davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
White Bluffs spokesman. [volume] (White Bluffs, Wash.) 1907-1938, 1938-06-17

Some of the members of the Jul
nior Wcrnen's club and their fam
lilies enjoyed a weiner roast at the
ditch Saturday evening. The affair
was originally planned as the clubs
annual picnic for their husbands,
but due to illness in many of the
families only the families of Mrs.
w. r. Kirby, Mrs. Cecil Borden,
Mrs. Leon Barnes, Mrs. AL Barnes
and Mrs. Bryan Lowe were able to
attend.
The club will hold another meeo-
ing to complete the program for
the coming club year before ad-
journing for the summer.
X X X
Mr.. and Mrs. Harry McCotter re-
turned "Wednesday from a weeks
vacation, spent with Mrs McCou-
ter's parents, Mr.. and Mrs. Harry
Parsel at Thorp, and with Ralph
McCotter at Yakima.
4 X X
Mr.. and Mrs. Orville Dunhaan ar
rived this week from Ephrata, Mr..
Durham having been transferred
here by the bureau of reclamation.
They are staying ait the l.. w. Bel
din home at present, and will move
to the Kincaid house next week
when Mr.. and Mrs. R. E. Stevens
move to Wilson Greek.
X X X
j. E. Leander left Thursday af-
ternoon for Grand Coulee where
he will attend the state post1nast
ers' convention.
Mr. and Mrs. E. l.. Sigfrit and
Mr.. and Mrs. Campbell of Bend,
Oregon, were guests over the week.
end at the Do1anan Hall home.
X X X
Mrs. Archie Borden took her
nieces, Mary and Margaret Bozarth,
to Pasco Saturday to have their
tonsils removed, The little girls re-
turned Sunday and are now con-
valescing at the home of them
grandparents, Mr.. and Mrs. Bert
Shanahan.
Mrs. Jess Brown went to Yakima
Saturday to attend the funeral of
Walter Tomlinson, father of Mrs.
Albert Marsh. She made the trip
with her mother, Mrs. G. A. Marsh,
who had driven over that morn
ing, and returned that evening
with her aunts, Mrs. F. K. Hiscock
and Miss Alice Scudder, who were
weekend guests at the Brown
home.
Nina Jean Griffith returned last
week from LaGrande, oregon,
where she had visited for several
months. She was accompanied by
Mr.. and Mrs. Edwards, who visited
the E. E. Griffith family for a few
days.
Miss Aileen Stoddard returned
home the latter part of last week
from Pullman, where she had at
tended Washington State College
this year.
N>>>~>>eN~o~~~ ~<~>~~SN~~>~.o.~~
White Bluffs spokesman. [volume] (White Bluffs, Wash.) 1907-1938, 1938-06-17

MI. and Mrs. Ed Ponsat left
Tuesday morning to attend the
State Grange convention at Spo-
sne. They expect to return homt
Saturday.
James Wade came down Friday
from Spokane, where he has stayed
since last winter. He will spend the
summer here with his parents, Mr.
and Mrs. A. G. Wade.
X X :;
Carl Jasper of Spokane arrived
Thursday to be the guest of Freddie
Gilhuly who had been his room
mate at the University of Wash
.ngton
Mr. and Mrs. Charles Powell and
1heir little son. Charles Jr, came
up from Kennewick Sunday to en-
10Y a picnic dinner with Mr.. and
Mrs. E. j. OLarey and Mr.. and
Mrs. Alex Parke at the Parke home.
X X X
Mr.. and Mrs. Harry Smith are
in Spokane this week attending
the State Grange convention.
MIR. and Mrs. r. S. ReierSon re-
turned Sunday evening from four
day visit in Seattle with Mr.. and
Mrs. p. j. Myhre.
Mr.. and Mrs. Eugene Hicks and
daughter and Clarence Miller of
Bellingham were guests of Mr.. and
Mrs. Fred Gilhuly Monday
X X X
An interesting gathering was
neld at the home of Mr.. and Mrs
W. G.. Wilson in Tacoma on Sun
hay last when the Rev. John Pate's
seventy fourth birthday was cele-
brated at a family reunion. Among
those present were the host and
hostess, son-in-law and daughter;
Mr.. and Mrs. j. w. Pate of Seattle,
son and daughter in-laW; Miss NJ
R. Pate of White Bluffs, and John
Cameron Wilson, grandson, senior
N the College of Puget Sound. The
guest of honor was the recipient of
many congratulatory messages and
gifts from the family and friends.
* X X
MIR. and Mrs. Elmer Brandsen of
Portland were guests at the E. E.
Griffith home for few days last
week.
X X X
Hugh Burch, student at the Uni
versity of Washington, returned
nome this week to spend the sum-
mer vacation.
~
White Bluffs spokesman. [volume] (White Bluffs, Wash.) 1907-1938, 1938-06-17

