Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-30
Hnuti o volebnf pravo zen "a
pocato pred devadesati lety.
F. L. l. S.

Ones nabyvajf zeny obcan-
stv1 a vsech who'd S MIN spoje-
ma stejnych podminek ja-
ko muzi. A pfece tomu nenl
davno, pouhych osmnact let,
kdy jeste Americanky rodile i
naturalisovane nemely ami "a
kladnfho prava volebnfho. S
vybojovan1m tohoto prava do
stavilo Sc postupne prava vo-
lebnlho. S vybojovan1m toho-
to prava dostavilo sc postupne
i uznanf ostatnfch prav OBJ
canskych a politickych: prava
ma zastavanf zodpovednych
mist v 1radech, prava naklada-
tt sc sym majetkem Poole
vlastn1 vile, prava zasedati V
porote a j.
Hlasovacf pravo pro poll
ticky odstrcenou polovinu a.
mericke populace stale sc sku-
tecnosti prijetlm 10. dodatku k
1stave Spojenych Statd. "Pra-
vo obcan1 Spojenych stat ne
Dude Spojenymi Staty odpfra-
no nebo zkracovano z d1vodu
pohlav1," prav1 prvy paragraf
dodatku.
Schvalenfm dodatku trent
ctvrtinami 48 stat1 skoncil
dlouhy BOZ o politickou rovno-
pravnost zen.
Prve protesty prot podfad-
nemu obcanskemu a politicke-
mu statutu zen v Americe o.
valy Sc brzy pc pTijeti 1stavy.
Byly to chabe projevy politely
uvedomelych zen, jejichz pro-
testy nebyly brany prilis vaz-
ne. Panujfcim nazorem teh-
dejs1 dolby bylo, re "zenino
mfsto je doma". Francouzsky
filosof Rousseau, jehoz ideje
ovlivnovaly nazory vddc6 anne
ricke i francouzske revoluce,
byl slime zaujat prot volebni-
mu pravu zen. Thomas JEFF
ferson, autor Prohlaseni neod-
vislosti, projevil obavu, re Gin
ne zasahnut1 zen do politicke-
no zivota vedlo by k "1padku
mravG" Ustavn1 konvence,
poTadana roku 1887, rozhodla
Sc prenechati otazku zenskych
prav jednotlivym kolonifm.
pray jednotlivym kolonifm. O
diva roxy pozdeji zamftlo fran
couzske narodn1 shromazdeni
velmi resolutne pTedlozene mu
"prohlaseni zenskych prav."
Teprve kdyz hospodaTsk6
p%ostavenf zen pocalo sc meni-
tt, nabylo i hnuti O emancipaci
zen opravdu rozmer1. zeny
pronikaly do pr1mysloveho
sveta, plnily obchody a kance-
laTe. Ami snatek nepTerusil
casio vydelecnou kari6ru zen,
ktere mysely prispfvati svym
vydelkGm k obzive rodiny.
Problem zenskych prav pocal
sc meniti v sirS1 problem prav
lidskych.
Celonarodn1 hnut1 o uznani
politicke rovnopravnosti zen
bylo zahajeno roku 1848 kon-
venc1, pofadanou Seneca
Falls. Konvence schvalila pro
test proti zkracovani jedne po-
lowry populace o hlasovaci
pravo, prot legalne pfivodene
nezp6sobilosti provdanych zen
proti nerovnym zakon1m roz-
vodnym, proti zkracovanf zen
We vydelecnem zivote a prot
"dvojitemu standardu moral
KY" ktery pFehlfzel u muz1 ci-
ny, jez by byl povazoval "a
nemoraln1 u zen.
Move hnut1 setkavalo sc ma
vsech stranach S postupou a
ponizovanfm. Vedoucf sufra-
zetky, Margaret Fuller, Fran
ceS wright, Lucretla Mott,
Lucy Stone Susan B. Anthony
a Elizebeth Cody Stanton byly
podrobovany castemu kriticis-
mu a vystavovany ma posmech
celeho sveta, nedaly Sc vsak
zastrasiti Cd energick6 kampa-
ne. Netrvalo dlouho, a pc &C.
lie zemi objevily Sc n~escetne
zenske kluby a organisace, u
siluj1c1 O uznanf zenske rovno-
pravnosti. Roku 1867 pTidala
sc ma stranu zen i Narodn1 del
nicka unie. Roku 1869 byl
pfedlozen representantG doda-
tex k 1ederalnf 1stave, navr-