davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1938-05-05
HIGH net CHOICES
WIN BY LIKE SCORE
Roosevelt and Central Triumph
Over Eastern and Tech by
Counts of 7 to O.

Roosevelt and Central. foremost
eontenders for the interhigh tennis
championship during the past few
years. turned in identical victories
yesterday when they blanked Eastern
and Tech without the loss of a match.
The Riders victory was more inn
pressive' however, for only 13 games
IN IA sets were dropped by their
standard bearers. With one excep-
tion every Roosevelt player won by
scores of 60 or 6-l.
Summaries:
Roosevelt, :; Eastern, o.
e1insh,esMNRoyal defeated Mathews, 60,
Rutchlnson defeated Prestan, 80. 81:
"eI ponbls. poeisa.ed Warner; 81; 81.
Mathews and Calcot. 60. S~I. HntcSinno, HtcSSiino
son and Mcneil defeated Prestan and wv
SONG. 60. 6-1. W.
Central. :: Tech, o.
Singles.
Brinkerhon Co defeated zeller tr),
. sokoi tcj defeated Lambert cr, A2
Watts GO defeated Armstrong cr1,
Patrick 'c) defeated Lawson tr,. 60
s1lveEm.n as Co defeated c.rbsllo cr3.
Doubles.
1eI1sr RI1slnseIhofi snd and sokol GO defeated
Watts and silverman Co defeated Arm
eetfons and Carballo (T0, 6-s, So,
Evening star., 1938-05-05

Totals 81 1921 Totals 10 12I 0
Landon ----- $50 O30 3-12
Friends - ll0 600 g. >
Runs-N. Davis, Perkins. Cunningham
t2l. Channel (2), AmusseN Stonestreet
CD. Mckelway (3). Fergus, Brode.
Evening star., 1938-05-05

Errors-Peellee. M. West, d. West, Buck
90. W; Bell. Farauhar, ]. Bell i2). Two
base hit-steiner. Stolen bases-steiner
Buck to Bell to Carter. Bases on BALI
On Peelle, 8: Oh Kopel. 2: on Buck, s: OF
Evening star., 1938-05-05

c. w. Griffin was being congratu-
lated today by his pals for an ace
scored on the 203-yard fourth hole
Of B course at East Potomac Park.
He played the shot with a No. 2 iron.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
JART UTON JARJ!

SAG, KENYELEM, GYORSA-
SAG kezzelfoghato valosagnak
bizonyult.
Ebben az evben 1888. julius
27-en indul a Verhovayak ha-
joja es a nagy magyar testii-
let es hajostarsasag resze-
r6l minden gondoskodas meg
tortent, hogy a kirandulas meg
feledhetetlenebb legyen - ha
az egyaltalan lehetseges, -
mint a tavalyi volt. Ami a XII
randulas szemelyi reszet illeti,
az amerikai magyarsag Macy
orommel veszi tudomasul, hogy
maga a k0zponti f6eln0k, Da-
rago Jozsef, az amerikai ma
gyar k0zeletnek ez a kiprobalt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

saga kimondta, hogy a legna-
gyobb sulyt az Amerika foldjen
sztiletett fiatalsagnak a nagy
egyletbe valo bekapcsolasara
kell forditani. A kezzelfoghato
anyagi erdek az, amely a leg
ekesebben beszel. Az ifju, aki
talan egy ewes koratol tagja a
Verhovay Segely Egyletnek, aki
eszenek nyiltaval tudja, hogy
hata m0gott oft all a Verhovay
Segely Egylet milliokkal biro
tartalekja es aki tudja, hogy
azzal a tartalekkal szemben
barmikor ervenyesitheto igenye
van, egyben ait is tudja, hogy
szoros kapcsolatban all a ma
gyar fajjal.
Ez a meglatas vezeti ma a
Verhovay szervezesi politikajat,
amely gondoskodott arrol,
hcgy az elet minden igenye-
mex es kovetelmenyenek meg
felelo biztositasi kotvennyel
szolgaljon az ifjusag reszere.
A keruleti szervezok, a flo
kok tisztvisel6i es maga a koz-
ponti iroda is (345 Fourth Ave.
Pittsburgh, Pa.) keszseggel
szolgalnak tajekoztatassal az
ifjusagi kotvenyek fel6l, anne
lyek a legjobb eszkozei annak,
hogy a magyar csakugyan ma
gyar maradhasson a kes6 jO-
voben is.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
MARADJON MAGYAR A MAGYAR

