davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1937-10-23
ADDITIONAL PARK
AIR TRIPS IN 1888
WESTERN AIR EXPRESS ARRANG.
ING NEW SCHEDULE FOR
NEXT YEAR

Experiencing a highly success
full Yellowstone park season during
1887, Western Air Express officials
recently prepared to formulate
plans for improved service and ad-
ditional schedules to Yellowstone
during the 1888 season, according
to Thomas Wolfe, vice president
of Western Air Express.
Air passengers from practically every
state in the union, Canada, Mexico,
England and many other foreign
countries included Yellowstone by air
in their travel itineraries during the
past season.
Weekend vacationists living in Salt
Lake City and Montana cities were
regular Yellowstone air commuters and
tentative plans call for additional
schedules to provide proper service for
these passengers next season.
The first direct air mail, air pas
senger. and air express service to be
operated to any national park was eS-
tablished when Western Airs Yellow
stone operations were inaugurated in
July, 1885. West Yellowstone airport,
located just quarter Of mile from
the official government west entrance
to the park, Is the highest regularly
used air mail field in America. Tt is
estimated that over 10000 trees were
removed in construction of the West
Yellowstone airport located in the
heart of the beautiful Gallatin ma
tional forest.
Yellowstone is one of the seven ma
tional parks and monuments served
directly by Western Air Express which
has adopted the name THE National
Parks Route" Glacier national park,
Grand Teton national park, Zion ma
tional park, Cedar breaks, Boulder
dam, Bryce canyon. Craters of the
Moon, and Death valley are among the
nationally famous vacation areas served
by Western Air Express.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1937-10-23
WHEAT CROP is
HIGHER THAN Sc
FEDERAL BUREAU ESTIMATES TO-
100000 BUSHEL INCREASE
FOR THIS YEAR

hE0ntana's wheat crop for 1897
was estimated at %, I48,000 bushels,
almost I0,000, 600 bushels more than
the 1885 crop, the federal bureau
Of agricultural economies reported
recently.
The Oct. / estimate Of spring
wheat was 16,559, 900 bushels, the
report said, or ab0Wt a million
bushels lower than expected q
month ago and compares with g.
$500 bushels harvested a year
ago.
The winter wheat crop was s.
$4,000 bushels.
Slightly smaller crops Of corn
and sugar beets compared with a
month ago are reported, the de-
partment said, while estimates for
oats, apples and tame hay increased
slightly.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1937-10-23

whole school goes to give the big letter
its spring face lifting.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1937-10-23
WATER INsPECTIONs

Every public water supply in Montana was
inspected by representatives Of the water and
sewage division Of the state department Of
health during the PAST year according to
H. B. Foote, division director. This Is the
first time in the history OF the division that
these inspections have been accomplished
during one fiscal year. The division is now
engaged in collecting the fees due the state
bills sent, only q few remain unpaid
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1937-10-23
RECEIVES PENSION FUNDS

State Treasurer Ray N. Shannon has re-
ceived a check for 1927. 500, representing fed
eral contributions for Montana old age as
sistance for the quarter ending Dec 81. The
money was placed in the fund OF the state
welfare commission for use during October
November and December.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1937-10-23
GTYEN OLn FTLES

Four early volumes Of THE Montana
Stockman and Farmer" early-day Treasure
state journal OF livestock and agriculture have
been PRESENTED to the state historical library
by Miss Marguerite Greenfield. whose father
the late c. D. Greenfield, was its editor for
volumes cover the period from
1894 to 1893.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

