Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-05-13
Lodi, jez pFivezly americke
prGkopniky.
F. l.. I. S..

AoNA1 JSA PA4V ~
ly roku 1858 prve svedske a
finske osadniky do Ameriky-
budou letos pTedmetem mno-
hych vzpom1nek We spojitosti
S oslavou "Delawarskeho til
stalet1". Nejlepe znamou u
dalost1 V americkych dejinach
je ovsem pristani lodi "May-
flower" V Plymouthsk6m "a
livu roku 1920, jez je kazdo-
rocne oslavovano v mnoha cas-
tech zeme jake "Den predk1".
Prdkopnfci, kteTi pTijeli pc
"Mayflower', zaslouz1 81 uzna
nj "a polozenf prveho kamene
pTi budovan1 silneho americ-
keno naroda. Avsak i "Kal-
mar Nyckel'', "Fogel Grip" a
mnohe jine lodi pTispely d6le-
zitym 'stavebnfm materialem',
ktery pomahal formovati kolo-
nisacn1 dejiny Nov6ho sveta.
Nen1 proto divu, re Tide, kterf
mohou slouciti pdvod svych
predkG s pfistehovalci ma pr
vych, byt i malo znamych To-
dich, cinf tax s nemensl hrdos-
tt a laskou, neil potomci pr1-
kopn1kG z "Mayflower".
Historicky je dokazano, re
"Mayflower' nebyla prvn1 To-
d1, dokonce ami prvni britskou
lodi, ktera privezla kolonisty
k americkym bTeh6m. Jiz ro-
ku 1907 vylodily tri anglicke
lodi "Susan Constant,
"Goodspeed' a Discovery
sve cestuj1c1 ma malem poloo-
strove u pobTez1 Virginie, ma
mlste, kde pozdeji vyrostl
Jamestown.
V zarf 1909 ridil Henry Hud-
son, Anglican We sluzbach
Hollandska, svou sedesat stop
dlouhou salupu "The Half
Moon" pc mohutne fece, jez
nese dnes jeho jmeno. o city,
ry leta pozdeji pristal nizozem
sky moTeplavec Adrian Black
u "Mauritius Valley, jak Sc
tehdy zval nynejsf New York.
Jeho lodi byla New Neder-
land" S nosnost1 260 tun, hol-
landska to "Mayflower", KITE
ra dopravila do Ameriky tTi-
Get robin, hlavne Wallond =
francouzsky mluv1c1ch protes-
tant1 z Flander.
Americt1 katol1ci vzpom1na-
il S pietou pTiplutf lodi "Ark"
Is nosnosti 200 tun) a Dove"
$50 tun), jez vylodily r. 1884
dv6 ste anglickych pionyrGG ma
severnim bTehu Teky Potomac.
Mnoz1 pricinili Sc o to, re byla
V anglicke Severn1 Americe
slouzena prvni katolicka MISE.
Barka Saint Charles" pTi-
vezla prve zidovske prdkopnl-
ky k Manhattan Island zaT1
1854. Byli JIM chud1 portu-
galsti Eide, prchajfc1 pred ma
bozenskou persekuc1. Potom-
ci techto prGkopn1kG zorgani-
sovali spolek, nazvany Poole
lodi, jez sem ~dopravila jejich
pTedky.
Roku 1857 pTijela do Sever
nj Ameriky prva skupina TIA
III, nabozenskych exulantG,
vystvanych z domova v pied
montskem okrese Italie, blfze
Turina. Skupina, ktera nasla
docasne 1tociSte v Hollandsku,
vstoupila ma lodi "Prince Maui
rice, Bear a Flower of
Guelder" ma Boz1 hod vanocnf
roku 1866. Pc dosazenf anne
rickych breh6 usadili Sc tito L
talove u Delaware.
Nemeckou "Mayflower'' by
la LODI "Concord'. Nejednomu
Americanovi nemeckeho pGvo-
du je dnes clenstv1 Concord
Society" - nazvane tax prave
pc zminene lodi = tim, elm je
jinemu Americanovi dGkaz,
re jeho pTedci pTijeli pc "May
flower" Concord" spustila
kotvu nedaleko Filadelfie ma
podzim 1888. TTinact kvaker-
skych a mennonitskych robin,
kter6 z nj vystoupily, pTisel
pTivftat uceny a slavny Franz
Pastorius, ktery je pTedesel O
jeden mes1c. Mala tato skupi-
ma pTijela z Krefeldu a zalozi-
la Germantown v Pennsylva-
nil. Americana nemeckeho pGd-
vodu a usazeni zde Nemci sla-
vi vyroci dine jejich pTfchodu
jeSte dnes t. Nv. "Nemeckym
dnem."
Temer o sto padesat let po-
zdeji pTivezla salupa "Restau-