Hova-tovabb halad az elet
velunk, amerikai magyarokkal,
aprankent minden torekve-
sunk annak az egy kerdesnek
megoldasa fele vezet, hogy mi
kent narration magyar a ma
gyar?
Az oregeket, az os bevandor-
lokat mem erinti ez a kerdes.
Azok, ha mindjart felszazadot
is tOlt0ttek volna Amerika
foldien, lelkuk melyen magya-
rok maradtak es fognak ma
radni mindaddig, amig csak
rajuk mem borul a hant, a
mely mindent eltakar.
Akinek magyar kellene ma
radon, az a masodik es har-
madik nemzedek, az utanunk
kovetkezok sora, akik mas
adottsagban nevelkedtek, szu-
lettek es elnek, mint mi - a
nagy amerikai koz0ssegben, a
melynek SERVES reszei.
A mindnyajunkat izgato Is
erdekl0 kerdes az:
= Hogan tarthatjuk meg
fiatalsagunkat magyarnak? Mi
az az eszkoz, amely lit sziile-
tett utodainkat legbiztosabban
koti fajunkhoz?
A leghelyesebb feleletet a
nagy Verhovay Segely Egylet
adta meg ere az annyira fon-
tos kerdesre, amikor igazgato-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
1888 APRILIS IA.

es feddhetetlen jellemu har-
cosa vezeti a kirandulast es
hogy Ari Bella, a Verhovay Sc
gely Egylet kitun6, energikus
igazgatoja lesz ebben a segit-
segere. ANIMAL nagyobb orom
ez nekiink, amerikai magya-
roknak, inert a kirandulok az
amerikai magyarok vilagkon-
gresszusara erkeznek az Cha
zaba es ICY mem lehet benne
ketseg, hogy melto kepvisele-
think lesz azon.
A Verhovay kirandulashoz
minden derek magyar ferfi es
no csatlakozhatik, tekintet mel
kill ARA, hogy tagja-e a testii-
letnek vagy sem. A Hamburg
American Line-North Ger
man Lloyd helyi ugynokei kesz
seggel adnak meg minden fell
vilagositast az erdeklodoknek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
MI A NAZIZMUS?

A N. A. z. I. betuk a nemet
szocialista part nevenek kezdo-
betIit jelentik, mivel azonban
az a part atvette a nemet BIZ
rodalomban teljesen az ural-
mat, ma mar e negy betu az
egesz nemet kormanyrendszert
jelenti
A nazizmus meghatarozaSa
eppen olyan nehez, mint a fa-
sizmus, vagy mint a jelenleg
Oroszorszagban duhongo kom-
munizmus meghatarozasa;
inert hiszen ahogyan a papa a
sajat meggyozodese szerint ma
gyarazza a katolikus egyhaz
dogmait, eppen ugy teljhatal-
mulag nemcsak magyarazzak,
de egyenesen megszabjak eek
mex az vi hiteknek a papai a
sajat kulon hituk dogmait.
Oroszorszagban ma mast tar
tanak kommunizmusnak, mint
amt Lenintol tanultak es Mus
solini is, Hitler is vi meg vi
dogmakat allitanak fel a sajat
hituknek.
Mint a faSizmuS, a nazizmuS
sem ismer es tur szemelyes
vagy politikai szabadsagot es
amilyen aranyban megszoritja
az emberi jogokat, eppen olyan
aranyban fekszik ra a birtok-
jogokra.
Diktaturaval kormanyoz es a
nepet csak akkor szavaztatja,
ha "show"-t akar rendezni es
nap-nap utan ujabb RENDE-
LETEKKEL lepik meg nem-
zetet, amelyek ellen torvenyek-
hez fellebbezesek nincsenek.
Mert a torvenyeket is RENDE-
LETILEG csinaljak.
Az egyen jogat mem csak
alarendelik a nemzetnek les
eek a diktatura kormanyok
mindig onmagukat tartjak a
nemzetnek), hanem attol az
egyent egeszen megfosztjak.
A nemet polgarnak SEMMI
beleszolasa mines az allan, a
megye es a varos ugyeibe, eze-
ket dolgokat a "fiihrer" I've
zer) teljhatalommal intezi, il
letve intezteti azokkal, akiket
hivatalokba beiltet.
A tulajdonjogokat tisztelet-
ben tartjak BIZONYOS HATA-
RIG, amig diktator veleme-
nye szerint a nemzet erdekei
mem vagnak belle a maganbir-
tokba. Ilyen esetben az egyen
szenved es az allan ervenye-
sill.
Hitlert a nemet iparfejedel-
mex es nagybirtokosok pencil
TEX, amig a hatalomhoz elju-
tott, de mar valosziniileg meg
bantak. Mert beleavatkozik a
gyariparba eppen ugy, mint a
nagybirtokba es azokat a leg
teljesebb allami ellenorzes ala
rendelte.
Gyar csak ait gyarhatja,
annyit gyarthat, oft vasarol-
hat, oft adhat ell, ahol AIT 10
max latja vagy elrendeli a dix
tator. A foldbirtokos csak ait
termelhet es a termeset a dix
tatura akarata es el6irasa SEE
rint tartozik eladni.
Sajto- es szolasszabadsag
mines, az iskolaktol kezdye az
AMERIKAS MAGYAROK
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