stink kisse okosan egymassal. Fatal vagy,
sep vagy ;. azert jelentkeznek ker6id
Ne gondold, hogy ez mindig ICY lesz. Sok
sep leany venult otthon, inert mese-
bell herceget varta elszalasztotta szeren-
csejet. Nekem mindegy akar az ornagy,
akar Balinthazy. g magyar -. valassz
hat ket kitin6 kerod k0zt.
= Egyik Sc kell
- Pedig valasztanod kell! - szolt "a
apja szokatlanul kemenyen = Mi kifo-
gasod van Balinthazy ellen? Barokisasz-
szonyt is kaphat, kulonbet, mint te! Van
am nalad is szebb.
- Mines ellene semni kifogasom :. :.
csak mem vagyok belle szerelmes.
- Az mem baj, kislanyon, masba Sc
vagy
De igen! - kialtotta Hilda ell
szantan
= EFT mem tudtam ITALIAN csak ka-
cersagbol varakoztatod az 6rnagyot? 8
az igazi?
Mem. 9 meg mem kert meg, de
vagy az owe leszek, vagy senkie.
= Mem fogok boldogsagod utjaba all
nj, ha melto rad. Halljam nevet.!
- Csikos Jozsef - gyermekkori jat-
szotarsam - vallotta be kretafeher arccal
sarokba szoritva
(Kisse felt harctol, de mar mem
banta, hadd tudjak sziilei Hare nelkul
beke sincs.) T.,
Ha VILLAIN csapott volna lie kozvetlen
Duliczky elott, mem remiilt volna meg
ennyire Area egeszen eltorzult, megis fe-
kezte magat.
Ne bolondozz meg el talalom
hinni! Komoly kerdesr6l van $40: legy
komoly.
A legkomolyabban beszelek
Akkor te mem vagy epelmeju.
Ilyen rangodon aluli hazassagrol $40 Sc
lehet
Minek nekem rang? Jozsi sep,
Jozsi jo ha uri ruhaba 0ltozik, kiilonb
lesz minden gavalleromnal.
Mib6l fog eltartani?
- Ugy gondoltam apus is kedvelte
mindig, maga melle vesN segitsegiil Van
nekiink eleg vagyonunk
Ugy? Kedveltem "a. de v6miil
mem ohajtom, az en- penzemre, mint Csi-
kosne, ne szanits.
- Hat akkor maid csak eltart sajat
embersegeb6l Kertesz Kertesz sokfele
kell
Sep. Kerteszne asszony leszel S
talan be is kotod fejedet viszed ge-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

ragasztodott hozza es abba me-
leg meg hideg vizet eregetett
a kett6s csap. Gyufaval Sc KEEL
lett vesz6dni estenden. Csak
megnyomott az ember a falon
valami feketeszinii gombot es
olyan vilagossag lett a szoba-
ban, hogy nappal Sc ktil0mb.
Fat Sc kellett hordani az erd6-
r6l, hogy ebedet-vacsorat f6z-
zenek, inert gaz adta a sites
hez-f6zeshez val6 meleget. De
bizony olyan otthonra talalt
Amerikaban Karacs Samu,
hogy annak csak a bibliabeli
paradicsom kertben lehetett
parja. Be kar, hogy Adam
apank es Eva anyank btinbe-
estek. Es meg nagyobb kar,
hogy mindezt a sok csodAt a
karacsi kis pajtasok mem lat
hattak.
Az bizony! A karacsi kis
pajtasok. Mennyivel ktil0mbek
voltak azok a detroiti pajta-
soknal, akikkel a haz hAta
m0g0tt nyul6 kozben Pamacs
Samu nyomban megismerke-
dett. Eek a detroiti gyerekek
olyan furcsan, olyan kiil0n0sen
viselkedtek. Mikor Sanu q gaz-
kalyhar6l beszelt, q villamoa
vilagitasr6l vagy a ftird6szoba-
r6l, csak vallaikat vonogattak
es fitymalolag kerdeztkk:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

gyunk megis kiverte Amerika-
boil. A te Hunyady Matyasod
csak kismiska a mi Washing
ton Gy0rgyiinkhoz kepest.
Nagyon elbusult ezen Pa
macs Samu. Ugy elbusult,
hogy behuzodott a hazba, le-
tilt a sarokba, k0nnyezett is
egy darabig, de mivel a nyi-
tott ablakon at behallatszott
az uccak0zben jatszadoz6 paj-
tasok vidam hancurozasa, le-
szegett egy j6kora karaj ke-
nyeret, kitlt a hats6 kiisz0bre
es egyetlen kincsevel, a Ka-
racsr6l hozott bugyli-bicskaval
lassan edegelte.
Metszette, szabdalgatta, IA
latozta Pamacs Samu nagy
busan a pekes boltjab6l val6
kenyeret, ami Karacson ka-
lacsnak illett volna, mikor az
egyik amerikai pajtas SCENE
megakadt a bugyli-bicskAn es
kozelebb huz6dott az egynapos
j6barathoz.
TIE, Samu, mi az a ke-
zedben, amivel a kenyeret va
god?
Pamacs Samu ranezett a
pajtasra es eszrevette annak
kerekre nyilt szemkben az
6szinte, sziv melyeb6l fakad6
bamulatot. Ahal Hat megis
volt neki valamije, aminel xii
l0mb nincs Amerikaban? Go
g0sen biggyesztette ajkat es
lenezessel mondotta:
Ez? Hogy ez mi? Bicska.
Karacsi bugyli-bicska.
De ekkor mar q fel ucca
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27
A kARACSl BUGYLl-B|CSkA MESEJE
Irta: CONDOS SANDOR

