davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24

szeriti a t6keseket a bekere, ha
a ket szervezet az embereket
azutan is egymasra uszitja.
Ha a ket szervezet egyesii-
lese lehetetlen jelenleg, akkor
meg lehetne es meg kellene
szabni, hogy hol dolgozzek az
AFL Is a CIO-nak ra kellene
szoritkoznia a t0megtermeles-
re berendezett ipar munka-
saira, akiket idaig az AFL mem
meltatott ARA, hogy szervez-
re.
Tudjuk, hogy az unalomig
ismeteljiik EFT a kerest, S me
gis kenytelenek vagyunk ujra
meg ujra leirni: MINDEN
SZERVEZET MUNKASA azon-
nal kezdje hangosan kovetelni,
hogy legyen beke a szervezetek
kozt. Mert ez az alapfeltetele
a mindenki altal ohajtott ipari
bekenek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
TERMESZETES, HOGY

az ipari foarongas nagy lar
majaba beleszolt a nagytoke
kepviselete is a multi heten, es
a U. S. Chamber of Commerce,
a t6kesek legnagyobb SERVE
zete ismet "ultimatumot" kill
dott a kongresszusnak es az
elnOknek.
Termeszetesen a szervezetek
drakoi rendszabalyozasat k0-
vetelik azonnal, S ismet sza-
bad kezet kernek a nagyt6ke
szamara. Az is termesZetes,
hogy ez a szereny kivansag
slket fiilekre fog talalni.
A kivaltsagos osztaly buta
a legjobban, hogy ujra meg
vaksagat azonban az jellemzi
ujra a segelyek lesza1litasat XII
vanjak, amir6l mar tudhat-
max, hogy AIT a nemzet mem
tiiri.
Kovetelik,S hogy az allamhaz
tartasat hozzak egyensulyba,
ami roviden es egyenesen a
segelyek leszallitasat jelelnti.
Ez is jambor kivansag fog ma
radni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
II tEtsNI3 Va = n =" ~
A MUNKA FRONTJANv;

kilobbant ellensegeskedes a
polgarhaboru mereteit kezdte
olteni a mutt heten es nem-
csak az iizletvilag, hanem a
politikai tenyez6k is ,ijedten
probaltak lokalizalni es elfoj-
tani a lathatar mog0tt mutat-
kozo ipari - forradalmat.
Az ipari allamok kormany-
zoi, a kozvetlen sujtott varo-
sok polgarmesterei egyre ide-
gesebb tiirelmetlenseggel STIR
getteks hogy lepjen kobe a
Feher Haz es a kongresszus
ugyanilyen siirgetese vegre
cselekvesre birta Rooseveltet.
Be kell vallanunk, hogy az
elnok beavatkozasa - keson
,tortent, hogy sok bajnak, gyu-
lolk0desnek es kereset-veszte-
segnek elejet vehette volna, ha
regebben szol belle a vitaba es
az eln0ki tekintely sulyaval en-
gedekenysegre bir idejeben
mindenkit.
Minthogy a Feher Haz la
koja ketsegtelenul jot akar az
orszagnak es kUlonosen a mum
kasnak, eddigi hallgatasat csak
egyfelekeppen lehet magya-
razni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
ES MIKOR
SZ0VA TESSZUK

Earle kormanyzo rendkiviili
eljarasat, lenne egy par sza-
vunk ahhoz a nagyt6kehez, a
mely biztos ,tudomasunk
szerint = ezeket az irasokat
hetenkent leforditatja angolra.
Mi a tulkapasoknak, a tor
venytelensegnek, a felel6tlen
sztrajknak a hivei mem va
gyunk es mem voltunk es ep-
pen jelen szamunkban ovjuk
a munkassagot, hogy vigyaz-
zon niagara. I,
De mikor hajland6k vagyunk
Earle kormanyzo intezkedeset
kell6 yilagitasba helyezni, egy.
szersmint meg akarjuk ertet.
nj a t6kevel, hogy a jelenleg:
Allapotokert mem felel6sek sem
a munkaSok, sem a munkAs'
vezerek.
Mert lehetseges, hogy Earle
kormanyzo intezkedese partos
2 munkasok iavara, de a t6ke
mex emlekezni kell RI, hogy
idaig - kul0n0Sen Mellon-or
szagban - MINDEN MAS kor
manyzo partoskod odott a t6kt
javara. Es ez ellen soha men
zugolodott a nagyt6ke.
sLEHETSEGES,
HOGY EARLE
r4s kormanyz6t politikais ssem
mont ss-- az 1940sasisS.esed ed6ke.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
LATINA KELLETT
ROOSEVELTNEK

