Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-09-30

nCOAIuCH y pOraUa IOf-
da de la Warra sc zahranic-
MIN ruskym komisarem Litvi-
novem, ktery opetovne opako-
val, re Rusko jest pTipraveno
splnit svoje zavazky a Dude
bojovat jestlize Francie p1jde
do valky ma obranu Ceskoslo-
venska.
Lord War; dale konferoval
Sc zastupci Portugalska. Iraku,
Egypta, Rumunska, Jugoslavie
Mel take pradu s americkym
vyslancem We Svycarsku.
Lord Sc %netajil vsem zastup-
cum S nimiz mluvil, re britska
vefejnst Sc stav1 proti dalsfm
1stupkGm Nemecku a umoznu-
je tax britske Wade zaujmout
pevnezjs1 stanovisko.
DELEGATE S nimiz britsky lord
Sc radil odm1tli pTirozene rfci
nejake blizsf podrobnosti roz-
hovoru, ale naznacili, re Sc
ptal jedinou otazku: INA KITE
re strane Dude vase zeme v pTf-
pad6 valky."
Diplomaticke kruhy zvlaste
upozornuj1 ma rozhovor La
Warr1v S Litvinovem. Pr roz-
hovoru byl take pritomen pod
sekretaf ministra zahranici lor
da Halifax, Butler. Porada
trvala padesat minut.
Asi 5000 muz1 shromazdilo
Sc v sobotu pred vyslanectvf
Ceskoslovenske republiky a
hlucne sc nab1zelo, re pGjdou
bojovati "a Ceskoslovensko.
Demonstrate zobrazuje IVY
sene napetf, ktere prevlada v
Jugoslavii cd chvfle, kdy Ces-
koslovensko yyhlasilo mobili-
saci. Jugoslavci slibovali svou
pomoc CSR. hned ma X. vseso-
kolskem slete v Praze ma po-
catku cervence.
Re sovetskych kruh1 v Lie
narod1 bylo Teceno re Rusko
uvedomilo Francii O presnem
poctu svych aeroplan1, vojsk,
del a tankG, ktere chce DAFT do
pole, jestlize dojde k valce O
Ceskoslovensko.
z ruskych pramen1 sc tez
oznamuje, re rumunsky dele
gat Petrescu Common obnovil
zavazek sve vlasti, re dovoli
ruskym vojskGm pr1chod do
Ceskoslovenska pres sve 1ze-
mi, bude-li Francie a Angle
bojovati ma strane Moskvy.
Rumunsko zam1tlo tento pr1-
chod V tom prfpade, re Rusko
Dude bojovati samo.
Urednf organ zahranicniho
m~inisterstva "Gazeta Polska"
prinesl sensacnl clanek, We KITE
rem Sc pozaduje pTipojenf &C.
leho Slovenska k Polsku. Po-
laci pry chovajf velke patel
stvf Ike Slovakdm a vzdycky
tezce nesli re jejich 1zemi by
10 Cechy spravovano "jako do
byta kolonie". Jine resent slo-
i. venske otazky pry by mohlo
byti takove, re by Slovensko
Sc ustavilo jake samostatny
stat a spojilo Sc S Madarskem
We federaci, c1mz by Sc brave
vyfesila otazka madarskych
minorit.
We Warsave doslo k obrov-
skym proticeskym demonstra-
elm a zastupy sc bourlive do
mahaly okamziteho zabrani
Tesinskeho Slezska. Byla O.
tevTena kancelaT, ktera rekru-
tuje polske uprchliky z Cesko-
slovenska do ''sboru dobrovol-
Mkt" Poole vzoru sudetsko-
nemeckeho. Vojenska pohoto-
vost ma ceskoslovenskych hra-
nic1ch byla znacne posllena a
stale dochazej1 move transpor-
ty.
V Youngstown, Ohio, Youngs-
townske Slovenske Noviny O.
znamily, re Federace Podkar-
patSkO-ruSkych SpOlku a klubu
v 1dolf Mahoning poslala ka-
Telegram csl. presidentu Bene-
Sow v Praze, v kterem CSR. sill
buje vsechnu moznou mravn1
podporu v nynejsf krisi.
Ceskoslovenska vlada zamit-
la Hitlerovy pozadavky, ktere
We form6 ultimate pTedal v Co.
desbergu anglickemu premie-
ru Chamberlainovi a v kterych
Sc jake mez pTijetf ultimate
stanovf den prvn1ho r1jna.
Prazska vlada neodpov1da pr1-
mo Hitlerovi, neb Cd nej primo
zadne ultimatum nedostala.
Ceskoslovensky vyslanec v
Londyne, Jan Masaryk, pTedal