Announcements have been re-
ceived of the birth of a son to Mr..
and Mrs. Phillip Heath at San
Diego. The baby, who was born on
June 7, has been named Stanley
Allen. Mr.. Heath is with the naval
air corps.
A six and a half pound son was
born June to Mr. and Mrs. Wal
ter Strycker at Portland, Oregon.
The little boy is to be christened
Warren George Mrs. Strycker is
the former Ethel Woods.
Mn. and Mrs. Jay Montgomery Of
Pasco were guests of Mrs. Cordelia
Montgomery Saturday.
Mr.. and Mrs. Roy Beene drove
to Hood River Saturday and re-
turned Sunday by way of The
Dalles and Mt. Hood, where they
stopped for a time at the new lodge
to watch the finish of ski tour
na1nent.
Mrs. Fred Gilhuly, who left OH
Thursday for the state convention
of the Federated Women's Clubs,
plans to stay i'm Walla Walla until
Sunday with Mrs. O. w. Brown,
who will then come to White Bluffs
to be the guest of the Gilhulys
and other valley friends for a week
or two.
Last week from Monday to Thurs
day Rev. L. G. Krug and Herman
Heidemann attended the biennial
convention of the Pacific Northwest
district of the Joint Synod of tha
Lutheran church in Yakima.
Paul and Emma Schmidt of
Mansfield were overnight guests
last Thursday at the Ed Schilling
home while on their way to va
kima to meet their sister, Miss
Helen Schmidt, a teacher there.
Paul Schmidt had returned in Feb
ruary from a four-months trip
through Germany with a friend.
Conditions there are very good, he
said, the people all seeming very
happy and getting along we'll.
X X X
Mr.. and Mrs. Leo Bierens and
family came down from Ellensburg
this week and will spend the sum-
mer at their ranch at Vernita.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13
SOK ARU VAN
A RAKTARoN

Ipar, kereskedelem es mez6-
gazdasag ait panaszoljak, hogy
nagyon sok kesz aru van rak-
taron es ez az Okla annak, hogy
a termeles mem tud fellendiil-
nj. El6bb a raktaraknak kell
kiuriilni es csak azutan lehet
ismet ait remelni, hogy a mum
ka teljes er6vel megindulhat.
A raktarak tultom0ttseget
most mar a statisztikai hiva-
tai is elismeri. Hivatalos meg
allapitast nyert, hogy a meg
lev6 kereskedelmi arukeszletet
hat h6napig, buzakeszletet
ket evig es a gyapotot harom
evig mem lehet elfogyasztani,
tehat az arak emelkedese
emiatt mem varhato.
A mez6gazdak, a farmerek
nagyon j6l tudjak ext es a
kormany fele neznek, hogy
ujabb k0lcsonoket nyujtson ne
xix addig, amig a helyzet vala-
melyest javulni fog. Azonban
az allampenztar Sc kimerithe-
tetlen horde, az Sc gy6zheti
0r0kke AIT, hogy csak adjon
es a bevetele mindig cs0kken-
jek.
A vegzetes k0r, amelyet a
tultermeles idez el6 bizonyos
id6szakokban meg mem ert
vegs6 vagy kezd6 pontjahoz.
AIT mondja mindenki nagy
Amerikaban, hogy XII kell iiri-
teni a raktarakat, de mem tud-
ia senki, hogy mikent lehetne
ezt megtenni. Felgyujtani mem
lehet azokat, hogy a felgyiilem-
lett keszleteket megsemmisit-
SEX, inert ilyen pazarlast a
nemzeti wagon evtizedekre
creme meg. ARA pedig, hogy
a meglev6 holmit felhasznal-
ia a nemzet r0vid idon beliil,
mines lehet6seg.
Milyen lesz a megoldas, ait
sejteni sem lehet, csupan All
szabad remelni, hogy a hAboru
veszelyenek elmulasa ezt a ker.
dest is rendbe fogja hozni. A
nemzeti gondjai dacara is e
es ha id6t nyer, akkor elni il
u fog.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13
Nj van MagyarOrszasban