regebben, hogy a hirtelen
fejlod0tt szervezetek nehezen
fogjak a, sziikseges 0nfegyel-
met megszokni es ereznie KEEL
lett, hogy a fegyelemre Silk
seq van. Ha mem latta es mem
erezte volna, akkor mem tud-
ma, hogy miota a CIO a Gene
raj Motorst biztositotta a
sztrajk' ellen hat honapra, pom
tosan ketszazhat kiilon-kiilon
sztrajk volt a vallalat gyarai-
ban.
Tudta az elnok, hogy a SEER
vezetek torvenyes ellenorzeset
erosen ellenezni fogjak a mum
kasok. de kiilon0sen a munkas-
vezerek es hogy a rendszaba-
lyokat bekesen rajuk erosza-
kolnl mem tudJa.
Meg akarta tehat veliik er-
tetni, hogy a rakoncatlankoda-
sokat, a folytonosan megismet-
lodS felelStlen sztrajkokat a
nemzet megtiirni mem fogja es
hOgv A SZERVEZETEK ERDE-
KEBEN az erlenorzesre Silk
seq van.
A kozvelaaneny ma mar q
szervezetek sz0vetsegi ellenor.
zeset k0veteli 6s kivanja, a ko.
vetkez0 honapokban tehat 9
kongresszus gondoskodni fog
rola, hogy Wagner torvenyt
modositsak ilyen formaban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
A KONGRESSZUSBAN MEM

valami sokat dolgoztak, S
amt "dolgoztak" ait tiz ev
mem fogja kitoriilni a lelkek-
b6l. A szenatusi bizottsag a
Supreme Court ugyeben ho-
zott javaslatat benyujtotta a
szenatusnak, S ezt az alkalmat
ARA haszs1altak, hogy orszag-
vilag el6tt - belerugjanak az
eln0kbe.
Az elnok javaslatat elfoga-
dasra mem ajanljak, ebben
nem tudra senki hibat talal-
nj, ha ezt egyszeruen jelentik.
A bizottsag azonban messze
ktert az utjabol es olyan meg
veto es lenez6, olyan sert6 es
felesleges megjegyzeseket tett
az elnokre, amely 4 demokrata
part vezereit veglegesen kettle
valasztja.
Az ugynevezett "progressziv"
szenatorok AIT hiszik, hogy
ezzel a kihivo magaviselettel a
(Folytatas az six oldalon.I
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
HA A J0ZANODAS
| FOLYAMAN

elerkeznenek odaig, hogy a
ket szervezet vezerkarat k0ze-
ledesre kenyszeritenek, akkor
igazan remeny lenne ra, hogy
"a jelenlegi anarchia elmulik.s
Mert semnit' mem fognak a
munkasek elerni, ha a hat6-
sagok beavatkOzasa ra is keny-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24

