Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-02-11

FOJAh y OOPuICUII
Jiz V dob6 sve presidentske
kampane netajil sc Lincoln Sc
svym stanoviskem k otazce
rovnych prav pro rasove men
slny. V reel, napadajicf "know-
nothingy'', pravil: "Jak mdze
nekdo, KIDD nenavidf 1tisk Ger
nochG, byti pro ponizovanf &C.
lych tf1d belochd? AZ "know-
nothing-ove" d~ostanou kontro-
III, prohlasf: "Vsichni Tide isou
stvofeni sobe rovni krone GER
nochu, cizincG a katolfkG." AZ
to doJde k tomuto, pax Sc ra-
deJi vystehuji do nektere ze-
me, kde Tide nepfedstfrajf, re
miluj1 svobodu."
lou dobou byli domorodci.
znam1 pod jmenem "know-
nothings'', znacne silnou sku-
pinou V nekolika staech a byli
i slime zastoupeni v kongresu.
Pokud sc tykalo otroctvf. melo
toto vrele obhajce pc cele re-
mi: Ma jihu byli otroctvf DO
Vazovano takfka "a "svatou''
instituci. Senator James H.
Hammond, Kodak z Move An
gle, usazeny ale ma jihu, pro-
hlasil, re "nasi otroci jsou ma
jlmani ma zivot a jsou dobTe
odskodnovani, neni mezi mimi
b1dy, zebroty a nezamestnano-
sti. Vasi jsou najfmani ma
den, nen1 o ne pecovano a jsou
b1dne placeni". Virginsky So
ciolog Jif1 Fitzhugh vefejne
prohlasoval "a sve pfesvedce-
nj, re otroctvf je "pfirozene,
nutne a nepostradatelne".
Knezstvo jihu ospravedlnovalo
otroctv1 jake instituci, majfcf
biblickou sankci.
Lincoln soustredil veskere
sve schopnosti ma vyvracenf
duvod1 tech lidi, kterf byli pro
pokracovan1, ba v nekterych
pf1padech pro rozsirenf otroc-
tvl. V otroctvf spatroval "a
vedenl ponizujfcf jak pro pa
ny, ktef1 zij1 z namahy jinych,
tax pro otroky, predurcene
profit svou existence bez inspi
race nadeje ma svobodu. Emo
WI a znovu tvrdil, re narod ne
NIUE zGstati trvale z poloviny
otrocky a z poloviny svobodny.
Lincoln byl zvolen presiden-
tenn roku 1860. Jedenact dni
pc volbach odtrhla sc cd Unie
JIM Karolina a pet tydn1 20
nastolen1 presidenta Lincolna
sedm dalsfch stat1 ma jihu u
tvofilo "konfederaci americ-
kych statG", prohlasivse JEFF
PERSONA Davise Ia presidenta.
Tento krok vyvolal obcanskou
waikiki, ktera trvala dele nez
ctyry roxy. Prveho ledna 1863
vydal Lincoln prohlasenf, osvo-
bozuj1c1 vsechny otroky. Ro-
ku 1864 klonila Sc vazka vftez-
stv1 rozhodne ma stranu Unie.
Konfederacn1 armada = pod
vedenlm generala Lee = utr-
pela nekolik znacnych pora-
EEK a pocatkem dubna 1866
vzdala Sc u vesnice Oppomat-
tox.
Ma podzim 1864 byl Lincoln
znovu navrzen "a presidentske
no kandidata a v nasledujicfch
volbach byl zvolen ohromnou
vetsinou HAST. 4. bfezna 1866
pronesl svou druhou inaugu-
racn1 rec. Valka byla nynf uz
takfka skoncena a Lincoln mlu
vii O nutnosti hojiti v nj utrpe-
ne rany a uskutecniti narodnf
sjednocenf. O nekolik tydnG
pozdeji, IA. dubna, byl smrtel-
ne postfelen Johnem Wilkes
Boothem. Bylo to poslednf ges-
to nesm1fitelnych JizanG, kteTf
doufali odstraniti narodnf VIA
du atentatem.
Smrt znemoznila Lincolnovi
dokonciti jeho zivotnf dflo.
Zachranou Unie a odstrane-
MIN stigmata lidskeho otroctv1
z Ameriky "zajistil 81 vsak Lin
coin cestne m1sto v americkych
dejinach. V dobe narodnf ne
srovnalosti a rozkolu promlu-
vii reel americke revoluce a
obhajoval zasady, jez jiny slav
ny American, Tomas Jeffer-
son vlozil jiz do Prohlasenf
Neodvislosti. F. L. I. S.