Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-11-04
Pravo hlasovaci je v Americe
tradicnim.
Agitace pro odejmuti hlasova-
chic prava osobam, kterou be-
rou podporu, je odsuzovana
predaky vsech politickych
Stran.
F. L.. I. S.

JIG
predaky vsech politickych
stran.
Pres p1ldruheho stoleti 90
utvofeni Spojenych Statn bylo
zenam odpfrano pravo hlaso-
vacf. Je proto ku podivu, re
prave z rad zen vysel nedavny
navrh, ably byli o hlasovaci pra
vo pfipraveni Tide obeho po-
hlavi, kter1 jsou pomery nuce-
nj uchazeti Sc O verejnou pod
poru.
Newyorska skupina zen, kite
re vytvorily organisaci, nazva-
nou "zenska rebelie", odnvod-
nuje navrh poukazem ma to. re
zakony jedenacti stat1 upfrajf
volebni pravo chudasIm, a re
tudfz Tide, beroucf podporu,
nejsou v pravde niclm jinym
nezli "chudasy". Poole jejich
nazor1 by NELL byti vylouceni
pfi hlasovanf Tide z teto skupi-
ny We vsech statech Unie, po-
nevada pry tito Tide "jsou OWL
vnovani politickym natlakem"
a jejich hlasy jsou primo ne
DO neprfmo kupovany."
"zenska rebelie" zahajila
pc cele zemi agitaci pro svnj
navrh, ktery vsak byl brzy
pohrben pod lavinou 1tokn
pfedn1ch Tecnfk1 vsech polite
kych stran.
Sam president Roosevelt O.
brazil svGj zretel ma toto hnuti
a odsoudil je poznamkou, re
navrhovana restrikce byla by
asi tax rozumna, jake udelova-
nj hlasovaciho prava pouze
tenn, ktef1 Sc mohou prokazati
diplomem bakalare umeni.
Clayton E.. Freeman, pred
soda republikanskeho statniho
vyboru v New Jersey, projevil
"naprosty odpor a 1mysl po-
staviti Sc proti jakemukoli hnu
tt, kterym Sc usiluje O zavede-
nj mrzkeho principu, smeruji-
c1ho k tomu, ably nestastni mu-
Ii a zeny, beroucf podporu, by
Ii pripraveni o neodcizitelne a.
mericke pravo hlasovati."
Celia rada vyssfch 1fednikt
Sc vyjadrila v tom smeru, re je
nespravne prirovnavati lidi
berouc1 podporu, k "chuda.
sum" nebo k "zebraknm". Poo
pora a nouzova prace nevypa.
luje lidem ma cello zadne INA.
men1 potupy.5' Lide, O nee sc
jedna, jsou nevinnymi obetm:
hospodarskych sill, a pfijimaji
Ii i podporu, cin1 tax jen kra,
Mich pr1padech a jen proto, ze
nemohou nalezti praci. Navrk
ma odejmut1 hlasovacfho pra.
va temto lidem pTic1 sc duchu
americke demokracie.
Silna reakce ma navrh new.
yorskych zen je nejlepsim d1.
kazem, re jejich hnut1 neucin.
velky DOZEN ma zadnou re stat
mich zakonodaren, ktere maj.
Poole 1stavy pravo rozhodova'
ii, kdo Sc niue a kdo sc nesm.
ucastniti voleb.
BOZ O vseobecne hlasovaci pra.
vo pocal V dobach
kolonialnlch.
re verejne mineni tenet
svorne zamitlo jiz samu my
slenku, re by bylo mono pri
praviti O hlavn1 obcanskou pri
vilej lidi, kteri sc octli v krute
financnf situaci, to snad an
nepotrebuje vzbuzovati podiv
0 hlasovacfm pravu existu
il dive teorie. Prva je, re hla.
sovac1 pravo je privilej, udelo
vana jednotlivci staten. Dru
ha, ktera sc datuje jiz cd prve
no osazovan1 Ameriky belochy
je ia, re hlasovacf pravo je pre-
vem prirozenym a kazdeml
cloveku jiz do vinku danym.
Zakladatel kolonie Rhode
Island, Roger Williams, zaved
vseobecne hlasovaci pravo, II
de Sc presvedcen1m o "pTiro
zenem pravu cloveka". VI
vsech temef ostatnich koloni
fch byly vsak restrikce tytei
ljako v Anglii. Jenom "neod.
visit drzitele pddy", t. j. mali
tele nemovitosti, mohli hlaso.
vati. V New England, zvlaste
vsak v Massachusetts,, byly "a.
vedeny restrikce nabozenske
V temef vsech ostatnfch kolo.
mich nesmeli hlasovati Tide
Observation-Disclosures vvZnanf q