davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1938-05-06
ToMADo DE LA REvIsrA NEWS OF SPAIN"
Fl DR.. Federico de Onis hace publica SUI adhesion
a la causa del pueblo espanol
production de Roberto Lado)

una ESpana IFOeraa y m0derna.
"Hablando en- otra OCCASION a
los sefarditas de New York ex-
plique como su expulsion naci6
de la estrechez de concepto de
Espaha de aceurdo con las ideas
de Europa y germanicas, y con-
trario al caracter amplio v tole-
rante de la Espana medieval.
"Al hablar cada dia, en- mis-
classes, de Cervantes, de nuastro
teatro, de nuestros mfsticos, de
la novela picaresca, de Quevedo,
de J~ovellanos, de LARA, de Gal
dos, de America, me encuentro
siempre con la tragedia latente
de nuestro pueblo, que desde ell
siglo XVII Sc ha manifestado en-
una serie de guerras civiles en-
las que Sc repiten bajo diferen-
ties nombres y apariencias las
mismas realidades Y hechos, con
tai semejanza, que viene uno a
Greer que los vivos son movidos
no por voluntad sine por la vo-
luntad de sus antepasados muer
tos.
! HE vivido esta guerra en- mi
puesto y a mi manera, siempre
acompahado de pesar, esperan-
do una paz impossible. No soy
polftico y nunca 10 sere. Ell mo
two de mi partida de Espana
fue mi repugnancia hacia la Els
pana Official; para poder, libre
de ella ,sentirme en- solidaridad
solo con los valores verdaderos
y positiVos de nuestro pueblo.
He hecho ESQ y ESQ continuare
hacienda; pero como mi asia
miento de las luchas de Espana
puede ser ma interpretado,
quiero hacer p1blico, por medic
de esta carta a ~vosotros, de una
vez y para siempre, mi opinion
personal, que es como sigue:
mo obstante no ser un poll
tico, yo soy, he sido Y sere STEM
pre- I'm hombre que pone liber-
tad, democracia y justicia So
cial sobre todas las cosas. Nun
ca he hecho declaration de apo
20 a ningdn gobierno 0 partido
polftico durante la Monaruufa
o la RepGblica pero en- este mo-
mento critico que encuentra a
IN Gobierno que en- las circuns
tancias mas diffciles ha tenido
exito en- la organization de I'm
heroico pueblo que muere por
las ideas que 20 creo, 20 decla-
70 mi complete solidaridad con
csc pueblo y su gobierno.
"Despues, amigos mics, 81 Ell
Gobierno triunfa, volverG a mi
inependsncia y aislscnisnto d.
soaa sGaaSap alitna; pre- VI Il
La gaceta., 1938-05-06

Los "negocios" ofrecen coo :
perar con ell Presidente, en- pro-
yecho de la colectividad.
lQue 10 hagan cuanto antes
pero que sea una cooperation
mas leal que la ofrecida en- los
meses de vida del Aguila Azul.
Una cooperation que no exije
grandes SACRIFICES de otros, y
de ellos... ell deseo de cooperar.
Cansados estamos de "cuen-
tos" patrioteros y de hechos
ultra-egoistas.
La gaceta., 1938-05-06

Don Carlos de la Casa, encar-
gado de negocios de Espana,
mand6 aver una nota a la secre1
TARA de estado en- la que ell go
bierno republican, espanOl ra-
tifica su confianza Y fe en- la
victoria.
Contiene la nota los IS puntos
que listed leyera en- este peri6-
dico, hace pocos dias.
Ell pueblo espanol no pide e
jercitos extranieros nj que le
regalen aeroplanos Y armament
toS.
Demanda Ia Repdblica 10 que
es justo, 10 que lie pertenece, Ell
derecho a comprar armas y mer
cancfas de diferentes classes en-
los passes que con ella SoStlenen
relaciones cordiales.
Espana no esta en- guerra di-
recta con dos potencias extran-
jeras; pero los gobiernos de Ro-
ma Y Berlin mandaron a Fran
co soldados, artillerfa, aviones
w.. contin1n haciendole envfos.
Los facciosos espanoles, los
rebeldes, los sublevados, los
traidores, no forman una ma
ci6n, aunque Francia, Inglate-
IRA y Estados Unidos, por me-
dio de la no-intervenci6n " la
neutralidad, les han venido dan
do la alternative" v equipa-
randolos con ell regimen demo-
cratico Y legftimo.
La gaceta., 1938-05-06

