Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-01-29
Pravde budiz prIchod.

no ZlVlu pOStaVll Sc meZl Jlny-
mi take prof. Donald R. Taft,
krlminalogista z university sta
illinois. Die jeho prohlase-
nj dosel sociologickym studi-
EN- k pfesvedcenf, re "a zlocin-
We Spojenych Statech ne
Jsou zodpov6dnf prist6hovalci
takovou merou, jak Sc S obi
bou tvrd1. Vykazuje Sc Stats
tikou, die ktere mnohem men
81 procento lidf pTistehovalych
a nebo potomkG z manzelstv1
smisenych dopoustf Sc protiza-
konnych cinG, nez Tide americ-
keno pdvodu. Primal dale, re
deti pfistehovalcd Size vykazu-
j vets1 procento zlocinnosti
nez samotn1 pristehovalci, ale
i pomer jest mensi, nez u lid
pdvodu vyhradne americkeho.
Prof. D. R. Taft We sv6 zpra-
We udava, re re 100000 lidf a.
merickeho pGvodu jest posfla-
no 90 Zalaru ITO. Re stejneho
poctu lid ciz1ho puvodu, nebo
rozenych v Americe, ale pocha
zeJlc1ch z pristehovalc1, jest
posllano do kaznic 1O5 lidf.
Nejvlce vsak vyzdvihuje fakt,
re re 100000 lid, vyhradne
pfistehovalcG, do trestnic jde
pouze 81 osob.
Rozbor statistiky die pddvo-
du jest jeste zajfmavejsf. TAX
ma pf1klad pTistehovalci re Sc
verozapadnf Evropy,k teff jsou
povazovani die pristehovalec-
keno zakona "a zadoucf, vyka-
zuJl AZ trestane osoby ma kaz-
dych 100000 sveho poctu. O.
statnl cast Evropy = a WYNN
kou Italie a Recka = jsou INA
che pod t1mto prGmerem. Co
Sc tyce ItalG, tech jest posfla-
no do zalaTe 88 a RekG 90 z
kazdeho 100000 jejich poctu.
V Americe rozene d6ti Ital1
jsou odsuzovany v pomeru 1872
a deti prist6hovalych Rek1 do
celia V pomeru 256.
Jak jiz v predu feceno, jest
professor D. r. Taft dalsim OBJ
hajcem pravdy v zalezitosti
zlocinnosti. Poprve tato obi
bena teOrie byla Vyvracena DO
vestnou Wickershamovou ko-
mist, ktera "a. cervna 1881 po-
dala obsaznou zpravu O 416
strankach, >dolozenou statistic
kymi 1dajf, v nichz dokazova-
la, re zlocinnost nen1 zavino-
vana v Americe pTistehovalci,
jak bylo vseobecne tvrzeno a
zprava Sc koncila prohlasenim,
re v pomeru Ike svemu pT1pad-
nemu poctu jsou pTistehovalci
zodpovedni "a mens1 pocet
zlocinG, nez Tide americkeho
pdvodu.
Pres to ale minuleho roku Sc
1toky ma pristehovalce opet
rozmohly a bylo tvrzeno, re We
Spojenych Statech jest til a
pGl milionG zlocincG-pTisteho-
valcG, kteT1 pTisli do Ameriky
nezakonnym zp1sobem. Byly
prohlaseny tendencn1 hlasy, a.
by byli hromadne deportovanf
a V n6kterych m1stech Ameri-
ky 81 to Tide vykladali tax, re
ma byti schytan kde jaky pri-
stehovalec a vyvezen, ably ma
jeho praci Sc dostal nekdo jiny
Ma spravnou miru tyto agi-
tacnf povesti pfivedl J. Edgar
Hoover, nacelnfk federaln1ho
vysetrovacfho 1Tadu, ktery Sc
opfra O 1daje pTistehovalecke
dTadovny, die jejichz zazna-
MI We Spojenych Statech nenf
vice jak 100000 pTistehoval-
cd-neobcanG a z tech jen asi
100, 600 jest zde nezakonne.
We sve zprav6 pokracuje j.
Edgar Hoover dale a prav1, re
die zaznam1 jeho 1radovny
bylo zatceno V roce 1885 pou-
re 1876 pTist6hovalcd ma kaz-
dych 100000 jejich poctu,
kdezto zlocinc1 vyhradne a.
merickeho pGvodu bylo 383 ma
kazdych 100000. u cernochG
jest pomer skoro zavratny, ne
bot ma kazdych 1000 cerno-
chG bylo zatceno 1,134 zlocin-
CT.
Americky vybor pro ochra-
nu pTist6hovalcG 1sty sveho
mluvc1ho Abnera Greena take
ukazal ma toto pravidelne stva-
nj prot pTist6hovalcGm a Wy
svetluje to tim, re zejmena v
poslednfch letech panujici ne
zamestnanost popudila mnohe
lidi k nepTedlozenemu zaver-
ku, re Ia zlocinnosti jsou zod-
pOv6dni pTevazn9 - nell Sma-