Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-08-05
Budeme miti federalni nemo-
censke pojistSni?


hu pOual preQ neJaKOu 0ODOu
resoluci, v n1z navrhoval pred
bezne prostudovani problemu
nemocenskeho pojisteni a po-
zdejs1 pripojenf tohoto pojistG-
nj k federalnimu programu
socialniho zabezpecenf . Ma
vrh dial podnet Ike kontroversi,
do ktere zasahli zdejsf zakono
darci, sociologove i lekafi.
National Institute of Health,
ktery je jednim z oddelenf We
fejne-zdravotni sluzby Spoje-
nych StatI, uvefejnil poGatkem
t. r. statisticky pfehled, v n9mz
uvadi pocet prfpadn nemoci
mezi zamestnanymi lidmi a
r~ozepisuje sc i nedostatec-
mem lekarskem osetTeni v urci-
tych tf1dach obyvatelstva.
z pfehledu, ktery byl pori-
zovan ma podzim a v zine ro-
ku 1886, vychazeji ma jevo
nasledujfcf fakta:
l. Kazdeho zimniho dine
prImerne 5000, 900 muzI, zen
a d9tf nemize pro nemoc nebo
|nejakou nepredvfdanou neho-
du jiti do prace nebo do skoly,
nebo konati svou obvyklou pra
Ici.
2. Asi 2,5OO,O 900 lidf, Gill
az procenta re zmin6nych ses-
I'll milionI, trpi chronickou ne
moci; asi 800, 900 ma rymu,
chripku nebo zapal Pile; asi
500, 900 utrpelo nejakou neho-
du a zbytek ma slime polite
zaludecni, nesnaze S jatry ne
BIO Sc slepym strevem.
8. Ma kazdeho muze, re-
nu a dite We Spojenych Statech
pTipada deset dni kazdorocni
nemoci, jez je ucini neschop-
nymi k praci.
NejvetSi pocet pripadG one
mocnenf vyskytuje Sc v rodi-
mach S nedostatecnym prfj-
mem, kde spatna strava, ne
zdrave pTibytky a silna pra-
covnf konkurence snizujf odol-
most vSech clenG.
Nejcastejsi onemocnenf "a
~znamenava prehled v rodinach
ktere zijf z podpory, kde po-
Get pTipadG nemoci je o SO pro
cent vyssi nezli mezi rodinami
s rocnim pr1jmem cd $4,000
vyse.
LekaTske osetfeni je nespor-
ne nedostacujfcf. Tem9T polo
vina lidi S malym pTijmem Ii
lie ma venkove nebo We vsich,
kde je jenom velmi malo ne
mocnic. Ostatne i We v6tsich
mestech nemohou vsichni, KITE
ri nemajf pence ma soukrome-
no lekare, dostati ~osetTenf bez-
platne nebo aspon Ia mfrny
poplatek.
DIR. Thomas Parram, jenz
|rfdf verejne-zdravotn sluzbu
ISpojenych StatI, vyslovil Sc
pro system narodniho memo
censkeho pojistenf nasledujf-
cfmi slovy: "Dospeli jsme to-
no stadia evoluce obcanstvi, v
nemz vsichni Tide, jak chudi,
tax i bohatf, pocinajf Sc doza-
dovati aspon minimalnf ochra-
ny zdravi jake sveho prava.
Nase plany ma poskytnuti teto
ochrany must byti zalozeny ma
principu stejne pTilezitosti ma
roditi Sc zdravym, zachovati 81
zdravi, zabraniti vyhnutelne
nemoci, zbytecne neschopnos-
ii k praci a pfedcasne smrti.
Tato prilezitost - mfti a "a
chovati 81 zdravi - Tadi Sc n.y.
nj k ostatnim podstatnym "a
sadam americkeho zivota :svo-
bode slova a pTesv6dceni, pra-
WI ma schIze a ma hlasovani.
Nikdo nemIze pine vyuziti
svych prav a who'd, nema-li
neodcizitelne vysady zdravi.'
Senator Robert Wagner O.
znacuje federalni nemocenske
p~ojist9ni Ia "poslednf socialnf
hranici." PTiznava, re chudi-
ne dostava sc dnes verejneho
prispenf, tvrdi vsak, Re toto
"nenf ami zdaleka dostacujici,
a miliony lidf S malym prfj-
mem jsou v pravde zcela bez
ochrany, pokud Sc tyka jejich
zdravi."
Odpnrci federalniho nemo-
censkeho pojistenf uznavaji 81
ce, Re lekaTska pece o chudinu
je nedostacujfci ;namitajf vsak
Re "sesocialisovani mediciny"
melo by "a nasledek snfzeni
lekafske 1rovne. Ob&yaji Sc,