Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-22
RHINE.
FrancOuzkI kriznfk

skych destroyerG odplulo z va
lecneho pT1stavu v Cherbourgu
ably tvoTily cestnou namofni
straz anglick6mu krali Jir1mu
VI. a kralovne Elizabete, ktef1
10. cervence pribyli do Fran
Gle ma statni n~avstevu.
Pr navsteve anglickych kra-
lovskych manzelG v PaTfzi do
slo k urcite dohode mezi Vel
kou Britanii a Francii k spoiled
ne akci v pffpade, re by V srp-
nu Nemecko chtelo napadnou-
ii Ceskoslovensko, jak Sc uda-
va z diplomatickych kruhu.
Cd sv6tove valky nebylo
snad jeste vetsf potreby doro-
zumenf mezi Londynem a Pa
fffzf, jake prave V teto dobe. A
to vzdor tomu, re Britanie j
Francie jednaly spolecne a
svorne FL. kvetna, kdy Nemec-
ko hrozilo vtrhnouti do Cesko-
slovenska. Nynf Sc napet1 IVY
silo, jezto Nemecko horecne
dokoncuje opevnen1 ma svych
zapadnich hranic1ch prot
Francii a Berlin nejevf znam-
ky, re by prijal kompromis V
otazce sudetskych NemcG, ma
kterem v Ceskoslovensku pra-
cuff dnem i noel.
Pozorovatele meme pesimis-
tictf pres to p~rojevuji nadeji,
re nesnaze mezi Nemeckem a
Ceskoslovenskem mohou byti
odvraceny behem srpna jedno-
duchym procesem: Nedovoliti,
ably ceskoslovenske plany ma
kompromis nedostaly sc k "a
tezkavaci zkousce drive, nez
nekdy V zar1.
- Zle tfsnene obranne linii
spanelsk6 vlady byla zasaze-
ma zdrcuj1c1 rama ma sektoru,
ktery ma podstatnou dGlezi-
tost v obrane Valencie, nasled-
KEN cehoz m1ze byti zmenen
cely obraz obcanske valky, jez
nyn1 vchazi do tTetlho roku.
Vojsko Generala Varely, pro-
niknuvsi hluboko do vladnlho
dzemf ma Jill a vychod cd from
ty z Teruelu do Sagnuta We W.
chodnim spanelsku, zaujalo
posice, z nichz ohrozujf nejen
Valencii, nybrz MONA i Cuen-
ca a Madrid ma zapade.
We vladnfch zpravach Sc
pravi, re povstalci ztratili "ti-
Size a tisice" zabitych a rane-
nych. z povstaleckeho hlav-
nfho stanu Sc oznamuje, re by
10 zajato cd 5000 do 1000
vladnich vojakG.
Varela zfejme vyuzil SOU
stfed6n1 vladn1ch vojsk (na
100000, ma fronte asi SO mil
ma severovychod cd Valencie.
: Mora de Rubielos, Albento-
sa a San Augustin, ma fronte
22 mil, byly dobyly V prudke
offensive, pr n1z pouzili vsech
moznych zbran1.
Mora de Rubielos, ktera je
ma konci vybezku, drzeneho
vladimir vojsky diva mesice,
ma sever Cd silnice do Sagnuta,
padla rychle pred utokem.
Povstalci prav1, re vztycili sve
vlajky v meste 80 minut pc
dobyti zakopG, chran1c1ch me-
sto.
Ma Sc "a to, re RICHLY 1stup
vladnich vojsk byl proveden
proto, ably 100000 muz6, hail
cfch vybezek bylo. zachraneno
pred zajet1m, nebot povstalci
prudce dolehaj1 ma zakladnu
vybezku z obu stran.
VIada zaluje, re italsti vo-
jaci sesflili Varelovo vojsko a
re dive ste italskych del bylo
postaveno do posic "a mimi. V
polodfednf zprave z Valencie
sc pravf, re Albentosy bylo do
byto vyhradne italskymi voja-
ky. Dodava Sc v nj, re "repu-
blikanske nejvyssf velitelstvi
dobre vi, re vsechna vojska O.
perujfcf v okoli Sarrionu jsou
Italove."
Pokus povstalcd O nalet ma
Valencii byl zmaren 1cinnou
palbou z protiaeroplanovych
del, jfz bylo zahnano pet pow
staleckych letadel.
Giu1io Kardinal Serafini,
prefekt kongregace papezske
rady a jeden z nejucenejs1ch
clenG svate koleje, zemfel Y
staff II roku. Kardinalem byl
imenovan 80. cervna 1880.
V pondel1 pocal tfetf rok
boj1 We spanelsku. V dobe tie
1eroroopo oci indnn million 1id1