davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1938-06-26
simple matter to put employment On
q 12-month basis"

simple matter to put employment On
. 12-month basis"
Mr.. Knudsen is an ardent advocate
Of safety principles both in the factory
and on the highway. He declines to
fix an arbitrary limit on the number of
vehicles that can be accommodated on
the Nations highways because, he ex-
plains. with the installatio of add.
tional overpasses and underpasses at
street intersections the figure gradually
rises. The trend IN the industry, he
believes, will be further enhancement
Of rider and driver comfort and econ.
omy in operation.
Saw "Tapering or"
A year ago, when the industry swung
into 5000, ,000-unit output program,
he foresaw the possibility Of a taper.
ing off" and said: If we could strike
an average and hold 1t, the result
would be much more satisfactory from
the workers standpoint and most
gratifying to U.S.
A story frequently has been told
that when Knudsen came down the
gangplank Of the ship that brought
him from Denmark he was told to get
move on there, you --." This
didn't actually happen, he explains,
although he admits he has been hurry
ing steadily, as is proved by the fact
that 13 years after his arrival in the
United States in 1900 he became pro-
duction manager for Ford and held
that post until 1922, when he joined
General Motors.
Evening star., 1938-06-26
HS the Associated Press

collection from two standponts-na-
tional comment and that pertaining to
womens progress. A Burma news
paper and the Egyptian Gazette speak
OF autonomy for woman and her ex-
pected important part In coming elec-
tions.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

bizonyos hirnevre tett szert az
"uzletben", a ks csalad vegre
elkezdett prosperalni Is t0bbe
komoly anyagi gondjaik mem
voltak.
Kul0nosen a foxes es az ut
max indulo emberek elelemmel
valo ellatasa lendiilt fel es mig
az els6 ketszaz dollar 0sszeku-
porgatasa harom evig tartott
nekik, a partnerseg megalapita
sa utan negy honappal a ket-
szaz dollaros valtora mar szaz
dollart fizettek.
OF h6nap mulva az is XII
volt fizetve.
Beizigelne ugy erezte, hogy
a sajat es a gyermekei elete
meg van alapozva, a visszavan-
dorlas gondolatat veglegesen
feladta es ARA szamitott, hogy
vegleg a keresked6 palyan fog.
max a gyerekek maradni.
Az eles eszii Is eles SCENT
asszony mem latott a fla sd.
vebe.
Mem latta meg, hogy mik0z.
ben a fla szorgalmasan dol.
gotta a napi 1914 6rakat a.
tizletben, a lelke elkalandozot
a messze r6nakon 6s hogy 8
pioreerek nyugtalan termesze'
te mem fogja a st. Louis-i bolt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

Lakossaga a polgarhaboru
alatt megketszerezodott es a
nyugat fele valo aranlas meg
indult.
Minden epeszu ember lat
hatta, hogy az akkor mar eleg
elenk kis varos id6vel metro
polissa fog fejl6dni, bar ter
meszetesen azokban az idok-
ben senk mem inert haromne-
eyed millio lakosra gondolni.
Akkoriban a harmincezer lako
su varost mar metropolisnak
tartottak.
Nehez Swivel AIT hatarozta
hat, hogy a visszavandorlast
elhalasztja es a ketszaz dollart
befekteti az uzletbe.
Beizigel Agoston tehat on
allo iizletember lett, miel6tt q
tizenhatodik evet bet0lt0tte
volna es miel6tt elindult vol
ma ARA a kalandos palyara
amely kes6bb a dakotai nagy
birtok kuriajara elvitte.
A partnere abba is beleegye.
zett, hogy George, a kisebbik
flu is a1kalmazast kapjon AZ
iizletben, heti egy dollar Is q
centert.
s inert Bei1gelne az atutazt
pioneerek elelmezeset nemcsal
tovabb folytatta, hanem mai
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
(Folytatjuk)

