Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-12-23
Zaklad americke svobody -
Bill of Rights.
F. L. I. S..

Stave SpOJenych Statu. JiZ te-
mer pdldruheho stoleti zlsta-
va tento Bill of Rights zakla-
dem svobody teto zeme. Je to
nerozlucna cast americke dsta-
Wy, je to pevna basta, chranici
prava jednotlivce proti neo-
pravnenemu zasahu statu.
Ustava pGvodne po~z1stavala
2 1vodu a sedmi clankn. Byl
to jakysi nacrtek demokratic-
Ike formy vlady, jejiho rozcle-
neni ma til cast: zakonodar-
nou, vykonnou a soudni, neby-
10 v mem vsak zadne zminky o
obcanske svobode. V teto for
me byla dstava prijata II. "a
RI 1887 vetsinou delegate u
stavni konvence a schva1ena
dvema tTetinami statG v cerv-
nu 1888.
Ponevadz prava pozIstavala
z 1vodu a sedmi clankG. Byl to
jakysi nacrtek demokraticke
formy vlady, jejiho rozcleneni
ma tri cast: zakonodarnou, W.
konnou a soudni, nebylo v mem
vsak zadne zminky o obcanske
svobode. V teto forme byla u
stava pfijata II. zaTf 1877 vet
sinou delegate 1stavni konven-
ce a schvalena dv6ma tTetina-
mi statG v cervnu 1888.
Ponevadz prava jednotlivc1
nebyla 1stavou nijak chranena
bylo predlozenf jeji stat1m
provazeno silnou oposicf. Sest-
nact re 65 delegatI 1stavni
konvence odeprelo il podepsa-
ii. V nekterych statech byla
schvalena konvenece nepatr-
nou vetsinou. Mnozi revolucni
vGdci, jake Patrick Henry a
Thomas Jefferson, byli proti
|jejfmu schvaleni.
Historic kolonialniho obdobi
presvedcila lid, re zakonodar-
ny jsou ochranci jeho pray a
svobod. Lid vsak pres to cltil,
re by mel byti chranen proti
moznym vystrelkGm vykonn6
a soudnf cast vlady, a dozado-
val Sc proto resolutne, ably u
stava zahrnovala j zaruku jeho
prav a vysad.
Byla to tato celonarodni a.
gitace, jez primela prvy kon-
gres, ably hned pr iprvem SVEN
zasedanf v New Yorku. v zar1
1889 pTijal a stat1m predlozil
dvanact dodatkI k ustave. De-
set z Mich bylo schvaleno a sta
10 sc nerozlucnou casti 1stavy
Spojenych StatI.
echo sc tyka deset clankI
Bill of Rights.
"Kongres nepTijme zadneho
zakona, kterym by Sc zavadelo
nektere nabozenstvl, nebo "a
kazovalo volne vyznani nekte-
reno nabozenstvf; nebo KITE
rym by Sc zkracovala svoboda
slova nebo tisku; nebo pravo
lidu mlrumilovne sc shromaz-
dovati a zadati vladu, ably ma
pravila kfivdu."
Takto mi prvn1 a nejdGlezitej-
81 opatreni Bill of Rights.
Dalsfch devet opatrenf tyka
Sc prava lidu ma bezpecnost o.
sobni, bezpecnost jeho domo-
va, listin a majetku; zakazu
nesmyslnych prohlidek a zaba-
vovani; prava vlastniti a nositi
zbran, zaruky, re osobnf MAZE
tex nebude vyvlastnen pro We
refine pouziti bez nalezite ma
brady prava ma RICHLY a verej
ny soud a prava ma porotn1
soud; zakazu nadmirne zaru-
ky nebo pokut a neprimere-
nych trest1 a konecne ochrany
statn1ch pray.
Weekly BOZ o obcanskou
svObOdu.
Abychom mohli pine oceniti
vyznam deslti opatreni, shrnu-
tych v Bill of Rights, musime
81 nejprve pripomenouti dlou-
ny a kruty BOZ, ktery musel We
sti lid vsech zemf sveta, neil
sc mu podarilo zfskati pTizna-
nj jeho pray.
Celia stoleti prevladala teo-
RE, re jednotlivec existujel pro
dobro statu, nikoli stat pro bla-
no jednotlivce. Jednotlivec ne
mel zadne zaruky, pokud Sc
tykalo jeho osobni svobody,
majetku, nabozenskeho pre-
svedceni nebo osobniho mine
nj.
V Anglii, z nfz prijelo do A
meriky nejvfce jejich prGkop-
-