z
Polska utekli pred vezen1m,
zijf We vyhnanstvf v Ceskoslo-
vensku.
Lid ma techto demonstrac-
Mich shromazdeni domahal Sc
take 1cinn6 ochrany proti fast
sticke vybojnost, c1mz V prve
Tad6 bylo ovSem m1neno SOU
sednf Nemecko. Pr techto de
monstracich zde onde doslo
Size k mensim srazkam S pfi-
slusniky jinych stran, lee eel
KEN odbyly Sc klidne a dustoj-
ne.
- Kanadska vlada vyslovi-
la souhlas S navrhem ma pfipu-
stenf polskych zidG do Kama
dy, pokud Sc budou chtit veno-
vati farmaTen1. Jejich pfiste-
hovanf Sc do Kanady must mi
tt vyhradn6 raz kolonisacnl a
kazda rodina must. Sc vykazati
hotovost1 $1,000.
Kvota pro zidy Dude ma
t6chze zakladech, jake pro il
ne rolnicke rodiny, stehujfcf Sc
z Polska do Kanady. Eide pro
farmaTenf budou peclive vyb1-
rani. Kanadsky kolonisacn1
Trad zaroven sem oznamil, re
osadn1ci kvotovn1 tT1de S no.
tovostf pouhych $500 mus1 pfi-
jeti do Kanady jeste pred Is.
srpnem t. r.
- Francie polozila plany
pro vojenskou dohodu S Turec-
KEN, ably zfskala dominuj1cf
postaven1 ma vychodnf casti
StTedozemniho more V pripade
vypuknutf valky.
Turecko projevilo ochotu k
zahajenl % urovnani dlouho tr-
vajfcfch potfzf Sc sandzakem
ci krajem Alexandrettou, KITE
ry je cast1 francouzskeho man
datu V Syrii a kde minuly IT,
den nasledkem volebnich W.
trznosti mezi Turky a Araby
musilo prohlaseno stanne pra-
vO.
Francie doufa, re dOhoda v
OtaZce AleXandretty urovna il
cestu pro vojenskou alianci S
Tureckem, ktera by mela diva
hlavnf 1cely:
Ujistenf, re Turecko nepre-
rusf namornf spojenf mezi
Francii a jejfm spojencem Ru-
skem tim, re by pouzilo svych
opevnen1 V uzine dardanelske.
Ochranu zalivu alexandrett-
skeho, ktery je nejvets1m pTf-
stavem ma svete.
- Papez Plus XI. zakrocil u
rebelsk6 vlady span6lske v
Burgos a zadal gen. Franco, a.
by zastavil vzdusnf 1toky ma
civilnf obyvatelstvo.
Katolfci byli al dosud slime
pro vladu spanelskych rebelG
a gen. Franco. Zasah papeze
dale jeste komplikuje celko-
YOU mezinarodnf krisi, vzeslou
z neustaleho bombardovanf We
i okolf spanelska, vcetn6 i jiz-
nj Francie.
Zpravy z Rfma potvrzuji,ze
zakrok papeze je vlastne Cd
porem proti diktatoru v dane
otazce, nebot fasisticka vlada
nenf naprosto svolna k pripu-
stem jakehokoli zasahovani
do valky We spanelsku ma "a
nejakych humanitar-
mich ddvod1. Snahou Italie je
ukonciti valku tam "a kazdou
cenu a CO nejrychleji. Uzivajf
proto vzdusn6ho bombardo-
ably zpdsobily paniku a
demoralisasi mezi civilnim o.
byvatelstvem. To Sc povazuje
Ia nejlepsi prostTedek k uspf-
SEMI konce valky. A jak Sc de-
la V italsk6m tiSku naznaGnia