Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-01-22
WPA pomaha obetem
detske obrnv.

VIA, pOIndHdJl ClS1-
cum AmericanG vetsinou de-
tenn, Ike znovunabyt1 zdravf pc
ochuravenf detskou obrnou.
Cinnost WPA v tonic smeru
zahrnuje nasledujic1: budova-
nj nemocnic a nemocnicnfch
oddeleni, vybavenych vsfm,
elm Sc dnes bojuje prot detske
obrne; konstrukci a provoz le-
cebnych basend; zrizovani
letn1ch tabor1 pro zmrzacene;
fisio-therapeuticke leceni a
lame; pokusy S move objeve-
nou polio spray, jfz Sc ma "a
braniti sfTenf Sc nemoci a ko-
necne zTizovanl kursG a vyuco-
vani pacient6, kterf nemohou
dochazeti do skoly.
Pracovnici WPA stavi ne
mocnice a baseny pro zmrza-
Gene deti v mnoha statech. V
Zapadni Virginii, kde sc odha-
duje, re asi $4,000 lidf Sc po-
trebuje leciti, stavf Sc dnes v
Miltone move therapeuticke
krfdlo pri Morris Memorial
rial Hospital. V budove bu-
dou diva velke baseny Sc slanou
vodou. Nova nemocnice s "a
postelemi a dvema baseny wy
r1sta tez Hot Springs v No
vem Mexiku. Novy therapeu-
ticky basen byl vybudovan v
James Whitcomb Riley Memo
rial Hospital " Indianapolis
v Indiane, jiny Tusconu v A
rizone. Stavbou techto pro-
jektG je zamestnano 1000 del
nlkG.
V Albany v New Yorku, mex
dejs1m bydlisti presidenta
Roosevelta, uvedla WPA do
provozu fisio-therapeuticky
projekt pro lecenf a lecebne
koupele paralytickych pacien-
til.
V Lakeside, We state Rhode
Island, naleza Sc letn1 tabor,
rfzeny pracovnfky WPA.
Pro ty, kter1 nemohou do
chazeti do skoly, zavedla WPA
tffdy a kursy akademickych
pTedmetG We statech Zapadni
Virginie, lowe a v New Yorku.
Tis1ce det1 v Zapadn1 Virginii
jsou pravidelne vyucovany
WPA uciteli, nektefi z mich v
nemocnic1ch, jine donna.
Nejslibnejs1m projektem
jsou vsak pokusy S t. Nv. polio
spray, ktera naznacuje cestu
k preventivnl metode, jiz sc
snad pc case podar1 vymytiti
chorobu, vyzaduj1c1 az dosud
kazdorocni krutou dan ma lid
skych zivotech. Tato rozpra-
sovacf metoda byla vynaleze-
ma drem Charles Armstron-
gem z U. S. Public Health Ser
vice a byla shledana 100 pro-
centne 1cinnou v boji prot ST.
fen1 nakazy mezi zv1raty. Az
do leta 1886 nepodrobil sc
vsak podobnym pokusGm zad-
nj Tide; a teprve epidemic, w.
puknuvsi v Alabama lonskeho
cervence, poskytla logicky pod
net k laboratorn1m pokusGm i
ma lidech. WPA okamzite ma
bidla peneznl prostredky i O.
setrovatelky a poskytla tax We
refine zdravotn1 sluzbe moz-
most venovati Sc celostatn1mu
pokusnemu projektu.
Takfka pres noe pfemenil Sc
post1zeny stat v obrovskou Ia
boratoT. M1stni lekari a ose-
~trovatelky spolupracovali vse-
NONE S veTejnymi zdravotn1-
mi autoritami a sc 127 osetTo-
vatelkami, vyslanymi tam
WPA. Nosy 100000 lid1 byly
vystrikany zvlastnfm rozto-
KEN, a zaznamy, tykaj1cf Sc
techto lid1, byly srovnany Sc
zaznamy O 100000 jinych IL
df, kter1 sc zarukou nepodro-
bill.
Dokazalo Sc, re nebezpeci
nakazy Sc novym zakrokem
skutecne sn1zilo, a to znacne,
mali vsak vysledek byti lepsi,
je nutno zdokonaliti jak do
savadni rozprasovac, tax i W.
nalezti lepsf roztok, nez je
ten, jehoz Sc al dosud uzfva.
Lekafske authority shoduj1 Sc v
nazoru, re nova metoda je pr
wynn a dGlezitym krokem k pro
fylaxi, k uvarovan1 Sc pred
chorobou, jejfz nasledky jsou
tax vazne, re je jenom mala
caka ma naproste uzdraveni
pro ty, kter1 Sc jednou nakazi-
Ii.
Pamatoval Sc.
Ona: "Pamatujes, jak isl
pono No nrx,6 opo+Til q ioL 10;