iyeget rnagan nena hordja, q
,mely nyugtalansagot mem ide-
'Eett fel egyik taborban sem es
azert hissziik, hogy a kineve-
zett els6rendi bizottsag nem-
csak az acelipar bekejet hozza
meg az orszagnak. m
A kongresszus az eln0kkel
parhuzamosan avatkozott a
sztrajk iigyebe es a postahato-
sag ellen elrendelt vizsgalat
soran a kihallgatasokat mar
megkezdtek.
Eek a kihallgatasok a nap
nal fenyesebben es vilagosab-
ban mutatjak, hogy a k0zvele-
meny a felel6tlen sztrajkok ell
len van es hogy a szervezetek
megrendszabaly kiyanja
Mikor. Murray, a CIO igazi
lelke az acelgyarakat ket-
segteleniil jogos - vadakkal
illette a bizottsag el6tt, hogy
azok fegyyereket tartanak rak-
taron es- mas videkekrol hoz-
max gunmeneket a gyarakba
a bizottsag tagjai az irant is
erdekl0dtek, hogy a szerveze-
teknek mennyi a beveteliik
mennyi a kiadasuk es ait mi
re koltik es kiket es hogan
fizetnek. Vagyis ma mar kivan.
csiak az erem mask oldalara
is, inert ketsegtelen es ezt bu.
tasag lenne tagadni, hogy Xxi.
lengesek a szervezetek reszer6l
is tortennek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
A HET SZENZACI0JAT

egyebkent Earle kormanyzo
okozta, aki statariumot rendelt
el Johrlstownban es a rendki-
will hadfog Salapjan lezaratta
a Bethlehem hatalmas gyarte-
lepet, amelyben tobbezren dol
goztak.
Ez az intezkedes azert erde-
kes es azert bir rendkiviili fon-
tossaggal, inert ketsegtelen,
hogy Johnstownban a munka-
sok tobbsege maradt bent a
munkaban, Pennsylvania kor-
manyzoja tehat nyiltan a har-
cos kisebbseg melle ALT es
rendkiviili eSzkozoket hasznalt,
hogy a CIOt megvedje.
A kormanyzot - politikai
szempontokon kivil - valo-
szintleg az a teny birta ere a
lepesre, hogy Johnstown pol
garmestere nyilvan mem valo
hivatalaba es ketsegtelenil
azon volt, hogy a sztrajkolok
kozt verfiird6t rendezzen.
Johnstown polgarmestere =
akit bootleg-iizletert megva-
lasztasa elott bortonre iteltek,
aki tehat mem valami tiszta-
kezii es finom gentleman =
hiszterikus orditozassal lar
mazta tele eazaorszagot, hogy a
keszulo "vigilante" terrorra a
polgarsagot elokeszitse.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
Az IS UDV0S LESZ, HA

a kongresszus bizottsaga be-
lenez a szervezetek ugyeibe,
inert ideje, hogy a CIO rendet
csinaljon a sajat portajan.
Mem titok, hogy a szervezet
tele van olyai elemekkel, anne
lyeknek mem celjuk a szerveze-
tex kiepitese, amelyek minden
aron verengzeseket akarnak,
inert soha a forradalmi almo-
kat fel. mem adjak.
Az sem titok, hogy a CIO
szervezoi kara tele van
racketeerrel, ismert szervezeti
gangszterrel, emberekkel, aki-
ket a szervezetekb6l graft es
korrupcio miatt tobbsz0r XII
zartak, akik jelenleg ismet
"vezerek".
A kOngreSSZuSl blZottSa2
nyilvanossaga ra fogia keny-
szeriteni a hadvezereket, hogy
ezt a salakot vagjak lie a
CIO-r6l, S mentsek meg a
munkasokat azoktol a ketes
es nem-ketes jellemu crookok-
tol, ahk annyi munkas-szer-
vezetet megloptak az utols6
husz evben.
TIT van az ideje, hogy CIC
a szervez6it a MUNKASOK-
Boil es ne a munkasok nya.
kan el6skod6 lehut6kb6r so.
rozza.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
EGYEBKENT
AZ ACELFRONTON

a kiizdelem jelenleg holt
fponton van, inert az acelmag-
nasok is latjak, hogy az allan
hatalom ezuttal mem fogja
6ket tizon-vizen-veren keresz-
till - ne tagadjuk - jogaik-
ban megvedelmezni; de a mum
kasyezerek is rajottek, hogy
kesziiletlentil mentek a csa-
taba. N
Hogy a Feher Haz, az al
lami kormanyz6k es a La Fol
lette bizottsag segitsege nelkiil
gy6zrd mem ftudnak es mem
fognak. '
A multi. heten attol lehetett
tartani, hogy Ohioban a Young
stown Sheet & Tube a har-
cot ismet elere allitja, inert
el6keszuletek t0rtentek, hogy
"a munkasok kivansagara' a
lezart gyarakat megnyitjak.
Valoszinu, hogy Earle kor-
, manyz6 erelyes eljarasa utan
Davey kormanyzo is belesz6l-
ma ilyen pr6balkozasba, inert
a jozan esq ait kivanja, hogy
most mar a kinevezett bekel.
tet6 bizottsag kozbenjarasat
nindenki bevarja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
NEKUNK JOGUNK VAN

