Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1938-07-29
KriSe EVrOpy.

jednala otazku sudetskych
Nemcu, tax ably nedoslo Ike kri
81, ktera by mohla uvrhnouti
Evropu do valky.
Konference by sc konala V
Londyne. AZ by Sc konferen-
ce shodla ma urcitem planu,
tax by byli pozvani zastupci
ceskoslovenske vlady, ably Sc
s1castnili jednanf. Adolf Hit
Ter by byl ochoten z~aruciti &C.
skoslovensku ma dobu peti ro-
XII neodvislost a svrchovanost.
Dale by byl ochoten jednati O
omezen1 zbrojen1 We vzduchu.
Protesty proti konferenci
ctyr mocnostf ma urovnani pro-
blem1 v Ceskoslovensku byly
dany neofficalne do verejnosti
francouzskym ministerstvem
zahrancf. Namitky Francie by
ly by asi tyto:
Ctyri velmoci nemajf zadne-
no prava jednati 0 osudu neza-
visleho naroda (Ceskosloven-
ska), aniz by tento narod ne
byl ma konferenci zastoupen.
Francouzsky Mailed take je,
re vylouceni sovetskeho Ruska
z one conference bylo by ne
prekonatelonu pTekazkou.
Andre Francois-Poncet fran
couzsky velvyslanec V Berlin6,
byl povolan do Par1ze.
Omen plan, jak byl popsan v
dennlm tisku, zaklada Sc ma
svolanf zastupcd ctyr mocnosti
Britanie, Francie, Nemecka a
Italie, ably nalezli rozTeseni pro
narodnostni problem v Cesko-
slovensku. Ma to by byla po-
zvana csl. vlada v Praze, ably
vyslechla navrhy conference.
Kdyby doslo k dohode, Ne
mecko pry by podepsalo petit
lety pakt o nevybojnosti S Ces-
koslovenskem. Ma to by zastup
ci onech ctyr velmocf jednali o
paktu ma regulaci vojenskeho
letectv1, v cemz by bylo zahr-
nuto omezeni valecnych leta-
del, podobne onomu, jake by
10 pTi drivejsfch namofnich do
hodach O velikosti bitevnic.
Premier Chamberlain postal
AdO1fu Hit1orOVi OSOhn1 vzkaZ
vyjadrujfcf pranf vlady pc
~zlepsen1 britsko-nemeckych
stykG a zaroven zadost, ably Sc
m1rnil We sve politice prot Ces-
koslovensku.
Nemecku dostalo Sc zaroven
ujisteni, re britska vlada Dude
nadale nalehati ma csl. vladu v
Praze, ably nemecke mensine
povolila podstatne koncese.
Vseobecne take prevlada mine
nj, re do konce leta t. r. nebu-
de zadnych vetsich nesnazi V
Europe, jezto Hitler Sc boj1
dals1ch experiment. S Cesko-
slovenskem a Mussolini chce
mir S Britani1.
Ceskoslovenska fasisticka
strana (Narodn1 obec f~asistic-
KAY, ktera ma sest poslancG v
parlamentu, rozhodla Sc, re Sc
pripojf k jinym ceskym stra-
nam ma obranu republiky.
Strana sejde Sc ma sjezdu v
Praze v nejblizs1 budoucnosti,
ma nemz Dude podan navrh, a.
by fasisticky program byl zme-
men z demokraticky.
V1dce strany rozhodl, re ia
kova zmena je nutna, ably byla
sesilena obrana Cech1 proti
Henleinove strane sudetskych
Nemc1.
Litva zaujala mfsto Cesko-
slovenska jake hlavn1 pTedmet
nemeckeho hnevu. Vsechny
nemecke casopisy, kontrolova-
ne nazistickou vladou, otiskuji
zadost, ably stanne pravo, jez
bylO prohlaSeno litevskou VIA
dou v Klajpede, bylo zruseno.
Klajpeda, balticky pfistav
a 1zemf kolem neho pGvodne
patfilo Nemecku, ale bylo pTiT-
ceno pod sprawl Litvy.
Local Anzeiger p1se: eli
tevska vlada je ma omylu, my
sl1-li, re velka nemecka rise
zapomene ma nesnaz svych bra
trf, bydl1cfch V prilehlych re
mich"
We snaze zdGrazniti, re je
nutno CO nejdr1ve rozfesiti pro
blem sudetskych NemcG v Ces-
koslovensku die planu, ktery
predlozil Hitler Anglii, nemec-
ky fisk take VIM csl. vladu, re
"utlacuje a provokuje" sudet-
ske hence zvysenou merou.
-