Cleric individuo decia: los pc
ri6dicos Sc vendieron en- ell case
de Whitaker.
Podemos informarle a este
caballerito, y podemos probar-
selo, que este peri6dico no vende
su criterio a nadie.
ST 81 siente "debilidades," 81
81 es capaz de venderse, no atri-
buya a otros sus propias faltas.
La gaceta., 1938-05-06
CHUNGAS Y NO CHUNGAS
Nuevo institute. - Federico de Onis. = Los ma
Espana y Ia victoria.

Cuando Toxic, en- cuanto a
Russia, pase de las palabras a los
hechos... los chinos, barreran a
sus enemigos con extrardinaria
facilidad.
Evening star., 1938-06-14

Twizzler Answer.
The word one appears 10 times on
! 81 bill.
Evening star., 1938-06-14
Breaking an Old Rule.

IN THE good old days of auction, be-
= fore contract was ever thought Of,
a fine rule was invented, which is:
Against no-trump contracts. open the
fourth best Of your longest and strong
est suit. This rule was carried over
into contract and is still universally
used. While it is generally correct to
follow this rule, we hold that there
are certain occasions when 1t is def
nitely poor lead. The following hand
is an illustration.
Both sides vulnerable.
South, dealer
AJ84
vK62
<752
:ioss !: ''' WE = :a5s4 :aiHs'
>AQ93 S <J6
%s65 &l072
AKQ7
~A73
<K10s4
&KQJ
The bidding:
South West North East
INT Pass 2NT Pass
3NT Pass Pass Pass
VESTS only four card suit is dia-
monds; his partner has made no bid:
hence he has obtained no informa-
ton and must lead blindly. Without
prejudice let us now decide what the
normal result will be with an opening
lead OF the fourth-best diamond. De-
clarer has opened with a no trump,
and in about four out of five cases
will hold the king Thus a diamond
lead will give him trick which ordi-
narily he would be unable to make.
Now II West held five diamonds, he
should be perfectly willing to give up
a trick. for the simple reason that if
East can get on lead just once before
declarer can run OF nine tricks, q dia-
mond return will probably set the
contract. However, West holds only
four diamonds and 1t Is definitely not
worth while to give up q trick in order
later to win only three tricks in the
suit.
AS the hand was played, West
opened the ten Of hearts. With q
sequence. this was safe opening lead
and preferable to either q spade or q
club opening. Declarer was powerless
to gather more than eight tricks, but
1t is worthy Of note that the so-called
correct opening Of q diamond would
Immediately have presented him with
his contract.
tCopyright. 1e3sJ
Twizzler Answer.
The word one appears 10 times on
4 II hill
Evening star., 1938-06-14
TwENTY-oNE years ago Mrs. George

TWENTY-ONE years ago Mrs. George
Wieland's husband made her q
present Of two pairs Of canaries. What
started as q hobby became a business
for Mrs. Wieland when her husband
was forced to quit work because of an
automobile accident
Mrs. Wieland styles herself as a
bird chiropodist," because her work
consists mainly of trimming birds toe
nails to keep them from tripping in
their cages and breaking their legs.
When such an accident occurs she
answers hurry-up calls at any hour
of the day and late at night. With a
tiny surgical kit she speeds to the
scene Of the tragedy.
nti-Camel Law.
Nevada's legislators in 1875 were
called upon to pass q law against
camels running loose on the State
highways.
The unusual situation arose from
the fact that several camels had es-
capped from camel corps" which the
United States Government in the
1850s had attempted to install on the
Western deserts. These we're reported
seen at various times and places, so a
law was passed to eliminate" them.
Evening star., 1938-06-14
Winning Contract
Bv THE FOUR ACES.