eladja nekik az orszagot, ha-
mem becsiiletesen vessenek sza-
mot magukkal .es nezzenek
szet, hogy melyik nemzettel
valo kereskedesre van az ohaza
utalva. s hogy melyik nemzet
arnyekaban kenytelen az eletet
leelni.
Es ne bolonditsak lit a ma
gyarokat azzal sem, hogy Hit
Ter es a hitlerizmus hoz a meg
csonkitott Magyarorszag sza-
mara megvaltast, inert a ne
met birodalom arnyekaban
0rok0s kiizdelem lesz a sorsa
a nemzetnek, hogy fiiggetlen-
seget megtartsa es ne legyen
nemet gyarmat bel6le.
A gazdasagi egyiittmiik0d dest
lehetetlen elkeriilni es Italian a
nemzetk0zi helyzet ARA is ra-
kenyszeriti a magyar nemzetet,
hogy katonai sz0vetsegese le-
gyen Nemetorszagnak; de sem
a gazdasagi egyiittmuk0d
sem a katonai sz0vetseg mem
jelentenek Magyarorszag sza-
mara boldogsagot es j6letet.
Csehorszag feldarabolasa va
loszintileg a FelWdek egy re-
szenek a visszakapcsolasat is
meghozza, de aki a nemet sal
tot figyeli, annak latnia kell,
hogy magyar revizioert oft mem
nagyon larnaznak. S6t! Mikor
a nemet birodalom Delszlavia
es Romania utan a karjat XII
nyujtja, a ket allan baratsagat
valoszinuleg a magyar revizio
elsikkasztasaval akarjak maid
megvenni.
En- mem tudom, senki mem
tudja, hogy a jelenlegi ma
gyar kormany es az utana ko-
vetkez6 kormanyok mikeppen
fognak lavirozni, de biztos va
gyok benne, hogy kizdelmes
sorsot vallal mindenki, aki a
kormanyzast vallalja.
Els biztos vagyok abban,
hogy amig egyreszt minden
magyar kormany azon igyek-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13

gy6ztesekt6l, Meszaros Gyorgy-
t6l, a pittsburgh magyar elet
yezet6 egyeniseget6l, no es
Medve Ferenc windberi bodym-
t6l.
Ahogy Komarom mellett ell
huzott a gyorsvonat, veluk
egyiitt szemleltiik - egesz j6l
lehetett ezt latni 80 a tulolda-
Ion a cseheknel a nagy katonai
kesziil6dest. Akkor raktak XII
eppen a megrakott vasuti ko-
csikb6l hadiszereket, geppus-
kakhoz sziikseges kis kocsikat.
Gy6rben sem lehetett latni
semmi izgalmat, bar mar t0bb
csaladnal voltak a tuloldalr6l
vendegek, akik a cseh komisz-
kodasok el6l jobbnak lattak
magyar teriiletre huzodni.
Ketsegteleniil lit most BIZ
zonytalan az elet. Mem tudjuk,
NIT hoz a k0vetkez6 ora.
En- megis hiszem, hogy mi
kor sorokat nyomtatjak, mem
dor0gnek az agyuk Eur6paban.
y y *
Roosz sziiret volt ebben az
evben Magyarorszagban.
Sok ESQ esett augusztusban,
september elejen, amikor pc
dig a sz6l6nek sep napos lido
re lett volna sziiksege. Eres
helyett rothadni kezdtek a fir
tok es ami termes lesz is, abbol
sem lesz jo Dor.
Ket honap alatt emelkedett
is a Dor es borbol kesziilt palm
ka ara.
Ma peldaul Gy0ngy0s- Eyer
videken azert a borert, amiert
1870 fillert fizettek literen-
kent persze nagybani vasar-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13

