Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-04-08
RHINE.
Rebelske ~spanelske t

FL mill cd vychodn1ho %pobrez1,
ktere je dosud pod kontrolou
vladnfho vojska.
Je to posledn1 d1lezite mis-
to v provincii Tarragona, ktere
stale v ceste rebelGm pri jejich
tazenf k Stredozemn1mu mort.
Rebelove oznamili, re jim do
rukou pablo 1900 zajatcG.
Gandesa je bodem v troj1-
helnfku, jehoz druhymi body
jsou Tortosa a mesto Tarrago-
ma, ODE ma pobrezf vychodne
cd Barcelony. Vrazf-li rebe-
love kiln mezi tato dive pobrez-
nj m9sta, Dude 1zemf madrid
ske vlady roztrzenO.
Francouzske ministerstvO
vnitra oznamilo, re 1000 vo-
JIM z loyalisticke armady spa
nelske vlady, kteTf unikli pres
Pyreneje do JIM Francie, bu-
de poslano zpet do Spanelska,
a to bud ma 1zemf loyalist1
nebo rebel1, jak 81 budou u
prchlfci pratt.
Spanelstf loyaliste provedli
nejvetSi vojenske preskupeni
V cel6 dobe obcanske valky We
snaze, ably zesflili odpor ma
katalonske fronte a zachranili
Sc pred zkazou. Cele nejvys-
81 velenf v Katalonii bylo zme-
memo a vrchnf velenf bylo sve-
reno do rukou milicn1ho d.
stojnfka. Je to jeden z civil
mich dobrovolnfkG, ktery "a
chranil vladu pri vypuknutf
valky.
Novym vrchnfm velitelem je
plukvnfk Juan Perea, civilnl
dobrovolnik, ktery Sc vyzna-
menal ma madridske fronte.
Dosavadnfm velitelem byl ge-
neral Sebastian Pozas, vete-
ran v pravidelne armada.
Della ~povstalcI chrlila smrt
ma Madrid. Bylo to nejhors1
ostrelovanf v celem trvanf OBJ
cansk6 valky We spanelsku.
Vice nez 1000 strel bylo
vypaleno. Bombardovan1 tr-
valo hodinu a rs minut. Bylo
zahajeno prave v dobu, kdy tt
Size lidf bylo ma ulicfch, pozde
odpoledne.
Vice nez 1000 osob uchyli-
10 Sc do sklepa jiste restaura-
&c, kdyz stTela padla ma bal
kon budovy a znicila jej, po-
skodivsi tez zdi budovy.
Budova, v nfz jsou kancela-
re Sdruzen6ho tisku, byla "a
sazena. skoda vsak je mensi
nez byla zp1sobena pTi pTede-
Stem bombardovan1.
General Jose Miaja naval
bombardovan1 teroristickym
1tokem ma civilnf obyvatelstvo
Vladnf baterie opetovaly pal
bu. V poslednf fast bombar-
dovanf strely dopadaly ma me-
sto jake krupobitf, zatim co
lekari prenaseli svou pGsob-
most z jedne postizene cast do
druhe.
Sta strel dopadlo podel
Gran Via, cfmz byla dovrsena
zkaza teto Stroke ulice Madri-
du, poskozene i pri predeslych
bombardovan1ch.
Tanky povstalc1 vjely do
Leridy, ktera je pokladana "a
braun do Katalonie a zahajily
vyklfzenf m6sta cd poslednfch
zbytkG obhajcG.
Lerida, ktera byla oblezena
vojsky generala Franco, vpad-
nuvsfmi do Katalonie pred IT,
dnem, je 80 mil ma zapad cd
Barcelony, hlavnfho mesta spa
n6lske vlady.
Vojska povstalcG ucinila OBJ
chvatny pohyb ma obou stra-
mach mesta, drive nez vstoupi-
la do samotneho mesta, ktere
bylo zmenenO v opravdovou
pevnost. Strojnf puSky byly u
mlsteny ma stfechach a ok
mech dom1.
Ulice byly zabarikadovany
pomocf pytlG S pfskem a vetsi-
ma civiln1ho obyvatelstva opu-
stila m6sto. Normalne Lerida
je mestem o 100000 obyvatel.
Velika bitva, v nfz sc snad
rozhodne O osudu cele teto val
ky, zuTf krajine, vzdalen6
meme nez dvacet mil cd Sire
dozemniho more, nedaleko del
ty Teky Ebra.
Povstalecka ofensiva stlaci-
la vladnf frontu tax, re zbyva
jiz jen 1zky pruh mezi nj a
StTedozemn1m morem. Bitva
je vedena "a tim 1celem, ably