Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-02-12

AoOO V OAA COC 11o1 O11lOhClI v
Kentucky. Moi rodice pocha-
zeli z Virginie z rodin niclm
nevynikaj1c1ch, snad bych mel
ffci 49,. Kdyz jsem dospeL, ne
v6d6l jsem mnoho. PTece vsak
um6l jsem cfsti, psati a poc1ta-
ii; to ale bylo take vse."
T6mito prostymi slovy popi-
soval Abraham Lincoln sve Diet
stvf. Vychovan ma farme, mu-
sci 81 uz V mladf vydelavati ma
zivobytf pracf svych rukou. V
dob6 jarn1ho orani pomahal
sv6mu otci, zbytek roku travil
kacenim stromG, rezanfm drfvf
a stavbou prasecfch chlfvk1.
Pr t6zk6 praci vyrostl We vel
keno muze, temer 6 stop 4 pal
&c vysok6ho, muze silneho,
svalnat6ho a vytrvaleho.
VeSkery svGj volny cas- We
noval cteni. Opustiv oteckou
farmu vyd6laval 81 jeste neja-
ky cas- ma zivobytf jake zeme-
d6lsky d6ln1k, pfi cemz vsak
nezanedbaval sv6 sebevzdela-
nj. Pozd6ji pracoval jake
poStmistr, obchodn1k a casem
i jake zem6m6Tic. V6noval Sc
pr tom studiu prav a stal Sc
konecn6 advokatem.
Amerika prochazela tou do
bou kritickym stadiem sveho
hospodaTskeho i politickeho
rozvoje. M1sto jednoho byly
zde tTi Gseky zeme, z nichz ka-
zdy osvojoval 81 pravo ma sa-
mostatnOu existence. Prumy-
slova civilisace vzrGstala No
We Anglii a stredoamerickych
statech. Populace Move Angle
byla pTevaznou v6tsinou an
glicka; V New Yorku zilo vSak
hodn6 Holan6anG, Pennsyl-
vanii byli silnou slozkou Mem
ci, Skoti a Ircan6, V Delaware
pax Svedove. Hnut1 ma zapad
vylakalo re Stareho sveta no.
YOU generaci prGkopnfkG. PTi-
,jfzd6li sem Puritani z Angle,
Pietisti z N6mecka, Cestf bra
tTf, francouzstf Hugenoti, Ra-
kusane, Danov6, Slovani. Ia
pad stall Sc obrovskou americ-
kou sypkou, zasobuj1c1 Novou
Anglii a stTedoamericke staty
a exportujfcf i do zemf evrop-
skych. Zapad dozadoval Sc
vnitTnfho z~lepsen1; leps1ch
cest, delsfch zeleznicnfch spo-
il, popUlarnf vlady. Ma druhe
stran6 byl vsak Jih, vyhrazujf-
CT 81 polofeudalni plantazi re-
med6lstvi, zalozene ma otroc-
tvf cernochG. JIM plantazn1-
ci Mcneil dGvodu pratt indust-
rialnismu a moznost osvoboze-
nj otrokG musela jim byti pfi-
Tozen6 prot mysli.
Kdyz napet1 mezi odporuj1-
cfmi 81 zajmy dosahlo vrcholu,
priSel z "divociny'' migrant
sk6ho zapadu vGdce, ktery pro
pagoval narodnf sjednocenost.
Nenf divu, re tento samorostly
vGdce - Lincoln = nasel mad
sen6 pFijetf u vetsiny cizincd,
zij1cfch tou dobou We Spoje-
nych Statech.
Kdyz byl Lincoln jmenovan
presidentskym kandidatem re-
publikanske strany v kvetnu
1860, byl jiz zkusenym polite
kym pTedakem a vGdcem. Stal
sc mluvcfm nejen "a tuto move
utvoTenou politickou stranu, a.
lie i "a progresivn1 politicky III
vel vSech stran. Jeho historic
Ike debaty Sc stepanem A.
Douglasem, uznavanym vGd-
Gem demokratG, ucinily z n6ho
tez skutecn6ho vGdce vsech
pFfvrzenc1 zrusen1 otroctv1.
Nemectf "osmactyTicatnfci"
kteff Sc utekli do Ameriky
pred politickym pronasledova-
MIN, druzili sc nerozd1lne k
Lincolnovi. Mezi mimi byli tax
vlivnf muzi, jake Gustav Koer-
ner, ktery slouzil pozdeji v OBJ
cansk6 valce jake plukovnfk,
uceny DIR. Francis Lieber a DIR.
Theodore Cansius, redaktor ca
sopisu "Illinois Staats-Anzei-
GER. Take proslaveny Carl
Schurz stall Sc pozdeji vrelym
prfvrzencem Lincolnovym.
sv6dsky pTistehovalec John
Ericsson vystav6l pro uniovou
vladu Monitor, prvnf moder-
nj valecnou LODI a kontradmi-
raj John A. Dahlegren, mu5
sv6dskeho pdvodu, stal Sc jed
MIN z Lincolnovych radc6
Nejvlivnejsf irstf pristehovalci
Eide i Slovani = vsichni pfi-