davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1938-10-08
CZECH Benefit TONIGHT
Dance to Aid Refugees to Be Held
at Pythian Temple,

A dance for the benefit of Czecho-
slovak and German Sudeten refugees
now in Prague will be held by the
American C7echoslovak Centre, Inc,
at the Pythian Temple, 1912 Ninth
street NV, at pm. tonight.
Oficials announced that the organ
ization, which has headquarters at
1853 Neal street NE, was responding
to an appeal for funds.
Evening star., 1938-10-08

recent primary
elections in un-
due, not to say
pernicious, polit-
ical activity. It's
most recent act
was to slap Sec
retary Morgen-
thau on the wrist
Secretary Nor
genthau who de-
Tended Internal
Revenue Collec-
tor M a gr u d e r
after the latter
had called in
some Of the non
Evening star., 1938-10-08

commissioners, who had to relax
the rules to allow the banker,
Emanuel, to assume his new duties.
And thus the New Dealers believe
their candidates now control the
huge s. G. & E. The New Dealers
may be a trifie optimistic as to the
controls real extent. They may
even greatly overestimate the part
played by Smiths support in the
choice of Emanuel. Yet the fasci-
Evening star., 1938-10-08

lished this week.
It's mine Of previ-
ously untold stor-
les quickly trans
ferred it from the
book page to the
news page. Mr..
Stoddard today is
news. Having en-
joyed a long ac-
quaintance with
Mr.. Stoddard, I
dropped in at his
Office, overlooking
the old Park Row
which formed
his genius"
Close in nearly
Evening star., 1938-10-08
This Changing World
Recent Events Back Won Bethman.H Holweg's Opinion
Treaties Are Scraps of Paper
BY CONSTANTINE BROWN.

vindicate the memory CT
wartime Bethman Holwes who dared tell
nothing but Of
a paper"
unpleasant right but unfortunately he
still existence
all the ouaw wishes
with the ideass
invented collective securare Of vau
Evening star., 1938-10-08
The Capital Parade
Startling New Technique in Government Business
Relations Lies Behind Naming of Utility Head.

JOSEPH ALSOP and ROBERT KINTNER
that Victor Emanuel had been
" the board Standard
make utilities holding
in the country The seemed
piece financial yet behind there the Of curious
startling technique Government
Not too fine point
the explanation
Evening star., 1938-10-08

begins to offer candidates for the
board chairmanships Of great utili-
ties systems, and when the systems
directors begin to accept the men
backed by the New Deal.
X X X X
The explanation begins with
c. Roy Smith, director of the utili-
ties division Of the Securities and
Exchange Commission, who has
charge Of the integration Of all
the utilities systems under the Hold.
Evening star., 1938-10-08
BY G. GOULD LINCOLN.

TINE Senate Campaign Expendi-
lures Committee-set up to
look into all charges OF ex-
cessive spending in senatorial
campaigns and the use Of influence"
to coerce voters-is making q valiant
attempt to put the brakes on. 1t has
called the attention of the public
and also the attention Of public Of
ficials to the fact that Government
employees have been engaged in the
Evening star., 1938-10-08
Headline Folk
and What .
TheyDo
Political Reporter
News Because
of Book.
BY LEMUEL r. PARTON.

BY LEMUEL r. PARTON.
7 IENRY L. sToDDARD. one Of
|" the best Of all American po-
i i litical reporters, friend Of more
Presidents and cabinet officers
than any other living man, Is the au-
thor Of 1T Costs to Be President" pub
Evening star., 1938-10-08
Investigation
May Serve
Business
Governmental Policies
to Share in Glaring
Monopoly Light.
By DAVID LAWRENCE.