las eseten - mar 800 fill
lert kel fizetni.
Es nincsenek nagy keszletek.
Verpelet videken alig maradt
multi evi termesb6l ered6 Dor.
Egerben a WORDS bikaver lett
nagy kincs.
s. * x
A joszagtart6 gazdakra igen
nagy csapast inert az iden q
j6 listen. Az orszag legnagyobb
reszesen szaj es koromfajasban
szenvednek a joszagok, ami
nagyon nagy bal az allatte-
nyesztessel foglalkoz6 gazdAk-
ra. Legt0bb megyeben e miatt
honapok ota mem lehet allat-
vasarokat tartani es alig van
ICY forgalom az allatpiacon.
Megjegyzend6: f6leg a meg
szallt Felvidekkel es Austria
val szomszedos megyekben leg
nagyobb a jarvany, amely te-
riileteken sokkal el6bb lepett
fel ez az allatbetegseg, mint
nalunk.
Egy amerikai magyar sim
muveszn6 szerepelt itthon a
nyar folyaman a budapest
radioban, aki Amerikaban alli-
tolag Anita Suli neven arat
nagy sikereket. A miiveszn6
csaladi neve Still Anna. Buda-
pesti tartozkodasa utan ella
togatott abba a faluba is, ahon-
nan szulei elindultak a tenge-
rentulra, Moson megyeben
lev6 Halasziba. OFT nagy szere-
tettel vettek k0riil az amerikai
enekesn6t, aki scent misen
egyhazi enekekkel gy0nyork0d-
tette rokonsagat es annak a
falunak nepet, ahonnan sziilei
szarmaznak. A halasziak ma
gyon megszerettek a k0zvet-
len, kedves amerikai lanyt es
nagyo1 sajnaltak, mikor eta
vozott k0riikb6l. {?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13

mindeniitt belatjak es reparal-
nj fogjak, hogy ne kelljen az
emberek milli6it ujra vag6hid-
ra vinni.
A mestersegesen, hazugsagon
es felrevezetesen felepitett
Csehszlovakia testeb6l lefarag-
jak azokat az orszagreszeket,
melyekhez semmi jussuk mem
volt es ezzel igazsagot szolgal-
tatnak azoknak a nepeknek,
melyek husz ev 6ta szenvedtek
a cseh igat.
Icy lesz-e? Hiszem, hogy
igen. Meg hozza hamarosan.
* 4 4
Budapest igazan a nyuga-
lom kepet mutatja ezekben a
nagyon is sorsdont6 napokban.
Az utica kiils6 kepe is, sajt6ja
is. A magyar ujsagok most
igazan megmutattak, hogy
Macy kerdesekben nincsenek
ellentetek a lapokban szels6
balt6l szels6 jobbig. Mersekle-
tet es 0nuralmat mutattak es
olyan uri hangot, mely ilyen
lazas napokban igazan dicsere-
tukre valik.
A leglazasabb napon utaz-
tam Ell Gy6rig a Verhovay es
Banyaszlap verseny gy6ztesei-
vel, akik Ari Bella Verhovay
igazgatoval tertek vissza Anne
rikaba.
Persze:: nekem nagyon faj-
dalmas, mikor ell kell bucsuz-
nom amerikai magyar testve-
reimt6l es kiil0n0sen fajt bu-
csuznom ezekt6l az emberek-
t6l, barataimtol, Ari Belatol,
- akihez hasonlo nagyon sok
masodik generacios fatal en-
berre lenne sziiksege Magyar
Amerikanak - Ersek J6zsef es
Lengyel Janos Banyaszlap
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13
R0vID HIREK

Sok az ado? Ne panaszkod-
junk. Nemetorszag polgarai
keresetenek a felet veszi ell
ado fejeben. Hol vagyunk mi
meg ett6l!
* * s.
A svedek ipari termeleseben
nincsenek munkas zavarok!
Mem csoda! A svedek a legta-
nultabb emberek es okos en-
Der keriil minden ellentetet.
f * y
AIT mondjak, hogy az al
lamferfiaknak nagy kepzel6
tehetsegre van sziiksegiik. Mas
kent mem tudnanak annyi vi
ad6fajtat kitalalni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13
NEMETORSZAG
ARNYEKABAN

