Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-09-17
RHINE.

AdC11LA W SpduC1SCI udC1OI1d11SCC
svfrajf mesto trent proudly We
SVEN 1silf O jeho dobytf.
Mezi anarchisty a astursky-
mi milacky doslo pry k otevre-
nym bojGm ma ulic1ch mesta.
Asturiani jsou pro vzdani Sc
nacionalistGm.
Nacionalisticke vojsko gene
ralissima Franco, bojujfcf pro-
ii asturskym obhajc1m mesta
Gijonu, Sc Zmocnilo vrcholu
Mazucha, ktery ovlada pobrez
nj silnici do Gijonu, ktery je
posledn1m dGlezitym pT1sta-
vem span6lske vlady v Biskaj-
Skem zalivu.
Bitva trvala Ia hodin. Byla
urputna. AsturSt1 obhajci u
stupovali jen krok "a krokem
re svych posic ma zapadnlch
vybezcfch pohor1 Guerra podel
pobTeznf silnice z Rivadesella
do Villaviciosa. Francovym re-
belnm pomahalo 60 aeropla-
nj. Dobytim vrcholu Maui
chy dostalo sc rebelGm posice,
z nfz navarrSti Karliste mohou
ovladnouti sousedn1 vysiny.
Nacionalisticke vojsko pod
niklo prudkou ofensivu ma from
t9 u Leonu. Vrhlo Sc severne
dvema smery cd hlavnf silnice
Leon Ovideo. LIME vladnlho
vojska staly vsak pevne u
Carconera a palba delostfe-
lectva pomohla vladnimu VOL
sku k 1spechu Mateallana,
,jak bylo nynf oznameno z vlad
mich pramenu.
Nacionaliste podnikli prvne
1tok smerem k Fontan, ustou-
pill vsak pred prudkym odpo-
rem vladnfho loyalistickeho
vojska. Kavalerie rebelG po-
kusila Sc pax o rozrazen1 rad
loyalistI blize Carbonera, by
la vSak take odrazena.
Grady span6lskych naciona-
list1 v La Linea zakaZaly csl.
statnfm pTfslusnfkGm, pfijiz-
dejfcfm pres Gibraltar, vstup
ma spanelske 1zemf, ovladane
Francovou vladou jak prohla-
suje re sympatie k spTatelene-
mt Portugalsku, ktere pferusi-
10 diplomaticke styky S Cesko-
sIovenskem.
- Stredozemnf conference v
Nyonu Svycary vyslovila w
strahu, re pak-li sc shromaz-
denym nepodaFf vymytitit po-
norkove ~"piratstvf', Re to po-
vede ku ozbrojene srazce mezi
Italif a Ruskem. Delegati Sc
dohodli ma zasade pro mezina-
rodnf namorskou patrolu.
Italii Dude dana moznost
podfleti sc sama ma ~zastavenf
podmorskych 1tokG tim, re il
bylo nabidnuto, ably sama pa
trolovala svymi bitevnicemi
svou oblast, zatfm CO valecne
lodi jinych narod1 budou pa
trolovati jina pasma, a potape-
ii zaluzne submariny kdekoliv
Sc objevf. Poole navrzeneho
planu, britske a francouzske
bitevnice budou konati policej-
nj sluzbu v zapadn1m StTedo-
zemnfm mort, kdezto jina pas
ma budou pTidelena ostatnlm
narodGm.
Dohoda We forme dosud
schvalene byla predlozena via
dam vSech z1castnenych naro-
dn (dohromady dewitt.
Italsky a nemecky bojkot
proti-piratskych porad jiz u
kazuje svnj vliv. Britsky plan,
sc kterym doslova vsichni dele
gait souhlasf pozGstava pouze
v opatreni ozbrojeneho dopro-
vodu ku ochrane obchodnf LODI
nj dopravy, a vsecky plany ma
zakazanf lodnfch drah ponor-
kan = jak bylo p1vodn6 "a
mysleno = musily byti odloze-
ny.
Jak Sc ocekava, vsecky "a
stoupene staty spojf sve LODI
stvo ku patrole hlavnfch LODI
mich drah.
Britske veTejn6 m1nenf by
nesneslo jest6 dalslho otalen1
pro ktere vlada v Londyne Sc
stala p%ovestnou, a ocekava cd
sve vlady, re Dude chraniti brit
sk6 zajmy bez ohledu ma dikta
torske staty. AZ doposud
Chamberlainova vlada sc sko-
70 1zkostlive snazila, neznepTa
teliti 81 Mussoliniho pokud Sc
todalo provesti.
Bee ohledu ma vefejn6 rozji-
trent, jak Sc IDA v tajnych do
mluvach v Rhine mezi italsky-
mi a britskymi diplomacy Sc
n%6Io n0ENo S11I0