BY DAVID LAWRENCE.
~ USINESS men are Just begin
x ming to grasp the far-reach-
ing implications of the So
0 called anti-monopoly investi-
cation by a joint committee of Con-
gress and the executive agencies. What
Is being discovered is that the name
itself is a misnomer. True enough,
there will be investigation of restraints
OF trade and impediments to the free
flow of competitive enterprise, but,
broadly speaking, the work of what
Evening star., 1938-10-08


that all had to be abandoned.
believe he will shortly Swier
little place his dear Geneva
with special reference to
disclose the world the
Hitler demanded
Czechosovakia and his forced retirement He will
did the German
gestns choslovskia cantona
Of
English publishers fighting obtain tn
which
lin poverty
Evening star., 1938-10-08

THE opinions OF the 0ers page o,on not
necessarily The Stars Such opinions are presented n
readers although opinions be contradictory among
themselves and directly opposed to The Stars.
Evening star., 1938-10-08

AIOne. BuG Wnen ne fedIlDed LI1dC
the game was up he acted like
real soldier. He told his people to
forget about it.
When the crowds cheered him
after Benes appointed him as head
Of the cabinet the one-eyed gen.
eral appeared on the balcony and
with a rough and trembling voice
began singing slowly the Czech
national anthem. 1t was not like
q martial tune but rather like a
Evening star., 1938-10-08

The Idttle Entente mas ceased 70 be
an ally Of France: the Russian
French treaty is only q scrap Of
paper, and 50 Is the Franco
Czechoslovak and Russian Czecho-
slovak treaty. Military power Is
the only thing that counts in
Europe today.
X X X
q European statesmen are still
rubbing their eyes. For the first
time in history q man conquered q
Evening star., 1938-10-08

Gasoline imports into Ceylon in the
last year have broken all records.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

klinika mltojeben. Beleznay professor
gyonged gondossaggal vizsgalja beteget
mutet masnapjan reggel
Banyay Pista szorongva aSszisztal a
PROFESSIONALS. Latja, hogy sebesiilt al
lapota kielegit6, tudja, hogy munkajat
rendben, jol vegezte, megis drukkol egy
kicsit, mint diak vizsga el6tt Beleznay
neman dolgozik es alaposan ellen6rzi az
operacio eredmenyet
Mikor Szendreit, ujra bepolyalt fejjel,
visszaguritjak korterembe es az orvosi
keszenlet kiindul a miit6b6l, a tanAr oda-
sol Pistanak:
J0jjon be, fiam egy pillanatra a
szobamba!
Banyay doktornak nagyot dobban a
szive. Csak mines valami hiba? Lehetet-
len. Rettenetes volna.
Nyugtalanul koveti a professzort.
Bent, tagas rendel6ben, Beleznay
leul az asztalahoz es egy kezmozdulattal
Pistanak is helyet mutat. Ketszer is kell
knalnia, mig vegre fatal orvos leiil egy
karosszekbe.
- Tudia, fam, - kezdi ell halk, meg
nyugtato hangon Beleznay - nunkank-
rol, idebent, mem szoktam sokat beszelni.
Maya jo negyedeve dolgozik lit kezem
alatt, szorgalmasan becsiiletesen Eddig
mem tartottam sziiksegesnek, hogy szeme-
lyes ugyekrol targyaljak
Pistanak szaraz lett a nyelve. Nit
akarhat vajjon t6le most ezzel? Mi jon
ezutan? Mar tul szeretett volna lenni a
beszelgetesen.
A professor csellohangja baratsago-
san zengett A sziirke szemek batoritoan
neztek ra Es a maksziirke bajusz alatt
szeretettel butt meg egy elegedett mosoly.
Icy folytatta:
Az ejszaka, maga fam olyan fell
adatot vegzett ell, ami legrutinosabb
oreg sebesznek is becsiiletere valhat Hogy
megcsinalta, az termeszetes: kotelesseg
Hogy ilyen remekiil csinalta meg, az kulon
orom nekem, pedig en- sok remennyel vol
tam eddig is maga irant.
Felkelt a szekb6l es Pista fele nyuj
totta kezet:
- Gratulalok, fam Ember lesz ma
gabol Csak tovabb batran es szorgalmasan.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21
(FolytataS)

