Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-17
z WASHINGTONU.

ICSlUCllC pO'
depsal zakon, ktery reguluje
CHI propaganda We Spoj. Sta.
tech. Die neho jsou vsichni
zamestnani We sluzbach CHI
propagandy nuceni byti regi-
strovani u statniho sekretare.
Novy zakon prosel kongre-
sem ma doporucenf vyboru, kite
ry studoval pred ctyfmi roxy
nazism, komunism a jine nea-
mericke nebo docela protia-
mericke pnsobeni cizich zaj-
mi. Vykaz osudI tohoto "a
kona ukazuje, re byl z vyboru
jednomyslne doporucen domu
zastupc1. Tam byl jednomy-
sine schvalen, rovnez tax i v
senate a to jak We vyboru, tax
i v plenu.
Poruseni tohoto zakona pri-
MAST pokutu do $1,000 nebo We
zeni do dvou rokd, prfpadne i
oboji.
- Americke namornictvo je
pripraveno postaviti nejvetsi
valecny hydroplan ma svete,
nejvetsf snad v1bec kazdeho
typu. Prvnf letadlo toho dru-
hu Dude vahy asi SO tun. Bude
staff ma 3 miliony, c~tyrikrate
tolik, co stojf dosavadni ma
morni letadla O SO tunach.
Atlantic Clipper, nynf zkou-
seny v Seattle, Wash, je Al
tun.
Namorni department skry-
val plany i podrobnosti toho O.
bra pro cele diva roxy. Nyni
pfi zadosti o rozpoctovou po-
lozku ma zapocet1 sc stavbou,
vysly nektere 1daje ma verej-
most. Admiral A. B. Cook,
prednosta leteckeho oddeleni
namornictva vysvetloval We W.
boru, re p~lanovany stroj Dude
znamenati veliky pokrok a re
jeho hodnota pro namornictvo
Dude neobycejne velika. D1-
vernymi z1staly vsechny ida
je O rychlosti a dosazitelne
moznosti letecke atd. Bylo a.
lie naznaceno, re letadlo Dude
mlti daleko vetsl moznost le-
teckou, neil je 5000 mil,
jichz je dnes treba k ceste a
zpet ma Havajske ostrovy re
San Franciska. Letadlo Dude
castecne opatreno pancerovy-
mi deskami a ponese posadku
10 az IA muzI.
Ocekava Sc, re tento stroj
Dude predchGdcem cele ska
drony takovych obrd, ktere by
pax staly pouze asi million je-
den.
Armada vedle toho, zdoko-
naluje velice svoje protiletad-
love divise. V rozpoctu, KITE
ry prosel kongresem, je pama-
tovano ma takovou polozku,
jez umoznl ztrojnasoben1 poe
tn tripalcovych, rychlopalnych
del k obrane mesta a vojsk.
- President Roosevelt Wy
slovil sc o americkych letcich
v cizich sluzbach a varoval je
pred ztratou leteckych licensi.
pokud jsou We sluzbach revo-
lucionard prot statdm, pfatel-
skym Sc Spoj. Staty. To Sc a.
lie vztahuje ma piloty, kterf
slouzi nektere uznane Wade
jsoucf We valce S druhou UNA
nou vladou. Jinak jsou v tom
zahrnuty spletite otazky mezi-
harodniho prava, neutrality
a j.
President rekl primo, re je-
no varovani patti tenn Ameri-
can1m, ktefl slouzf Spaniel
skym. rebeldm, obdobne je v to
mono zahrnouti i ma Mexiko.
Stale Sc prave v techto dnech,
re diva americti letci pTeleteli
hranici a pripojili Sc k proti-
vladnimu povstani vIdce Sa-
turno Cedillo. Roosevelt sc o.
bfral touto otazkou delsi dobu
a dosel k tomu, re vec Sc da
konntrolovati prostrednictvim
federalnich licenci. Varuje
nynf pfedem, ably Sc postizeni
mohli die toho Zachovati.
Druhe varovani adresoval
president vsem mest1m i OBJ
elm, ktere Sc uchazejf i prispe-
nj ma svoje potreby, verejne
stavby atd., z vladnich penez
Odsoudil zaplavu pravniku a
jinych zastupcI, kter1 jsou o.
nemi mesty placeni a pracuji
"a ne We Washingtonu. To
Roosevelt zamita a tvrdil, re
.je costa k Wade otevrena pfi-
MIN zSctuncnm mast q Ohc1