ra, hogy Earle kormanyzo
meglep6 eljarasat biraljuk, ne
kink jogunk van ra, hogy a
szervezetek reszerol torteno XII
lengeseket el is iteljiik, de re-
gen feladta EFT a jogat az a
nagytoke, amely a multban =
mikOr Ok voltak az uralmon -
soha mem tartozkodtak a ter
rortol, soha mem tartozkodtak
a hatosagokat berbe venni es
a torvenyeket megszegni.
Mines joga sirankozni a to-
kenek, hogy a jelenlegi szovet-
segi kormanyt es egynehany
allan kormanyat ma igenis,
politikailag a MUNKASOK
URALJAK, inert a nagyt6ke
tanitotta meg ra a munkassa-
got, hogy a politikai kontribu-
ciokat, a kampany-kasszara
adott penzeket be szoktak ke.
sobb kollektalni az orszagon.
Talan tulment tehat Earle
kormanyzo a szorosan vett ha-
taron, mikor a Bethlehem gya-
rat, a szervezetek vedelmeben
lezarta; talan tulment itt-ott
Murphy is a hataron, talan a
Feher Haz maga is nyiltan a
szervezkedni akaro munkasok
javara billenti neha az igazsag
merleget, de a nagyt6ke csak
AIT az. orvossagot kappa visz.
sze egy jelentektelenil kis resi-.
ben, anit a kivaltsagos osz
tally olyan b6segesen osztott k
a multban a munkasnak. Men
kell tehat es mem szep tehat
olyan nagyon sirankozni, hogy
a hatalom "reszrehajll6" 1
munkas javara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
A MUNKASVEZEREK
J0ZANODASA

megnyiratkozott majdnem
minden yonalon a mutt h6ten.
AZ aut6munkasok szerveze-
teben ertesere adtak. minden
izgaga egyennek Is. minden
anarchisztikus csoportnak,
hogy a felel6tlen sztraj jkokat
tobbe megtlrni mem fogjak, S
hogy akik azokat felidezik
vagy fel akarjak idezni, azok
ezentul a szervezettel fognak
els6 sorban szamolni.
Okos es helyes mersekletre
mutat az is, hogy a behirdetett
textil-sztrajkhoz egyel6re hoz-
"a mem fogtak, talan ez
esetben megprobaljak beszer-
vezni a munkasoknak legalabb
egy reszet, mielott a nagyt6-
kenek ez ellen az utolso felleg-
vara ellen a kUzdelmet meg
kezdik.
A timber-sz -sztrajkok 0sszeom-
lasa, a Monroe-sztrajk siral-
mas eredmenytelensege es a
valtozo kozhangulat ITALIAN
meg fogjak a munkasvezerek-
kel ertetni, hogy evszazadok
mulasztasait mem lehet orvo-
solni egy het alatt, es t0bb
tiirelemmel fognak dolgozni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24
ES HA A SZERVEZETEKET

