Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-04-09
- 1talsky premier Benito
Mussolini dobyl vftezstvi v Be-
-lnhrad6-

preli rozs1Titi zavazky O sve
vzajemne pomoci S Madarska
ma Nemecko, nebo ma kohokoli
iineho, lee Jugoslavii bylo do
voleno uciniti urcita ujednan1
s Italif, ktera mohou zabrani-
ii vzajemnou pomoc prot ne
pr1teli.
Pokud jde o pfijetf navrhu
Francie ma vzajemnou pomoc,
nenf v pr1tomne dobe ma to ami
pomyslen1. Pc Gem Jugoslavo-
We pred celym rokem volali, to
lie dnes, jak Sc IDA, jiz neza-
lima, a pokusy CechG, presved-
citi jugoslavskeho premiere
Milana Stojadinovice vyznely
ma prazdno.
PTfcinou je, re pred rokem
Francie, Velka Britanie a Liga
narodd nekapitovaly pred TIA
lii. re Liga narodG nesnesla o.
klestovani Gdanska, re Belgi-
cane nepovolili fasist1m a
vlamskemu natlaku We sve re
mi. a re Britanie a Francie ne
zdGstaly neutralnf We Spaniel
ske valce, zat1m co Nemecko
a Italie dokazaly skutecny "a
lem O sv6ho pfitele generala
Francisco Franco.
Tato nevaznost, jiz vyvolali
Francouzi, zavladla, jezto do
sud sc nepodarilo pfesvedciti
male narody vychodnf Evropy,
re Francie a Britanie by hnuly
prstem ma jejich zachranu,
kdyby byly napadeny Italif ne
DO Nemeckem. We vychodni
Europe Tide jsou proste reali-
sticnf. Sila plati.
Kdyz Jugoslavove byli pre-
svedceni re pomoc re zapadu
je nejista nebo nedostatecna,
pokousejf sc nyni nalezti neja-
kou jinou cestu k z~ajisten1 Sc,
jestlize by musili bojovati, ably
to bylo ma strane, ktera uderi.
Jezto Francouzi a Britove
nebyli ochotni kolektivni bez-
pecnosti, Jugoslavove Sc dva-
krate obratili k nemecko-ital-
skemu systemu O prime dvoj-
stranne dohody = jednou S
Bulharskem a pc druhe nyn1 s
Italii.
Toto neznamena, re by Ma
Ia dohoda byla rozbita. Ia
stale existuje. Avsak Cesi jsou
sklamani. SchGzka jugoslav-
skeho prince-regenta Pavla S
csl. presidentem Benesem ne
zmenf pry niceho ma situaci a
Cesi sc budou ohl1zeti pc "no-
We karte". Toto by mohlo BY
tt jedine prijetim %restaurace
HabsburkG a spolecnou from
tou S Rakouskem, a docela,
mozno-li, i S Madarskem.
Nen1 take pochyby, re Mus
solini dobyl v1tezstvi a re ris-
sky v1dce Adolf Hitler ma
hlavni zisk. zadne povidanf Q
odmrsten1 zatazeni do proti-
fasistickeho tabora nemGze "a
kryti skutecnost, re fasiste do
byli vitezstvi.
" Mexico, D. F., nejvyssi
soud schvalil rozsudek nizsi
stolice, poole nehoz Rev. Fran
cisco Vazquez Landlords byl
odsouzen pro prestoupenf "a.
kona o nabozenstvi. Byl odsou.
Zen ma jeden rok "a rozsirova.
nj letakG prot socialistickemu
vyucovanf meste Santiago
Papasquiaro, stat Durango.
" anglickem mestecku
Mickthwaite uhodil blesk dc
domu kupce Fearnleye. Ctyr.
leta decruska kupcova, cd ma.
rozen1 slepa, nabyla pojednor
nasledkem 1deru zraku. Ro.
dice, necht1ce v tento div VERT
dovezli dfte k proslulemu cd.
born1ku do Londyna, ktery IA.
dou pokusd zjistil, re dfte
vskutku nabylo 1plne zraku.
- V roku 1904 zemfela We
Svabsku matka So detf, 38 sy.
nj a Is deer. Jmenovala Sc
poole zaznamG v matrice Bar
bora Schmozerova.
= Poole zpravy z Moskvy
podaTilo Sc trem ruskym che
mikIm vynalezti novou hroz.
nou zbran podobe smrticfh(
plynu, pred kterym nechran
ami masky ma dlouho.
!, Rusove tento plyn pojmeno
vail "rosa smrti" a tvrdi, re je
no dcinky jsou mnohem prud
81, neil vsech dosud znamycl
otravnych a smrtfcfch plyn1
! Ochranne masky proti vypa
rum z toho plynu mohou pr
chraniti nejvyse jednu hodinu