Tornay Akos mellett tilt, vegigfutottak
idegein mindezek dolgok- A ferfi hall
gatott Kitty kinezett egy pillanatra a ko-
csi ablakan es latta hogy befordulnak
mar az Iranyi utcaba Mindjart otthon
lesznek.
Hogy is mondta az iment? Mem
kell ketsegbeesni, ha valaH szerelmes.
Igaz. Altalaban nem De a Pista eseteoen
igen.
A ferfi rata a fejet:
Mem ertem. Miert?
Mert lit valami mines rendben
Pista ideges, eszi magat Velem is tiirel-
metlen Azelott mindig hivott Beleznayek-
hoz, most ordl, ha mem megyek. Mem sima
dolog e.
Hat faggassa XII hogy mi a baja.
Maganak csak megmondja. Aztan maid
probalunk segiteni Az, hogy valah fatal
koraban szerelmes, nagyon rendjen van.
Sokkal nagyobb baj, ha verkoraban esik
belle. Pista mem fog ebbe elsorvadni Le-
gyen csak nyugodt
Az auto megallt penzio el6tt. XII
szalltak Kitty osszebbfogta a premet a
kabatjan
- Fuj, de pocsek szel fuj! - BORON
gott. Pedig szerettem volna magaval
meg egy kicsit beszelgetni
En- is. De csak menjen fel inert
megfazik Maid holnap elmegyek maga
ele az akademiara. Delben raerek.
Kitty boldogan mosolygott ra a fer
fire.
Igazan? Latja ez nagyon kedves
Felegykor jovok az orarol. Varni fogom.
A liftben vidaman dudolta a legfris-
sebb slagernotat amt este jazz unasig
jatszott barban. Mikor szobajaba ert,
olyan jokedve tamadt, hogy legszivesebben
tancra perdiilt volna.
De bizony mar ejfel is elmult ekkor
es ICY Mariassy Kitty, tisztelve haziren-
Diet Is szomszedok nyugalmat, csendesen
levetk6zott, megmelegitette a paplant a
kozponti fiitotesten es aztan az agyban
ftilere huzta takarot
Xxx.
Szendrei Gabor, az Acelarugyar num-
kasa j6 adag morfiuntol b6dultan fekszik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

Banyay Pista AIT sem tudta, hogy ke-
riilt XII szobabol A tenyeren oft egett
meg a Be'eznay Laszlo kezszoritasa, a fiji
leben egyre isetl0dtek hangok
- Ember lesz magabol Csak tovabb
batran es szorgalmasan.
8, ha ezt Holdenben hallhattak vol
ma! Ha valami csodalatos, titkos radio ell
vihette volna ezt pillanatot, kepben es
szoban, oda csendes ks banyaszhazba, a
ket Greg embernek messzire.
Tele volt a szive. Mem buszkeseggel,
hanem boldogsaggal es tele lett er6vel ujra
es akarattal Igen, ez az igazi feladat. Ez
az elete A kotelesseg A munka A gyo-
gyitas.
szobajaba erve, gyorsan atoltozott
es indult hazafele. Letelt szolgalat. Ra-
fer egy kis pilnen6 Akkorat fog ma del
elott aludni, mint egy medve. Eel Sc kel
estig.
Kilepett mar a klinika kapujan, mikor
szaladt utana az altiszt
- Doxtor ur kerem, tessek csak visz-
szajonni Telefonhoz hivjak doktor urat.
meltosagos Beleznay kisasszony
"A KdpuS QlSZkTeUeI klVOIlulC luke
b6l, ahogy Pista atvette kagylot. A fiut
idegesitette ez kotnyeles figyelem. Resi-
ketett hangja, mikor megszolalt.
- Csokolom kezet, Pinty6! Mi uj-
sag? Hogy mulatott az Operaban?
- Nagyon sep volt, csengett
valasz - csak kar, hogy maga mem j0tt
ell A mama haragudott is apara fs maga
hogy aludt?
- Mem nagyon jol. Mutetem volt. Es
sokat gondolkoztam.
Szegeny flu. Es min gondolkozott?
- Magan, Pinty6. Meg magamon.
Nagyot sohajtott telefonba.
A lany meghallotta.
Valami baja van? - kerdezte. -
Ne ijesszen meg, Pista, ugyis olyan rosszat
almodtam. Ez "Bolygo Hollandi" egeszen
megzavart. Almomban tengeren jartam
magaval es magat elvitte tolem a halo
Egyediil maradtam vegtelen wien. De
borzaszt6 volt:
Pistan atfutott hideg. A hajo Mesz-
sze tengeren megy vele egy halo. Es ell
visz Pinty6t6l orokre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21
Rekedten felelte:

