Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-08-13
Sov3tske RuskO

pOleOn l. Sc SVyml pluky ude-
Til ma carskou armada pod ge-
neralem Kutuzovem a porazil
il tax, re pax w mel otevre-
nou cesty do Moskvy.
Toto 1875. vyroc1 pTipada ma
letosek, ma 26. srpen Poole ma
seho kalendare, Gill ma 7. zari
POOLE stareho ruskeho kalen-
dare, nebot tato bitva Sc ode
hrala roku 1912 pri Napoleo-
move tazen1 do Ruska, ktere
nakonec smutne skoncilo.
Pr tie pr1lezitosti ruda ar
mazda sovetska usporada letos
velk6 manevry ma mistech,
kde Sc pred 125 lety odehra-
la ona bitva u Borodina. Hlav-
nj stab sovetske armady jiz
pozval representanty fran
couzske armady, ably Sc ma O.
slave jubilea teto bitvy podile-
Ii.
Historical osada Borodino
je vesnice V moskevske guber-
Mi a lei 108 verst Cd Moskvy
jihozapadne Ike Smolensku.
Kdyz pc padu Smolenska II.
srpna 1912, Poole ruskeho ka-
lendare, Napoleon I. tail dale
ma Moskvu, novy hlavni velitel
obou spojenych armad rus
kych M. j. Kutuzov ustoupil k
Borodinu, kde Z. zafi doslo k
bitve. Rust bylo neco pres
100, 900, kdezto Francouz1
100000.
Bitva zacal ma 1svite a kdyz
vecer skoncila, bylo ma obou
stranach pres 100000 bojovni-
XII zabitych a ranenych. Bit
va znstala nerozhodnuta, ODE
strany zustaly We svych posta-
venich. Kutuzov vSak, pre-
svedciv Sc V noci o strasne ztra
te a tud1z O nemoznosti druhy
den V bitve pokracovati, jak
drive zamyslel dial rozkaz u
stoupit "a Mozisk k Moskve.
- Ma videnske vystave n.y.
gieny zpGsobil velkou poor
st vynalez tTi obcan1 re Styr-
sleho Hradce. Vynalezci RI
kali, re jsou to paprsky,. ktere
cinf neviditelnym, a ukazali
vynalez v~erejnosti. Veci a O.
soby, jez byly um1stenX ma a.
paratuTe, zmizely pc zapnuti
paprskn pred ocima divakG.
Tato modern1 kouzelna capka
s elektrickym proudem zp6so-
bila takovou pozornost, re ra-
kousky prGmyslovy koncern
zakoupil vynalez. Vynalezci
81 jej chteli dat patentovat.
Nez vsak patentnf Trad vyna-
lez odborne pTezkousel, odvo-
iii vynalezci prihlasku a uni
zeli z Vfdne. Ia vefejneho
pFedvaden1 bylo napadne, re
vynalezci nechteli podat zad-
ne vysvetlenf o podstate vyna-
leu. Nyn1 vsak vysetrili vec
odborn1ci, ponevadz neexistu-
il paprsky, ktere cinf nevidi-
telnym. Pfislo Sc ma to, re wy
nalezci pouzili obratneho tri-
ku, jehoz hlavn1 casti byla Six
ma sklenena deska, ktera
diagonalne rozdelovala male
jeviste, ma nemz veci mizely.
Divak vsak sklenenou stenu ne
vidf. Jeli "a touto sikmou de-
skou vec V osv6tlenem presto
ru, NIUE il divak zfetelne vi
Diet. Zatemnuje-li Sc vsak po-
malu tato cast jeviste a osve-
tluje-li Sc zaroven prostor pred
sklenenou deskou stale vic a
vi, ztratf Sc dosud viditelna
vec divakG S oci, protoze v pl-
mem svetle nastane zrcadlen1.
Trik vynalezcG tkvi v soumer-
mem zatemnenl nebo osvetleni
obou cast1. Je tfeba mnoho O.
bratnosti a dobreho technicke-
no proveden1 experimental. To
bylo cele pffsn6 stTezene ia
jemstvf vynalezc1. TAX Sc
skoncila sensace S Wdenskou
kouzelnou capkou.
- Diplomaticke 1rady re-
belske armady v Salamanca
rozs1rily zpravy, Re Vatikan
uznal rezim generala Franco.
Zprava sc roznesla celym sve-
tenn a vzbudila poplach v di-
plomatickych kruz1ch Evropy,
zvlaSte We Francii.
V zapet1 ma to statnf tajem-
nix papezskeho statu vydal
polo1Tedn1 zpravu, re sdeleni
rebelu je "nepTesne". We zpra-
We Sc zdGraznujf zdvorile di-
plomaticke styky Svate Stolice
S FrancovOu armadou a docas-
nou vladou v obsazenem 1ze-
mi Spanelska, avsak pravi Sc,
10 nnbv1v naVSz9nv LroLv l.