MdSydI lIiCilncI0o1A ANSAAASo-
orszagot es Hitlert illet6leg
ket tabort talalunk mind a
ketto szels6seges, inert mem a
tenyekre, hanem erzelmeikre
hallgatnak.
Az egyik, a radikalisak tabo-
ra unos-untalan azert tamadja
Magyarorszag kormanyat, inert
0sszekOttetesben, inert barat-
sagban vannak a Hitler kor-
mannyal es mem akarjak az
Istennek Sc meglatni, hogy a
ket orszag egymas mellett ta-
lalhato a terkepen.
Mem akarjak tudomasul ven-
nj, hogy Magyarorszag buza-
bor-baromfi es zoldseg terme-
sere nincs sziiksege sem Del
szlavianak, sem Ronanianak S
hogy Csehorszag AIT sem mem
akarta, sem mem tudta meg
venni. s hogy maholnap buza-
ra Olaszorszagnak sem lesz
sziiksege.
Nyugat Europa piacait a ma
gyar foldr6l csak Nemetorsza-
gon, a nemet vasutakon at le-
het elerni, ahol a magyar aru-
max olyan fuvardijat szabhat-
max, amilyent akarnak.
Magyarorszag tehat XII van
szolgaltatva nagy mertekben
Nemetorszagnak S ezen semmit
mem valtoztat az, hogy Hitlert
szeretjiik-e, vagy gyiiloljik, ba-
muljuk-e, vagy utaljuk.
S akik ezt mem akarjak meg
latni, azokr6l a johiszemiseget
nem igen lehet feltenni.
A mask szels6seg, a naciz-
mus fele hajto szels6seg - S
kiil0n0sen az antiszemitizmus
fele halo szels6seg - felistent
Lat Hitlerben, csupan azert,
inert kulpolitikai sikereit az
Z
lido szinte automatikusan - a
logika torvenyei szerint - meg
hozta.
Ez a tarsasag AIT szeretne
- ha ennek a vagynak egesz
hangos szoval kifejezest meg
mem adtak - ha a magyar
nemzet az alkotmanyat felrug-
ma, ha hitlerizmus karjaiba
rohanna.
Ez a szels6seg a tenyeket
szinten mem ismeri, vagy mem
akarja ismerni.
Nemetorszagnak ugyan sziik
sege van a magyar buzara es
a tobbi magyar termenyre, de
a Hitler kormany er6sen visz-
szael az er6viszonyokkal es Ma
gyarorszag kormanyanak a leg
nagyobb kiizdelmeket kell Wv
nj, hogy a magyar termesert
megfelel6 arat es - penzt kap-
jon.
A nemet birodalom meg a
tavalyi, az 1937-iki termesert
tartozik husz million feluli
0sszeggel a magyar nemzetnek.
Tartozik azert, inert nemes
valutaval mem akar - talan
mem is tud - fizetni es tarto-
xix azert, inert amire Magyar
orszagnak szuksege lenne, az
zal mem akar fizetni.
Anig Austria volt Magyar
orszag szomszedja, a .1is orszag
a magyar termesert faval fize-
tett es vaserccel.
A bekebelezes utan a nemet
kormany ezeket a fizeteseket
besziintette, a vaserc es IA
szallitsst megallitotta es csak
iparcikkekkel akar fizetni.
A szepen fejl6d6 magyar
ipart ez termeszetesen meg
0lne.
Fenykepez6 gepje van mar
Magyarorszagon eleg embernek
9 egyeb aprosaggal is Ell van
latva Magyarorszag, anire var
is, nincs is sziiksege.
Es a termes nagy reszet
megis Nemetorszagban kell ell
helyezntink, inert a tavoli al.
lamok reszint mem vettek alb.
F,6l n1nCnt rcnlitilrai nJxnkh6I
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13
Irta: HIMLER MARION