David Burnstine. Merwin D. Naier.
Oswald Jacoby. Howard Schenken.
worlds leadfnS team of -four. inventors
of the system that has beaten every
other system in existence)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23
(FolytataS)

August munkat kert a
Tanchen es beallt cowboynak.
Edesanyjanak leveleket irt -
akkoriban mem volt olyan biz
tos, hogy Texas deli reszebol
eljut-e egy level st. Louisba -
es tudatta, hogy egyel6re oft
marad Texasban, inert csak
ICY van ra remenysege, hogy
valahol raakadhat az occse
nyomara.
Megkerte az anyjat, hogy az
iiZletben valo reszet ada ell,
inert biztos volt benne, hogy
egyhamar st, Louisba vissza
mem terhet.
Es mintha megerezte volna,
hogy k0zel negyven even At az
utjaban mem all meg, Schmidt
Katalinnak mem irt es mem
tizent semmit.
Beiziegel August csak ot ho-
1apig volt cowboy, inert azalatt
= superintendent megismerte
IS meglatta benne az eletreva-
16sagot es az iizleti keszseget.
6t h6nap mulva August mar
Mexicoban jart, hogy olcsd
marhat vegyen Goodnightnak
IS AIT Atcsenpessze a hataron
Termeszetesen a neve is, a
mestersege is cowboy maradt
azatan is, inert hiszen a marhs
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

tenyeszto rancheken a fore
manon Xviii cowboy volt min
denki, de a mestersege az lett,
hogy marhat vegyen es clad
jon.
Ez nemcsak ARA vail, hogy
ugyes volt, hanem ARA is, hogy
a superintendent vagy a Good
night bizalmat teljes mertek-
ben megnyerte.
Akkoriban mem kuldtek a
marhagulyakert a vev6k es ell
adok checkeket egymasnak.
Aki lement Mexicoba, hogy
egy-ketezer marhat megvegyen,
az magaval vitte annak az arat
aranyban vagy bankokban.
Es mivel a hataron hol ide,
hel oda allandoan csempesztek
aszerint, hogy melyik oldalon
volt eppen nagyobb keletje a
marhanak, ezeket a bank6kat
olvasatlanul kellett megbizot-
takra rabizni.
Megt0rtenhetett peldaul az
lnogy egy-egy gulyara a hatar-
6rseghez osztott katonak le-
csaptak, AIT elkoboztak; vagy
megt0rtenhetett, hogy india
nok vagy rustlerek (marhatol-
vajok) csaptak lie egy gulyara
Akit ezzel a veszedelmes mes.
terseggel megbiztak, az urs
volt Gletnek Is halalnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

