Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-12-17
V komunike vydanem i.

talskou vladou bylo ozname-
mo, re premier Mussolini a ju-
goslavsky premier Milan Sto-
iadinovic sc dohodli sesfliti i
talo-jugoslavskou soucinnost,
co vysledek jich tfidennich
porad. Stojadinovic odjel dnes
do Milanu.
Prvnf etapa v pouti franc.
zahran. ministra Yvona Del
bose, ktery sc vydal ma cesty
DO Europe ably vybouTil svedo-
mi demokracie v narodech sve
tovou valkou osvobozenych, Sc
IDA We skutecnosti nezdarem.
Polonia Restituta &C niue de-
kovati sve vzkTisenf jedine Vi
tezstvf Observation-Disclosures i
dealt ktere "a svetove valky
otrasaly svetem, zGstane verna
temze sklonGm do nichz "a
bredla dfky sym reakcionaT-
skym diplomatGm = tax IVA
ne polsko-nemecke politicke
soucinnosti, demantu pochybne
ceny v korune polskeho zahr.
ministra pluk. Josefa Becka,
ktera vyjadruje nezmirajfci
nenavist k "Moskalnm" - "a
cenu grady cehokoliv jineho.
Zda-li Polaci privolili nebo
neshodnouti sc ma lepSim po-
meru k Ceskoslovensku, nenf
znamo, ale NIUE sc ocekavati,
re Polsko Dude nadale postfva-
ii Nemce ma Cechoslovaky, tax
ably ulevilo tlaku ma sebe sa-
me; a re Polaci Sc nikterak ne
zavazf re pTispej1 Csl. ma po-
moe, kdyby bylo napadeno Ne
meckem.
Francouzi mohli uciniti ne
CO resolutnejs1ho. Mohli po-
zadovati, ably Polsko Sc pTipo-
jilo 1plne ma jich stranu, nebo
ably zrusilo vojenskou alianci,
ktera absolutne mic nezname-
ma. Nell aspon pTflezitost, re
by vyhodili re sedla sveho "a
kukleneho nepfitele, pluk.
Becka, ktery spolecne s Pierre
Lavalem, byv. franc. premie-
rem, je zodpoveden "a sbroce-
nj Sc Ligy narodG. Avsak jak
sc IDA, V PaTfzi 81 netroufali k
tax radikalnimu kroku a tax
podlehli nemoci, ktere propa-
da jedna demokracie Evropy
"a druhou = bojacnosti a ne
ddslednosti. Nasledkem teto
choroby, demokracie Evropy
likvidujf = jedna "a druhou.
Takove ostre stanovisko vi
81 Polsku by znacilo, re Fran
Gle by sc musila 1plne spoleh-
nouti ma svou alianci sc SOVIET
skym Ruskem, avsak franc.
CONSERVATIVES nenavideji tento
svaz tax velice, re radeji sc
vzdavajf kazde skutecne oc-
hrany zeme prot Nemecku,
nez ably jej uznali. Nejen to,
ale otevrene podnecuj1 Pola-
ky, Rumuny a Jihoslovany, a.
by Sc obratili zady k namlu-
yam nyn6jsf vlady, jejimz je
Delbos mluvc1m, tax dlouho
pokud zGstava verna frankie
ruskemu paktu. Ohromne O.
vace a lichoceni jakych Sc ty-
to dny dostava jugoslav, pre-
meru Milanu Stojadinovicovi v
Rhine ukazujf, kde Sc soustre-
d1 nadeje nazi-fasist1. Srb~
sky narod kdysi byval ohrom-
ne pro-rusky = ale dnes?
Francouzi nejsou nijak pre-
kvapeni obratem udalosti v Ct
ne, nebo stale vzrGstajfci drzo-
st1 JaponcG. Jejf idealiste to-
to vsecko ocekavali. Co je
prekavpuje jsou stale jeste Sc
vyskytujic1 zpravy z Washing
tonu, re "v Bruselu, Norman
H. Davis, americky delegat
OJA P11PI VCII AdS1IOlCl dIIlGII-
ckou soucinnost kazde akci,
ktera by byla ujednana pospo.
lite" - nebot toto je absolut-
nj nepravda. Americka vlada
nikdy nebyla ochotna slibiti
pomoc Spoj. Stat1 n~ejakemu
opravdovemu zakroku prot
Japonsku.
= Pc vystoupeni Italie z Ii
gy NarodG mluvf sc nynf O u
tvorenf fasisticke lfgy zaloze-
ne ma Italsko- a ia
ponskem protikomunistickem
faktu.
= Sovetska Academic ved
vyslala letos mnoho vJprav dc
nejrdznejsfch kraft, ably pa.
traly pc novych zdrojfch prf.
rodnfho bohatstvi StTedoasij.
ske vyprave, slozene re ctyTi.
ceti OddfliGl O tisici ncastnfcich