Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-05-06
z WASHINGTONU.
americkIcl

- SdruZenl amef1cKycn Ze-
leznic vydalo provolani Ike
svym clen6m a TeditelGm
drah, ably sc dostavi'i ma po-
radn1 schulz do Chicago We
ctvrtek a V patek, kde Sc do
hodnou, jak pokracovati v
provedeni chystaneho sn1ze-
nj platu zeleznicnfm bratr-
stv6m a jinym delnik6m. Ma
nedavn6 porade S pTedaky ze-
leznicn1ch uni zastupci drah
podali jim navrh ma sn1zeni
platu a 10 az Is proc, coz IT,
to rozhoTcene zavrhli a odesli
re sch1ze. zeleznicnf syst6-
my We Spojenych Statech "a
m6stnavajf pres 100000 az ma
jeden milon deln1kG a tato u
spora ma sn1zen6 mzde by OBJ
nasela pres $3.50, 600, 900, coz
by vice nez krylo rocn1 scho-
dek drah a jest6 by naplnilo
kapsy podflnfkd tucnymi divi-
dendami. President Roose-
welt nenf pro snizenf plat1, ale
navrhuje, ably drahy hledely
SetTiti ma zbytecnem vydan1,
konsolidovaly sve 6radovny,
odstranily konkurenci a ably
Sc podilnfci spokojili S mens1-
mi dividendami.
Ale dosavadn1 smlouvy S u
niemi, chce-li draha snfzit pla-
ty, must to oznamit deln1kGm
vyv6senym provolanfm pre-
dem aspon 80 dnf a pax tepr-
We nastane vyjednavani nebo
stavka. Je pravdou, re nasled-
KEN konkurence S nakladnfmi
auty a tricky a tez autobusy
pro lacinou dopravu ~pasazerG,
drahy nyn1 nevyd6lavajf tolik
co pred lety, ale pTece 81 kaz-
dy system vydrzuje vlastnf ma
kladn6 dradovny Sc spoustou
dobTe placenych 1rednfkG. K
sanaci drah bylo tez n~avrzeno,
ably 81 pGjcili cd RFC die no.
veho rozhodnuti kongresu ma
dlouhou dobu a mike 1roky
obnos az jedne miliardy dolla-
ri. Bude zajfmavo, k jakemu
planu Sc pTedaci zeleznic pTi-
chylf. D6lnictf vGdci jsou proti
snfzenf platu.
Cd 1. cervence ma vej1ti V
platnost sn1zeni mzdy zelez-
nicnich d6lnfkG O Is procent a
nebude-li spor do te dolby ne
jak urovnan, jest pravdepo-
dobno, re $4,000 zeleznicaT6
vyjde ma stavku. Sdruzeni a.
merickych zeleznic We sch6zi V
hotelu Gladstone pTijalo usne-
SEMI, ably Cd 1. cervence byla
mzda vsech zFfzenc1 snizena
O Is procent, coz by do roka
cinilo 1hrnem kol $50 milion1.
Zastupcov6 zeleznicnfch spo-
lecnosti prohlasuji, re t6m6f
vSechny operujf S velkym de-
ficitem a jejich zachrana pry
spocfva We snfzenf mezd, kro-
me by sc federaln1 vlada dala
pohnouti a zvysila cenu osob-
nj i nakladnf dopravy. Pred
soda sdruzen1 J. j. Pelley o.
namil, re spolecnosti jest6 jed
nou predlozf svoji zadost me-
ziStatni ObchOdnf kOmisi. KITE
ra jiz drive zvysila cenu ma
kladnf dopravy a nenf ochotna
dals1 zvysovan1 povoliti.
We vladn1ch kruzich sc tyr
df, re zeleznicn1 spolecnosti
naTfdily snfzenf mezd predev-
Sim z te prfciny, ably donutily
presidenta Roosevelta k IVY
SEM dopravnf sazby. Jest prJ
to pouze pokus velkych spo-
lecnost1 o zastrasovanf presi-
denta, ably Sc dial pohnouti k
ustupkGm.
PTedseda Pelley oznamil, re
vsechny unie zeleznicaTG bu-
dou do IA. kv6tna uvedomeny
o Is procentn1m snizeni mzdy
a ma tom pry setrvajf bez O.
hledu a ma tom pry setrvajf
bez ohledu ma nasledky. Presi-
dent Roosevelt byl uvedomen
0 situaci pFedsedou George
Harrisonem a cd sdruzeni W.
konnych dTednfkd zeleznic-
mich uni. Pc kratke konfe-
renci s Rooseveltem pravil, re
unie Sc Ia zadnych okolnostf
nepodrobf snfzeny mzdy a po-
vazujf rozhodnutf spolecnostf
"a nevhodn6 a nerozumne a
smefuje jedin6 k tomu, ably
presidentGv program pro lepsi
pomery byl brzden.
PTedseda bratrstva zelez-
nicn1ch topicG a strojrfdic1 B.
n 0hox4o0- TIox,oI--.J -