tudnak magyar ARRIVAL fizetnl.
S inert mindent cserebe mem
kapnak, baromfit, tojast, va
jat, gyiimolcsot es nemi z0ld-
seget a nyugat-europai piacra
szallitanak, ahol azokat bizony
veszteseggel kell eladni, hogy
valutahoz jussanak, amire be-
ruhazasoknal van sziiksegiik.
(Ez magyarazza AIT is, hogy
inert juthat az amerikai ma
gyar olyan nehezen es csk
reszletekben az otthon lev6
penzehez. A kiutalt dollarok-
ert Magyarorszagnak nagy ara
kat kell fizetni.)
Itteni - kiil0n0sen radika-
lis lapokban - AIT olvastam,
hogy az eur6pai orszagok, xii
lonosen Anglia es Nemetorszag
tiilekedtek a magyar buzaert.
Sajnos, ezt a "tiilekedest" en-
mem LATHAM. Anglia hajland6
volt egy bizonyos mennyisegii
buzat ebben az evben es eset-
leg meg egy evben megvenni,
de hosszu kotesre mem volt
hajland6.
Olaszorszag a leszerz6dott
reszt atvette, a tobbit Nemet-
orszagnak kellett eladni.
Nemetorszag, mint fentebb
irtam, politikat is vegyit a va
sarba.
Ket nappal azutan, hogy
Magyarorszagra erkeztem, a
magyar uborka es a magyar
paradicsom kiloja lezuhant til
zenhat fillerr6l ket fillerre,
inert a nemet deviza hivatal
nem akart penzt adni magyar
zoldsegre.
Ugyanakkor Imredy magyar
miniszterelnok Romaban jart,
ami a nemet kormanynak ma
gyon mem tetszett, inert ugy
ereztek, hogy oda kellett volna
mennie e1oszor.
Akik akartak es akik ertet-
tex hozza, az olasz latogatas es
az uborka arak k0zt az 0ssze-
kottetest meglattak.
Mikor a kormanyzo nemet-
orszagi utjaban megegyeztek,
a magyar zoldseg es a magyar
zsir isrnet megtalalta az utjat
a nemet piacra.
Magyarorszag kormanyanak
emberfeletti kiizdelmet kell
vivni, hogy a nemzet politikai
fiiggetlenseget teljesen, gazda-
sagi figgetlenseget a lehetoseg
szerint megtartsa.
Es ezuttal mem a jelenlegi,
hanem minden volt es leendo
magyar kormanyr6l beszeliink,
tekintet nelkiil ARA, hogy an
max a kormanynak a belpoliti-
kaja kedves-e el6ttiink.
Akik azonban lit felel6tlenul
a magyar kormanyt alland6an
a Nemetorszaggal fentartott
baratsagaert vonjak felel6sseg-
re, inert nekik a Hitler szeme-
lye es politikaja mem tetszik
- ahogy nektink meg annyira
sem tetszik - azoknak AIT
ajanljuk, hogy ITALIAN menje-
mex MagyarorMagba uborkat,
vagy egyebet termelni es oft
allapitsak meg, hogy ujjat
huzhat-e a magyar kormany
Hitlerrel?
/ Akik viszont olyan nagyon
szerelmesek itt Hitlerbe, azok-
max AIT ajanljuk, hogy nezze-
mex tovabb az orruknal es er-
dekl6djek meg, hogy mennyivel
tobbet kell a szegeny Magyar.
orszagnak a g0r0g vasercert fl.
zetni, mintha AIT megkapna 9
terneszetes piacon, ahol vegre
lis nemzetiinknek meg a ia
valyi termeseert is tartoznak
| Es vegiil AIT ajanljuk annal
a szerencsere egesz kis t0redek
mex, amely akar lit, akar oft
hon att6l a gondolattd sem ir
t6zna, hogy k0z0s vamteriilet
hnr1 HIiiink NHrnntnrsz6r rpal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1938-10-13