- Az is valani? Hat radio
tok van-e mar?
Van-e apadnak automo-
bilja?
Van-e anyadnak villamos
mos6gepe es mangorl6ja?
nyesmi egyel6re nem volt a
Pamacs hazban es Samunak
sejtelme Sc volt r6la, hogy mi
csoda 0rd0gi fifikak lehetnek
azok? Eppen azert inkabb mas
r6l beszelt magyar bevandor-
l6k AmerikAban sziiletett oyer
mekeivel. Mem Karacsr6l, inert
ait szegyelte Detroit mellett,
hanem inkabb Magyarorszag
fel6l ugy, ahogy a j6sagos
mester kezen otthon tanulta.
Els6nek mindjart Toldy Mikl6s
meg Kinizsi Pal fel6l, akk a
leger6sebb magyarok voltak
Botond vezer utan. De mikor a
mazsas malomk0vet emlegette,
mikor Bizanc bed6nt0tt kapu-
jar6l ejtett sz6t, akkor AIT ker-
deztek t6le az amerikai pajta-
Sok:
Brit volna-e az a Toldy
Mikl6s vagy Kinizsi Pal Jack
Dempsey-vel?
Pamacs Samu hiret Sc hal
lotta ennek a Dempsey newt
embernek, de mivel nyolc gye-
rex eskId0tt ri, el kellett higy-
je, hogy ahhoz kepest maga
Toldi Mikl6s Is csak pocok volt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

voltabol eveknek elotte Ame-
rikaba vetodtek es az en- Sa-
mum csak olyan elhagyott, jo-
szivu emberek kegyelmebol el-
degel6 senki volt Karacson.
Meg az is csoda,, hogy bevettek
az iskolaba, inert olyat a nagy
haboru ota Karacson is csi-
malt a magas kormany, akinek
a karacsi gyerekek szerint tort
volna keze-laba, miel6tt ezt a
bolondsagot kitalalta. Mem
volt az iskola 'jo masnak, csak
Pamacs samunak, aki a leg
jobb tanul6 volt, inert hiszen
inkabb tanult a gyerek, hogy-
sem a nevevel uzott sok csufot
hallgassa.
Hanem azert tiz esztend6s
korara megis csak Pamacs Sa-
mu lett Karacs legirigyeltebb
embere. Pirospecsetes, hosszu-
kasra hajtogatott level j0tt az
ujvilagbol, ami AIT mondotta,
hogy iiltessek vasutra-haj6ra a
Pamacs gyereket, kildjek ki
Amerikaba, ahol Detroit varo-
saban igaz szeretettel varjak
sziilei, akik ugyan irni ma sem
/ tudnak, inert a korabbi id6k-
ben mem volt a faluban iskola,
de azert mennyk6 j6m6dban
elnek a nagy idegenben. Ugy
felvitte listen a dolgukat, hogy
varosi hivatala van Detroitban
Pamacs Martonnak, a Samu
apjanak. Az bizony! Varosi hi
vatala. Uccasepr6.
Icy jutott az En- Samu bara-
tom q detroiti Vanderbilt
Avenuera, olyan fenyes hAzba,
arnilyen otthon ITALIAN . kir&ly-
max Sc volt. Meg d6szoba is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