= Ne gondoljon az almokra, Pinty6.
Eleg alom az elet. Csak az baj, hogy alb
Dol nehezebb felebredni
Mem is akarok, - deriilt fel egy-
szerre Pintyo szava. En- ebren olyan
szepet almodtam, hogy az mem is lehet
valosag.
Belesuttogott a kagyloba:
- Szeretsz?
Pista most 0rult, hogy az altiszt XII
ment. A szaja kesziilekhez simult:
= Nagyon, nagyon
Ma este gyere fel hozzank! Hozd
magaddal Kittyt is, hogy mama ne i'll
jon nyakunkon. vi toalettet csinaltatott,
lesz NIT mutogatni. De biztosan gyertek!
fiuban minden elhatarozas ossze-
omlott Eek voltak azok percek, amikor
a jozan esq kezdte felmondani a szolgala-
tot. Mikor megszolalt forro tegezes, a
sejdit6en edes hang, ameny annyi gyo-
nyorlseget igert. Megadta magat erred
jere is.
- OFT lesziink Okvetlenll TIE draga!
Es az utcan megint szerette volna ma
gat fobekolintani A hideg szel teritette
VdldIlOSydIl IIldSdIlOI cS lclISIUCG CSy VIZ
lamosra amelyik belvaros fele ment.
A penzioban level varta hazulrol es
egy penzesutalvany A levelben apja es
anyja reszetesen beszamoltak szokas SEE
rint minden otthoni aprosagrol. Irjak,
hogy Kormany Peter, Pista keresztapja
harom hetig beteg volt, cores kinozta
labat. Hogy Csek6 fiut maid agyonverte
a lejaroko Bent fekszik most is a k6rhaz-
ban. Es persze magarol ket Greg min
den jot irt, hogy egeszsegesek, hal' Isten-
mex, van munka es hogy akadvan egy kis
felesleges dollar, elkIldtek neki egy ban
kot postaval, inert hiszen ugyis sziike-
ben lehet a penznek.
Pistanak telefutott konnyel a szeme. A
draga oregek. Minden gondolatuk lit jar
nala, Budapesten, hogy ne szenvedjen
semmiben sem hianyt, hogy gondjai ne le-
gyenek Es felbe akarta szakitani a ia
nulmanyait, inert belegabalyodott egy SEE
relembe! Vegigcsinalja ezt az esztend6t,
akarhogy is. Nit is mondott professor
mama? Csak tovabb batran es szorgalma-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