ban meghagyni.
Az iizleti sikernek oriilt Au-
gust, hiszen tudta,. hogy azzal
az edesanyjan segitett, de mi
mel tObben fordultak meg a
boltjaban, ANIMAL t0bb ember-
rel tudott a Cimarron hegye-
ken tuli messzesegr0l beszelni.
Es akkor kezd6dtek az esq
tend6 innepnapjai a szama-
ra, mikor a nyar derekan a
cowboyok a nyugatrol meg
j0ttek.
A ket kis gyerek lett a csa-
ladfenntart6, inert a 1918 ewes
suhancok vagy katonanak vo-
nultak, vagy kisz0ktek a We
gekre, a gyerekek dolgoztak
helyettiik a boltokban.
Ahhoz mem ertettek megsem
Ok, sem az anyjuk, hogy az
Old Man River hatan folytatott
es viragz6 csempesz iizletb6l
kivegyek a resziiket, bar st.
Louis akkor gazdagodott re-
szegre.
De mindezen kiizdelmek
alatt mikor a napi kenyer hol
meg volt, hol hianyzott a SEE
geny kis csalad hazaban, az
anyanak gondja volt ra, hogy
a gyermekeit alland6an ta-
nitsa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

hozza jarult, hogy az elet hose
a polgarhaboru vegen mar mem
a katona, hanem a - cowboy
volt.
Mindezeket tekintetbe We
We mem csodalhato, ha a Beizi-
gel gyerekek is elkezdtek al
modozni a Nyugatrol, hogy Ok
is a cowboy palyara kesziiltek.
hogy alig vartak, mikor Ok is
oft lovagolhatnak biiszken,
rangosan, mikor a Macy isme-
retlensegb6l nyar derekan a
gulyat felhajtjak.
August meg mem volt 13
ewes, mikor az anyja ijedten
latta, hogy id6sebb fiat mem
sokaig tarthatja maganal,
hogy ait el6bb-utobb elviszi a
Nyugat delibabja magaval.
Akkor gondolt ra el6szor ko-
molyan, hogy visszamegy Ne.
metorszagba a csaladjahoz es
sziikos jovedelmeb6l elkezdett
rendszeresen felrerakni egy.
egy par centet k0ltsegre.
Harom even At zsugorgatts
a penzt Is a harom ev alat1
0sszerakott k0zel ketszaz dol
lart, an1ihez - a ket Beizge
keS6bbi AllitAsa szerint - leg
alabb ketezer k0nnycsep IA
kadt. Mert szegenyek voltak s
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
(Folytatas)

Beizigelne muvelt aSszony
volt es hogy mennyivel jobb
oktatast tudott adm otthon a
gyermekeinek, mint amt a
legjobb iskolaban nyertek vol
ma, ait kesobb, ennek az iras-
max a soran meglatjuk.
st. Louis hatarvaros volt =
bar termeszetesen a vegtelen
es ismeretlen messzesegbe
nyult az orszag igazi hatara, -
inert a "civilizalt" elet oft veg
z6d0tt S inert a rejtelmes del
nyugat oft erintkazett az "or-
szaggal''
A hadsereg szamara tomen-
telen marhat hajtottak fel ut
talan utakon az ismeretlen
rnesszesegekb6l es mire a ha-
boru veget ert, st. Louis mar
k0zpontja volt az akkori mar
hakereSkedesnek.
OFT a cowboyt mar ismertek
OFT a gyerekek, a suhancol
mar arrd almodoztak, hogy
egyszer, ha megn6nek, Ok is
biiszken fognak lovagolni 9
csorda mellett, hogy Ok fognal
q felhajtas utan a szalonokbar
dalolni meg tancolni, hogy {
nagy IS fenyes gambling ha
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