Duliczky sarkon fordult ezuttal mem
eppen balkan tette be az ajtot, egy darab
vakolat hullott lie falr6l.
- Maid en- beszelek tapintatosan
Hildaval = suttogta nagymama mar sic
tett is fla utan.
Menye megvet6en nezett utana, sldt
gondolatban mindig csak ven puderes pa
pagalynak nevezett Aztan leiilt torte fe-
jet, mint ervenyesitheti akaratat leanya-
val szemben, anelkul, hogy abbol Sc neki,
Sc 0nmaganak tartos kellemetlensege ne
legyen. Gyakran hangoztatta, >hogy ma
gyarok mindenb6l nagy hii-hot csinalnak
mines erzekiik gyakorlati megoldasok
irant. A megoldasnak egyszerinek es
gy0keresnek kell Jennie. E,s megtalalta.
Mig 6 gondolkozott, szeret6 nagy-
mama k0nnyezve, csokokkal, 0lelesek kozt
iparkodott agyonremiteni unokaajt.
= Jaj dragasagom I. mem tudom,
hogy fogjuk kiengesztelni apadat! Akar-
hogy is secret, ait mem tudna elviselni,
hogy eldobd magadat! En- Sc, anyad Sc!
Sz0rnyi, amt hatarozott: ideggyogyinte-
zetbe akar csukatni, mig lie mem mon
dasz arrol parasztfiurol.
DIdSd uuldCSdS lcSL OIlIleC
is meg lehet sz0kni - dacoskodott Hilda!
- Nit ernel szokessel? El6bb-utobb
rad talalna 80. fss kepes lenne agyon-
l6ni!
- EFT csak ugy mondja, de mem ten
ne meg Apam mem gyilkos. Legfeljebb XII
tagad!
= T0rtent mar olyan meg az en-
id6mben ;. hogy az apa lel6tte lanyat,
inkabb mintsem szegyen es nyomorusag
legyen sorsa. En- konyorgok neked, nagy-
anyad, XII karjaimban hordoztalak, siess
apadhoz, mondd meg neki, hogy hozza-
megy ahtoz az aranyos Balinthazyhoz +.
$50 sincs r6la!
vagy barohoz, ak tenyeren hor-
Ha akkor lesz neH felesege, mikor
en- hozzamegyek agglegeny marad.
- Maid lecsillapodsz belatod, milyen
helyteleniil gondolkozol. vedd el6 az ina
k0nyedet imadkozz! listen vilagitsa
meg elmedet.
Megsimogatta unokaja dus hajat ma
gyokat s6hajtva kiment.
Hilda egyaltalan mem volt imadsagos
kedveben. hit viraga mem minden talaj-
ban no meg. Hildat ugyan buzg6sagra
szoktatta volna kicsiny kora ota minden-
XII, de elete nehez perceiben mem talalt
vallasban vigaszt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

minden gyereke oft ALT az ell
So erdekl6d6 hata mog0tt es
~hdiiled6 szemekkel nezte a
cSodat.
- Mi az tie, Samu?
= Mi lenne? Mondom, hogy
karacsi bugyli-bicska. Mem lat
tai meg ilyet?
- Mem! Ilyen nincs Ameri-
kaban.
Dolyfos g6ggel, fens6bbseges
megvetessel allott fel Pamacs
Samu. ovatosan becsukta a
bugyli-bicskat, zsebredugta, be-
lepett vissza a konyhaba Is
csak ugy a vallan keresztiil.
melyseges lenezessel kialtotta
vissza:
- No! Micsoda orszag ez a
tt rongyos Amerikatok, ha meg
bugyli-bicska sincsen benne.
Es olyan erzessel vagta be
maya m0g0tt az ajt6t, mintla
megmentette volna nemcsak
a Toldyk, Kinizsyk es Hunyady
Matyasok, hanem az egesz ma
gyar r1emzet becstiletet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27
(Folytatas).

