Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-12-02
Z WaShingtOnu.

SLl V AIIICIlCC, PIOIIldSll JOllII
Collier, indiansky komisar, re
German American Bund, vys1-
Ia nazisticke agenty do indian
skych reservac1, ably ziskali
"prave p1vodnf Amerikany"
Ia cleny Bundu.
- Americke vyslanectvl v
Berline dostalo instrukce stat
niho departmental, re must po-
slati novou notu nemecke VIA
de v niz Dude trvati ma absolut-
MIN pTevzeti rakouskych dlu-
hi vteto zemi.
Americka vlada poslala ne
mecke pT1slusnou notu 6. dub
ma, kratce pc tom, kdy Hitler
obsadil Rakousko. Nekolik
mesic6 preslo aniz bylo ma tuto
notu odpovedeno, az teprve
minuly tyden nemecke zahra-
nicnf ministerstvo poslalo Cd
poved jejiz text nebyl publ
Rowan, ale O n1z statn1 sekretaf
Hull rekl, re zcela nevyhovu-
je..
- Obrovska tezka industrie
Ameriky je ma ceste velkeho
rozmachu a Dude zamestnavat
miliony muzG ma zahalce ma
sledkem vladn1ch objednavek
a velkeho vladniho programu
zbrojenl.
Stavebni program valecnych
a obchodnich lodi Dude udrzo-
vat vsechny lodenice v nejvetsf
cinnosti ma deset pristich let
zatim, co ostatni tezka indus
trie Dude mftt pine ruce prace
s dodavkou potrebneho mate
rialu.
Tovarny ma aeroplany jsou
jiz dnes pozadu sc stavbou
1900 vojenskych a namorn1ch
letadel a Dude ma Mich jeste
zadano, ably do IL mesfcG
zdvojnasobili svoji vykonnost.
Automobilove tovarny, to-
varny ma traktory a dflny ma
vyrobu stTelnych zbran1 dosta-
nou dodatecne objednavky k
dodavkam vojenskeho zafize-
nj a vyzbrojen1 v poctu nejvet-
sim v historic naroda.
Delnictvo zvysenymi vypla-
tami dostane nejvetS1 podil to-
hoto vydani a S jeho nasledu-
jicim zvysenfm spotreby potra-
Wy, satstva a jinych potfeb a
produktG farem, pomGze tez
zemedelcGm.
Plany ma move vyzbrojenf
nejsou Size jeste dohotoveny,
ale ma stavbu valecnych lodi
Dude utraceno ctvrt miliardy
dollaru letoSniho roku a v pri-
slim roce ma $500, 900, 900.
Komise pro obchodni lodstvo
zadala kontrakty ma 43 OBJ
chodn1ch lodi, jez budou po-
staveny nakladem $125,0OO,-
900. Pristine roku Dude sta
vet 55 lodi. Celkem ma komi-
Sc V 1myslu postavit 500 lodi.
= Kongresnik Martin Dies,
demokrat z Texasu, predseda
vyboru domu zastupc1, vyse-
trujfcfho protiamerickou Gin
most, vyzval tri vykonne tired
Milky Rooseveltovi administra-
ce, ably zavdecili Sc Spojenym
Statum a podali resignaci.
Pravil, re resignace sekreta-
re vnitra Ickese, sekretarky
prace Perkinsove a administra-
tora WPA Harry Hopkinse by
pfispely k navratu normalnich
pomerG We Spojenych Statech
vice nez cokoli jineho.
zadal tez, ably S mimi sli vsi-
chni tt, ktere pTijali do 1radu.
Prohlasil, re velka vetsina de-
mokratG zada, ably byla prove
dena tato ocista a projevil mi
neni, re by tim byl sjednan sou
lad demokraticke strane.
Zvlastnf 1tok podnikl ma Icke-
Sc, ktery jej naval "a jeho We
den1 vysetfovan1, jez mu bylo
svefeno, "nejvetsfm hlupakem
V nasf politicke historii.',,
= Earl Browder a JIM tired
n1ci komunisticke strany We
Spojenych Statech NELL by byti
poslani do vezen1 a odkazani k
pokute $1,000, protoze nedali
registrovati svou stranu u de-
partmentu statu jake americ-
kou jednatelku komunisticke
internationally a sovetskeho
Ruska.
Kongresnfk Martin Dies, de-
mokrat z Texasu, predseda
kongresniho vyboru, vysetfujf-
clho neamerickou cinnost pro-
jebil toto mlneni dopisu, KITE
rV a6roSOVa1 St2tnimu cokrotS