Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-23
pojistovani

prOJ1 Valce.
Anglicky list "Manchestel
Guardian" pTinasf obsahly ella
mex zpravodaje v Berlfnu,
/ nemz lfcf naladu nemeckeht
lidu. Zminuje Sc o nasledcicl
tiskove a rozhlasove kampane
prot Ceskoslovensku a doda.
va: "Kdyby vsechna fakta {
konfliktu mezi sudetskymi
Nemci a Cechy a takto mezina-
rodnl situace jake celku byla
znama nemeckemu obyvatel-
stvu, Hitler by jiz nebyl "vnd-
Gem a kanclerem." Strach z
valky je vetsl mezi nemeckym
lidem, nez mezi kterymkoliv
Jlnym. Bylo by vsak velkou
chybou domnivat sc, re existu-
je dvoje Nemecko, dobre a zle.
Avsak valkou nadsenf jsou jen
nejmladsf Hitlerovi privrzenci,
mladez, ktera dosud nepozna-
la valecne 1trapy."
4 pramene charakterisova-
neho jake mluvcf zahranicniho
ceskoslovenskeho ministerstva
hlaseno v pondelf, re francouz-
ske a anglicke navrhy ma Cd
trzen1 krajinu Sudetan1 Cd
Ceskoslovenska, ably tax sc sta
10 pc Will Hitlere, nemohou
byti pfijaty Ceskoslovenskou
vladou.
Noviny "Lidove Noviny", je-
jichz redaktor je Hubert Pip
ka, a v nichz caste jsou zpravy
zahranicn1ho ministerstva, pi-
81: Jestlize zaruky hranic u
cinene pred dvaceti roxy jsou
dnes neplatne, jake ujisteni
name, re zaruky dnes ucinene
zdstanou platnymi v budouc-
nosti."
Zat1m co vlada v pondeli
rozestavila v Praze policii a u
cinila neobycejne kroky ku
predejitf nepffznivych demon
strac1 proti vzdanl 1zemf SUI
detskeho Nemc1m, v nemz
jsou opevneni a spousty indus
trialn1ch prostTedk1 Nemecku,
nastalo v Ceskoslovensku cas-
tecne uklidnenf.
Pc konferenci kabinetnich
ministrG v Praze, naznaceno
bylo z kruhG blizkych Wade,
re pomoc Ceskoslovensku
Franci1 nebyla odvolana. Pc
konferenci stanoveno bylo, re
vetsina kabinetu jest pevne
proti Hitlerovu navrhu, ably
vSechna mesta Sudetske stra.
ny, v nichz pTi hlasovanf dana
byla vetsina pTi nejmensfm 70
HAST, byla bez vseho postou-
pena Nemecku. Dale pc kon-
ferenci stanoveno, re fran.
couzsky kabinet necini zadny
natlak ma Ceskoslovensko, aby
toto prijalo francouzsko-an
glicky program.
Ceskoslovenske ProhlaSen1
Neodvislosti, jez vypracovano
bylo We Washingtonu Is. f1jna
cteno bylo presidentem Masa-
rykem v nadvorf Independence
Hall We Filadelfii. Konecna
slova presidenta Masaryka by
la: "Tak prichazf k tomu, Re
Americka demokracie a demo-
kracie v celku, pohrbily Haps-
burskou monarchii a Hapsbur-
gy S TIM"
10. zaT1 President BeneS by]
oficielne zpraven o rozhodnuti
londynske conference angli-
ckeho premiere Neville Cham
berlaina s francouzskym mini
sterskym pTedsedou Daladie-
rem re sudetske 1zemf ma BY
tt postoupeno Nemecku.
Ceskoslovensky kabinet byl
svolan k porade, co odpovedeti
ma anglicko-francouzsky ma
vrh. Byl oznamen presidentu
Benesovi francouzskym vyslan
Gem De Lacroixem a B. c.. New
tonem. anglickym vyslancem,
S upozornenfm, re je nejisto,
sly-li by jejich staty re Cesko-
slovensko do valky.
Zprava O zmene francouZ-
skeho stanoviska vzbudila v
narode nesmirne trapny do
jem, protoze do poslednl chvi-
lie byla nadeje, re Francie spl-
nj svoje spojenecke povinno-
sti. Co nynf zada, neni mic il
neho, nez dokonala k~apitulace
Ceskoslovenska. Je to poprve
v dejinach, re Francie zradi-
la sveho spojence.
Pres. vsechny pondelni
zpravy, re v Londyne bylo roz-
hodnuto vyhoveti Hitlerovi,