Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-02-26
Blizi Sc 200. narozeniny
"bozskeho Cecha."
Napsal Alexandr Berndorf.

V dobe, kdy vzpomfname
stopadesateho vyroci prazske-
no pobytu Mozartova, NELL by
chom 81 pTipomenouti, re "a
kratko, pocatkem bTezna 1887
e., Poole n6kterych 81, Dude
tomu dive ste let, kdy Praze
spatTil sv6tlo sveta jeho slavny
starsf vrstevnfk Josef Myslive-
eek, II divine Boemo, "bozsky
Cech", sv6 DOLBY nejznamejs1
operni skladatel V Italii.
Vessel re staroceske mlynaT-
sk6 rodiny, ktera t6m6T pc cele
stoletf lila ma "dubovem" My
ne V SARGE (katastr oboe Ne
busice cp. 42), ktery mela nej-
prve V d6dicn6m najmu cd Pre-
monstrat1 a ktery Sc stal posle-
re (d6dictvfm) i majetkem
slavn6ho skladatele, dl1c1ho
tehdy We Vlasfch { |. 1866
1871. Teprve pozdeji stall Sc
d6dictvfm i ieho bratra Jachy-
ma, take mlynaTe. Ma sarec-
KEN "dubovem" mlyn6 mlyna-
I'll w Jose11v otec Mattel i ie-
no d9d Pavel, ktery Sc sem pri-
zenil r. 1866; mlynafi byli O.
statn6 i jeho bratT1 a strycove.
mas slavny skladatel byl pred
urcen "bil6mu' Temeslu a Wy
studovav filosofii, mathemati-
ku a hydrauliku Gu prof. Scho-
ray, vyucil Sc skutecne take
Tadn6 mlynaTin6 a pc sestave-
nj zvlaStn1ho hydraulickeho
modelu stal Sc mistrem cechu
mlynaTskeho; ovSem nikoli uz
V SARGE, nybrz V Praze, kde 81
byI jeho otec natal jiz V r. 1921
mlynici Sovovych mlyn1 ma
Kampe a kde pozd6ji Sc stall
dedicnym pachtyrem Klikova
staromestsk6ho mlyna u Kar-
Iowa mostu. Remeslo mlynaf-
sk6 melo tenkrate zlate dino a
Mattel Myslivecek 81 V Praze
zakoupil vlastnf dim ulici
Kunesove (Melantrichove) +.
Take JIM clenov6 t6to rodiny
byli p~razskymi "domac1mi pa
n.y.. Avsak modern1 tehdy
pTestavbou starom6stskeho
mlyna Sc zadluzil Mattel Mysli-
veGek tax, re pTi sve pTedcas-
ne smrti " r. 1749) z1stavil
rodine dosti tfsnivych dluhG.
Josef Myslivecek projevoval
liz cd detstvi nevsednf madam
hudebnf a hal znamenite ma
housle. Proto sc pozdeji veno-
val jen svemu oblfbenemu u
m6nf, zatfm co oba jeho bratf1
Josef i Jachym, zGstali verni
otcovu Temeslu a stall Sc V Pra-
re jeho mistry; jejich matka
sc provdala pc tT1letem vdov-
stvi pc druh6 "a starka Jana
eCrmaka a pred smrtl (176O
odkazala "dubovy" mlyn synu
Josefovi. Mel z tohoto odka-
Zu Vyplatlt1 neJake pOdlly
svym souroZencGm.
Josef Myslivecek ucil Sc nej-
prve kontrapunktu u Haber-
mama a kdyz jeho metoda Sc
mu zdala zdlouhavou, preset
slavnemu Segertu z Tynskeho
chramu; jiz pc pGl roce slozil
sest symfonii vydanych ano-
nymne. Pojmenoval je poole
m6sfcG. Byly prijaty S tako-
wynn nadsen1m, re 1spech roz-
hodl O dalSfch osudech sklada-
telovych. A ponevadz jeho l.
dealem byla tehdy vseobecn6
oblfbena italska opera, odesel
r. 1853 ma studio do Benatek a
V idylick6m zakoutf Parmy
vytvofil prvnf operu. Jej1ho
jm6na Size bezpecne nezname,
vine vsak, re mela tax zname-
nifty a primo sensacn1 uspech,
re Myslivecka lined povolali
do Neapole, ably vytvofil slav-
nOStnl Operu Ke KfalOVym ma
rozeninam. D1lo naval "Bel-
leferonte" a ucinilo jej razem
slavnym pc cele Italii. Cd tie
DOLBY jej zvali "bozskym &C.
chem"
Dostal Sc do prime tamni
dynastie i lidu, byl zboznovan
vsemi a zahrnovan poctami,
slavou i zlatem. Celia Italie,
svetove ohnisko hubby a kras-
neho zpevu, uchazela Sc o jeho
opery, ktere S nadsenymi ova-
cemi pTedvadeli V Turine, Flo
rencii, Pavii, V Milane i a Ri
me a nejslavnejsf pevci vystu-
povali v jeho d1lech.
Myslivecek osvedcil Sc ostat.
ne nejen jake z%namenity, ny.
brz i jake velmi plodny tvGrce
LoHIS nova Onora znomnno1 IL