fiirdeSert De aztan csak befele moSolyog.
Boldogan, nagyon boldogan, inert ARA
mindennel dragabb koszonetre gondol, amt
oft kapott a csolnakban, amirol mem tud
senki, csak Ok ketten es ami Matt olyan
nagyon mindegy, hogy nit fecsegnek lit
ossze- -vissza ezek az idegen emberek. Lop-
va Pinty6re nez es elkapja a lany titkos
pillantasat. Odaadas es szere'em van eb-
ben a tekintetben es szive melyeig er.
Macy bugassal erkezik meg Beleznay
professzorek Bugattija. Ekkorra mar Pin
ty6 atoltozott es Pista van benn ka-
binben
- Jai tie haszontalan lany, hogy meg
ijesztetted ezt derek Zsemberyt, - kor
holja rogton Pintyot kisse meggyozodes
nelkul az anyja.
- Hogyan, hogyan? - erdekl6dik a
professor.
Pinty6 bosszankodva tudja meg a
Zsembery telefonalasa tortentet Beleznay
professor igen jol mulat historian, de
mikor fuldoklasi esetre keriil sor, ala
posan megmossa lanya fejet. Beleznayne
is ajuldozik vagy kett6t es ICY vegered-
menykeppen dr. Zsembery Bertalan meg
kappa az elegtetelt Mint condos csaladtag
es joszimatu tavolbalato szamos kitiinteto
jelz6t kap mindenfel6l, ami megtepazott
onenetet valamicskere helyrefesiili. Kar
az, hogy hallania kell megint, mikor Be
leznay professor a hozzajuk csatlakoz6
Banyay doktornak szivelyesen, Zsen1bery
szerint tulszivelyesen, fejezi XII koszonetet.
Ha ez kis epizod elmarad, akkor Zsem-
berry nap izgalmai utan aranylag ismet
kiegyensulyozva i'll lie a vacsorahoz szi-
geten Beleznay csaladdal, az evszazados
tolgyek alatt sep 6szi esteben, amely-
mex osszhangjat kivalo ugyved reszere
csupan Banyay Pista jelenlete zavarta.
zsembery maga sem tudta, mi ez. De
volt az amerikai flu szemeben valami at
szellemilt tiiz, valami titokzatos feny,
amt eddig mem latott es ami megmagya-
razhatatlanul ellenszenvesse tette szamara
Megrontotta ez furcsa valani az eddigi
folenyeskedeset, amt az tjvilagbol idesza-
kadt orvossal szemben fel tudott venr1i. Ia
varba jott mondat kozepen, ha ranezett
es latta, hogy Banyay doktor szorakozottan
keresztil pillant rata
Mi az 0rd0g van lit tulajdonkep-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23
Az neha formalis haborut vi

Az neha formaliS haborut vi
self a vamorok ellen, a rustic
rex ellen, az indianok ellen,
hogy a mexicoi oldalon gyak-
ran valtakozo kis forradalmar
generalisokrol ne is beszeljiink.
Aki elindult egy ilyen ultra
tiz-husz-otvenezer dollarral, az
esetleg neha ugy teri vissza,
hogy hatalmas vagyont szerzett
egyetlen utjan a gazdanak.
De visszaterhetett ugy is,
hogy a penzet elvettek, vagy
a gulya egy reszet elraboltak,
vagy egynehany cowboyt elite
metett utk0zben.
Es a gazdaja akar az egyik,
akar mask elintezest terme-
szetesnek talalta abban az id6-
ben.
Beiziegel August mem volt
meg husz ewes, mikor ilyen bi-
zalmi allasba keriilt, ezt azon-
ban mem kell csodalni.
Az az lido fiatalsag korsza-
ka volt.
Az amerikai fiuk tizenhet-
tizennyolc ewes, korukban no
siiltek es a IS Ewes cowboyt
mar kisse 0regnek tartottak.
A barat, a rokon, a hat6sag,
a karhatalom akkor a revolver
volt a nyugati allamokban az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

embernel es ezzel a jatekszerrel
idosebb emberek mar rendesen
mem olyan szivesen babralnak.
A harminc evet meghaladott
nyugati embereknek vagy sa-
jat ranchiik> volt, vagy fore
manok voltak egy-egy nagy
ranchen, vagy bealltak sheriff
mex vagy rustlernek.
August hamarosan levelet
kapott az anyjatol.
A derek anya, aki a prairie
foldjeb6l kaparta XII annak ide-
jen az elelmet ket kis magzata
szamara, igazi pionir asszony
volt, aki mem ert ra sirankozni
es aki megertette, hogy oyer
mekeit a Macy Nyugat t6le
egyel6re elvette.
Megirta Augustnak, hogy
Georgerol meg hirt mem hallott
es a lelkere kototte, hogy jar
taban-kelteben keresse.
De amiert August 6lete We
geig kiil0n0sen halas volt az
8 nagyszeru anyjanak, Belize
gelne hazafele mem hivta egy
sz6val sem. Csak ARA kerte,
hogy ha George-ot negtalalja,
vegye maga nelle, inert akkor
q maganyt nyugodtabban fog
ia viselni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

