Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-07-02
Spanelsti rebelove kon-

soliduj1 svGj poStup z Bilbao
ma Santander, podel zapadni-
no brehu reky Nervion. Zabi.
rail- tam bohatou oblast zelez.
ne rudy, o~celaren, slevaren a
j., dokonce i zbrojovek kontro-
lovanou u vetSine anglickym
kapitalem. ZvlaSte ruda je We
likym e%xportnfm artiklem,
ktery je vylucne kupovan An
gill. V soucasnem jej1m O.
zbroiovacfm programu je tato
spanelska ruda velice dGlezi-
tou a znacny zajem O nj ma
take Nemecko. Jsou to mesta
Potugalets, Baracaldo, Sestao,
kde ,jsou svetozname zelezar-
ny.
Dale ma zapad setkavaji sc
povstalci S Basky, kterl sc u
chylujf k drobne valce, k &C.
muz Sc hornata krajina dobTe
hodf. Obsadili jiz pry mestec-
ko Valmaseda, ktere je asi v
tretine cesty k Santanderu.
Asi padesat Americana pri-
slo O zivot, kdyz s~panelska
LODI Ciudad de Barcelona byla
torpedovana a potopena stra-
nou Malgratu u spanelskeho
pobTezf.
Odhady, kolik 81 tato kata-
strofa vyzadala lidskych 1.-Two
til Sc rGznf. Re spolehliveho
pramene sc vsak udava, re to
bylo nejmene sto osob, ktere
zahynuly. Pres 800 osob bylo
zachran6no.
LODI, jez plula z Marseilles
We Francii do Barcelony We
Spanelsku, potopila Sc Ia de-
set minut pc zasazen1 torpe-
dem. Trosecn1ci, kteT1 byly
jest6 ma zivu, byli vytazeni do
zachrannych lodic, jez spusti-
la ma more jina LODI a pax byli
zachraneni lidmi S bTehu.
" Londyne v parlamentu
pri jednanf o nebezpecf kon-
fliktu We vecech Spanelska pre-
mier Chamberlain vyslovil Sc,
re je vazne nebezpecf vseobec
ne valky Evropy, ale re stu
ace nenf beznadejna. Vlada
doufa, re katastrofe Dude "a
bran6nO.
Premier odpovidal ma 1toky
laboristd a liberald a prohla-
sill, re politika Angle vGci pro-
blemu span6lska Sc nezmenf.
Stejne jake dosud, Dude Sc
Anglie snaziti, isolovati civilnf
waikiki We Spanelsku a zabraniti
jejfmu rozs1ren1 ma evropsky
kontinent. Toto prohlasenf by
10 pax schvaleno 157 proti Sc
hlasGm.
Chamberlain jednal velice
opatrne S Nemeckem i Itali1.
Zval je znovu k spolupraci k i
solovanf konfliktu We Spaniel
sku, nabadal, ably vGdcove E.
vropy zachovali klidnou hlavu
Jsou jist6 strany interesovane
ma vysledc1ch spanelskeho bo-
je, ale celku neni jiste, ami
jediny stat Europe, ktery by
81 pral valky. To je take poll
tikou Angle, ia Sc snaz1 o "a
chovani m1ru, tim re valku sna
Ii Sc udrzeti V ramci Spaniel
ska.
Premier uznal take zdrzen-
livost Nemecka pc incidentu s
kTiznfkem Leipzig, &C pTi tom
naznacil pochybnosti O tom, re
byl opravdu snad torpedovan
ponorkou. Predn1 snahou An
glie Dude tedy nyni doplniti
mezeru v mezinarodnf patrol
nj sluzb6, z nfz nynf Nemecko
a Italie vystoupili a pax dosta-
tt CHI dobrovolniky re Spaniel.
= Katolicky biskup re Sye-
yer Ludwig Sebastian poprel u
soudu, ma svedecke stolici, re
psal kardinalu Mundeleinovi v
Chicago O pomerech v Meme
cku. To mely byti informace,
ma zaklade jichz Mundelein
nedavno 1tocil ma nazistickou
T1si, odsuzoval hromadna obvi-
novanf i st1hanf katolickych
knezf pro domnelou nemrav-
most a konecne sc dotkl i sa-
motneho Hitlera, nazvav no
pap1rovacem a k tomu jeste ne
dobrym!
Biskup Sebastian byl obvi-
men nazistickym vGdcem Pa
Iatianatu, Josefem Buercke-
lem, re dopisoval dTedne Vati-
kanu i Mundeleinovi O fade
vecf, ma striktne cfrkevnich, ma
nez jedine Sc imunita vztahu-
: Dx1I1oMH I1Jo -.-I-