Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-10-15
: Prudke deSte dOprovaze-

fasist1. Nastaly takove zapla
Wy, re vsechny posice byly poo
vodami. V severozapadnfn
spanelsku, Francovy tlupy pr,
ucinily maly postup ma Gijon
ale ma .jinych frontach pry s,
nebojovalo. z vladnf stran,
sc hlas1, proti1tok ma rebely
Govadonga, 80 mil jihozapad.
ne cd Gijona. Fasiste pry tan
utrpeli velike ztraty a ztratil
pry nejmene 500 zabitych.
Loyalisticke letectvo odpo
vedelo ma letecky 1tok prove.
deny ma Madrid, Valenciii, pry
novou italskou leteckou eska.
dronou, radou naletG ma ostrov
Palma Mallorca, a ma fasistic-
ka letiste v Pont de Inca a San
Juan. Fasisticke stihacky chte.
tt braniti letisti. Ale jejich O.
brana nebyla doprouazena L.
spechem, nebot nekolik z mich
loyalistictf letci s~estrelili.
Nalet ma Mallorcu ma stra-
tegicke pozadf, protoze pobTez
nj mesta loyalistickeho Spaniel
ska byvajf bombardovana z
Itechto zakladen a protoze byly
zpravy O pos1lenf rebelG now
mi italskymi letadly, loyaliste
ucinili 1tok snazfce Sc paraly-
zovati tuto mocnou leteeckou
zakladnu Francovu.
- Europa Sc sfitila do move
|tezke krise nasledkem obcan-
ske valky We Spanelsku. Italie
We sve note Velke Britanii Cd
militia de facto, jestlize ne v "a
SADIE, britsko-francouzsky po-
zadavek k pffmemu jednani O
odvolani dobrovolnikG re Spa
nelska.
Soucasne loyalisticka vlada
spanelska V note Velke Brita-
nil tvrdf, re Italie pokracuje V
move Rampant vyboje a teroru
We snaze pomoci rebelGm We
spanelsku.
Jak sc oznamuje, Francie
niue nejenom otevr1ti sve hra-
nice k doprave zbranf a muzG
do Span6lska ma ponce loyalis-
t1m, jak uz drive hrozila, ale
mHze take dovoliti, iestlize T.
talie ~neprestane posilati VOL
sko do spanelska, ably i fran
couzstf vojaci z jejf armady,
nejmocnejsf v Europe, mohli
vstupovati jake "dobrovolni-
ci" do sluzeb spanelskych To-
yalistd.
Italsky premier Mussolini
odmftl pTijati pozvan1 Francie
a Velke Britanie o odvolanl
"dobrovolnfkG" re ~spanelska.
Krone toho Italie zahajila pro
tiofensivu obvinen1m, re Fran
Gle a Angle stejne uz We vel
KEN meTftku pomahajf Spaniel
Shym l~OydllSCuII.
Soucasne S italskou odpove-
di Francii a Britanii Virginia
Gayda, hlasna trouba Mussoli-
niho, tvrdf denniku "Giorna-
lie d'Italia'', re Francie uz po-
slala 1924 "dobrovoln1k1"
do Valencie ma pomoc loyalis-
tGm.
Valecny konflikt We Spaniel
sku a ma Dalnem vychode Sc
dotkl velmi citelne lid, kter1
trpi zaduchou. V Cine a We
spanelsku rosie totiz rostlina,
z nfz Sc vyrabf nej1cinnejsf
lex prot astmam, efedrin. &C.
ma tohoto leku stoupla v posle-
dnf dobe sc 7 ma so silinkG Ia
1000 tabletek.
- Polska verejnost ocekava
vyvoj politickych pomerG, KITE
ry vznikne asi v dGsledku svo-
lanf mimoradne schGze mini
sterske rady Ia pTedsednictvi
p~residenta Moscickeho a "a
prftomnosti marsala Rydz-
smiglyho a pluk. Adama Koce,
vddce polske narodnf strany.
Ministerska rada byla svola-
ma ably jednala sc situacf, jez
vznikla v prohlasenf stavky
polskeho ucitelstva, ktere il
provedlo protoze vlada sesadi-
la vykonny vybor organisace
ucitelG, pry proto, re clenove
vyboru NELL "socialisticke my
slenky". Vykonny vybor Pol
ske Federace Prace, nejvyssi
delnicke organisace, ohlasil
jednodenn1 generalnf stavku
re sympatie S uciteli.
Pronasledovan1 ucitel1 cd
vlady naraz1 ma ostry odpor le-
veho kT1dla p~ilsudcfkd (politic
Ike skupiny stoupenc1 zemrele-
no marsala Pilsudskeho), cimz
rozpory mezi nastupci Pilsud-
skeho Sc jeste zvys1.
PO1Ska vIada lest nOStavnna