Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-11-12

- SkOrO pOlOVlcnl uZnanl
vlady gen. Franco We Spaniel
sku Velkou Britani1 vyvolava v
Paf1zi nepffznivy DOZEN.
Ujistovan1 Angle, re WINE
ma "agentd" S povstalci Dude
ucinena jedine "a 1celem OBJ
chodnich zalezitostf sc ovsem
nikterak neveTi. Kazdy vi, re
"agenti" &C jim nen1 dan di-
plomaticky status, budou jed
natl O vsem co Sc tyka zajmu
Angle a spanelskych povstal-
CD, a mnozf jdou tax daleko,
re pravi re budou jednati i o
vecech celeho Spanelska.
Pravicarske noviny, ktere
vyslovne schvaluj1 tab britske-
no zahranicnfho 1radu cin1 ma
tlak ma vladu, ably Sc sn1m sm1
fila, b poc1naN uverejnovati
obs1rne zpravy a shroucen1 Sc
vlady loyalistd We spanelsku.
Britska vlada poslala noty
obema vladam We spanelsku,
loyalistGm v Barcelona a gen.
Francovi Salamanca, zada-
JIG cd mich schvalenf noveho
planu neinterv. vyboru ma Cd
volani cizfch vojakG re Spaniel.
Zpravy z Tunisu o francouz-
ske agitaci pro vypuzen1 ital-
skych novinafG z Alzfru a po-
tlaceni fasistskych organizacl
zhorsi1y jeste vice dosavadnl
franko-italske napjetf. Giorna-
lie d'Italia, ktery je mluvclm
Mussoliniho, varoval Francii,
re kazde opatren1 ucinene pro-
tt Italnm privod1 okamzitou
odvetu prot francouzskym o.
sadnik6m a zajm1m v Italii.
Do Broumova v Cechach Sc
vratil raneny dobrovolnfk re
spanelska, Vaclav Ronelt, ne
mecke narodnosti. Byval Gle
mem henleinovske strany. Po-
tom sc We SVEN politickem pre-
svedcenf obratil a odejel loni
do spanelska. Tam vstoupil
jake dobrovolnfk do vladn1
mezinarodnf brigady. Byl v
bojfch u Madridu tezce ranen
do prsou. Ted Sc vratil jake
invalida domu.
V Zabofi u Kol1na zadrzeni
byli diva podezrel1, nemecky
hovof1ci mladf Tide. Bylo zjis-
teno, re jsou to r1ssti Nemci E.
mil Sch. a Richard R. z Lipska.
Zprvu vykladali, re jedou k
pribuznym do Madarska. Ma
konec vsak doznali, kdyz je u
poznamky v zapisni-
ku, re jedou do spanelska k
vladnfmu vojsku. z Nemecka
utekli bez pasu. Jsou proto
vysetrovani pro nedovolene
prestoupen1 hranic.
- We spojenf S nejvetsf do
sud demonstrate sve vojenske
silly, svaz social. sovetskych re-
publik oslavoval 20. vyrocf boil
sevicke revoluce.
Miliony obcanstva v Moskve
pripojily Sc ku prehl1dce arma
dy nadsenymi demonstracemi
dav1 O velkem narodn1m swat
ku. Vice nez 100000 lid
pochodovalo okolo hrobky Nj
kolaje Lenina, jehoz vitezne
v1dcovstvf pred dvaceti lety
zahajilo novou kapitolu rus
kych dejin.
Voznice, della, letadla a tis1ce
vzorne vyzbrojenych voiaku
pochodovaly v nekonecne fade
okolo narodnlho pomniku,
pred zraky diktatora Josefa
Stalina a predakG sovetG uka-
zujfce jednotu v podporovanl
prohlaseni komisare narodnl
obrany, marsala Klementa Vo-
rosilova jenz pravil: "Ruda
armada je pro mir, ale my
jsme pripraveni odraziti kaz-
dy 1tok nepTltele."
M. Vorosilov byl jedinym
recnfkem, ktery oslovil vojsko
jez pochodovalo pred tribunou
vndc1 naroda u Leninovy hrob
ky, ma niz byli ~shromazdenl
take clenove vlady, CHI diplo-
mate a pozvanf hoste.
Prohlasil, re ruska armada
je dnes lepe pfipravena nez
kdykoliv pred tim. Mluve o IA
sismu pravil, re je pfimym W.
sledkem kapitalismu, a re tyto
diva zivly jsou zodpovedny Ia
nynejsf valky We spanelsku a v
Cine. Potion nast1nil pokrok
sovetu behem posledn1 dvace-
ii let a potion neprimo pouka-
zal ma krvave "cisteni' arma-
dy, prn6myslu a jinych oboru
vlady Cd nepTatel komunistl-
ckeho rezimu. K tomu dodal