Hiaba volt minden cselszoves, mindig
megtudtam, hol van francia tengerpar-
ton eppen ugy elhuzattam az ablaka alatt
"Csak egy kis lany van vilagon" - mint
Budapesten.
- A mai leanyokat nehezebb megho-
ditani, mint apam kortarsnoit - vetette
ellen sajat fia Od0n. (Tudta, hogy apja ell
Sc Sorban az ftlebe dugdossa a tiizes
taplot, igen kedvere valo lett volna ez
ha0assag)
Az Greg Balinthazy olyan dallas ferfi
volt, amilyenrol Jokai regenyeket falo
leanyok almodoztak. Fla szinten kimondott
ferfiszepseg volt, de kevesbe magabizo,
mint apja. Tanult fo. Szolgabro letere al
nev alatt verseket irt. Az asszonyok koriil
forgolodott inkabb, mint lanyok kozt, asz-
szonyok kedvence volt.
A Duliczky kastelyba gyakran ellatoga
tott, de ugy viselkedett, hogy Duliczy -
Sajat Szavai sZerint - mem volt vele tisz-
taban, felesegenek udvarol-e, vagy lea
nyanak?
Ebbe hazassagba is szivesen belle
nyugodott volna. Regi nemesi csalad,
Macy tekintelyt, szep ember, jelentekeny
vagyon. Ha Balinthazy tancolt Hildaval, ell
ragadtatva nezte 6ket mindenki:
"Milyen gyonyori par"
Es Hilda is Balinthazyt tintette XII
legjobban udvarloi koziil
lgen inert ait hallotta fel6le, hogy
mem n6sul meg addig, mig masnak fele-
sege van ICY niagara nezve legveszely-
telenebbnek tartotta. Mem is almodta a
kis huncut, hogy miatta fog ht0rni hare
Is haboru)
Husvet el6tt nehany nappal az alispan
megkerte ekesen fogalmazott levelben
Hilda kezet fla szamara
Duliczky elegedett mosollyal olvasta el
ez mosoly oft maradt ajkan akkor is,
mikor benyitott leanya szobajaba.
Olvasd csak =. es mondd meg,
NIT valaszoljak?
Remenykedve figyelte leanya arcat.
A kedvezo valasz felol alig volt ketsege.
Eppen azert igen meglepodott, mikor Hilda
felugrott, indulatosan dobta levelet az
as1talra harag konnyen ragyogtak SEE
meben. Kozelebb lepett hozza.
- Mi lett, Szilajka?
- Nit zaklatnak? Az 6rnagy utan
most 6! Mem akarok meg ferjhez menni
- No, jo! = simogatta meg hajat ap-
ja. - Sirasra semmi okod, de beszelges-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

Emberfiat sok szerencsetlen-
seq erheti a foldon, amivel az
utan honapokig nyomja az
agyat. Meglazulhat a pinceben
a boroshordo abroncsa, szerte-
folyhat a nemes ital, pablo hit
vany agyagja ihatja fel. Lako-
dalomra kesziilhet es eskiiv6
el6tt ket oraval massal sz0k-
hetik el a menyasszonya. De
ahhoz foghato balsors, hogy
valaki Karacson sziilessek, Pa
macs Samunak hivjak es tiz-
ewes koraban hozzak XII Ame-
rikaba, egyenesen Detroit va
rosaba, talan mines tobb a
fold kereken. Es Pamacs Samu
szerint mem is lehetne.
Az en- Pamacsom ket f0ldh0z
ragadt szegeny 0rd0g egyetlen
gyerekenek sziiletett. Kethetes
koraban akasztottak ra a Sa-
mu nevet, ami csak ARA j6
gverekembernek, hogy a t6bbi
k0ly0k gunyt iizz0n bel6le.
Sztiletett pedig az en- Samum
Karacs k0zsegben, amir6l csak
annyit jegyzett fel a helyseg-
n9vtar csinal6ja, hogy 0sszesen
nyolcvan lakohaza van, ket-
sz&zhuszonhet lelekkel Is utol-
s6 p6staja Aromberh. Egyeb
nevezetess6ge mines, inert meg
q helyierdeki vonat mozdonya
is hat kil6meterr6l fiitytil Ka-
racsnak, mikor q messze t.
volban levd keresztezesen At
d6c0g.
Is mindezek tetejebe mas
gondja IS volt Pamacs Samu-
max. Az, hogy mem voltak szt-
lei. nletve voltak, de listen ke-
RyelmEbN, meg q rokonsag j6-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

