Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-10-22
RHINE.

do Nemecka vymenili noty il
miz Nemecko uznava uzemn
nedotnutelnost Belgie. V listf
Neurathove sc prav1, re jeli
koz uzavTen1 move Locarnskt
1mluvy sc NIUE protahnouti
Nemecko 81 nyn1 pTeje dat
Belgii zaruku neutrality" ku
sesileni m1rovych vztahG mez
obema zememi."
Tato vymena not fakticky sc
rovna paktu ne1tocnosti, a je
povazovana Ia jiste witt
vstric Nemeckem nedavne rec:
pres. Roosevlta, kterou odsou.
dill narody 1tocive. Nemeckc
zarucuje neutralitu a 1zemi
nedotknutelnost Belgie ga
vsech okolnost1", v dobe mlru
valky.
Italie v brzku da podobn6
jake N6mecko Belgii zaruceni
neutrality a nedotknutelnosti v
pTfpade valky S jinym staten.
bylo nyn1 naznaceno LISTEN
Giornale dItalia, ktery jak Je
vseobecne znamo, vzdycky wy
jadruje min6nf italske vlady.
" Adelaide, Australia J.
B. Curry, 9Oleta, dostala dar,
ktery il byl sl1ben jiz pred 70
l6ty. Tehdy, jake dvacetilete
d6vce zucastnila Sc pri otevira-
nj noveho departmentnlho OBJ
chodu. Jezto byla prvn1 "a
kaznicf, daroval il Tiditel frak,
cervenou flanelovou sukni, bile
puncochy a krasne zdobenou
krinolinu. Riditel il tenkrate
zertem pravil, re tyto veci j
vydrzf nejmen6 70 let. AZ to
vSe roztrha, ably 81 pTisla pro
move. Netusil, re Sc tax vskut-
ku stane. V techto dnech
Curry. co 9Oleta stafena, dosta
villa Sc do tehoz obchodu a pfi-
pomnela nynejslmu manazeru
slib, dany il jeho p%redchGd-
Gem. Tento dodrzel jeho slo-
vo a Curry dano pravo, vybra-
ii 81 z rGznych sat1, ty ktere
Sc il nejvfce lib. Vybrala 81
jeden jednoduchy, cerny oblek
a byla spokojena.
" Montreal, Que, S. T. D.
Patullo, premier PROVINCE
Britsk6 Kolumbie v Kanade do
p~orucoval, ably do Kanady by
10 pusteno vice pristehovalcu.
Pravil, re dominium nebude
mfti zadnych pristehovalcu, bu
deli sc cekati, az vsichni neza-
mestnanf budou opet pracova-
ii. Odsoudil take namitky del
nickych kruhn ma vychode Ka-
nady, kter6 jsou prot pfllivu
pTist6hovalcG.
We Stuttgartu, Nemecko,
soudnf tribunal odsoudil Bile
tou Anna Binghammer ma ety.
Fl m6sice do v6zenf "a kritiso-
vanf n6mecke vlady a urazeni
naZistickeho Nemecka. Bin
hammerova Sc narodila V Ne
mecku, stala sc vsak obcankou
Spoj. Stat1. Soud shledal, re Sc
stala "odrodilkynf prot Water
landu a re sve politicke ideJe
zfskala jake vychovatelka u III
dovske rodiny v New Yorku."
Anglicky lekarsky case
pis ma zajfmavou zpravu. Lon
dJnstf kloboucnfci pozadali
profesora anthropologie Par
sonse O v~ysvetlen1 napadne
velikosti hlavy. PrGmerne sc
ted prodavajf klobouky mno-
hem vetsf nez drive. Professor
Parsons tvrdf, re Tide potfebu-
il v9tsi klobouky, protoze lid
sky mock rosie, coz souvis1 S
vetS1 intelligence.
- Italsky denfk "Il Popolo
dItalia", organ premiere Mus
soliniho, odvolavaje Sc ma rec
presidenta Roosevelta v Chica-
gu, prohlasil, re zasilky zbranl
re Spoj. Staty dostaly Sc do
spanelska pres Rusko.
K Rooseveltove reci, re mir,
svobodu a bezpecnost 900 sve
tove populace ohrozuje zbyva-
jfcfch 1919, ~jmenovany caso-
pis dodal: "V meslci zar1 Spoj.
Staty vyvezly zbran1 a munice
skoro "a 100000 z cehoz
skoro "a 100000 600 bylo kou-
peno sovetskou Unit, ktera
hned tyto zbrane a munich po-
slal do rud6ho Spanelska.
"Signor Roosevelt ocividne
81 popletl sve c1slice. Pr nej-
mensfm jeho deset procent mu
ST zahrnovati americke vyrob-
ce zbranf a stTeliva."
- Drobna "szlachta zagro-
dowa" ma Podkarpatf, ktera je
poctem znacna a pevne Sc drz1