Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-30

PASNN DC oCdNd, &c AdIIl1CIIOu
pfijati navrhy, ma nichz 81 on
sam velmi zaklada. Byli jsme
toho svedky pr zasedanf po-
slednlho kongresu, kdyz tento
nevyhovel presidentovu pranf
zvySiti ,pocet Client Nejvysslho
soudu a kdyz odlozil pfedlohu
reorganisacnf.
Jaka jsou prava kongresu?
Tato Jsou pTesne ohranicena
ustavou Spojenych Statd.
Kongres ma predevsfm pra-
vo ukladati a vybfrati dane a
clio. Pen1ze, jez potrebuie Via
da Spojenych stat1 ma vydrzo-
vanl vojska a namornictva, pro
umoznen1 socialn1ho zabezpe-
cent, ma uskutecnovani progra-
mu verejnych pracf, ma vypla-
cent pense valecnym vyslouzil-
cum a cetne jine federalnf W.
dale, pochazej1 hlavne Sc dvou
zdrojG. Jedn1m z Mich .je clio.
uvalovane ma zbozf, dovazene
sem z ciziny, druhym je dan
z pfijmd, kterou must platiti
vsichni, kdo vydelavaji rocne
mad urcit6 minimum. Krone
techto DAM je zde jeste dan z
tabaku, re vstupenek zabav-
mich podnik1 a z pTebytecnych
ziskG podnikG pr1myslovych.
KOngreS rOZhOduie O vVSi
pf1delG, povolovanych ma Wy
danf vlady. z vladn1 poklad-
ny nen1 mono vyzdvihnouti
zadnych penez, dokud k tomu
media kongres zplnomocnenf.
Kongres mGze 81 vyp1jcova-
tt pen1ze ma liver Spojenych
statG, reguluje obchod, a to ne
jen s c%izinou, ale i mezistatni;
rozhoduje O tom, kolik pfiste-
hovalcG a z kterych zemf ma
byti pfipouSteno' kazdorocne
do Spojenych stat6 a vypraco-
vava pravidla naturalisacnf.
Razen1 penez je vyhradnfm
pravem kongresu, stejne jake
pravo DAFT tisknouti statovky.
Kongres rozhoduje o velikosti
mer, jakymi jsou bushel, peck,
kvart a pint.
Pr obrane naroda nema ia
kova moo kongresu mezf. Je-
dine kongres NIUE vyhlasiti'
waikiki. Kongres klade pravi-
ola regulace ozbrojene moci
ma sousi i ma mort a ma pravo
zplnomocniti presidenta, ably
prevail pro vladu zeleznice,
lodenice a jina odvetv1 pr1my-
stu, nebo ably reguloval narod-
nj zasoby potravin.
Kongres stara Sc O zT1zenf
vsech postovnfch 1Tadn a zbu-
dovanf postovn1ch cest We Spo-
ienych statech. Podporuje pc
krok vedy a umen1 tim, re ma
urcitou dobu vyhrazuje vyna-
lezcGm a spisovatel1m vsech-
ma prava ma jejich vynalezy a
spisy. Kongres mdze rozho-
dovati o poctu soudcG Nejvys-
s1ho soudu a NIUE zTfzovati
nizS1 federaln1 soudy. Rozho-
duje o pfistoupenf novych sta
til do Unie a prijfma vsechny
zakony pro sfdlo federalnf VIA
dy, District of Columbia.
Povsechne receno, oba do
my kongresu mali pfi vydava-
nj zakonu stejna prava. Toto
pravidlo ma vsak piece n6ko-
lik vyjimek. TAX ma pr. vsech
ny predlohy, tykaj1c1 Sc no
vych DAM, must vychazeti z do
mu representant6. Jedin6 dim
representantG niue obzalova-
tt federalnfho 1redn1ka pro
p~orusenf povinnosti a pohnati
no k zodpovednosti. Kdyby
pri volbe p~residenta dostali
diva kandidati stejny pocet
HAST, ma dim representantd
pravo zvoliti "a presidenta
jednoho re tT1 kandidat1, ma
jfc1ch nejvyss1 pocet HAST We
sboru volitel6.
Kdyz president wolf cleny
sveho k%abinetu, soudce Mel
vyssfho soudu a jine 1Tedn1ky,
pax je to jedine senat, ktery
ma pravo presidentovu volbu
bud schvaliti nebo zam1tnouti.
Pr uzav1ran1 smluv S cizinou
je to opetne senat, ktery roz-
hoduje pro nebo port. Kdyz
dun representantG obzaluje
federaln1ho 1redn1ka pro po-
rusen1 1redn1ch povinnost1,
pax senat jedna jake soud a
mGze no bud osvoboditi nebo,
shleda-li no vinnym, mGze no
zbaviti dradu, hlasujf-li pro to
dive tretiny senatorG.
T-44 49,. 1~1<41xooLs LzZ--z