Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-01-15
Francie Jest odhodlana

nicnfho uTadu byla vyjadrena
obava, re kdyz diplomaticka
vystraha dana spanelskym re-
bel1m prot otevreni strategic
keno severoafrickeho 1zeml
Nemecku, nenalezla sluchu u
rebeld, znacilo by to, re Fran
eli nezbude mic jineho, nezli
chopiti Sc akce.
Jeden z hodnostar1 prohla-
sill. re Francie sc nezastavf
pred nicim, ably vyhnala nacis-
ty 2 1zemf, nachazej1c1m Sc
pod protektoratem spanelska,
iez odd6luje francouzske Ma
roko cd Francie.
Francouzska pOsadka We Fe-
zu, hlavnfm meste francouz-
skeho 1zemi, nachazl sc We sta
WI mobilizace. Vojsku bylo ma
rfzeno, ably zGstalo v kasar-
mach, vzhledem k dalsim mari
zenfm. Normaln1 pocet 100000
voiska We francouzskem Marc
ku byl naTfzenim zvysen ma
pocet 100000 muzG.
Belgicka vlada pfedlozila O.
sire ultimatum socialisticke
Wade We Spanelsku, v nemz by
la Spanelum dana lhGta 48 no
din. V kterezto dobe NELL S vo-
ejnskymi poctami predati Bel
gii mrtvolu barona Jacquesa
de Borchgrave, sekretare bel
gickeho vyslanectv1 V Madride,
omluviti Sc pro jeho zabiti a
zaplatiti $4,000 nahrady.
Jestlize Spanelsko odepre
vyhoveti tomuto pozadavku,
Belgie pTerusi S MIN diploma
tickle styky a Poole vseho pred
lozf tento prfpad mezinarodnf-
mu soudu v Haagu.
Zabitf mladeho diplomatic
barona de Borchgrave, ktery
byl prvnfm sekretarem belgic-
keno vyslanectvf We Spanelsku,
vzbudilo velikou rozhorcenost.
Baron v onu chv1li byl deset
mil "a %frontovni linif ma nav
steve u ranenych BelgicanG,
slouzicich mezinarodni bri-
gade.
Vyboru bylo take sdeleno,z re
belgictf dobrovoln1ci revolto-
vail, jezto Jim nebyl vyplacen
slibeny zold, "a coz byli zastre
leni. Borchgrave byl zastrelen
s ostatnfmi, jak Sc udava, &C
kohl byl pouhym navstevnfkem
u pfislusnfkG sve zeme.
Chram postaveny v Is. stole
tt V Silla, Spanelsku, obracen
byl v hospodu a kavarnu. DIE
nahledu, re obyvately posta-
ven byl chram tento, socialis-
ticka vlada Spanelska z chra-
mu tohoto nynf udelala hospo-
du.
Vsechny nabozenske pred
mety a ozdoby byly z chramu
odstraneny. Malfri v Silla O.
bray ma stomach p~Temalovali.
V klenbe, kde drive staval po-
stranni oltaf, zTfzena byla ma
levna Sc stoly a zidlemi pro Ii
znive. Jine postrann1 klenby
zm6neny byly v RUNE privatni
mistnosti. Zachod p~ostaven byl
v casti, kde drive stavala sakri.
site. z vyvysene platformy
kde staval hlavni oltar, polite.
tt recnfci kazdodenne mluvi
Ozbrojene straze hl1daji, ably
nemohli JIM potrestati je "a
, smrt tr1 knezf V kostele, kdy5
obcanska valka We Spanelsku
, vypukla.
Spanelsky komisar, Beigbe.
!, der, We spanelskem Maroku
/. prohlasil " nedeli vyslovne, ze
zadne cizinecke vojsko neni Y
1zemi tom.
PopTen1 toto vydano bylo
kdyz nyn1 administrace fran.
couzskeho Maroka hlasila g
hlasl svetu, re Nemecko podni
ka ma rozsahlem stupni vojen
sky a obchodnl tab do Spaniel
skeho Maroka.
Beigbeder rozhodne poprel
re by nejake nemecke nebo i
talske nebo japonske vojskt
vtrhlo do spanelskeho Marc
ka, a re zpravy tyto jsou je
nom hnut1m spanelske vlady {
Ruska, ably Jim otravena byls
mezinarodni situace.
Beigbeder dale poprel zpra
Wy, re opevnenf zTizovana jsol
v Ceutu, s%panelsku.
z Parfze dosla v dtery zpra
va, re napjeti ohledne Marc
kanske krise ulevilo pc sch1z
kancleTe, Adolfa Hitlera
francouzskym velvyslancen
v Nemecku, Francois-Poncet
v n1z Hitler prohlasil, re nikd,
nem6l tOuhu DOruSiti I1Zem