Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-08

Bechanova kazdodenne Pasag-
noliho. Vyhledala no nevedouc
proc a on byl pc kazde jeji prf-
tomnostl potesen. Sedeli vedle
sebe kolik hodin, Pasagnoli W.
pravoval 0 sve vlasti, nekdy ia
Ike o pTfcine uvezneni a to Sc
Bechanove libilo nejvfce.
Kdyz Pasagnoli vypravoval
o Mazzinim a Garibaldim O
snahach "Mlade Italie", kdyz
lfcil boje, kterych sc ~s1castnil.
kdyz mluvil O svobode sve Was
tt, lesklo Sc jeho oko, zarume-
nily Sc jeho tvare, cely vyraz
obliceje zmenil Sc pocitova-
nym nasenim a v takovych O.
kamzic1ch libil Sc Pasagnoli
B~echanove nejvice. Touzila, a.
by hrabe vypravoval stale jen
tech vecech, kterym ona Size
nerozumela, ale ktere vypra-
vovateli dodavaly tolik kras-
neho vzhledu. A Pasagnoli pra
We 0 techto vecech mluvil nej-
radeji.
Pasagnoli s Bechanovou scha-
zeli Sc denne. Ona vedela, Re
svou pf1tomnostf oslazuje kras-
nemu zajatci trudny pobyt ma
pevnosti, re by ten muz bez nj
vedl zde zivot velmi bidny a
teto myslence, ktera il naplno-
vala vlastnlmi pocity, byla S to
obetovati vsechno. Dobre vse-
mu nerozumela, ale tusila pre-
ce, re hrabe je clovek neobycei
ny, kdyz no z daleke Italie "a
veil az do ceske pevnosti a IL
chotilo j, re prave tento clo-
vek naleza zal1ben1 v jeji oso-
be. w Sc necervenala a ocf
neklopila, kdyz il hrabe tfeba
tolik hodin drzel "a ruku, tuli-
la Sc k nemu, kdyz behem sve-
no nadseneho vypravovanf owl
null levici kolem jejfch' bokd a
pfitiskl kypre jej1 tflko k sobe.
Nevyslovnou blazenostf il ma
plnilo, kdyz Sc il jednou yep
tai: "Jak YAM Tfkajf, mlada
PAM? Vase ceske prijmeni je
pro mil jazyk pT1lis drsne."
"Ernestina Sc jmenuji, pane
hrabe," Tekla Bechanova, wy
slavsi k Pasagnolimu svGdny
pohled.
Zach, Erna, to je krasne. po-
eticke jmeno," zvolal hrab6
nadsene. "a nerfkejte mi uz
hrabe, jmenujte mne zkratka
Armillo."
Pasagnoli pfitiskl Bechano-
YOU k sobe a pol1bil il ma cello.
Nerozumela Bechanova, &C
znac1 slovo "poeticke", ale tu-
sila, re to must byti neco kras-
neho, kdyz Sc pfi tom l1ba. A
cd toho dine oba vedeli, re Sc
miluji. Nadsenemu italskemu
~vlastenci stala Sc pevnostni
vazba pf1jemnejs1, jake kdy5
Sc ptaku do klece da samicka.
Laska mGze byti velikou i ma
malem prostoru. A potion las
ka je ucenliva. Polovzdelana
Bechanova hnedle naucila sc
tolik, re rozumela, kdyz j Ar
milo Tekl: "To tie amo", nebc
kdyz We SVEN marcel horoval
"Tu sci mia ANNA, tn sci mia
rosa"
A ia italstina byla takova
sladka, milostne pocity bylc
lie v nj tax krasne vyjadriti,
cesky nebo nemecky by Sc to
snad ami tax f1ci nedalo. TAX
Sc aspon Bechanove zdalo.
A protoze laska je We svych
prostredcfch vynalezava, dosa-
hi milenci toho, re Sc mohli
v1dati stale. Hrabe Pasagnoli
oznamil rediteli, re Sc Dude
stravovati u dozorcove Becha-
move. To bylo dovoleno a ne
bylo to mic divneho. I JIM ital-
st1 zajatci stravovali Sc u zen
dozorcG. Chill tax re svych
prostredkd a erar tim usetril
zivenf zbytecnych jedlfkG.
Bechanova ted bezela kaz-
deho Ultra dolG do mesta ma
koupit. Mela ted diva muze,
ale stacila jim obema. A Be
chan bud v6del pravdu a ne
chtel il vedeti, nebo byl tax OBJ
mezenym, re ten pomer sve ze-
ny k italskemu zajatci povazo-
val "a pTirozeny. Oboj1 mohlo