Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-01
MeXicka Vlada dokOncila


lionG sudG nafty vetsinou z Wy.
vlastnenych americkych a brit.
skych naftovych poll v Mexiku
Tato malta pGjde do Nemecka
a jde o pul rocnf objednavku
Ia to ma mexicka vlada dostat
40 procent obnosu v hotovosti
a "a 60 procent dodaji Nemci
sve vyrobky a stroje. AZ do
sud Mexiko kupovalo vyhrad-
ne stroje z USA. Smlouvu wy
jednava newyorska brokerska
firma Davis and Co., jez Ia to
dostane 5 %procentn1 komisne.
Britska a americka naftove
spolecnosti, jejichz majetek
byl vyvlastnen, pTedlozily Cd
volani z vyvlastneni pred nej-
vyssi mexicky soud. Tento
soud pred nekolika dny rozhod
null, re vyvlastnenf jest pc pra-
WI, ale dodal, re cast vynosu z
prodeje nafty ma byti reserve
vana ma splacen1 hodnoty W.
vlastnenehO majetku.
= Tvrdf Sc, re mic nenf We
svete noveho, re historic Sc O.
pakuje. Peknym dokladem
pro toto tvrzenf je zprava, KITE
rou otiskl par1zsky list V roce
1888, tedy pred sto lety. Jiz
tehdy stezovali 81 Tide vlastne
ma totez jake dnes. NeveTite?
Pros1m, zde je doslova ~otistena
zprava sto let stara:
"Brzy nastoup1 pate deseti-
lett noveho veku. CO nam asi
pfinese? Jake perspektivy Cd
hall nasemu dusevnfmu IRA
ku? Eel, mic pekneho neni Vi
Diet ma obzoru. Vycerpana,
znavena Europa zoufale hleda
cesty, ma nichz by bylo mono
zapomenout ma neslychana kr-
veproliti, ktera otrasla Evro-
pou do zaklaud. zivot kazdym
dnem je obtfznejsi a drazsf.
Rozvrat rodinny, neslychany
1padek a zdivocen1 mravG, po-
kles viry = to vsecko charak-
terisuje nasi dobu. Mladez ne
chce spolehlive pracovat a ra-
deli dava pTednost zabavam a
tancGm. Mysl lidstva je SOU
stredena mechanicke vynalezy
a rozvoj techniky dosahl obrov
skych rozmeru. We velkych
mestech nebude mono zahy
lit pro ruch, hluk a kirk, pro
vseobecny shon a speech, obyva-
tel1m PaTize a Londyna jiz n.y.
nj hroz1 dusevn1 choroby z ne
ustal6ho napet1 a z poulicn1ho
ruchu a hluku. Lidstvo touzeb-
ne vzpom1na ma krasny dT1vej-
81 zivot, ktery sc jiz nevrat1.
" Biarritz, Francie, do
kumenty, tykaj1cf Sc francouz-
sk6 obrany ma spanelskych hra
nicich, byly zabaveny tajnou
polici1 pri jednom z nejvets1ch
vysetrovan1 S vyzvedaci "a "a
du let.
Diva S~panelove a jeden Fran
couz byli zatceni ma obvinenl,
re sbfrali dokumenty O pohra-
nicn1m opevnen1. Byli to Mar
tin divers, Marquis De Relbal-
so, jeho sekretar; Juan Perejn
a Francouz Pierre Rottier. Byli
uvezneni We vojenskem vezen1
V Bordeaux.
Zatcen1 a zabaven1 dokumen-
tn bylo ucineno ma rozkaz ge-
nerala, ktery je velitelem V d
zem1, jez hranicf Sc Spaniel
skem. Tito tri muzi byli zat-
cent pTi policeman najezdu ma
pokoj markyzdv V jednom z
nejvetsfch hotelG v Biarritz.
- S~panelska loyalisticka Via
da uvedomila francouzske "a
hranicn1 ministerstvo, re Dude
bombardovat letadly fasisticke
pr1stavy a mesta, jestlize Fran
covo letectvo provede move L.
foxy prot loyalistickym mes
tim.
Francouzsky zahranicnf mi
instr Bonnet pry radil vyslan-
cow k opatrnosti a povazoval
hrozbu "a tax vaznou, re roz-
hodl vydati ddlezit6 prohlase-
nj tisku pozdeji.
Francouzske listy totiz publ
kuj1 zpravy, re loyalisticka via
da pohrozila Francovi, re ten
tokrate Dude hazet pumy ma i
talska mesta, jestlize italstf let
CT nepfestanou bombardovat
loyalisticka m6sta.
PGvodne loyalisticka vlada
naridila svemu valecnemu le-
tectvu bombardovat pouze vo-
jenske objekty a nebo ma fasis-
- - pL% ~