Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-01-14
Okamzita akce vladv. 2;

L CNA
gram utracenf penez, byla po-
zadovana nejen vIdci delnict-
va, ale i kapitalu, ably Sc ma
rod navratil ma cestu ku pros
perit6. William Green, pred.
Americke fed. prace a gen.
Robert Wood z Chicago, pTeds
Sears-Roebuck & Co., doznali,
re nen1 jineho leku prot po-
klesu.
Jsouce slyseni pred senatn1m
vyborem ma nezamestnanost,
vddcove doporucili rozsahle
zakonodarstvf pro udel pod
por praci, 1levu a DAM, a u
pust6n1 cd 1sporneho progra-
mu preisdenta Roosevelta.
Homer Martin, predseda CT
o automobilni unie, pozadoval
"okamzitou akci" v povolenf
vetsfch pTidel1 ma podpory.
Vinil pokles ma 'financni dix
tatorstv1 J. P. Morgana'', KITE
re jak pravil je mocnejsf nez
americka vlada.
Predvidaje velke zlepseni v
kvetnu, gen. Wood kritisoval
vladnf mluvcf tajemnika vni-
ira Ickese a pom. NEW. navlad-
niho Jacksona, re "vylekali
obchod a rozsiTili psychologist
postrachu'' svymi 1toky ma ro-
dove skupiny bohacG, a rekl:
"Proc by mel soukromy kapi-
tai davati pf1klad, kdyz Sc VIA
da stavf ma takove stanovisko?
Ia prve jsme dostali tTi Teci,
ktere vydesily obchod. Potion
pfisel president Sc smfrlivou
naladou. Cemu ma obchodnic-
two veTiti?"
- Berni podvybor snemov-
ny pripravuje novou korporac-
nj dan, ktera ma stihnouti cd
500 do 1000 velkych korpora-
CT v zemi, jez jsou drzeny v mo
ci jednotlivych rodd. Novy ma
vrh je v podstate TIME zdane-
MIN nerozdeleneho zisku, jez
bylo jiz pred loni uzakoneno,
ktere ma byti ale castecne zru-
seno, pokud Sc tyce mensfch
podnikG.
Poole ornament pTedsedy
Vinsona, maximalnf bern1 saz-
ba az do vyse 1875 procent, sti-
hla by onu trfdu korporac1 ia
ko je ma prfklad Ford Motor
Co., Du Pontovy podniky, Mel
lonovy hlinfkove tovarny a
pod. Saba dane by zavisela
ma tom, jake dividendy Sc wy
placf. Bernf teorif je, re pax
Ii vydelek Sc rozdeli akciona-
rum, vlada 81 z neho vezme po-
dill v podobe osobnf dane z
pTijmu; ale pak-li jej korpo-
race zadrz1 v reservn1ch fon-
dech, ma Sc najft novy berni
prostTedek, jak i z takov6ho
vydelku neco dostati.
= z verohodnych pramenG
bylo Teceno, re presidentu
Rooseveltovi byly pTedlozeny
plany zadaj1cl vypraven1 anne
ricke armady 1000, a manor
nictva 1900 modern1mi valec-
nymi letadly. President pry sc
diva pf1znive ma vypraven.
Spoj. Stat1 takovym letectvem
jake nema zadny narod na
svete.
- V zasvecenych kruzicf
bylo Teceno, re snemovna mi.
nj p~opohnati vladnf pTedlohJ
povolujicf silnejsf valecne LODI.
stvo drive nez pTistoup1 ku Wy.
rfzenf nalehave otazky revise
korporacn1ch DAM.
Danovy vybor urcil Is. lede1
co datum, kdy jich elabora-
Dude pFipraven k jednan1, ale
pTedpovfda Sc, re presiden'
Roosevelt posle jiz v nekoliks
dnech kongresu svoji west ma
lehajicf ma okamzite povolen
namofni expanse vedle poza
davk1 jiz vznesenych.
- Maritimni komise ozna
mila re sedm lodnich spoiled
nostf pristoupilo ma to, posta
viii cd 20 do 43 novych lodi kl
pouzit1 v obchode S cizinou
behem ctyr let. Ma druhe stra
ne komise jim prisllbila vladn
subvence cin1ci $7,358,000 70
enc, pc dlouhou radu let. Pc
dobne sc vyjednava S jinym
spolecnostmi ably postavily 6;
jinych lodi "a pomoci vladn1cl
podpor.
Vice nez 80 vndcn hnut
pro starobnf pensi, trvd1c1ch