Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-02-11
RHINE.

VlaStl. Kra, ma ktere Dyll Oh
tocny zahnani ke gronskemu
pobrezf Sc v teplych proudech
rozpadava. Ledoborec Tajmir
vypluje v nejblizsfch dnech z
Marmanska k zachrane ucen-
CD. Ma jeho palube budou tfi
letadla a 70 osob, vcetne pro-
sluleho polarn1ka badatele
prof. Otto j. Smidta.
= z prave uveTejnene sta
tistiky vychazi ma jevo,ze pred
loni bylo We Velk6 Britanii tfi-
stactyriatricet millionaire, z
nichz petaosmdesat m6lo roc
ne prijem pres sto tislc liber,
p6tasedmdesat melo rocn1 pf1-
jem az sto tisfc liber a asi sto-
osmdesat mezi padesati az pc
taosmdesati tisici librami ster-
linkG.
Poole t6ze statistiky zilo We
Velke Britanii koncem pOsled-
nfho roku 1885, 900 obyvatel,
pTi cemz bylo zen asi o diva mi
liony vice nez muzG. Roku
1923 mela Velka Britanie A.
$4,000 obyvatel.
Adolf Hitler jmenoval
sam sebe ministrem valky, Sc
sill svnj pTfmy vliv ma mini
~sterstvo zahranicn1 a upravil
cely vladnf kabinet.
Nevesta odstraneneho ne
meckeho ministra valky polnl-
no marsalka Wernera Won
Blomberga, byla p%rfcinou teto
velke zmeny nemeckeho kabi-
netu a upevn6nf moci Adolfa
Hitlera. Jm6no zidovky je F.
rika Gruhn a je dcerou stolafe
Hitler utvoTil tajny vladnl
koncil zahranicn1 politiky. Jme
noval barona Konstantina Won
Neuratha jeho pTedsedou. Jo-
achima Won Ribbentropa, agen
ia v sampanskem vine, ktery
Sc konecne stall vyslancem v
Londyne, povySil ma ministra
zahranicnfch zalezitostf, ably
nahradil barona Konstantina
Won Neuratha.
Svolal nemecky parliament
do Berlfna ma den 20. 1nora a
ocekava Sc, re v mem pTednese
dGlezite ornament o zahranic-
nj politice.
Propustil trinact vysokych
dGstojn1k1 - sedm z armady
a Sest z letectva.
General Hermann Wilhelm
Goering, premier Prussia, dix
tator nemeckeho hospodafstvl
samostacitelnosti, ministr le-
tectvf, atd., byl povysen ma pol
niho marsalka.
Prekvapena Europa patra
DO znamkach, zda-li sensacn1
nazifikace armady a diploma
tickeho sboru v Nemecku ne
povede kroky Tfsskeho vGdce
Adolfa Hitlera do ciziny.
Velke obavy byly projeveny
v zdejsfch diplomatickych kru
zfch, re mocha nemecka mill
taristicka maSina, pohanena
nazistickym impulsem, muze
provost "puc" v Rakousku, a.
by narodn1 socialismus byl "a
nesen jeSte dale.
Angle a Francie pos1laj1 sv6
valecne lodstvo do StTedozem-
nfho more k zamezen1 obtezo-
vanf obchodnich lodi a faro,
ven napjat6 patraj1 pc znam.
kach, zda-li zreorganisovana
nemecka armada, v cele S Hit
lerem jake nejvyss1m velite-
lem, nevm1s1 sc do obcanske
valky We Spanelsku.
Tyto diva narody zvlaste zby-
stTily sv6 patranf V obave, jest
Ii Hitler spolu S italskym pre-
mierem Mussolinim nemaj1 v
planu zvetsiti svou pomoc We
Spanelsku We prospect rebel
skeho generalissima Franco,
jehoz valecna masina pc pGl
druhem roce valcenf ochabuje.
ODE tyto demokraticke zeme
hledf take ma Mallorcu, ostrov-
nj zakladnu spanelskych rebe-
LII v StTedozemnfm mort, KITE
rou ODE zeme povazuji "a MOI
nou hrozbu bezpecn6 plavbe
ma mort.
Re vsech evropskych zemi
DO soustTedeni nazisticke moci
v jedne osob6 N6mecku je
nejvfce znepokojeno Rakous-
ko, lezfcf mezi fasistickymi spc
ienci: Italif a Nemeckem. JsoU
obavy, re pc odchodu velvy-
stance Frame Won Papena MI
re illegalnf vliv nazisticky V
zemi zesfliti.