Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-01
KriSe EVrOpy.

OO POJONAA6tN " lily |
nejsf posici Ceskoslovenska, a
zd1raznuje, re tento stat jest
IA dobre ceste, k vyfesenf sve-|
no mensinoveho problemu. Me-
nj pochybnosti, re jak presi-
dent Benes, tax premier Hold
Ia i Konrad Henlein 81 pref
.ohody. Sudetonemecke stra-
ne Dude milejsf byt rovnocen-
nym partnerem v csl. state nez-
ably byla pohlcena Berlfnem.
Britsky statnfk Sc obdivuje ka-
mi csl. 1TadG, policie, armady
nadevse csl. naroda, ktery
prosel skvele vaznymi kvetno-
vymi dny. Nyn1 jest velmi ma
Ia moznost nahleho a 1spesne-
no utoku ma Ceskoslovensko.
Jest zde zaruka Francie, Jest
zde zavazek Ruska, zajem Bri-
TAME, a kdo by zlehcoval tax
Velike vystrahy by delal spat-
nou sluzbu evropskemu mfru.
Prazske obecenstvo pripra-
vilo nadsene uvftani vice neil
1000 dorostencd jugoslavske-
no Sokola, kteT1 V pr1cvodu
svych cvicitelG a vedoucich pTi
byli do Prahy, ably Sc podfleli
ma ~vefejnem vystoupeni sokol-
skeho dorostu ma strahovskem
cvicisti V ramci slavnosti X.
vSesokolskeho sletu.
Prazane uz pc nekolik hodin
pred pr1jezdem jugoslavske O.
mladiny stall ma ulic1ch cekaji-
ce ma jejich priced. Nell v
rukou male jugoslavske pra-
porky. Jihoslovan6 re vsech
SlovanG byli vzdy nejblizsf &C.
CHIN a proto take byvali vzdy
vTele v1tani.
Uv1tan1 Jihoslovan6 bylo le-
tos zvlaste nadSene a take W.
znamne S ohledem ma to, re
nemecky fisk v1tezoslavne pro-
hlasoval, re jugoslavska vlada
edepfe povolen1 sym Sokolnm
ably sc pod1leli ma ~letosnirr X.
vsesokolskem sletu v Praze.
Tato "nadeje" vSak Nemce d.
kladne zklamala.
Kdyz Jugoslavci spatTili ono
nezmerne nadsen1 svych bratri
Cechu a SlovakG ma prazskych
ulic1ch, Sokol1ci re slunne Ju-
goslavie jail Sc t6z nadsene vo-
lati:
"Nepodame Sc nikomu! My
stOj1me ma vaS1 strane!" Ma
toto volan1 csl. obecenstvo wy
puklo op6t nadseny jasot, kite
ry nebral konce. Uv1tanf Jul
g~oslavcd bylo jednim z nej-
pontannejs1ch a nejvyznacnej-
SIGH letoSniho roku v Praze.
Spanelska vlada slibila, re
zanecha zamysleneho bombar-
dovanf italskych a nemeckych
NEST, kdyz Sc il dostane tri L.
stupkG Cd Francie a Anglie.
Tyto ustupky pry jsou:
Francie otevre pyrrenejske
hranice, ably vlada mohla do
stavati valecny material.
Francie a Angle zakroci u
faSistickeho generala Franco,
ably pTestal bombardovat mes
ia, We kterych bylo .jiz zabito
mnoho obcan1.
Francie a Angle sc pokusi
pusobiti ma faSistickeho gene
rala Francisco Franco, ably pri-
stoupil k vyjednavan1 o prime
RI.
z R1ma Sc oznamuje, re Be-
nito Mussolini poradil genera
low Francovi, ably ustal v ito
c1ch ma anglicke obchodni To-
de.
Spanelska loyalisticka vlada
formalne uvedomila francouz-
ske a britske ministerstvo "a
hranici, re da bombardovati
pfistavy a letecke zakladny,
slouz1c1 spanelskym rebelGm,
jestlize rebelove budou pokra-
covati V bombardovan1 nechra-
nenych vladn1ch NEST.
V spanelske note Sc pravi, re
represali1m budou vystaveny
zakladny jak ma spanelske pew
nine, TAX i ma balearickych O.
strovech, a pc pffpade i We spa
nelskem Maroku. Casopisy O.
tiskly zpravy, re bombardova-
nj mohou byti vystavena tez i
talska a nemecka mesta. Spa
nelske velvyslanectvf Parfzi
vsak pop1ra tuto posledn1 zpra-
WI. Mluvc1 francouzskeho mi
nisterstva zahranic1 pravil, re
by Francie byla take prot ia
koveto odvete.
Spanelsky velvyslanec Pas
Qua naVStiVil francOuZSke mi