zakban a kartya asztalokhoz
ok ulnek.
Manapsag, ha fatal suhanc-
gyerekek nagy dolgokrol al
modnak, vagy mozi szineszek,
vagy gyarosok, vagy gangste-
rex akarnak lenni, inert eek
azok a palyak, amelyek - mil
iokat igernek.
Akkoriban a nyugatnak in
dulo kalandorok voltak a SEE
rencse lovagok, akik a nagy is
meretlenbe kincset, vagyont
mentek keresni.
Els akik megtertek, ugye ter
meszetes, hogy mem az utszelen
elhullott, a szalonokban agyon-
lott, az indianok kinzofajan ell
pusztult emberekr6l beszeltek,
hanem azorol a kiveteles me-
resi-, aggressive es szerencses
kevesekr6l, akik a nagy vadon-
ban meses vagyonokat kanya-
ritottak XII maguknak.
A katona a haboru vegere
kiilon0sen st. Louis videken
kiment a divatb6l.
st. Louis nemcsak a civili'
zacio es a vadon, hanem az
Eszak Is a Del hatara is volt
es bar az Eszakkal kiizd0t Stick
sok szimpatia volt a varosbar
| a 'slost cause" irant es minde,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
; inert mindharmuknak kellett a

merit mndharn1uknak kellett a
napi kenyerert dolgozni.
Harom ev elmultaval August,
az idosebbik gyerek mar rend-
szeresen heti hat dollart ke-
resett egy fuszeriizletben, mi
kor a gazdaja azzal ment Bel
zigelnehez, hogy negyszaz dol
larral bevenne a fiat az uzlete-
be feles partnernek. August ta-
nult gyerek volt es a gazdaja
megerezte, hogy az eszes es
aranylag muvelt gyerek Macy
ra vihetne vele egyltt a boltja-
ban.
A szegeny asszony sokaig ha.
bozott, meg azutan is, mikol
megmondta, hogy minden va.
gyona mem tobb ketszaz dol.
larnal es mikor a boltos hal,
land0 volt a mask ketszAzert
valtot venni August-tol, inert
nehez egy olyan alomrd le
mondani, amt harom even al
remenyekkel taplaltunk. Ami.
mex az erdekeben harom hosz
szu even at zsugorgattunk
koplaltunk.
Vegre ugy d0nt0tt, hogy {
fianak kinalkoz6 nagy szeren
cset meg kell ragadni.
Az eszes asszony latta, hog,
st. Louis hatalmasan fejl6dik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
IRTAK: FAY FISHER ANDOR ES BEKES YTVAN

Mem! Soha! A ket fatal meg egyszer ell
vonult Eszak, Del, Kelet, Nyugat szobrai
elott, aztan indultak tovabb az orszag-
haz fele
Europa legszebb parlamentje fenseges
ktilsejevel es pompazatos termeivel csar-
nokaival a gyors korseta egyik legelraga-
dobb emleke lett. A teren ket szobor ra-
gadta meg a figye. .miket. Rakoczl fejede
lem bonzkepmasa persze rogton ismer6s
volt. Hiszen orola van elnevezve Bridge
porti Rakoczi Egylet vegre szembetalal-
koztak vele es eggye olvadt tudatukban a
Rakoczi egylet, Kovacs tiszteletes ur regi
mesei es ez pesti szobor. Azonban a
Kossuth csoportozat el6tt Pista megcsoval-
ia a fejet lit valami csalodasfelet erzett.
Elobb mem akarta megilletodott hangu-
latot rontani, de Kitty hirtelen kimondts
AIT, amire gondolt:
= Szerkeszto ur kerem, en- ezt mem
ertem Ez Kossuth? Ez a szomoru, meg
tort ember?
Tornay zavartan kohintett. Pista ra-
duplazott Kittyre
Igazad van, Kitty. Mi nem ilyen-
mex kepzeltiik A kepeken maskent lattuk
Amerikaban Maskent meseltek rola. Kos
suth szabadsaghos volt, olyan, mint Wash
ington TIT meg egy osszeroskadt ferfi.
A szerkeszto nagyon kenyelmetlenil
erezte magat. Hirtelen megprobalt Macy
kept lenni:
- HIM, tudjatok, ez az ugynevezett
koltoi szabadsag A miivesz ilyennek KEEP
zelte. Es ha ilyennek kepzelte, akkor mem
fontos, hogy milyen volt. Exert aztan
iiyennek kesziilt.
Kitty azonban mem hagyta a magaet
= De ha mem ilyen volt, akkor miert
csinaltattak meg azzal miivesszel, ah
rosszul kepzelte?
Tornaynak siirgos lett az indulas:
Mert vannak, alik maguk is ICY
kepzelik el Vagy AIT kepzelik, hogy jo
lett volna, ha ilyen lett volna.
Es gyorsan hozzatette:
- Gyeriink tovabb, gyerekek!
Meggyorsult az item, del fele k0zele
dett az id6 At Margit-hidon, egy pillan-
tas a szigetre, aztan kortil Budan, fel a
Varba, kaprazatos latvanyok sorabol csak
egy izlel6s, maid vissza az Alaguton at
Pestre Andrassy ut, Varosliget
TIT fogunk ebedelni zoldben -
allapitotta meg Tornay. - Lehetetlen egy
szerre nindent megmutatnom Ehhez lido
kell es lesz ra id6t0k bowen.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