gyofsasaggal meses gazdagsag-
hoz vezettek.
A sajat szemeink elott' folyt
lie az a tizen0t ev, mely alatt
az autoiparban milliomos ipar-
fejedelmek lettek kis senkik-
boil es volt egy r0vid par ev,
mikor az Insull-fele villany-
spekulansok arattak.
Mikor a ket Beiziegel gyerek
TeXasba ment, a marhatenyesz-
tes aranykorszaka volt ebben
az orszagban.
Elelmes, igyekv6, meresz en-
berek, akik sem az arnyekuk-
tol, sem a golyotol mem feltek,
akik hajland6k voltak es tud-
tax sziikseg eseten indianok ell
len harcolni, akik k0ny0riilet
nelkul kigyujtottak egy-egy tu-
cat squattert a f0ldjikr6l,,
neutrality-suspicious. hirtelen
hatalmas vagyonokat szerez-
tex. Csak husz evig tartott ez
q korszak, de ez alatt a husz
ev alatt tiinemenyes marhafe-
Jedelemsegek termel6dtek XII
leginkabb Montanaban, Wyo-
mingban Is kiil0n0sen Texas
ban.
Talan eek a lehet6segek Is
mem a n1esterseg szeretete tar
totta Beiziegeleket Texasban.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23
IRTAK: FAY FISHER ANDOR ES BEKES ISTVAN

pen? morfondirozott magaban es maid
a torkan akadt egy csirkecsont.
Ekkor raesett veletleniil a tekintete
Pintyore. A lany az apjaval beszelt, de
SCENE csodalatoskeppen masfele nezett
Zsembery Bertalan mem volt buta ember
Egyszerre tisztan allott e'6tte helyzet
Pinty6 Pistat nezte 'edten IS flu te-
kintete simogaton, titkot ORION pihent a
lany arcan. Zsembery fejeben egyszerre
nappal vilagossag tamadt.
Ezek szeretik egymast. Egymasba
gabalyodtak
Mivel pedig altalaban Zsembery Ber-
talannak kis velemenye volt az ugyneve-
zett szerelemr6l, amely Sc telekk0nyvvel,
Sc hazassagi szerzodessel, Sc protekci6val
mines osszefuggesben, rovid szamadast csi-
malt. vagy a. lany szediilt belle holmi anne
rikai dollarmesekbe, szabadon Hollywood
utan, vagy fiatalember ohajt neni orvosi
karriert csinalni valahol, valahogyan. Ez
pedig igen csak keresztezne az 8 ponto-
san kicirkalmazott k0reit, amelynek k0zep-
pontjaban Beleznay csaladba val6 be-
n6siiles szerepel Tehat tenni kell arrol,
hogy ez az amerikai komeda siirg6sen le-
bonyolittassek Az ilyen csolnakkiran
sok felettebb artalamasak jozan eszre.
Meg kell meg idejeben inditani az ellen
offenzivat
Vegignezett az asztalon. Beleznay
most Pistaval melyedt el nagy beszelgetes-
be. zsembery tudta: professor mem al
kalmas alany az ilyen csatarozasokra. Pin
ty6 gyiimolcsot hamozott szotlanul. Gye-
rex Vegre is a mama mondja XII a vegs0
sz6t A mama pedig mindig az partjan
volt A mama tudia ertekelni DIR. Zsem-
berry Bertalan kiveteles erenyeit. Tehat a
mama lesz ismet legjobb fegyvertars.
- Remek ez barack, meltosagos
asszonyom - nyujtotta Zsembery talat
a professzornenak = meltoztassek csak
nezni, milyen kaprazatos ez szels6. Pa
rancsolion - isssis
A h0lgyek, kIlonosen az id6sebbek
mindig halasak a figyelemert. Beleznayne
is elbajolt mosollyal parancsolta XII a tai
Dol legszebb barackot Is megjegyezte:
= Latja Zsembery, ezt szeretem ma
gaban. EFT condos el6zekenyseget Maga
a legjobb ferjanyag vilagon.
Ebben a pilanatban Zsembery Berta-
Ian ftileben az angyalok muzsikaltak, va
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

