Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-03
Predloha zakona o mini

nj pracOvnl dObe byla schvale'
ma v dome zastupcd.
Cely den byl vyznacen o.
strou debatou o rGznych do
datcich, jez jeden pc druhen
byly zamftany s jedinou WYNN
kou, kdyz koalice kongresn1kG
z jihu a obiln1ho pasma vynu-
tia 81 159 prot 1874 hlasdm
prozatimnf schvalen1 dodatku,
jfmz sc vyjimajf tis1ce zamest-
nanc1, zabyvaj1c1ch Sc zpra-
covanim zemedelskych vyrob-
XII, z ustanoveni zakona. Do
datek byl odlozen k dalslmu
schvalenf nez Dude pTedsevza-
to konecne hlasovan1.
Dodatek kongresnfka Ramp
specka, demokrata z George,
die nehoz byla by utvoTena
zvlastni rada, jez by stanovila
pohyblivou stupnici pro mini
malnf mzdy, byl zamftnut 139
proti 70 hlasIm.
ROVnez byl Zamltnut dOda-
tex kongresn1ka Taylora, repu
blikana z Tennessee, ably byla
stanovena minimaln1 mzda ma
25c Ia hodinu.
DIE navrhu zakona minimal-
nj mzda je stanovena ma 25c
a ma byti zvysovana kazdym
rokem O sc az do 40c. Dale
Dude stanovena pracovn1 doba
ma IA hodiny tydne, druhym
rokem ma AZ a tretfm ma 40.
Navrhovatele pTedlohy prav1,
re tim Dude m1ti prospect g.
100000 deln1kG.
Demokratictf senatori poda-
Ii celou Tadu dodatku k obrod-
n6mu fondu, kterym Sc povo-
luje S3,25O, 100000. Tykaly
Sc nekolika set projektG, jez
mali byti vybudovany pc &C.
lem narode administered pro
verejne prace.
Predpovida Sc, re O vsech
t6chto dodatcich Dude vedena
ostra debata.
Tercem demokrat1 byl ma
vrh senatora Vandenberga, re-
publikana z Michiganu, ktery
poklada sc Ia mozneho presi-
dentskeho kandidata republi-
kanske strany V r. 1910, v
nemz zadal, ably byla admin
strace miliard federaln1ch fon-
d1 sveTena statdm.
- Arthur E. Morgan, ktery
byl sesazen z uTadu pTedsedy
Tennessee Valley 1fadovny,
vznesl obzaloby pred kongres-
MIN vysetrujfcfm vyborem, re
v iva bylo spiknut1 a spatne
veden1.
Morgan, SO let starry, SNAIL
Sc rozsirriiti sve drfvejsf zaloby
proti druhym dvema clenGm
reditelske rady IVA a tvrdil,
re nevedli "poctivou admin
straci."
Druzf diva reditele H. A.
Morgan a David E. Lillienthal
budou vyslychani pozdeji.
Zasedacf sin byla naplnena
do poslednfho mfsta. Morgan
cell sve zaloby z pTipraveneho
rukopisu a pravil, re "nebez-
peel IVA spocfva We spatne
administered. Naopak, bude-
Ii spravne vedena a chyby ma
praveny, zadna posice z vnej-
Ska nezmaT1 jeff Gle"
= Jina bitva, ktera opet Cd
daluje ukoncen1 kongresu, sta
novene ma 10. cervna, rozvije-
la Sc, kdyz JIM senatori pro-
hlasili, re povedou obstrukci
prot kazde predloze zakona
O mzdach a pracovn1 dobe,
ktera nebude rozlisovati mezi
severem a jihem.
Administrator v1dci boj1ce
Sc O predlohu, schvalenou V
dome zastupcG 314 prot 81
hlas1m, mali v 1myslu poslati
il rychle do spolecneho vybo-
ru doufaj1ce, re tam Dude do
cfleno kompromisu.
JIM oposice, vedena sena-
torem Harrisonem z Mississippi
pi, prohlasuje, re pro jih must
byti stanoveny mens1 mzdy, a.
by byl S to souteziti S prdmy-
Stem severn.
= Henry Richard Gibson, O
nemz jeho rodina Sc domnfva-
la, re byl nejstars1m zij1c1m
byvalym kongresn1kem. nen1
vice mezi zivymi. Byl pres
100 rokn star, ale sam 81 nebyl
|.jist, zdali Sc narodil ma stedry
den roku 1886 nebo 1887. 0
tonic rozd1lu vsak r1kal, re no