mondjak de elk es ha ke l, maid valljak
is kolto fenseges szavait
Gyeriink tovabb adta XII jel-
szot Tornay soffornek Irany Sza-
badsag ter
A pompas palotak kozott a magyar
sanyargattatas es a magyar remenyseg
ercbeontott es kobe faragott hitvallasanak
kepei allanak A tarsasag leszallott az
autobol es Tornay vegigvezette ket ifju
utitarsat teren
Megalltak egy diszes a'apzat folott
magaslo, felarbocra leengedett lobogo el6tt.
Tornay levette kalapjat
Gyerekek, ez az orszagzaszlo. A
megcsonhtott magyar fold es magyar
nenzet jelkepe Ez zaszlo csak akkor
repulhet ujra magasba ha visszakerul-
mex u'bol az elszakitott teriiletek
Banyay Pista most ertette meg, hogy
miert all az arboc elott fedetlen fovel
szerkeszto. Maga is levette a kalapjat
Tornay most a negy elszakitott orszagreszt
jelkepezo szoborcsoportozatok soran vezet-
tie el 6ket, maid az Amerikai Egyesiilt Al
lamok kovetsege ele ertek Egyszerii ko
talapzaton egy karcsu amerikai tiszt
bronzfiguraja nez ell oft lonbos bokrok
folott. A talapzatra ezt veste szobrasz:
Harry Bill Bandholtz
Kitty felkialtott:
= Egy amerikai general!
Tornay e'ismeroleg veregette meg
kslany arcat
- Ugy latom, hogy a katonai sarzsi-
kat meg az amerikai kislanyok is jol meg
jegyzk maguknak Tenyleg egy amerikai
tabornok Az bator, emberseges es tiszta
szellemii amerikai tiszt, aki magyar
megalaztatas legsotetebb napjaiban egy
nadpalcava1 kezeben kergette ell magyar
tudomany es tortenelem kincseshaza
Nemzeti Muzeu1n elol betoro rablo hor-
dakat Mikor a megszallok es gy6ztesek
csak az elgyongiilt es letiport vesztest nez-
tex a haboru utani Magyrorszagban,
Bandholtz tabornok volt egyike azoknak
a keveseknek, akik mem vesztettek ell fejii-
ket es emberseguket a diadal mamoraban
Exert tisztelte meg halas orszag ezzel
szoborral az emleket.
Meg Rothermere lord ajandekat, egy
francia miivesz gyonyorii moi szobrat nez-
TEX meg, amely az elszakitott gyermekei
utan kesergo Magyarorszag szimboluma,
aztan viragokbol kirakott terkepet, amely
Nagymagyarorszago abrazolja es anelyen
viragokkal ekes ez a dacos jelszo: Mem!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