gyonrol, sikerr6l es minden foldi j6r6l.
Meg szerencse, hogy Pinty6 es Pista
a professzorne utolso mondatanA eppen
koccintottak konnyu vorosboros poharral
es mem hallottak abb6l egy szot sem.
XVII.
Voltal-e boldog mar Pesten?
Kaptal-e csokot Budan?
ultel-e edes kettesben
szigeten, szerelmesen, ejfel utan?
ALI meg Lanchidon egyszer,
ha el0mlik a holdsugar
es rogton megerted,
hogy inert kell lit elned,
hogy inert Pesten legszebb nyar!?
A szmokingos zongorista egy lacy fu-
tammal befejeZte dalt es vOroshaju
enekesn6 elhallgatott Taps Is zsivaj tort
fel az elegans Astor barban es diz6z ell
biivol6 mosollyal hajlongott
Az egyik asztal mellett, a sUpped6 kar-
szekben Kitty fele hajlott Tornay Akos:
Most mondja meg nekem, miert
jottiink mi ide pont az Astor barba? Hogy
jutott ez eszebe?
Kitty felhuzta vallat:
= Miert eppen ide? Miert mentink
volna mashova? Mem szep lit?
- De igen Ez rendben van. Maga
n1indenaron AIT akarta, hogy vigyem el
egy barba De miert akart idei0nni?
Titokzatosan SAHARA tette mutat6uj-
jat lany.
- Rejtely. Ki mem talalna sose
Ugyanis en- ennek barnak nevet ismer-
tenn csak k0zelebbr6l A multkor nlikor
Beleznay tanareknal voltunk, oman ide
jott lie egy vendeg valami Zsembery iigy-
we'd, akivel mar yongy0starjanban is ia
lalkoztunk., Gondoltam, ha neh j6, akkor
nekem is jo Ma most mar erti? u,
Ternay Akos ugyan valami kiiloniege-
sebb magyarAzatot vart, de ennyi Is eleg
volt neki Azonban Kitty meg negp6tolta
par szova1 IL, gf1
Meg aztan LATHAM, hogy maga
mennyire jaratlan bariigyekben Pesten.
Negyed6raig gondolkozott rata, hogy ho-
va menjiink es ujsaghirdetesekb6l akart
valanit kiokoskodni Hat latja, megmutat-
tam, hogy ennel meg en- is tobbet tudok.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

Megirta ait is, hogy az Au-
gust reszet az uzletben a part
nerenek hatezer dollarert clad
ia es hogy 8 maya megmarad
a sajat mestersegeben, az etter-
met megtartja. Mert a fla pen
zet meg fogja neki orizni.
Kozel egy evig, tizenegy ho-
napig tartott, amig a ket test
yer hirt kapott = a st. Louis
ban maradt edenya utjan -
egymasrol, ami azonban mem
jelentette AIT, hogy azutan ta-
lalkoztak is egymassal.
George mem akart a Plass
farmrol elmenni, ahol 8 is meg
szerette az eletet, meg ct is
megszerettek. August sorsa pc
dig mar akkor felfele ivelt es
mem valhatott el Goodnighttol,
aki mellett lassan ismert en-
Der lett bel6le.
Texas viszont egy kicsit nagy
volt ahhoz, hogy vizitelni jar
janak egymashoz, inert meg
tartott volna legalabb ket he
tig, hogy az utat bejarjak.
oriiltek neki, hogy ratalaltak
egymasra es oriilt az anyjuk,
hogy a fiai boldogulnak IS
i1a mem is az anyjuk szoknyaja
mellett de ember lesz be-
|l6ltik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23