san! Lesz batorsaga es lesz kitartasa, inert
kell, hogy legyen.
Lehuzta red0nyoket a szabaja abla-
kan, ejszakat akart varazsolni nappal-
ba. Nagyon tor6dott es faradt volt az Ell
szaka izgalmaitol es kimeritettek t0preng6
gondolatai Behunyta szemet es ugy erez-
te, hogy par percen beliil aludni fog, mint
a bunda
De sokaig hanykolodott nyugtalanul,
mig nagynehezen alom jott szemere.
AIT hitte hogy csak rovid ideje al
SILK, mikor kopogtattak az ajtajan.
= XII az? = riadt fel.
Kitty hangja szolalt meg kint.
= Kelj fel, Pista, het ora van. Telefo-
malt Pintyo hogy ma este okvetlentl var
benniinket Elmegyiink, ugye?
= Hat persze, hogy megyiink. Azon-
nal kesz leszek
Egy felora mulva frissen, fiir0dve, bo-
rotvalkozva ultek egyiitt vacsoranal.
Kitty felhasznalta Pista Hpihent allapo-
tat es hosszu lido ota vegre kibeszelhette
magat.
= Ma forgalmas napom volt. Delben
Cl CCII JOCC lOl1ldy do IOhOldUd. oOhdC
szeltink rolad Elmondtam neki hogy mi
lyen ideges es mogorva vagy mostanaban.
Talalkozni akar veled. Nyugtalankodik
niattad.
- Miattam? - alakoskodott Psta -
Sernmi Okla sincs ra Sok dolgom, ez
az egesz
= Pista, ne hazudj nekem. Latom en-,
hogy valami bajod van. Mem munka ar
tott meg neked. Mas artott meg. Pinty6
artott meg. Csak mem tudom, hogy miert?
Hiszen 6 is secret teged.
= Hagyjuk ezt, Kitty, jo? - utasi-
totta vissza Pista a temat = Mines ne
KEN semmi bajom. Es az egesz ugy mem
fontos. Hidd ell nekem Rajottem.
A lany lassan kortyolgatta teat. A
csesze m0giil lesett fiura.
Tudod NIT? Mem hiszem. De jol
van, hagyjuk. Meg ait akarom mondani,
hogy napokban talalkoztam az utcan
zsemberyvel. AIT mondta, hogy beszelni
akar velem. Es ma felhivott telefonon.
= Beszelni akar veled? Mir6l?
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

id6z0tt, annyit hallottak az vi
boom-rol, hogy latatlanba
nyolcezer aker f0ldet otezer dol
larert megvettek.
Csak masfelnapi jarofoldre
voltak a 'birtokuktol', de mem
ertek ra ait megnezni, inert
siettek vissza Texasba.
Tudtak annyit, hogy a nyolc-
ezer akernyi prairie puszta le-
gelo, amely esetleg kes6bb
nagy ertek lesz, aminek a meg
vetelet el kell egyelore feledni.
Es birtak eleg hazard lelekkel,
hogy ait megtegyek.
Negyen voltak, mikor st.
Louis fele indultak.
: Csekey Jozsef, az egyik
szamuzott magyar bujdoso hu-
szon0t- ewes fla is veluk ment.
inert senkije mem volt vi Bu-
dan es csak a Varghakban, a
szamiizottek megvagyonosodott
csaladjaban latta a rokonsagat.
akik minden szamiiz0ttett es
azok minden leszarmazottiat
rokonnak tartottak Is ma is
annak tartanak.
Csekey beallt a Beiziegelekhez
cowboynak es mikor st. Louis
ban az edesanyjuktol elvaltak.
a Chisholm trail poros orszag-
utait mar harom magyar en-
ber laba taposta.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21
(FOlytataS)

Mikor a tavasz elejen August
hazatert, slrg6sen elkerte az
anyjatol AIT a kolcsont, amt
az elozo nyaron ell mem vett,
inert megfelelo szemelyzet fo-
gadasahoz penzre volt szukse-
ge.
Icy tortent meg, hogy a ket
Beiziegel gyerek, a ket suhanc,
vanalkozasuk masodik eveben
negyvennegyezer marhat haj-
tott fel a piacra.
August mem felejtette ell az
els6 evben nyert lecket, mikor
a marhait dollarjaval kellett
az utonallo sheriffnek eladni es
kilencven cowboyt witt maga-
val.
Is amig August az uzleti
resszel bajlodott, amig a sza-
madasokat csinalta, addig az
0ccse George, a pelyhezo baju-
szu fatal gyerk6c megtanulta
q mesterseget es kll0nosen meg
tanulta AIT, ami a legfontosabb
tudomany egy vallalkozonal,
hogy. az emberekkel hogy ban
jon.
"A vegekre szorult cowboyok
erdes lelku, kerges kezii embe-
rex voltak, aEik sok b6szkodast
mem ttirtek, de akik a rajuk
bizott munkat legt0bbnyire ht-
seggel es becsiilettel vageztek.
George j6szivii gyerek volt es
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