De egy szempilantasra megis megalli-
totta kocsit es egy ercfigurahoz vezette
Kittyt es Pistat, amely oft magaslott
park kozepen
- Megismeritek? George Washington.
Az amerkai magyarok allitottak ezt a
szobrot, Kohanyi Tihamernak, cleveland
Szabadsag alapito foszerkeszt6jene kez-
demenyezesere Mnden Fourth of July-kor
lit gyuliink ossze NIL amerikai magyarok,
hogy az amerikai fiiggetlensegi nyilatkozat
evfordu'oat megiinnepeljik
ket haza ICY kapcsolodOtt 0ssze a
pesti Varosliget lombiai k0zott masodik
nemzedekbeli magyarok sziveben. A ket
haza: az egyik Macy es hatalmas mask
kicsi es szegeny, de minden hatalom, min
den nagysag, minden banat es minden
nyomor meg tud ferni az emberi lelekben
A rengeteg vi benyomas es friss el-
meny kavargos almokat hozott Megis ko-
ran keltek mind ketten. Kitty elhata-
rozta, hogy mielott zeneiskola latogata-
saba kezdene legels6 sorban is elatogat
az osi foldre Matra aljaba, ahol egy
feher haju 0regasszony varja most soha
mem latott unokajat
Pista egett munkavagytol es laz-
tol, hogy hozzafogjon munkahoz es be-
menjen a klinikara Azonban ugy erezte,
hogy most lit hirtelen egyediil maradni
nagyon nehez lenne Messze es egyedUl
Valami furcsa szorongas fogta ell es rop-
pant kapora jott, mikor Kitty vacsora-
nal odaszolt hozza:
Elkiserhetne Gyongyostarjanba,
Pista!
Elkiserhetlek Nekem ugy sincs
senkim, akit lit az ohazaban meglatogas-
SAX. Apam, anyam arvagyerekek voltak,
arvahazban n6ttek fel Mem is tudom,
hogy vannak-e rokonairn.
Kitty megsimogatta flu arcat:
Az en- nagymamam ugy fog maid
fogadni teged, mint az unokajat. Eddig
egy Sc volt ned, hat legalabb egyszerre
1esz kett6
Banyay Pista elmosolyodott:
= TIE mar el6re tudod Hiszen meg
mem is ismered.
= Mem ismerem, dehat nagymamak
ilyenek szoktak lenni Maid meglatod,
hogy igazam lesz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

autoja az ErZsebet-penzio elott Holdenben
mar egett a banyaszhazban Tampa es
kavefozes kozben Banyay neni meg Banyay
bacsi a messzire szakadt fiurol beszelt. A
Hotel Governor ablakai sotetek voltak meg
Loganban de OFT meg nyugtalanul forgo-
lodott az agyban Mariassy Barna es a fe-
lesege.
Gyerekek, indulhatunk! kocsi
eloallott = jelentkezett szokatlanul szeles
moso lyal Tornay Akos.
hatalmas kolcsonkocsiban, hatul a
puha uleseken, maga melle, ket oldalra
ultette Pistat es Kittyt Tornay. A ket gye
rex telve volt izgalmas varakozassal. A
lany alig birt ulni: izgett-mozgott he
lyen, flu ugy varta Pest csodait, ahitat-
tai, mint egy beigert latomast.
Eloszor a Dunapart fele kanyarodott
az auto Pillanatra megallt ErZsebet XII
ralyn6 szobra el6tt es teljes pompajaban
kitarult hatalmaS folyam panoramaja.
Feher baranyfelh6k usztak Citadella es
a kiralyi var felett. A Janoshegyi kilato
csucsa elesen rajzolodott bele kek egbe.
Mint dragamivi ekszerek, ugy fogtak at
hidak meltosagosan hompolygo vizet es
karcsu feher gozosok szeltek hullamo-
kat. A korzon straightforward divatos
vilag A tovagordiilo auto alig brit halad-
nj a Vaci utica forgatagaban. A Vor0smarty
szobor elott haladtak el amikor Tornay
eszrevette AIT majdnem semleges pillan-
tast, mellyel Pista a szobor feliratat le
betiizte:
A szerkeszt6 szinte fedd6leg magya-
RATA.
Ez Vorosmarty szobra. Aki $40
zatot irta.
Szozat Hiszen tanultak ezt gyerek-
korukban nyari magyar iskolaban. Enc
keltek az egyleti osszejoveteleken, mikor
az oregebbek SCENE konnybe labadt es
hangjuk reszketett. De olyan tavoli, legen-
das valami volt az, hogy mem ert ell az
agyukig, mem jutott belle szivikbe. De
it, kolto enlekenek labanal, valahon-
nan egesz belilr6l szakadt XII $50:
Hazadnak rendiiletleniil
Legy hive magyar!
Tornay nezte a felgyullado szemeket,
remego szajat, az anerikai fiut, afogy
a magyar zsoltar szavait mormolta. A szi-
vet edes melegseg es forro hit ont0tte ell.
Eek mem szakadhatnak el soha ettol a
fGldtGl Eek talan nem tudiak talan mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

