Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-02-12

POJ111 DC N O0PNA CUA1 OC1 ONCVl.
Jiz v dobe sve presidentske
kampane netajil Sc Lincoln Sc
sym stanoviskem k otazce
rovnych prav pro rasove men
siny. V Teci, napadajfcf "know-
nothingy', pravil: "Jak NIUE
nekdo, kdo nenavidi 1tisk Ger
noch1, byti pro ponizovani ce-
lych trfd beloch1? A "know-
nothing-ove" dostanou kontro-
lu, prohlasf: "Vsichni Tide jsou
stvoreni sobe rovni krone Ger
noch1, cizincG a katolik1." Az
to dojde k tomuto, pax Sc ra-
deli vystehuji do nektere re-
me-, kde Tide nepredstfrajf, re
milujf svobodu."
Tou dobou byli domorodci,
znamf pod jmenem "know-
nothings", znacne silnou sku-
pinou v nekolika statech a byli
Ii slime zastoupeni v kongresu.
Pokud sc tykalo o~troctvi, melo
toto vrele obhajce pc cele re-
mi. Ma jihu bylo otroctvf po-
vazovano takfka "a "svatou'
instituci. Senator James H.
Hammond, Kodak z Move An
glie, usazeny ale ma jihu, pro-
hlasil, re "nasi otroci jsou ma
ifmani ma zivot a jsou dobre
odskodnovani, neni mezi mimi
bfdy, zebroty a nezamestnano-
sti. Vasi jsou naj1mani ma den,
nenf O ne pecovano a jsou bid
ne placeni". Virginsky socio-
log Jirf Fitzhugh veTejne pro-
hlasoval "a sve pTesvedcenf, re
otroctvf je "prirozene, nutne a
nepostradatelne". Knezstvo il
hu ospravedlnovalo otroctvf
iako instituci, majici biblickou
sankci.
Lincoln soustTedil veskere
sve schopnosti ma vyvracenf
dddvodn tech lidf, kteTi byli pro
pokracovanf, ba v nekterych
prfpadech pro rozsffenf otroc-
tvvf. V otroctvf spatroval "a
vedenf ponizujfcf jak pro pa
ny, kteTf ziji z namahy jinych,
tax i pro otroky, predurcene
profit svou existence bez inspi-
race nadeje ma svobodu. Emo
WI a znovu tvrdil, re narod ne
niue z1stati trvale z poloviny
otrocky a z poloviny svobodny.
Lincoln byl zvolen presiden-
tenn roku 1860. Jedenact dnf
pc volbach odtrhla sc cd Unie
JIM Karolina a pet tydnd pc
nastolenf presidenta Lincolna
sedm dalsfch statG ma jihu u
tvorilo "konfederaci americ-
kych statG", prohlasivse JEFF
PERSONA Davise Ia presidenta.
Tento krok vyvolal obcanskou
waikiki, ktera trvala dele nez
ctyry roxy. Prveho ledna 1868
vydal Lincoln prohlasenf, osvo-
bozujfcf vsechny otroky. Ro-
ku 1864 klonila sc vazka v1tez-
stv1 rozhodne ma stranu Unie.
Konfederacn1 armada - pod
vedenfm generala Lee - utr-
pela nekolik znacnych pora-
EEK a pocatkem dubna 1865
vzdala Sc u vesnice Appomat-
tox.
Ma podzim 1864 byl Lincoln
znovu navrzen "a presidentske
no kandidata a v nasledujicich
volbach byl zvolen ohromnou
v6tsinou HAST. 4. bfezna 1865
pronesl svou druhou inaugu-
racn1 rec. Valka byla nyni uz
takTka skoncena a Lincoln mlu
vii o nutnosti hojiti v nj utrpe-
ne rany a uskutecniti narodni
sjednocenf. o nekolik tydn1
pozdeji, IA. dubna, byl smrtel-
ne postTelen Johnem Wilkes
Boothem. Bylo to poslednf ges-
to nesmiTitelnych Jizanu, kterf
doufali odstraniti narodnf VIA
du atentatem.
Smrt znemoznila Lincolnovi
dokonciti jeho zivotni dilo.
Zachranou Unie a odstrane-
MIN stigmata lidskeho otroctvi
z Ameriky zajistil 81 vsak Lin
coin cestne mfsto v americkych
dejinach. V dobe narodni ne
srovnalosti a rozkolu promlu-
vii fec1 americke revoluce a
obhajoval zasady, jez jiny slav
ny American, Tomas Jeffer-
son, vlozil jiz do Prohlaseni
Neodvislosti. F. l.. I. S.
PodezTely Sc obesil " zalari.
W A,,hY1xco ct64 Too1sooo~