ZSldOK llyen mOQOn ValO klfOSZ-
tasaert, termeszetes, hogy ellie
MIX a gyuloletet tovabb keny-
telenek fokozni es hirdetni.
Teljesen elkulonitik es korul-
beliil olyan tarsadalmi es gaz-
dasagi sorsot juttatnak nekik,
mint a mi deli allamainkban a
negernek.
Mivel a nemet birodalom tul
nepes, abban elegendo elelmi-
seer mem terem es ICY a meme
tex gyarmatokra vagy legalabb
Macy kulfoldi kereskedelemre
lennenek utalva.
Amt csak mastol tudnak
elvenni, akar gyarmatrol, akar
kulfoldi piacrol beszeltink.
Fegyverkeznek tehat es min
denkit haborura nevelnek.
De ugyanakkor ARA is to-
rekszenek, hogy meg tudjanak
elni magukban. A nemet bir-
tokost tobbtermelesre nogatjak
es kenyszeritik. Akinek a foldje
krumpli termelesre a legjobb,
annak egyebet mem szabad ter
melni. Es inert a nemetek ala
posak, a foldet alaposan meg
vizsgaljak es ma tizenot szaza-
lekkal tobbet termelnek, mint
ezelott hat evvel. AIT remelik,
hogy OF ev mulva eleget fognak
mindenbol termelni.
Ami nyersanyag a nemet BIZ
rodalomban hianyzik (gummi,
nikkel, rez, OLAF, stb.), azok he
lyett potanyagot probalnak csi-
nalni es peldaul a barnaszen-
Dol maris sok olajat preselnek.
Gyapotruhak helyett Ok kezd-
tex el6szor papir, illetve ia
ruhakat csinalni es toluk ta-
nultuk meg mi is, hogy a
rayont (muselymet) hogyan
lehet faroStokbol termelni.
Termeszetes, hogy a tulsagos
nagy haditerhek mellett a ne
metek irtozatos adokat fizet-
mex es hogy a termelt javak
nagy reszet ell kell venni ado
ba az allamnak.
Ez a fegyverkezes viszont
idaig biztositott a nemeteknek
annyit, hogy a versaillesi SEER
coolest szetteptek, hogy oner-
zetuket visszanyertek es hogy
Ausztriat elvettek. AIT remelik
hogy idovel Ukrainat is elve-
SILK es akkor eleg elelmiszere
lesz a nemzetnek. EFT a re-
mem is tagadjak, ez
benne van Hitler konyveben
meglrt programban.
Ha tehat a fegyverkezes ma
irtozatos terhet is rak a nemet
nemzetre es ha az egyen boldo-
gulasaval mem is torodnek. AIT
hiszik, hogy idovel az ER0
naggya teszi nemzetet, ami a
prosperitast is meghozza. Ha
evtizedeken at zavartalanul ko-
zeledni tudnak az eredeti pro-
gramhoz, ketsegtelen, hogy ait
clerk.
EFT a remenyseget ada Hit
ler es a nazizmus annak a kis-
es nagytokesnek, akinek a sza-
bad rendelkezeset a vagyona
felett elvette es akinek a jove-
delmet is elszedi agyura.
Hogy NIT ad a szabadsag
teljes megfosztasaert a nemet
munkaSnak?
Feltetlenil t0bb szocialis
igazsagot, mint amennviben
resze volt odaig.
Bar a nemet munkasnak
mem szabad peldaul sztraikrol
meg csak almodni Sc, a nemet
munkast a gyaros elkuldeni
mem tudja. A beret a diktatura
engedelye nelklil mem szabad
levagni.
Az elelmiszer es hazber arak
meg vannak szabva a kereset-
tel aranyban.
Vagyis a nemet diktatura Is
fegyverkeZeS arAt kisehh r6cz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

