Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-06-10
Polovina statHH Unie ma indian.
ske jmeno.
F. L. I. s..

n DC LGI10-
|pisneho pfiznaly Spoiene Sta
ty pine svGj duh nekdejsfm
majetnikGm teto pevniny: re-
ky, mesta, okresy a polovina
statu nese jmena nepopiratel-
neho indianskeho p1vodu. No
voanglictf Puritani byli prvnf.
ktefi pfej1mali indianska jme-
ma pro navy svych kolonif, a
to vZdor tomu, re vedli S prao-
~byvateli teto pevniny ~neustale
putky. Pc americke revoluci,
kdyz Sc k Uni druzily move
staty, byl zvyk uzfvanf indian
skych jmen obnoven. Sedm
novych statd ponechalo 81 svd6i
nazev spanelsky, tri francouz-
sky. Nekolik zachovalo 81 p1-
vodn1 jmeno, dane Jim ma po-
cest tanglicke kralovske rodi-
ny. Pouze jeden re statdG byl
pojmenovan Poole vynikajfcf-
no americkeho statnika. dru-
ny Poole zakladatele americ-
Ike kolonie.
Uvadime zde v kratkosti pu-
vod jmen vsech osmactyTiceti
stat1:
Virginie, nejstarsl stat Unie,
byla pc prve kolonisovana ro-
ku 1907, sve jmeno ziskala
vsak jiz roku 1887, kdyz Sir
Walter Raleigh usporadal ba-
datelskou vypravu do Severnf
Ameriky. Uzem1 kolem zali-
WI Chesapeake naval Virgil
nil ma pocest kralovny Alzbe-
ty, zname mezi dvoreniny an
glickeho kralovskeho dvora ja-
kozto Virgin Queen"
Kolonisace novoanglickeho
pobrezf datuje sc cd pristani
PoutnfkG u Plymouth Rock ro-
ku 1920. NejdGlezitejsi kolo-
ME, zalozena Puritany, dosta-
la jmeno Massachusetts,, coz
znamena v Teci kmene Algon-
quin, 'velky kopec - male mi
sto". Kdyz Thomas Hooker o.
pustil Boston a zalozil Sc sku-
pinou svych nasledovnfkn Via
stnl kolonii, naval il Connec-
ticut, coz Znamena v indian
skem marcel bud "Teku smr-
XII" nebo "dlouhou Teku."
Jiny puritansky odpadlfk byl
Roger Williams, ktery zalozil
plantaz Providence, pozdeji
zvanou Rhode Island Poole an
Gi;ckeho isles of Rhodes.
Take New Hampshire je po-
jmenovan Poole anglick6ho O.
kresu Hampshire. Navy dvou
dalsfch novoanglickych statG
Maine a Vermont, jsou pGvo-
du francouzskeho. Maine je
maven starobyle francouzske
provincie, Vermont = nazva-
ny tax francouzskym badate-
lem a kolonisatorem Samue-
lem de Champlainem-je sloz-
kou SLOW "verd" a mont, zna-
nemanjfcfch "zelena bora"
Maryland, osazeny pGvod-
ne katol1ky a jinymi exulanty,
byl tax nazvan ma pocest kra-
lowry Henrietty Marie; Caro-
liny ma pocest Karla I. a Della
ware ma pocest kolonialnfho
guvernera Lorda De La War
ra.
New York jmenoval Sc pG-
vodne New Netherlands a byl
pTezvan Poole vevody z Yor-
ku, kdyz roku 1864 prevail
Anglicane provincii do Holan-
danG.
Pennsylvania PENIS Woods
- prisla Ike svemu jmenu, kdyz
kral Karel II. udelil provincii
roku 1851 Williamu Pennovi.
Posledni z koloni1, Georgia,
zalozena jake 1tociste pro
dluzniky a nabozenske uprch-
lfky, byla havana Poole krale
Jiriho II.
TAX dalece vyjmenovali jsme
trinact p1vodnfch koloni1, jez
vedlp s Anglif BOZ O samostat-
most. Kdyz vysly re sveho
spravedliveho boje v1tezne a
utvorily SpOjene Staty, zabira-
ly plochu priblizne $4,000
ctverecnich mil. Ones rozkla-
DAFT sc Spojene Staty ma 1ze-
mi 3,738,396 ctverecnfch mil.
Re tTicitipeti statG, pTipoje-
nych k Uni pozdeji, nese jich
dvaadvacet indianske jmeno:
Alabama "prosekavam hou-
stiny"; Arizona - "maly pra-
men,; Arkansas - jmeno in
dianskehO kmene: Idaho -