A Belyarosban, egy csinos haz harma-
dix emeieten van az Erzsebet penzio lit
foglalt szobat Tornay Akos Kittynek es
Pistanak. Mem tuldraga, mem tul elokelo
de finom, tiszta es rendes emberek lakjak
Napi haromszori etkezes, firdo, szoval
Amerikabol ideszakadt diakgyereknek ma
gyon is megfelelo.
Ahogy rendbehoztak magukat, kezd6-
dix a vegtelen beszelgetes: beszamolo.
Hogy is van odaat? Nit csinalnak az isme-
r6sok? Ki e.? Kit utott agyon banya
gyilkos kove? Kinek sziiletett kis bebije?
Hogy megy a munka? Nincs-e sztrajk?
van-e eleg kereset? Es ICY tovabb orak-
hosszat mem gyoz eleget kerdezni Tornay
szerkeszto ur es mem gyoznek eleget felel-
nj az vi j0vevenyek.
Ezzel napi program XII is meriilt. A
faradt test es az agyonizgult lelek megko-
veteli pihenot Kitty es Pista szobajukba
ternek es felkesziilnek a holnapi napra,
amikor Tornay Akos nagy utanjarassal
kolcs0nszerzett auton meg fogja nekik mu-
tatni Budapestet.
AIT mondja a peldabeszed, hogy aki
init almodik eloszor vi fekhelyen, idegen
Szobaban, az lesz sorsa
Vajjon NIT almodhatott Mariassy
Kitty ss Banyay Pista elso ejszakan az Err
zsebet-penzio szokatlan fekhelyen?
XII tudhatna az almok titkait? A fatal
1anyok alma olyan, mint egy tarka $40
nyeg, szinpompas es titokzatos. A fatal
emberek hoskoltemenyeket almodnak, mint
a gyermekkort el6 nennzetek
Reggelre kelve azonban elfakulnak az
almok. Maga Sc tudia az ember, hogy hol
es merre jart, NIT csinalt az alombeli vi
1agban.
De mikor Banyay Pista este tiz orakor
behunyta szemet, akkor teri meg Hol-
denben, mint minden napon, munkas, ne
hez utjabol az Greg Banyay Istvan es egesz
uton hazafele "a fiara gondolt.
Es amil<or reggel, tizenket ora felfris-
stiles es piheno utan megallt Tornay Akos
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14
,Folytatasl
A kocsibol Szol lie a flu:

KOCSIUOl SZUI IL a IIU.
- TIT vagyok, szerkeszto ur. Kitty
ramhagyta a podgyaszokat nagy orom-
ben Egy baggagemant kellene keriteni
Jon hordar, cipeli csomagokat es
Tornay Akos, mint valami 0r0mszilo, vo-
null XII, ket karjan Kittyvel es Pistaval az
allomas ele a taxikhoz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-04-14

