Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-03-26
z WASHINGIONU.
v sobotu

StaVek jake Zbrane X uplaUne-
nj delnickych pozadavkG.
Senat nejprve schvalil pGl
miliardovy zakon ma dalsi ma
mofni zbrojeni. Potion vse-
chen cas- venoval debate o stav-
kach. SenatoTi slyseli sen.
Ellendera z Louisiany prohla-
siti, re jestlize jest John l.. Lee
wis predseda CLIO zodpovedny
"a vlnu "vysedavacich" sta
vek, nenf nicfm jinym nezli
"zradcem americkych idealG a
nebezpec1m americke prospe-
rity a mfru naroda." Dale Sc
natofi slyseli senatora Borah,
ktery vinu ma nynejsich boufli-
vych pracovnik1 a mzdovych
sporech dava castecne prGmy-
slovym monopolGm. Konecne
slyseli senatora Bailey, jenz
rekl, re jest to vsechno vi
ma Nejvyssfho soudu, ktery
dodnes nerozhodnul o 1stavno-
sti Wagnerova zakona o pra-
covnfch sporech a tim zabranil
Wade, ably mohla 1cinne "a
sahnouti do vSech SPORT.
V dome representantd byla
stejne bouTliva debata. Michi-
gansky representant Hoffman
obvinil p%residenta Roosevelta,
&C no nejmenoval, re "prijfma
rozkazy" Cd Lewise. Repre-
sentant Cox z George prohla-
sill, re "vysedavacf" stavky
nejsou mic jineho neil "anar-
chic v nejhorsf sve forme" a
dokonce jeste "ostudou teto
zeme."
= Mezi zastupci americke
|vlady a presidentem Filipin
Quezonem sc konala konferen-
ce, ma nfz bylo rozhodnuto ably
neodvislost Filipin byla prohla
sena do dvou let, a ne az 1916
jak pGvodne rozhodnuto. Pro-
hlasenl naproste neodvislosti
Filipin umoznf pry dokoncenf
narodn1 obrany souostrov1. Sef
gen. stabu filipinske armady,
gen. Douglas Macarthur, odje-
de pTfstf mes1c ably dokoncil
pIany narodn1 obrany. Poole
-jeho rozhodnutl z 1885, samo-
statne Filipiny mali m1ti sta
lou armada 10000 protestio-
nalnich vojfnG, a 100000 W.
cvicenych reserv.
= Mezi projevy soustrasti z
ciziny, ktere byly poslany pre-
sidentu Rooseveltovi nebo stat
nfmu odboru cd hlav a vGdcG
jinych narodu, nachazi sc pro-
jew hluboke soustrasti cd Ora.
Eduardo Benese, p%residenta
Ceskoslovenska, ktery vyslovu-
je upf1mne sympatie sveho ma
roda mad nejvetsf skolnf kata-
strofou, ktera prave postihla
Spoj. Staty nestest1m v New
London, Texas.
Vyslanec nemecke vlady,
Hans Luther, byl prvni, ktery
postal projev smutku. Kancler
Hitler V kabelu p%residentu
Rooseveltovi prayil:
"Vyslovuji VAST excellence "a
sebe i "a nemecky narod neju-
pT1mnejs1 soustrast v straslive
katastrofe V New London, Tex.
ktera zavinila ztratu zivot1 tax
mnohych nadejnych mladych
lidf."
= Tajemnfk statu Hull do
porucil Velke Britanii, ably svo
lala vsecky narody Evropy k
m1rove konferenci, ably sc "a
stavila horecka zbrojeni, ktera
dohanl starry svet do move val
ky.
Toto vyslo ma jevo, kdyz tai
ne svedectv1, ktere tajemnik
slozil pred podvyborem sne-
movny ma appropriate, bylo u
vefejneno. Pak-li Europa ne
zastavl sva ohromna vydani
ma move zbrojenl, neurovna
sve finance, a neotevre hrani-
ce volnejsfmu obchodu, Hull
vazne varoval: "Pak-li nedoj-
de ku vojenske katastrofe do
roka ci dvou, je skoro neod-
vratno, re dojde k hospodar-
ske pohrome, ktera Dude mfti
pro Spoj. Staty stejne zhoubne
~nasledky jake prvnf'. Hull Sc
nezminil, zda-li Spoj. Staty by
Sc ma takove konferenci podi-
lely.
- zivobytf sc zdrazilo O 6
procent We trech letech, Poole
vypovedi I. Lnbina, oficiala
statisticke kancelare pred W.
borem snemovny.
= Jeden z byvalych nej-
pfednejSfch radcn presidenta