Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-11-05
RHINE.
Francie povazuje 1zemni

KOSlOVGnSkd Ia ZlN0lIl0uO GILL
tele We SVEN programu narodn1
obrany a nez1stane staff mic
ky, kdyby 81 nekdo chtel S Ces-
koslovenskem zahravati, jak
mini francouzsky ministr "a
hranicf Yvon Delbos We sve re-
Gi pred 1castn1ky kongresu ra-
dikalnfch socialistG v Lille, kde
prohlasil, re Francie je vazana
smlouvami s Tadou ciz1ch sta
tn, re bude respektovati tyto
smlouvy a re jim dostojf do po-
sledn1 p1smeny, vyvstane-li "Ja
kakoli forma WHOLE"
Toto je vystraha Nemecku,
jestlize by vpadlo do Ceskoslo-
venska, re Francie pGjde ma
pomoc Ceskoslovensku. A kdy-
by sc N6mecko pokusilo zme-
niti nynejs1 stav a nezavislost
Ceskoslovenska vnitTnfm "pu-
Gem" anebo p%ovstan1m Sudet-
skych N6mcG, re Francie tez
p1jde ma pomoc CechGm.
"Nemecko must dostat
kolonie, bolsevism must byti
vyhnan z Evropy, Italie re
chce mir, volal We ctvrtek z
Rfma do sveta Benito Mussoli-
nj. We ctvrtek oslavovala TIA
lie patnacte vyrocf pochodu
cernych kosil ma Rim a take
patnacte vyrocl faSisticke stra-
ny. V Rhine seseslo ma 100 1000
fasistickych vGdcG.
" Toxic, Japonsku, era
da pro pTftomnou situaci', slo-
zena z clen1 politicke strany
Seiyukai a jinych ddlezitych
osob, prijala resoluci, ktera do
porucuje pTeruSen1 diplomatic
kych stykG Japonska S Velkou
Britani1.
V teto resoluci Sc svaluje
VIVA ma britskou vladu Ia vse-
chny komplikovane mezinarod
nj vztahy We spojenf Sc situac1
V Cine. Britske stanovisko je
V nj oznaceno "a "velice poll
tovanf hodne". Rada tvrd1, re
cd vypuknutf "pT1padu" s CT
nou, Britove pomahali Gina
Mum V jejich protijaponskyeh
akcfch.
Japonci kleceli vedle C1nanG
V kostele westminsterskeho o.
patstvf V Londyne modl1ce Sc
spolecne "a mir. V historickem
chramu anglikanske c1rkve roz
l6haly Sc hlasy obou jazykd,
kdyz sc shror1azdila skupina
cfnskych a japonskych kresta-
nj k dekovnym bohosluzbam
u prflezitosti jubilea uvedenl
anglikanske cfrkve do Japon-
ska i Ciny. Teto cfrkevn1 ce-
remonii pTedsedal archbishop
z Canterbury.
- NacionalistGm Sc podari-
10 odraziti 1tok vladn1ho VOL
ska ma 1seku Cuesta de la Rel
ma, dvacet mil jizne cd Madri-
du We Spanelsku.
span6lska vlada oznamila,
re 5000 lidf bylo zabito a pres
1000 poran6no pTi ostTelovanl
a bombardovan1 Madridu cd
7. listopadu 1886, kdy byl oble
zen nacionalisty.
Pozorovatele shledavaj1 ty-
to cfslice O ob6tech V Madride
"a velice mike. Pocftaj1, re O.
b6tf by bylo jenom pet ma kaz-
dych 1000 obyvatelG V dobe,
kdy ma Madrid bylo provedeno
80 leteckych najezdG, kdy byl
5Okrat prudce ostfelovan a
kdy byl podroben nespocetne-
mu lehkemu bombardovan1.
Z uheln6ho dolu Evan
Jones, ALASKA, byly vytazeny
dalsf dive mrtvoly pohfesova-
nych hornfkG, cfmz pocet obetl
vybuchu stoupl ma IA. Vybuch
V dole Sc udal V 1tery, pf1cina
nemohla byti zjistena.
Michajl Cernov, komisaf
zemed6lstvf, byl odstranen Sc
sveho 1radu ma 1stred. vybo-
ru sov6t1, a jeho nastupcem
;jmenovan byl R. A. Elkhe, do
sud zahranicn1 tajemn1k ko-
munisticke strany v Sib1ri. Roz
sudky smrti pro 81 jinych sa-
botaznfkd byly oznameny z
rGznych koncin Ruska. V Sta
linov9 ~"cistenf" az dosud bylo
popraveno 246 osob pro zradu.
z Belehradu, Jugoslavie,
Sc oznamuje, re zGstaly vsech-
ny obchody zavfeny, jake pro
test proti tomu, re vlada pro,
dlouzila koncesi dvema depart
mentnfm obchodGm. I obcho-
dy S potravinami Sc pfidaly kU
cfSvcn ahv nrOteSt bVl VSoO.