E sorokat szeptember, 19-en
vetem papirra.
Azert tartorn sziiksegesnek a
datumot megjel0lni, inert hi
szen most mertf0ldes lepesek-
ben szaguldanak az esemenyek,
mig ez a level, amiben ext az
irast kiild0m, legjobb esetben
is 10 nap alatt jut el rendel-
tetesi helyere.
Hetek alatt ujra nagyon fe-
sziilt lett a helyzet Eur6paban
Is ma, amikor e sorokat from,
ITALIAN kozel vagyunk ahhoz,
hogy a kibontakozas utjara
lepnek az illetekes allamfer-
flax.
AmerikAban mar talan, ami
kor e sorokat from, az ujsagok
headlajnjai haborus hireket
bomb0lnek - EFT tettek majus-
ban is, amikor oft voltam -
ma meg lit mindig AIT remel-
jtik, hogy mem lesz haboru.
Hogy a hatalmaknak sikerul
verontas nelkiil is bekesebb at
moszferat teremteni a Duna
menten, mint eddig volt. Hogy
a pariskornyeki bekek egbe-
kialto bakl0veseit most mar
SILK maid a jov6ben, hogy ba-
ratsagot tartson azzal a hatal-
mas szomszeddal, amely agyon
nyomhatja, ha a deviza kiuta-
last egyszer lezarja; masreszt
mindent elkovetnek, hogy Ma
gyarorszag politikai fiiggetlen-
seget es a lehet6seg szerint a
gazdasagi fuggetlenseget meg
tartsak.
Csak az egyik, vagy a mask
szels6seg meger6s0dese zok-
kentheti XII abbol a kozeputbol,
amelyen haladnia kell minden
magyar kormanynak, hogy
Magyarorszag erdekeit a lehe-
t6segig megvedje.
Evening star., 1938-02-28
Natures Children
Capybara
(Hydrocherus Hydrocherus).

munication seems to be a smothered
grunt. They make very delightful and
friendly pets. love dearly to have their
backs scratched and do not have any
vicious habits.
In their chosen haunts, herds of
these creatures spend much of the
daytime resting on the banks and Sc
lecting convenient spot close to food
where they may partake of 1t as they
see At, which Is between maps. The
water is their real element, and they
can remain under it for several min
uteS
Many capybaras have been taken to
ZOOS. Here they are happy so long as
water and vegetation are abundant.
They are never surly, and evidently
take life as 1t is presented to them day
by day, for their keepers say few ami
mails give so little trouble or are as
friendly.
tCopyriHht, 1881
Evening star., 1938-02-28

abundance Of food In the water that
<hey do not have to make as much
effort to get living as their friends
nearby who reside out of it. They are
true vegetarians and find food in and
out Of the water that provides them
with all the important vitamins they
need. In fact these creatures become
40 fat they can hardly walk. That is
why they are considered such delicious
eating by the natives. The younger
ones are used for this purpose how
ever.
Where you find these animals there
Is always heavy tropical growth, and
Through their efforts it is kept down
about the banks of the rivers and
streams. Though the natives are very
= fond Of the young capybaras. they use
discretion in killing them. There is
only one fault the planters near these
rivers complain of, and that is Capy's
love for sugar cane.
The parents are devoted to their off,
spring, and for long time they ride
Upon their parents backs in and out
Iof the water. Their only form of COM
Evening star., 1938-02-28
Nv LILLIAN cox ATHEY.

THIs is the largest gnawing man.
mai known. Not only that, 1t
is water-loving creature and
L weighs about rs pounds. In
order to place the carybara you will
- have to call him an aquatic guinea
biz, though he Is as large as a small
pig minus tail,
To see this creature sporting about
In the water among the aquatic plants
you do not at first realize that it is a
swimmer 4 feet long. Somehow he
manages to keep only the forepart of
himself in sight, and when he crawls
out you get somewhat of a shock at
seeing an animal SO large, covered
" th very coarse hair. He proceeds to
Geye himself fine shake that sends
the water several feet.
Then you notice the strange webbed
feet. the small ears, and very coarse
brown hair, as well as the absence of
tail, If you happen to catch him out
OF water or fully exposed In it. the
capyhara will dive, and being a swift
swimmer, will soon be out of sight
Watching the ripping water closely
for some time, you may see a brown
n9se lust above the surface, and that
E where he is hiding until he thinks
all inquisitive callers have departed.
These water CAVES find such an