Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-08-19
Neco Re zivota slavnych
k~omponistHE.
Napsala Emma KubeSova.

Napsala Emma Kubesova.
Josef Haydn jake mlady
hoch byl zamestnan We sboru
mladych zpevakG (diskantos-
tG) We v1denskem dvornfm ko-
stele. Bylo to velmi dobre "a
opatreni pro tyto hochy ,ovsem
re jen velmi kratke. Nebot
jak sc Jim pocal menit HAS,
musili odej1t.
Haydn vyrostl z chudoby, ia
ko premnohy svetovy mistr
hubby. Vail 81 sveho postave-
nj ma k1ru, je pravda. Ale pri
tom nebylo v mem zilky dobre.
Kde mohl, proved nejake da-
rebactvf. Tehdaz Sc stavel "a
mex Schoenbrunnu. Sbor ku-
rovych zpevakG (fikalo Sc jim
|Sangerknaben) obcas tam do
chazel, ably pGsobil pri c1rkev-
mich zpevech. Pc zpevu rozbe-
hi Sc kluci pc stavenisti, vyle-
Eli ma lesenf a delali tam stras-
ny ramus. Jednoho dine, kdyz
opet "a pekelneho hlomozu
prolezali nehotove palacove
m~1stnosti, blfzila Sc pc Stroke
ceste dana nesmirne prfsneho.
pohledu. Byla to sama elsa
fovna Marie Terezie. Dala klu
ky sehnat dolI a vyhrozovala
Jim penezitou pokutou, jestli-
re Sc tam jeste jednou objevf.
Hosi Sc zarazili a vfcekrat tam
nesli. Ale maly Haydn, vola-
Ii no "Sepperl", byl jineho ma
zoru. Hned druheho dine vyle-
Il znovu ma lesenf, dupal, ska
kal, zp1val = d6ln1ci no dopa-
dli a pTivedli dol1, kde c1sarov
ma vlastnorucne nasazela ra-
kosovou hGlkou, ktere pTi ch1-
ri uzfvala, ma pametnou aspon
10 pofadnych ran ma hubena
zada. Haydn dovedev Sc, KITE
ry z hochd deln1ky ma neho u
pozornil, ustTihl pTi sborovem
zpevu ma kGru proradnemu
zradci nGzkami napudrovany
cIpek S mash u same hlavy.
Frantisek Schubert stall Sc
povestnym tim, re pc case svo-
|je vlastnf skladby nepoznaval.
Jednou prinesl proslulemu ba-
rytonistovi Voglovi deset svych
novych pfsnf. Voglovi Sc veil
ce lfbily, zejmena ona predpo-
slednf. Upravil 81 il i s dopro-
vodem pro svuj HAS a We spo-
lecnosti pratel il jednou zazpi-
val. Schubert, ktery byl take
pTitomen, postoupil Ike klavi-
ru, postrcil 81 brejle a povidal:
"Podfvejme, to je docela
slusna p1snicka. Cd koho pax
|je?"
Karel Maria Won Weber byl
v pocatcich sve zivotni drahy
zamestnan jake soukromy ia
iemnfk u vevody Ludv1ka Wur
tembergskeho. Tento pan byl
lehkomyslnym rozhazovacem
penez, a proto byla jeho pene-
zenka ustavicne prazdna. V
takovych dobach, zejmena pax
Ii kdyz vefitele neodbytne ma
lehali, musil mlady Weber pu-
toyat = do kralovskeho pala-
ce ku bratru vevody Ludvika.
krali Fridrichovi. Tento pan,
ktery rovnez mcdowell penfze
udrzet pohromade, vzplal po-
kazde hroznym Uneven, kricel
poskakoval, coz p1sobilo ne
smirne komicky, nebot kral
byl male zavalite postavy.
Vztekl Sc, slyse~ o pozadav-
c1ch sveho bratra a delal stras-
Ivy ramus. Mnoho nadavek
adresoval i ma hlavu nestast-
meho posla, jakoby "a neco
mohl. Webra ovsem tato ne
zaslouzena a~postrofa nikdy
zvlast netesila. Jednou byl uz
ale tolik rozhorcen, Re pony
slel ma jakousi odvetu. Kdyz
vychazel z kralovy komnaty,
potkal ma chodbe n6jakou sta
rou babu, ktera Sc no tazala,
nevi-li, kde tady bydlf dvornl
pradlena Webrovi proletla hla
YOU myslenka. Rekl il pTfveti-
We: "Vstupte!"
zena zaklepala ma dveTe,
vstoupila a stanula - pred
kralem, ktery Sc jest6 cely zlo-
stf tTasl v nasledc1ch prave
minuleho vystupu. Kral, ktery
hrozne nenavidel stare baby,
byl vztekem bez sebe. Vevo-
dow dalo to pax mnoho prace,