Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-06-18

nj zvyky lid, tax je tomu v da-
leko pronikavejs1 m1Te V re-
mich vychodnfch a jejich Get
nych a r~ozsahlych ~poust1ch.
Velbloud, tento"korab pouste"
je stale vice vytlacovan autem,
take neni daleko doba, kdy
karavany vsech druhG stanou
sc jen pTedmetem vzpomlnek.
Naravany byly jen jednou
strankou socialn1ho zivota v
pousti. Jejf o~byvatele vedou
take pospolity zivot usedlych i
kocujfcich lid. l tomuto 1.-Two
tn hrozf nynf pronikave zmeny
V duchu modern1ho pokroku,
asi tax, jake kdysi narodopis-
ma krasa a pestrost nekterych
nasich kraft byla vystf1dana
meme poetickou 1celnostl mo-
dernf dolby.
A jake sc u mas V one dobe
nalehave volalo, ably socialnl Ii
vot starych generac1 a jeJich
zvyky byly zachyceny a ucho-
vany pokolen1m budouc1m tax
sc nynf We vychodnfch zemich
ozyvaji hlasy, ably starry zpusob
zivota z pouste byl zachycen a
ably byly podrobne sepsany de-
jiny poustf vGbec.
Otazkou sc jiz radu let zaby-
va FrancOuZSkV I1StaV V Da-
masku, ktery prave vydal po-
drobne vypsanf zivota V malem
karavannfm arabskem mestec-
ku Suhne. Nelson tn jiz kara
vany. M1sto Mich jsou tn auta
a vsecka ostatnf S mimi souvis1-
cf-benzinova cerpadla, obslu
hovana byvalymi pohaneci vel
bloudu a vGdcG karavan, CARA
re, V nichz pracuj1 jejich zeny,
a ovSem take modern1 silnice
mfsto velbloudlch stezek. Jsou
tn moderni hotely, vybavene
modernf pohodl1m, rozhlaso-
vymi pffijfmaci, tekouc1 vodou
atd. Je to nova civilisace.
Tyto zmeny nezdstanou bez
podstatneho vlivu ma kulturnl
zivot vychodn1ch zem1. Ones
sc celkem dobTe vi, re vliv sta
rych poust1 S jejich mlcenim Sc
uplatnoval V iazyku - ma pr.
mystice, V kulture egyptske
atd.
Vedle Francouzu pracuj1 V
oriente Nemci. Zde slus1 uvesti
prof. H. A. Winklera, ktery ma
psal podrobne d6jiny jednoho
karavannfho m6stecka V hor-
MIN Egypt6. Pr sve praci Sc O.
piral hlavne O znacky, ktere pc
sob6 zanechali pGvodn1 obyva-
tele pouste, beduinove. Pfesved
Gill Sc , re mezi Nilem a Ru-
dym morem Sc clovek setkava
sc znackami rGznych tvarG, Wy
tesanych do r1znych skal S vet
81 ci mensf peclivost1. Myslilo
Sc, re to jsou znacky kamenl-
XII. Nynf Sc vi, re to jsou znac-
ky, kter6 beduinov6 pomoci
rozzhaveneho zeleza vpalovali
do bok1 velbloudG, oslG a ovci.
Jest6 dnes je vyryvaj1 V mis-
tech svych taborist, ma kane
mech, jez vroubi jejich cesty
pousti, u hrobG svych otcG a VII
bee ma m1stech, kde sc odehra-
valy pro ne dGlezit6 udalosti,
pTedevs1m boje.
Ones jsou pouste vychodu
meme obydleny neil drive. Po-
kud jde O pouste prilehajici k
Egyptu, byly pc dlouha stolet1
pod svrchovanou vladou hamit-
skych kmend. Kdyz pTisli A
rabove, nastaly O ne valky, KITE
re trvaly skoro tis1c let. Uvede-
ne znacky jsou jedinymi do
kumenty O techto temnych uda-
lostech. Znacky hamitskych
kmenG nal6zaj1 Sc caste hned
vedle znacek arabskych, pred
stavujfci arabske bojovn1ky-
jezdce, ozbrojene koup1mi,
zapasici s valecn1ky h%amitsky-
mi, ozbrojenymi meci a chran1-
cfmi Sc st1ty. Potomky'techto
kmend jsou beduinove, zijici
dnes jake zemedelci V 1dol1 Nj
lu a nazyvaj1c1 Sc "syny pou-
st6." re tomu tax je, je videt
ma znackach jejich velbloudG,
jez Sc 1pln6 shoduj1 Sc znacka-
mi, nalezenymi V poustfch ma
skalach. Ones ovsem Sc tito BY
vail obyvatele pouste do nj vi
bee neodvazujl.
Evropstf badatel6 oriente
Sc shodujf V nazoru, re by byly
potTebf vsecky tyto znacky, kite
re jsou znackami vlastnictvf,
sebrat a dukladne prozkoumat.
Jist6 re by Sc z mich daily vyc1-
sti cesty kocovnfkd stareho E.