elOlf mlndenC a QlKLaCura a
nemetek szamara.
Munkas szervezetek nincSe-
mex, csak az allami szervezet,
amelynek tagja minden mum
kas, de amely az allan, illetve
a diktatura akarata szerint
kenytelen mikodni.
Nagyjaban es ennyiben meg
egyeznek egymassal a naziz-
mus eS a faSizmuS.
A nazik azonban bizonyos
dolgokban a fasisztaktol elter-
mex.
A nazik fo-hitvallasa a nem-
zet imadata, amely sulyos XII
lengesekbe viszi a nazizmust.
Mikor a haboru utani evek-
ben a nemet nemzet ezer meg
alazasnak volt kiteve es mikor
a szocialista kormany az erint-
kezest es a kulturalis kapcso-
kat kiilf0lddel majdnem hia-
ba kereste, inert a gyoztes ha-
talmak reszegek voltak a gyo-
zelmi mamortol, a nazizmus vi
onerzetet, vi hitet akart verni
a nemet nemzetbe.
AIT valljak hat es ARA tani-
tanak gyereket es felnottet,
hogy a nemet nep a legkulomb
a vilagon. Bar JOAN emberek
tudjak, hogy mines nemet,
mines magyar es mines osztrak
"faj'', inert hiszen evszazadok
alatt a nepek es nemzetek ke-
veredtek (kulonosen katonal
megszallasok alatt) egymassal,
Hitlerek AIT tanitjak, hogy a
nemet "faj" tiszta, eros, xii
lomb minden mas fajtanal.
Es inert a testi, myers ero
imadatat hirdetik, legazolnak
es mindenkit, aki mem
hisz a durva eroszakban, aki
AIT mersekelni akarja, aki az
emberi indulatok nemi megfe-
kezeSere torekszik.
A faj imadata, a myers ero-
szak hirdetese, a haborura va
10 neveles hozta oket olyan SUI
lyos osszeutkozesbe a katoli-
kus egyhazzal, hogy ait ell
kezdtek uldozni.
Es inert a protestans egyhaz
is a keresztenyseget, a szerete-
tet, megbocsajtast akarja hir-
detni es inert a nemet papsag
mem volt hajlando felsobb pa
rancsra megvaltoztatni a dog
a protestans papok sza-
zait is elcsuktak.
S hogy a nemet nemzetet
teljesen elkulonitsek a vilag-
tol, hogy minel elesebben szem-
be allitsak oket a civilizalt vi
lag tobbi nemzeteivel, min
dent elkovetnek, hogy vissza-
allitsak a regi nemet pogany
vallast, amely szelidseget, fe-
lebarati szeretetet mem hirdet.
Eek a pogany hitek annyira
hogy egyik-ma-
six istent akar csinalni Hitler
boil. Es ezt a pogany mozgal-
mat mindenben tamogatja a
nemetek kormanya.
A german "faj" imadata volt
az egyik ok ARA, hogy a zsido-
kat kil0n0sen kezdjek iildozni,
de ket ennel sulyosabb ok, il
letve eel is volt.
Mikor Magyarorszag elvesz-
tette a szabadsagharcot, a
nemzet el volt csuggedve.
Bunbakot kellett hat keres-
nj es evtizedekig ARA tanitot-
tax benninket, hogy csak a
G0rgey arulasa miatt vertek
meg bennunket.
Hitler a zsidokat tette meg
binbaknak, akik oily elenyeszo
kisebbsegben vannak, hogy a
vad ellen tiltakozni mem tud-
max.
A mask eel az volt, hogy
parthiveit legyen mib6l kifizet-
ME. T. i. a nazik meg uralmuk
atu6fnIn o1Gff oJScS oroc mo r5y,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
AmERKAI magyar HlalAp

