Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-10-28
ZAKON 0
" PRACT

AuIIllllSCI dCOT EIIu0r r. An
drews uvadeje v platnost za-I
kon o mzdach a pracovni dobe,
nejvetSl to experiment vlady o
kontrolu pr1myslu cd MIRA.
prohlasil, re Dude postupova-
tt s~pravedlive jak k zamestnan
cum, tax k zamestnavateldm.
Ujistil, re 1celm noveho "a
kona nen1 n6jak pronasledo-
vati obchodnfky. Ukazal ma
fakt, re zamestnanci v mezi-
statn1m obchode, ktefi spadaif
pod pGsobnost zakona, pfrispe-
il k celkovemu prijmu naroda
takto:
"Muz, ktery vydela SIS tyd-
ne, rychle da je zpet do prou-
du nakupnl silly. Muz, ktery
vydelava $4,000 tydne, je sko-
70 nucen vysi sveho prijmu in
vestovati cast jeho."
Poc1najfc IL :O1 v pondeli
rano vsechny obory prGmyslu,
iez jsou v mezistatnim obcho-
de, must platiti svym delnfkn6m
minimaln1 mzdu 25c ma hodi-
nu. V sesti letech minimalnf
mzda Dude zvysena ma SOC a
pc sedmem roce ma 4Oc.
Prvnlm rokem p~Gsobnosti
zakona Dude maximalnf pra-
covnf tyden "A hodin, pc dru-
hem roce AZ a pc tretfm 40 no
din.
Andrews odhaduje, Re pro-
speech z tohoto zakona Dude mi
ii 100000 delnik1 bezprostred
ne a 100000 obdrzf snfzenf
pracovni dolby.
Mimo to zakon ma ustano-
venf o detske praci, die nehoz
deti do 16 let nesmi byti "a
mestnany nikde s vyjimkou
tech pripadG, kdy jejich "a
mestnan1 nebude obmezovati
~navstevu skolni. Ia druhe, "a
mestnanf mezi 16 a 18 Lefty je
zakazano vsude, kde prace je
skodliva zdravi.
Zpravy do Washington do
sic prvn1 den pGsobnosti "a
kona o nejmens1ch mzdach a
nejvyss1m poctu hodin, ozna-
mujf, re nekolik tisfc muzII a
zen - mnozf pocet ten uvadi
ma $4,000 osob - ztratilo pra-
ci zavfenlm dilen, jejichz ma
jitele udali, re nemohou plniti
novy zakon a z1stati v obcho-
du. Elmer F. Andrews, admin
strator tohoto zakona, dival Sc
ma tn situaci prvnfho dine Sc
sklamanfm a slovy, re je bez-
mocnym ciniti nejake vyjfmky
Sc zamestnavateli toho druhu.
Doufa vsak, re zavfeni podni-
XII techto - hlavne ma Jihu -
jest jenom docasnym a re ma
jitele techto dospejf ku nahle-
du, re "tak neminf'.
V rozmluve s novinari An
drews, Tekl re odpoved vetsiny
V prvnf den byla uspokojujfcfa
re tisfce zamestnavatel1, kterf
nevedeli co a jak, Sc podrobili.
Devet statnich governer1 te-
legrafovalo sliby spolup1sobe-
nj S novym zakonem timto.
Andrews rekl, re jeho stab
skladaj1c1 Sc re sta zamestnan-
CT, ma pine ruce prace sezna-
miti zemi Sc zlobami dlouhych
pracovnich hodin a male mzdy.
V Charleston, JIM Karoli-
ma, ash 800 osob octnulo sc bez
z~amestnan1 a vydelku, kdyz til
firmy oznamily, re sve zavody
zavrou nasledkem nemohouc-
nosti vyhoveti pozadavk1m no.
veho zakona O mzdach a pra-
covnf dobe, ktery vejde v plat
most pTfst1 pondelf.
F C. Davies, mfstopredseda
Tuxbury Lumber Co., pravil,
re jeho podnik, zamestnavaji-
CT 800 lidl, zastav1 praci nej-
meme ma 80 dni. Bude-li zno-
va %otevren, to Dude zalezeti ma
okolnostech, jez Sc vyvinou z
onoho noveho zakona.
Zavod Charleston Bagging
Mill, zamestnavajfcf tez asi
800 osob, oznamil take, re pre-
stava pracovati. TTetf zavod,
ktery Sc zde zavfra, je Hirsh
Company, jenz Sc zabyval u
pravou pouzitych pytlG a oba-
III. Hirsh Company zamestna-
vala asi SO osob.
Luther Wallin, jenz ma pilu
v Earle, Ark, a " Columbus,
Miss, pravil, re v drevarskem
prGmyslu nebude mono pra-
covati Sc ziskem Poole noveho
zakona "Wage-hour Law. O.