Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-23
lie tabor obehnan.

LeCOS ma Jaro Dyl JoQoI
strazce zabit politickymi vez
nj. Cd te DOLBY zadnemu vez
nj nenf dovoleno priblfziti sc
Ike strazci blfze, neil ma osn
stop. Kdyz strazce zavola ne
vezne, ten Sc must priblfziti Y
behu. Kdyby vsak v behu pre-
krocil, Poole zdanf strazcova.
onu vzdalenosti osmi stop, JIG
zastrelen jake vztekly pes.
Vezn1m, kteT1 trpf vnitrni-
mi chorobami, nen1 dovoleno
!ifti k taborovemu lekari. Ten
lecl pouze rany, re kterych
tece krev proudem. Mnoho L.
razG je vnitrnich nasledkem
zvedani tezkych kamenG.
Jestlize vezen pfi praci pad
ne, jeho kamaradGm nenf do
voleno pomoci mu. Must ceka-
ii az ma prestavku v poledne
neb odpoledne a pax teprve
mohou vystoupiti a pomoci.
Veznove must nemocneho ne
DO bezvedomeho kamarada cd
nesti do barakG, ktere jsou asi
tri mile cd hlavn1ho kamenne-
no lomu.
Krone toho, re veznove pra
cuff v kamennem lomu, stavf
take kamenne baraky. Bylo
Jim Teceno, re tyto baraky bu-
dou k ubytovanf "valecnych
zajatcG."
Pr nedavnem vedru vezno-
We musili pracovati IL hodin
bez vody. Artist veznove mu
sill pracovati IL hodin bez
vody. Artist veznove dosta-
vail asi kvart potravin denne,
zidovstf veznove jenom polovi-
nu.
Jeden z denikn v Parizi pTi-
nesl clanek, psany byvalym
ministerskym pfedsedou P. F.
Flandinem, ktery zp1sobil hlu-
boky DOZEN v politickych kru-
zfch. Flandin p1se O neutrali-
te Francie S ohledem ma vnitT-
nj spor v Ceskoslovensku a "a
dial, ably vlada svolala parla-
ment, v nemz by Sc tato vec
dGkladne projednala.
Flandin1v clanek vzbudil O.
HAS v mistech, kde Sc nejmene
ocekaval. Ma naroz1ch byly
vylepovany plakaty, podepsa-
ne M. Pivertem, socialistou, v
nichz Sc protestuje prot tomu,
ably Francie sla do valky k W.
Ii Ceskoslovensku. Ia to ko-
muniste haste protestujf proti
zrazeni CSR. Anglii a Francif.
Policie zakazala ukazovanf
predvalecnfho americkeho fill
mu, lfcicfho Ceskoslovensko.
Pffciny zakazu nejsou znamy.
IDA Sc, re je tn silna mfrova
strana, representative v kabi-
netu nekolika dulezitymi mini
stry, pocftaj1c to Georgese
Bonneta, ministra zahranic-
mich veci.
S~oucasne roznasi sc tam di-
woke zpravy jake re CSR. po-
rusila slib, re nepovola vice
zaloznikG do zbrane a tim po-
rusilo slib, procez Francie MI
re il odm1tnouti ponce, re DIR.
Benes hodla odstoupiti z IRA
du presidenta We prospech ia
ma Masaryka, syna zemreleho
prvnfho presidenta, re nova
vlada ucini 1mluvu, die niz su-
detstf Nemci Sc dohodnou v
CSR. a pripoj1 Sc k risi, re fran
couzska vojenska mise je pTi-
pravena odebrati Sc V kratke
dobe do Spojenych Stat1 a po-
dobne.
Francouzsti politicti predaci
verejne v nedeli obratili sc ma
presidenta Roosevelta, ably po-
mohl k uchovanl m1ru v EvrO-
pc.
V nedeli ceskoslovensky pre-
mier, Milan Hodza, prohlasil,
re Ceskoslovensko nepodvol1
Sc plebiscitu, ably Jim rozhod-
nut byl pro budoucnost spor Sc
Sudetany.
Pres 10 milionG vojakd je We
zbrani. Francie ma 1000, 900
Nemecko 100000, Rusko
2.O00.0 900, Ceskoslovensko cd
100000 do 100000, Italie
100000, Angle meme nezli
100000 a ash 10000 vojakG v
Palestine a jinych castech.
Polsky list Gazeta Polska v
nedelnim clanku We Varsave
zadala, ably Ceskoslovensko cd
stoupilo Polsku Slezskou cast.
V listu vineno bylo Ceskoslo-