reblyet utana, mint parasztasszonyok
OrOmeSt Nekem mindegy, hogy
fognak szolitani, csak boldog asszony
legyek.
Meg kell neki mondanom az igazat
Mar csak az segit! villant az apa
agyan keresztiil (sok minden fordul meg
egy 0szinte SION sokszor emberi ele-
tex. De nagy eros embernek gyenge
labon ALT az erkolcsi batorsaga)
Beteg vagy, Hslanyom mond-
ia szeliden. - Nagyon beteg. Meggy6ztel
rola, hogy valoban mem adhatlak ferjhez.
Elobb meg kell gyogyulnod egy ideg-
gyogyintezetben.
= Olyan csendesen tette be az ajtot,
mintha mar is szanatoriunban lenne.
Ment hogy anyjaval felesegevel tanacs-
koMek
Hilda ereiben megfagyott yer. Mig
apja pattogott, s6t gorombaskodo le-
hetett vele vitatkozni - addig mem felt
t6le senki. De ha fiityoreszett vagy ilyen
csendes volt, egesz haznepe tudta, hogy
indulatai forrponton vannak amt ak
kor hataroz ell, attol mem tagit
ket Duliczkyne viselkedese egyal-
Lc1ldIl l1Cll VOlt IlOSy o.
mhgab6l kikelt ferfit 1ecsillapitsa Mi
helyt bejelentette nekik, hogy Hilda mem
akar valasztani az 6rnagy es Balinthazy
kozt, inert szamara csak egy ferfi lete-
xix az Csikos Joska, nagymama elkez-
dett fel es ala szaladgalni szobaban,
mint egy izgatott tyuk vizparton, anne
lyik kacsatojason tilt kenytelen nezni,
hopv ve1t csihsi 11SzkS1nak
- Istenem, ne hagyj Ell! Jezusom Sc
gifts! Hyen szerencsetlenseg ilyen botrany!
= Botranytol ne feljen! - mordult
"a fla. - Mem lesz botrany, teszek rola.
0sszepakolom AIT lanyt es becsukatom
egy ideggyogyintezetbe.
- 0riilt gondolat! = csattant fel fe-
lesege, ah addig vesztjosl6an hallgatott.
- Abba nekem is van belesz6lasom! st
biintetni sajat fiatalkori botlasaiert?
= Mondja = fuldoklott az ingerilt
ferfi - ha Joska tenyleg kertesz fla
lenne, talan kesz 0r0mmel fogadna We
jeul?
= Mem Kulonben eszre fogom terite-
nj maga leanyat nehany csattanos po-
formal.
- ANIMAL t0bbet er, ha megmondja a
maga leanyanak az igazat.
- Az igazat! - sikitotta anyja, mint
ha kest d0ftek volna belle. Mem lehet az
igazat megmondani egy fatal leanynak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27

Olyan senki, akit Dempsey
egyszeriien zsebredugott volna.
Hallgatott tehat, azaz inkabb
Hunyady Matyas fel6l kezdett
beszelni. Elmondta, hogy mi
csoda nagy hadvezer volt ez
a Holl6s Matyas, aki nemcsak
a cseh kiralyon, hanem ma
gan a t0r0k szultanon is ell
verte a port. Elverte, mint a
ketfenekii dobot.
Az amerikai pajtasok HUI
nyady Matyas fel6l mem hal
lottak, de a t0r0k szultan fe-
l6l erdekl6dni kezdtek. Hogy
mije van annak? Mekkora Sc
rege? Milyen nagy az orszaga?
Samu megmondta AIT is:
Az orszaga most mar ki-
csi, de valamikor Macy volt.
Az egyik pajtas megkerdez-
te:
Van orszaga Afrikaban?
Mines.
- Hat Ausztraliaban?
OFT Sincs.
Van-e valamije a ket
AmerikAban?
Mar hogy lenne?
Vihogva, nagy karor0mmel
kiabaltak az amerikai pajta-
sok:
= Hat akkor mi a t6r6k
szultan? Az angol kiralynak
minden f0ldreszen van birodal-
ma Is a mi Washington 0y0r-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27
. A papok talaltak XII mindent