odOO P1OSldlIlOt hOVCtCiCCh, CD
Hitler akkor meg jobban fig
gott a birtokostol es a t6kes-
tol.
A nemet munkas ma sokkal
jobb helyzetben van, mint Hit
Ter elott volt. Ebben sok resze
van termeszetesen a haborus
iparnak, amely munkat ad, de
eppen ICY adhatna munkat a
tobbi ipar, ha a fegyverkezessel
kesz leSznek.
Konnyu megerteni minden-
kinek, hogy miert tudnak pill
lanatnyilag a diktaturak jobb
helyzetet teremteni egy nem-
zetnel.
Ha egy csalad felnott fiai
mind az apa felugyelete alatt
es parancsa alatt egyutt es
osszedolgoznak, er0sek lesznek
es megszedik magukat. { A
mormonok ma is meses egyha-
ri vagyonaikat akkor szereztek,
mikor a mormon hit kovet6i a
papi diktatura alatt egyuve
dolgoztak.)
Ez tortenik nagy vonalakban
a diktator parancsa alatt. Ha
ma nalunk egy diktator lenne,
ha mondjuk Roosevelt lenne a
diktator es a kongresszus mem
akadalyozna a torekveseiben,
PILLANATNYILAG jobb hely-
zet lenne az orszagban.
De a diktaturak alatt az en-
berek az egyeni vallalkozasok-
tol, akarasoktol, tanulasoktol,
stb. elszoknak, inert mindent
parancsra kell nekik csinalni
es gondolkoznak is helyettuk es
evek multan a gazdasagi fejlo-
des, csakugy, mint a kultura,
elsorvad.
Es ahogy egy csalad feln6tt
fiai nem hajlandok a sziiloi
diktatura alatt egyiitt es egyu-
We dolgozni, eppen ugy mem
hajlando AIT tenni egy egesz
nemzet minden fla sem, inert
mlndenki maga szeretne elni a
saJat eletet, ahogy 8 akarja.
Es ezt a szabadsagot veszi ell
a diktator.
Ma a nemet nep a szenvede-
seire, a megalaztatasra, az che
zesre elenken emlekszik es hal
lando a diktaturat elviselni,
inert megmentette PILLANAT-
NYILAG ezeksol a bajoktol. Ma
ketsegtelenul Hitlerrel van a
nemet nemzet nagy tobbsege.
De holnap-holnaputan a Jar
mot egesz biztosan megunjak,
dacara annak, hogy az vi nem-
zedeket Hitler a propaganda es
a tanitas eszk0zeinek a birto-
kaban a sajat kepere tudja fa-
ragni.
S inert a nemet birodalmat
orokre mem lehet kinai fallal
elzarni, a nemet polgar latni
fogja, hogy van szabad elet is a
vilagon es a diktaturat elobb-
utobb megunja.
Es ha elobb mem, akkor be-
kovetkezik a diktatura vege ak
kor, mikor meghal a diktator,
inert az 8 kezeben leven min
den hatalom, senki mem szab-
hatja meg, hogy XII legyen az
utoda. (Minden diktatura az
utodlason bukott meg idaig.)
Es a nazi diktator halalaval
valoszinileg megd6l a naziz-
mus, amely a diktaturara van
epitve.
A fasizmust es a nazizmust
kulonosen azert utaljak, inert
haborukkal fenyegeti a vilagot.
A "vilagnak" azonban m6dja-
ban van ezt meggatolni, ha a
fejlodes lehet6seget, a prospe-
ritas eszkozeit, a gyarmatokat,
stb. a diktaturak szegeny men,
zeteinek megadja. Azert sziilet-
tex a diktaturak, inert a habo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