A ket Beiziegel elete vegeig
sem tudta elhatarozni, hogy
mi tartotta 6ket fatal koruk-
ban TexaSban.
Sokaig AIT hittek, hogy a
cowboy elet, a marhatenyesz-
ties, amely akkor aranykorsza-
kat erte ebben a hazaban,
oket is megfogta es hogy a
mesterseget szerettek.
Eletlik alkonyan azonban So
kat vitatkoztak rata, hogy ta-
Ian csak a hatartafan terulet
es a rata lev6 hatartalan le-
het6seg vitte 6ket Texasba.
Ennek az orszagnak a tor
teneteben mindig volt egy-egy
termeny, vagy egy-egy ipar-
cikk, amir6l AIT a korszakot
lehetne nevezni.
Volt nehAny ev, mikor a deli
gyapottermeles termelt XII kis-
kiralyokat es volt lido, mikor a
cukornad adta a milli6kat q
leggyorsabban a nyitott SCENT
embernek.
Volt aranykorszaka a folyam
haj6zasnak es volt egy lido. mi
kor a sz0v6ipar, vasipar, a
buffalo-b6r ertekesitese nyuj-
totta azokat "a szenzaci6s lehe-
t6segeket, arnelyek mesebe lilo
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-06-23
(Folytatas)


A professzorne valasza meglep6dott,
de mem nyugtalan.
- Hat mem egyutt randultak XII? Mi
t0rtent?
Ugyanis mikor en- kierkeztem -
nyogi XII nehezen az igyved - Pinty6 mar
elment Banyay doktorral motoroson. Es
meg nem jottek vissza.
- Ma maga j6l megjarta, doktorkam
negedeskedik az asszony. - Azota folly
ton varja 6ket Kellemes vasarnapi szora-
kozas Kepzelem, NIT veszthetett azota
bridzSen
Zsembery kezdi elveszteni kis mara
dek tiirelmet. Ugy latszik, az anyai osz-
ton ez esetben cserben hagyta Beleznay
professzornet Kiil0nben erthetetlen lenne,
hogy mem eszmel ra ARA veszelyre
mely ezen zsufolt vasarnapi Dunan XII
randulokra leselkedik. De azert kinosan
keriilgeti dolgot.
- En- egyaltalan mem bridzseltem ide-
kint, meltosagos asszonyom. En- nagyon
nyugtalan vagyok. Mar regota visszaj6het-
tex volna
- Ugyan, Zsembery, felesleges az IL
galom Biztosan jol erik magukat Hat
mem mondom illetlen Pinty6t6l, hogy ma
gat ICY megvarakoztatja, de tudja, hogy
mennyire szereti Dunat Is boldog, ha
idegeneknek is mutogathatja. Nemsokara
mi is indulunk XII az urammal, varjanak
meg benniinket Es ne idegeskedjek. Eleg
maganak az iroda Vasarnap pihenjen. A
viszontlatasra!
Kezeit csokolom - pottyan XII a
$40 Zsembery eltatott szajab6l. Alig tud
hova lenni a bosszusagtol Is csodalko-
zastol Csak akkor csukja be szajat, mi
kor hallgatot mar regen vissza akasztot-
ia horogra. Es hozzateszi csendesen:
- kutyafajat neh, de szamarsagot
csinAltam Nevetseges lehettem.
Az idegessege ugyan elparolgott te-
lefonalas alatt, viszont megn6tt a merge.
Az az erzese, hogy ha most megjon Pinty6,
hat alaposan megmondja neki. Els annak
az amerikainak is. Vegtere is megis csak
valaki, mem lehet lit knevettetni az egesz
klub el6tt. A teremtesit ennek vilagnak
Meg ha szazszor a Beleznay professor
lanya az illet6. Es ha ezerszer egy amerikai
orvos vagy milliomos vagy mi csuda!
Duhosen megy keresztiil az eptlet