gondolta - Mindig csak az onmeg-
tagadast k0vetelik mindenkit6l - mem
hiszem, hogy jo listen kivanna. Biztosan
mem aZert teremtett mindenfele kivanatoS
dolgot, hogy lemondjunk roluk 8 Min
denhato Es ha akarta volna, mindjart
olyannak teremthetett volna benniinket,
hogy ne kivanjunk meg semmi f0ldi j6t.
Hilda mem nemt be vacsorazni, anyja
nem kerdezte meg szemelyesen, mint mas
kor hasonlo esetben, miert? A szobalanytol
ktildtek be talcan vacsorajat. Tevedtek, ha
AIT hittek hogy mem nyul hozza. Minden
fenyegetes dacara pompas etvagya volt.
A Duliczky hazaspar korabban vonult
vissza haloszobajaba, mint rendesen Du-
liczkyne kozolte ferjevel, hogy tudja mar.
NIT kell tenni0k anelkil, hogy Hildaval
szemben er6szakosan lepnenek fel
- T0bbet esszel mint er6vel Ha
ugyes lesz, sinan intezodik ell minden.
Tompitott hangon adta el6 tervet,
hogy anyosa, XII szomszedos szobaban
fesziilten figyelt, nagy bosszusagara egy
arva szot Sc ertett bel6le Vegjl fla hangjat
hallotta:
- Mindig tudtam, hogy maga okos
asszony!
Azutan cSOngeteS rikOltOtt belle TO-
lyoso cs0ndjebe. Ferenc leptei Rovid pa
RAGS:
- A nagyobbik utitaskamat!
- IgeniS :. hozom!
Szekrenyajto nyikorgott, fi6kok huz-
galasa hallatszott mint mikor valaki ESQ.,
magol.
Duliczky reggel elutazott Elutazott
anelkil, hogy anyjanak megmondta volna,
miert megy? Menyet hiaba kerdeezte nagy-
mama:
- Lecsillapitottad haragjat? Mi szan-
dekkal van? Reszketek Hildaert.
Menye rejtelyesen telelt.
- Nyugodt lehet, a sziilei vagyunk.
Hilda itthon marad s egy zokszot Sc szolok
neld Mama is tegyen ugy, mintha elfelej-
tette volna az egesz kellemetlenseget.
- De NIT valaszoltak Balinthazynak?
- Varjon :. +. tiirelemmel Hilda meg
fatal, mines tisztaban erzelmeivel, stb.
-
Csikos kaplar siirgonyt kapott, ami
meg soha Sc tortent meg vele. Csak mines
otthon Valiant bal? A stirgonyt nem sziilei
ktildtek, mint velte Csodalkozva olvasta:
"Delutan 0tkor okvetlen j0jj a Pan
noniaba. Duliczky."
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-05-27
A KEMENY SZEN UzEME
LENYEGESEN cS0KKENT

A philadelphia Federal
Reserve Bank megallapitasa
szerint a kemeny szen terme-
lese 1887 februar hawaiian fel-
ttin6 cs6kkenest mutatott, 8
.szazalekkal kevesebb szenet
termeltek, mint janu&r h6nap-
ban.
The Waterbury Democrat., 1937-08-11
Religious Institute
 To Discuss "Movies"
Influence of Pictures on Public Opinion Ethics, Morals
 to Be Considered at Conference

will have as It's theme, Public Opin- lon in Q Democracy" and In accord- ance with that theme will have two specific aims. These are to consider the motion picture, the press, the radio and other agencies by which American public opinion Is shaped, from the point of view of their rela- ton to ethics and religion" and Ito suggest how these agencies Of public opinion can promote more wholesome human relations in the United States, consistent with the New World tradition of religious liberty, civil freedom and human rights for all culture groups in our population"
 A symposium on "unifying 1nflu- cnces in Democracy" at 4:3o p. fino daily, to be broadcast by the Coluln. bia Broadcasting system, will'be led by Arthur Krock, Washington corre- Spondent of the New York Times. Participating in the symposium VIII be Sir Willmott Lewis, Washington correspondent of the London Times, and Frank Kent, political columnist of the Baltimore Sun, Wilbur For. rest, executive assistant to the edi- tor, The New York Herald Tribune, Henry Haskell of The Kansas City Star, Herbert Agar of the Loulsville Courier.Journal, Henry R! Luce, publisher of Time, Fortune and Life, and others.