Amikor egy olyan nagy es
tekintelyes magyar testiilet,
mint a Verhovay Segely Egylet
tarsasutazast rendez az ohaza-
ba, a legkoriiltekint6bb ala
possaggal tanulmanyozza az
utazas minden reszletet. Ma
ganember tevedhet az utazasi
alkalmatossag megvalasztasa-
ban es bosszankod odhatik folotte.
- A Verhovay Segely Egylet, a
melyre ugy tekint az egesz
amerikai magyarsag, mint We
delmez6jere es szosz6lojara,
ilyen tevedest mem engedhet
meg maganak.
Az amerikai magyarsag tor
teneteben vi fejezett irodott,
amikor a multi ev nyaran a
Verhovayak hajoja, az Euro
pa" kiindult a new york; kiko-
tobol. Volt mar magyar kiran-
dulas az ohazaba maskor is,
ezuttal azonban az egesz anne
rikai magyarsagot kepviselte
az a tekintelyes, pompas ESQ.,
port, amely fedelzeten talal-,
kozot adott egymasnak, hogy
latogatasaval orokos gyonyoru
hidat epitsen a sziilohaza es az
ujvilag magyarjai kozott. A
masodik generacios, az lit
szu-etett fatal magyarsag volt
ennek a hidnak a legszebb or
namentuma. Sok Greg ameri-
kas, aki bucsuzkodni ment XII
kikotobe, meghatott buszke-
seggel mondott nekik istenho-
zadot. Minden mas, ami tor
tent: a feledhetetlen ut, a ma
gyarorszagi fogadtatas es oft
idozes minden emleke kitOrtil-
hetetlen betukkel van beirva
sok magyar szivbe. A kiran-
dulok ugy tertek vissza, mint
a magyar lelki egyseg apos-
tolai
A Verhovay Egylet okos es
korultekinto vezetosege ezutta1
is a Hamburg American Line
North German Lloyd pompas
gyorshajojat, az Europat va
laSztotta XII a tarsasutazas eel
jaira. A multak tapasztalai
utan mem volt nehez a valasz-
tas. Az amerikai magyarsag
mindig nagy eloszeretettel a
hamburgi es bremai vonalon
utazott az ohazaba es az "Eu-
ropan" megtett ut meg szoro-
sabban fuzte a regi bizalmas
kapcsolatot. A modern hajozas-
max harOm ielSZaya. BIZTON-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

avatkozasa a tobbtermelest es
a helyesebb elosztast biztosit-
ia egy nemzetnek, vagyis amig
ARANYLAGOSAN rendezett
viszonyok k0zott el, megttiri
elete vegeig a diktatort.
Meg kell ismetelnunk, hogy
a fasizmus is, a nazizmus is je-
lenti a t0bbek kozt a VAGYON
ES A TERMELES FELETTI
ELLENoRzEsT, vagyis bizo-
nyos foku kollektivizmust
(egyutt-dolgozast, 0sszedolgo-
zast) jelent.
Voltakeppen tehat a szocia-
lizmus fele visz lassan ben
ninket.
Mert vagyonhalmozas es a
tomegtermeles, vagyis a ter
meles 0sszpontositasa feltetle-
MIL a kollektivizmus bizonyos
formajat kenyszeriti a vilagra.
A fasizmus, a nazizmus, a szo-
cializmus mindmegannyi poll
tikai rama, amelyben a KEEP kis
valtezasokkal ugyanaz. Az 6ri-
asokka mott termel6 cegek
(gyarak) kikenyszeritik a tar
sadalom ellen6rzeset, vagy
olyan modon, hogy a magantu-
lajdont meghagyjak, csak a
tulajdon feletti rendelkezest
veszik at az allan neveben,
vagy ugy, hogy a termel6 esq
kozoket is elveszik, amt a
kommunistak es szocialistak
akarnak. Exert az ellen6rzesi
Jogert kizd ma az nj deal,
inert a hatalmas csaszarsAgok-
ka mott ipari es kereskedelmi
vallalatok f0l0tti ellen6rzesre a
demokrata rendszerben is sziik-
seq van.
A fasiszta es nazi gazdasagi
program j6, de gytiloletes Is fe-
lesleges a politikai program
Juk, amellyel a polgarokat
minden jogukt6l megfosztjak;
es kul0n0sen gyiil0letes a nazik
programme, amely a hitet is Ell
akarja venni a nemet polgar-
t6l.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-08-19

mo, lima nebude trvati sta
lie, "a to jaro tn Dude krasne,"
konejsil zenu Kalina. Ale cha
pal dobfe pT1cinu smutne nala-
dy zeniny.
Navstevy Cestmfrovy ustaly
ted nadobro. Costa re Sucho-
ran do Chrastavy byla spojena
s nebezpecenstvfm zivota.
Blizily Sc zatim vanoce. Ka-
lima chystal sve zene pTekva-
penl; Hajny Spacil pfinesl do
zamku nenapadne krasnou je-
dllci a v m1stnosti "a kancelari
upJravoval ina vanocnf stro-
mecek. Kalina objednal Ka-
tus1 nekolik dark1, mezi jinym
take pekny prstynek, nebot ma
sperky byla Katuse chuda a
snubnf prsten, jinych pr
stenu nemela. Katuse prekva-
plla manzela nekolika uzitec-
nyml vecmi a ponevadz mela
ma svatky take mnoho chysta-
nj a ukl1zen1, pTi cemz poma-
hala hajna, zapomnela tech
dnech ma smutnou zimu a va
nocnl svatky ztravili manzele
We veselejsf nalade.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-08-19