Tornay nezte a felgyullado szemeket,
a remego szajat az amerikai fiut, anogy
a magyar zsoltar szavait mormolta. A szi-
vet edes melegseg es forro hit ontotte ell.
Eek mem szakadhatnak ell soha ett0l a
foldt6l Ezek Italian mem tudjak, talan nem
Evening star., 1938-05-22

the answer to the question which has
recently rocked Hollywood on its ears
is about here. The question is the
one Columbia Pictures plastered all
over Hollywood the moment those in
dependent theater owners let loose
their blast at poison stars" rs 1t
true what they say about Katharine
Hepburn" Columbia shouted on every
available billboard. The answer is to
be found In the new screen version of
Philip Barry's Holiday" now sched-
uled to follow "The Adventures Of
Robin Hood" at the Earle Theater.
This time the familiar Barry play
is done by Miss Hepburn, Cary Grant,
Doris Nolan (whose No. fan is the
local newspaper lad who is her cousin).
Lew Ayres. Edward Everett Horton,
Binnie Barnes and Henry Kolker. Re-
ports from Hollywood anent Holiday"
are exceedingly happy reports, it might
be added.
Other than that there is nothing too
exciting on the local cinema horizon.
The new Ginger Rogers picture, Viva
cious Lady," of course, is scheduled
to follow Deanna Durbin's Mad
About Music" at Keith's, but it has
been scheduled to follow it for num-
ber of weeks now and we are going to
say nothing more about the matter
until Hardie Meakin shows us the reels
of Mad About Music" being loaded on
a truck and then takes us inside and
shows us "Vivacious Lady" on the
screen. When Miss Rogers picture
opens, incidentally, it will be accom-
panied by the latest March Of Time"
release.
The other new Aims due Friday are
Evening star., 1938-05-22

concerning a given subject, fits them
into their proper place in the puzzle
and lets you draw your own conclu-
sions. And it is easy to surmise that
the originators Of the Federal Theater's
living newspaper idea were inspired,
at least in part, by the March OF
Time" "The Plow That Broke the
Plains" and "The River" are other
familiar examples Of the use Of the
technique in the motion picture me-
dium.
It should be noted that, in so far as
propaganda Is concerned, the Federal
Theater's living newspaper does not
attempt to set itself up as an attor-
ney for the defense of the admins
tration. It just tells a story OF some
problem of the moment, usually with
considerable dramatic force in the tell
ing, and points out that something
has got to be done, by this administra-
ton or any other.
The latest living newspaper. g.. .
one third of q nation -" which the
Civic Theater is to prc-ent, deals, for
instance, with the hous:ng and slum
clearance problem. From sentence
in President Rooseyelss s"cond inaugu-
raj address, see one. third of ma
ton ill-housed, ill-clad and ill-nour-
ished''-comes the title and ". one
third of q nation ;" Is far more con-
cerned with combating disease by
clearing away slums than in the agency
which does it and the manner In which
they are cleared.
COMING from the Civic Theater's
e.. one third Of a nation 80" back
to the cinema halls, one dnds that
Evening star., 1938-05-22
Frank AlbertsOn Gets
Leading Role.

ERANK ALBERTSON, young stage
i and screen player who recently
starred on Broadway in Brother Rat"
has been signed for one Of the two
masculine leads in R-K-O Radios
Mother Careys Chickens" He will
play opposite Anne Shirley in the film
version OF the Kate Douglas Wiggin
novel, with James Ellison and Ruby
Keeler teamed in the two other top
spots.
In addition to signing Albertson for
this role the studio has also taken an
option on his continued services under
term contract.
Rowland v. Lee is directing Mother
Carey's Chickens" The supporting
cast includes Fay Banter, Ralph Nor
gan. Jackie Moran. Donnie Dunagan,
Phyllis Kennedy, Margaret Hamilton,
Harvey Clark, Alma Kruger.
Evening star., 1938-05-22

the picture colony since Herbie Kay
has brought his band to Los Angeles
for an engagement at the Cocoanut
Grove. During his absence, Dorothy
had leased sumptuous apartment =
and furnished it in lavish style. But
Herbie took one look at it, decided
he couldn't afford the rent, and turned
thumbs down.
So the actress. currently starring
with George Raft and Henry Fonda
in Paramount's Spawn Of the North"
has temporarily moved out herself.
She's staying with Herbie in the COM
Portable but unpretentious bungalow
the Ambassador Hotel has provided
her husband.
Meanwhile. the Kays are building .
house in Coldwater Canyon-and split.
ting the expenses, $3.50.