De mikor feltettek, akkor
mindent elkovettek, hogy a
jatszmat megnyerjek.
A munka, az aggodas, az al
matlan ejszakak csontvazakka
fogyasztottak lie 0ket, de mikor
negy havi gyotrelem utan az
edesanyjukhoz beleptek, szaz-
hatvanezer dollarjuk volt azon
a penzen Xviii, amivel a texasi
farmereknek tartoztak.
nyen volt az a korszak, az a
legendas korszak, amely egyet-
len ev alatt egy jo 0tlettel es
ket szorgalmas ember munka-
javal hatezer dollarbol szaz-
hatvanezret tudott csinalni.
Meg pedig olyan modon, hogy
a szazhatvanezer dollart ugyan
annyi aldas kiserte, inert hi
szen a texasi kis rancherek is
dupla arakat kaptak a kis
gulyakert.
Beiziegelne, a jozan nemet
asszony, az aggodo edesanya
termeszetesnek talalta, hogy a
ket fla a hosszu es faradsagos
trailt, az alkali porral lepett
hatalmas orszagutat otthagyja
es st. Louisban vesznek va
lamilyen vagyont maguknak.
De XII tudna ket fatal gye-
rekkel beszelni, akik egyetlen
ev alatt szazhatvanezer dollart
csinaltak azzal a kis t6kevel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

inert 8 maya dolgozott a leg
tobbet, az emberei szinte ba-
busgattak es holmi "kis test
vert" lattak benne, akit SEE
rettek.
Termeszetes, hogy August
ment a hatalmas gulya ellen es
az 8 dolga volt az a munka,
ami egy valosagos diplomatic
igenyelt abban az idoben.
Neki kellett megszabni, hogy
a nagy trail melyik savjat We
gyek egy-egy varosnal, nehogy
a nagy gulya nekimenjen egy
masiknak.
Nek kellett sheriffek visz-
keto tenyeret megkenni.
Es neki kellett vegil - hi
telt szerezni ket varosban, mi
kor az elelern fogytan volt es
keszpenze mem volt mar.
Termeszetes, hogy a hosszu
uton, anely tizenharom hetig
tartott, a ket gyerek rettenete-
sen aggodott.
Ezer csapas erhette 6ket az
utjukban es tudtak, hogy ha
a nagy csordat elvesztik, ado
sal lesznek a fel Texasnak.
Mem is mertek ARA gondolni,
hogy ebben az esetben milyen
sors var rajuk.
A nagystilu gamblerek yak
mer6segevel a mindennel is
nagyon sokkal tobbet feltettek
egyetlen kartyara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

rom hetet ARA szantak, hogy
az edesanyjukkal egyutt az ap-
juk sirjahoz vi Budara elmen-
tex.
Az embernek mem jol esik
leirni, hogy a fiui kegyelet XII
fizet6dik, hiszen a kegyelet er-
zese onmagaban is fizetseg, ez
esetben azonban az apjuk en-
leke irant erzett tisztelet a ket
Beiziegel gyerek eletet egeszen
vi iranyba terelte.
Iowaban mar kulturalt eletet
talaltak.
A prairie nagy reszet oft mar
settlerek felt0rtek es a latoga-
toknak magyaraztak, hogy a
marhatenyesztes eszakra, a Da-
kota teruletre huzodott.
A Dakota teruletnek csak kis
resze volt meg homestead-erek
szamara megnyitva, a legtobb-
jen hatalmas buffalo es mar
hacsordak legeltek es Sioux
meg Blackfeet indianok ta-
nyaztak. Akik allandoan csa-
taroztak a feher emberrel.
De hire volt mar, hogy ket
vasutvonal kozeledik az eszak-
nyugati prairiekre es lazas
spekulaci6val adtak-vettek az
"akerokat" amelyeket a vasut-
vonal megerkezte meg fog sok-
szorositani az ert&kben.
Annig a hs csalad vi Budan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