Cestm1r Bolina byl O Vance
Mich prazdninach donna. jed
mono dine mel S otcem vaznou
rozmluvu, ktera We svych ma
sledc1ch mela rozhodujfci vliv
ma osud CestmlrGv.
"Jak Sc ii lib v SuchoTa-
nech?" tazal sc starry Bolina
syna.
"L1bf Sc mi tam tax dalece
dobfe," odv6til Cestm1r. "Mi-
sto jest pekne a take k Vacla-
VOW nam bl1zko, a byvam u
neho, kdyz jsou cesty schddne.
Kalina ma pekne mlsto. zij1
s Katus1 jake v nebi. Nine je
hire. Re sluzneho tTicetitrf
zlatych muslin platiti straw a
byt, a CO zbude ma odev?"
Gale tax Sc ozen!" radil O.
tee. "Vyzen1s penfze a zena 5
tvou sluzbou vyjde dobfe. Svo-
bodny clovek must platiti "a
vsechno, CO zena udela donna.
Tim Sc mnoho usetTf."
"Jako poducitel Sc mann O.
ZENITH" divil sc Cestm1r.
proc ne?" hovoril otec, kite
ry patrne tento navrh mel uz
davno "a lubem. "Coz neni
dost zenatych poduciteld? o
neveste, ktera by Sc k tobe no
dila, bych vedel. Soused Ma
linsky mi povfdal, re by tt Lii
dusku dali radi. Lidusku znas.
Je hezka a take dost pocvice-
ma. Malinsky il da patnact IT,
sic korun hotove, vybavu ma
.holka peknou a rada pry tie
ma, to rodicGm Tekla. Rozmy-
sli 81 to pfadne! Takova neve-
sta Sc tt tax hned nenaskyt-
mel"
Cestm1r sc hluboce zamyslil.
Gale jake poducitel muslin
m1ti k cement 1redn1 povolenf.
Muslin O tom promluviti S pa
mem inspektorem."
"Tak S MIN promluv!"
"Bude-li mi raditi k tomu,
tedy bych to udelal."
"a yer mi, re bys nechybil,"
fekl Bolina spokojene.
Behem v~anocn1ch prazdnin
radil sc Cestm1r stale s rodici
O teto zalezitosti. Nekolikra-
tie take oslovil Lidusku Malin-
skych ma ulici, a pohovoril 81 S
nj. 0 sylvestrovske zabave,
ktera Sc konala gu koruny' a
pc n1z sc tancilo, tancil Cest-
mir stale S Liduskou a k ranu
doprovodil il domG.
Vraceje Sc k domu svych ro-
dicG, hovoTil sam S sebou: eli
duska je hezke devce, prave
tax hezke jake Katuska. Yep
tam Sc inspektora, jestli bych
dostal povolenf k cement a v
kladnem pripade feknu Lidus-
ce, re il mann rad, a jestli by s.
mne vzala. Posledn1 den va,
nocn1ch prazdnin venoval Cest
mir ma cestu do okresn1ho me.
sta, ably promluvil S inspekto-
rem. Kdyz tento zadost jehc
vyslechl, pravil velmi blaho-
sklonne:
"Mate-li nevestu, ozente Sc
Rozumi Sc, re mus1te 81 wit:
devce zamozne, abyste mohl z
jej1ho pr1nosu pTisazovati ma
zivobyt1. Jen 81 sem podejte
p1semnou zadost, povolenl do.
stanete jiste, kdyz mate v Su.
choranech definitivu. Je to jer
forma, kterou vyzaduje zakon
re poducitel must o pvolen1
cement zadati. jake zenatemr
povede Sc YAM mnohem lepe
Takhle svobodny jste odkaza1
Sc stravou ma hospodu, z toht
kouka jen katarh zaludku, pro
toze musfte j1sti, co VAN pred
lozi. Neco pridate z zenins
pr1nosu a ledacos dostanete oC
rodicu skolnich d1tek: maslo
vejce, mleko, chleb a vselijak'
potraviny. TAX jenom S chut
do toho!"
Pedal Cestmirovi ruku a tel
cely blazeny o%poustel inspek
torovu 1radovnu. Re Suchofa1
psal otci, ably dosel k Malin
skym, je&li by mu Lidusku da
Ii a oznamil mu, CO mu fekl in
spektor.
(POkraE0van1l