Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-12-17

dnes pred zahadou, jakym
zpdsobem mohla pTij1ti k po-
bodani 33leta Dorothy Bour-
kova, O ktere Sc pravi, re jest
Americanka. Byla nalezena
v bezvedomf ma SVEN lGzku
majfc ma celem tele zranenl
cd noze.
Bourek bydlila dome els.
5 Rue Villaret-Joyeuse. Kdyz
nevychazela, sluzebna nasi-
lin otevrela dvefe u jejl svet-
nice a nalezla il mdlobach V
zubozenem stavu. Privolana
policie dopravila il do nemoc-
nice a zahajila vysetfovanl &C.
leho pffpadu.
- Francouzska herecka M.
Wendlingova stojf opet v po-
pfedi zajmu Parfze. W z dfl-
vejska je znama nejen herec-
kymi vykony ale i svou vystfed
nost1. Jednou nahle hledala
spasu v klastere. Zahy Sc vsak
vratila k divadlu. Prohlaso-
vala, re ma v zivote vyssf po-
SLANT. Absolvovala kurs pro
potfranf moru a pax doprova-
zela lekaTskou vypravu do "a
morenych tropickych krajG.
Kdyz Sc vratila do Paf1ze, sla
Ease k divadlu. Nyn1 slozila
slib, re denne n%epromluv1 pc
ctyri hodiny ami slova. Celia
Parfz je zvedava, jak dlouho
to vydrzi. V prvn1ch dvou
dnech obstala.
= Expresnf rychl1k ma trait
Edinburgh Glasgow We Skot-
sku, najel ma osobn1 vlak ceka-
.jfci v male stanici Castlecary,
dvacet mil cd Glasgow. Nestle
st1 sc stale pri hrozne snehove
vanici, kdy nebylo videti ma
krok pred sebe.
Expresni Wax jel rychlost1
SO mil "a hodinu, kdyz najel
ma osobn1 vlak, ktery Sc prave
chystal vyjeti re stanice.
"a mrtvol bylo jiz z trosek
vytazeno, poc1ta sc vsak, re
celkem prislo O zivot "a osob.
Je to jedno z nejvetsfch ne
stesti zeleznicn1ch, ktere Sc V
Europe prihodily.
= George Lansbury, posla-
nee v britskem parlamentu "a
Labouristy, zajel do stredn1
Evropy "a m1rovym poslanlm.
Lansbury, kteremu jest uz
70 rokG, navst1v1 ceskosloven-
skeho presidenta Eduardo Be-
nese, dale rakouskeho kancle-
re Kurta Schuschnigga a pol
skeho marsalka Eduardo Smi-
glyho Rydze. Proto z Prahy
odjede do V1dne a pax do Var
savy.
Myslenky Lansburyho bl1zi
Sc dosti nahled1m Iva N. Toll
steho a jest jedn1m z posled-
Nth zastancG nekompromisn1-
no pacifismu. V Lanbouristic-
Ike strane je vsak sc svymi ma
zory osamocen.
We SVEN mirovem apostolstvi
vydal sc jiz v zaT1 1887 i "a
Mussolinim a "a Hitlerem. 0
obou sc vyslovil,z re osobne jsou
velice pTijemn1 a re vzdor O.
pacnym zpravam o mich oba 81
pref mir.
= Jisty vfdensky vynalezce
prihlasil patent ma pfesne spla
cent dluhu. Je to druh zave-
ru u dveTi. Dluznlkovi pri-
pevnf veritel takovy zaver ma
dvere obchodu nebo bytu.
Dluznik must denne vhodit do
automatu sjednanou castku, a.
by sc dveTe v1bec neotevfely
Patentni automat pro ty, ktefi
81 chtejf vypGjcit, dosud vyna-
lezen nebyl.
- Z kruhu dObre lnfOfmO-
vanych bylo sdeleno, re Belgie
Varovala Velkou Britanii, re
Sc postavi proti kazdemu pla-
nu evropskeho dorozumenl,
ktery by ohrozoval svrchova-
most mad jejimi kolonialnimi
drzavami, vcetne belgickeho
Konga v Africe. Belgicky vel
vyslanec, baron Emile Ernest
de Cartier, dorucil prohlasenl
belgickeho stanoviska britske-
mu zahranicnfmu 1radu, kdyz
Sc r~ozsirily zpravy, re premie,
ri a zahranicn1 ministfi Velke
Britanie a Francie dohodli Sc
ma planu, poole nehoz kazda
zeme zrekla by Sc casti svych
kolonif We prospech Nemecka,
Nabidka tato mela byti ucine-
ma Hitlerovi, kdyby pfistoupil
ma odzbrojenf Nemecka a spo-
1unracoval " SvStemu ma ZaJlS-