Az amerikai gyerek ket gon-
dolattal sziiletik a vilagra es
ezeket az anyatejjel sylvia az
utan is magaba.
Az egyik az, hogy esetleg
eln0k lesz belole, a mask az,
hogy - milliomos lesz belole.
Ma sok milliomos van es
nagyur az eln0k, ma ITALIAN
a legt0bben az eln0kseget va
lasztjak almukban.
Akkoriban meg nem nagy
becse volt az orszag fejenek,
de ANIMAL tobbet jelentett, ha
valaki milliomos lehetett, hi
szen abban az idoben kezdett
kialakulni az a kis gang, anne
lyet valamivel kes6bb a "negy-
szazaknak" neveztek.
A Belzlegel teStverek elhata-
roztak, hogy a millio el6tt mem
fognak megallni.
De nemcsak alom, nemcsak
vakmer6seg, nemcsak kaland-
vagy volt az, arnely a fiukat
visszahivta Texasba.
August megerttette az anyja-
val, hogy egyetlen 0tlete mi
lyen hatalmas vagyont seer
zett es hogy egyszersnint a
ranchereken is segitett, bin
lett volna hat, hogy azzal to-
vabb, legalabb megegyszer ne
ellen.
Azzal tisztaban volt, hogy a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-07-21

kovetkezo evben mem lesz ezzel
az vi uzleti szokassal maya
ban, hiszen a gondolatnak az
a baja, hogy ARA patentot
mem adnak.
De ugy erezte, hogy Texas
nagy allan, hogy ha egyneha-
nyan konkurrensei is lesznek
az vi renddel, jut a hatalmas
izletbol minden ember sza-
mara.
Es ARA gondolt, hogy ha
hatezer dollarral szazhatvanez-
ret tudott csinalni, ezzel a
nagy 0sszeggel esetleg millio-
mosokkent fognak egy ev mul-
va megterni.
A pioneer anya mem tagad-
ia meg onmagat, belenyugo-
dott, hogy a fiai a sajat szar-
nyukon akarnak a magassa-
gokba repiilni es csak ARA ker-
te oket, hogy ne vigyek mind a
penzt magukkal, hogy elegedje-
mex meg szazezer dollarral.
Abban allapodtak meg, hogy
huszezer dollar mindig eleg egy
vi kezdethez, biztonsagban
lesznek tehat akkor is, ha
huszezer dollart hagynak st
Louisban az anyjuknal es szaz-
negyvenezer dollar t6kevel fog
max kis ranchiikre megterni.
De, bar szerettek volna mi
el6bb visszaterni Texasba, ha-
Imperial Valley press., 1938-05-26
COlOred Movies
Urged i'm Crime

SAN DIEGO. May 26. CUP) -
Colored motion pictures may aid
materially in the solution of mur-
ders of the future. and aid in bring
ing murderers to justice, the annual
convention of the International AS
sociation of Identification Officers
was told here today.
George Brereton, San Diego un-
der-sheriff, read a paper prepared
by Edward A. Dieckmann, homicide
sergeant, in which the use of color
ed movies in combating crime was
recommended
Dieckmann contend use of the
colored movies would preserve and
definitely establish the position and
pattern of blood spots found at a
crime scene for study. Such pictures
also would be invaluable in pre-
Senting case to jury, when
shown in court, he said.
Imperial Valley press., 1938-05-26
Bit Player Tells
Story of Attack

HOLLYWOOD, May 26. (UP)-
Further inquiry into the story told
by Eloise Spann, young film singer
who claims she was ravished by a
movie director, was ordered today
by the county grand 'jury's criminal
complaints committee.
Weeping and near collapse, the
81 year old brunette testified before
the committee late yesterday. She
related the same story contained
in a $5,0O0O00 damage suit that she
has filed against Milton Beecher,
the man she accuses. and Metro
Goldwyn- Mayer, the studio employ
ing him.
Imperial Valley press., 1938-05-26
CADETS DIE WHEN
AIRPLANE CRASHES

SAN ANTONIO. Tex. May 26.
CUP)-Two flying cadets from Kelly
field were killed today when their
observation plane crashed in the
hill country three miles southwest
of Camp Stanley.
The victims were Pilot Gerald ID.
Shannon, "a, OF Parsons, KanS., and
Observer Robert Brown, "a, of
Brady, Neb.