a hatosagok ellen6rzese ala
fogjak helyezni - AMI MEG
FOG TORTENNI - akkor e
rovat olvasoi emlekezni fog
max ra, hogy AIT bejosoltuk
akkor, mikor az els6 iil6sztraj-
kokat helyeselni mem tudtuk.
Akkor - kiil0nosen a rob-
banto v0ros elemek - mem
akartak megerteni, hogy ben
niinket a j6szandek es a seer
vezetek erdeke vezerelt, de par
honapon beliil latni fogjak,
hogy a t0rvenyellenes kilenge-
SEX semmi jet mem hoznak a
munkaSra.
AZ elnOk - a munkaminisz-
teriumon keresztiil - kinevez-
te AIT a bekeltet6 bizottsagot
amely egyel6re az acelsztrajkot
fogja feliilvizsgalni, hogy alb.
ban megpr6baljon beket csi.
nalni, de a. kinevezesnek ta.
volabbi celjai is vannak, inert
a bizottsag valosziniileg alan
latokat fog a szervezetek ugye-
ben felterjeszteni az eln0kh0z
A kinevezett bizottsag er6sen
megnyugtatta a nemzetet
inert annak tagjai kivalo es
mersekelt emberekb6l allanak
akiket kritizalni sem a mum
kasok, sem a t6kesek mem tud-
max. .
ITALIAN EZ VOLT AZ ELSG
olyan kinevezese a Roosevelt
kormanynak, amely a part be-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-24

yalasztas - is vezettek, de em-
lekezzek "a .minden t6kese a
nemzetnek, hogy a politikat
eddigv kii10n0sen Pennsyl-
vaniaban a Grundyk ural-
tax es ha a t6kesek 80 sportok'
lennenek, akkor mem jajgatna-
max annyit,. ha a kocka egy-
seer megfordult. fI
Lehetseges az is, hogy,. a
.sztrajkolo munkasok tulzasok-
ra vetemednek, hogy itt-ott
t0rvenytelensegre ragadtatjak
magukat, hogy vonatokra Is
automobilokra neha ralonek.
De ne. feledje el a nagyt6ke,
hogy hosszu- -hosszu evtizede-
ken keresztiil - kiilonosen
Pennsylvaniaban - egyes ipar-
vallalatok kiil0n-kiilon kis csa-
szarsagokat allitottak fel ma
guknak es peldaul a Frick te-
lepekre kiilon engedely nelkul
Amerika szabad polgarainak
mem lehetett belepni. Es ne
feledjek ell ait sem, hogy par
eve a maganrend6rok szosze-
rint kitapostak a belet neha
egy-egy munkasnak es akkor
az ilyen tulkapasok ellen mem
tiltakozott a nagytoke. Sot
minden ilyen bestiat megved-
tex a berbevett t0rvenyen.
Evening star., 1937-11-11

Rum Prosperity in Martinique.
Good prices for rum have brought
to Martinique, where it is
produced.
Evening star., 1937-11-11

strongly lined, having known the loss
of his loved one, of his wealth and
prestige; and at last Rembrandt, old,
wise, defeated, yet triumphant.
The little that one can add to his
own transcendent recital begins with
his birth at Leyden in the year 1906.
His home was the mill and his parents
comfortable bourgeois of Holland.
They sent him TO learn out of books
for which he had no need. His life
was in art. 1t was unmistakable that
he would live by his brush and ex-
traordinary genius. He did read the
Bible and his Imagination was deeply
stirred and was to find expression in
his most splendid etchings.
Leaps Into Fame.
At ii his fame had reached beyond
the bounds of Leyden, as far as AM
sterdam. DR.. Tulip, famous surgeon
of the Clinic of Amsterdam, asked
him 10 do portrait Of himself and
his pupils. THE Anatomy Lesson. "
boldly original in lighting, became the
accepted masterpiece of his early Pc
riod, 1t brought the young Rembrandt
immediate and resounding recognition.
. During the year before THE Anatomy
Lesson" he had painted three COM
missioned portraits. In the four years
] following l02 clients came 10 sit for
the most popular painter of the day.
!. A Dutch historian relates, they flowed
. IN faster than he could paint them;
pupils were only too eager to be al
! lowed TO pay 100 forms to study with
. the master. He was the man OF the
. hour"
! To crown his early success he mar
ried Saskia. MS friend Hendrix s
. wealthy and beautiful orphaned cousin,
against the wishes of her guardian,
i who felt she was marrying beneath
I her.
At the fun tide of his life and
love and riches, in happiness and
5 gratitude, he showered costly gifts
upon his young wife, mother Of his
small son Titus born in 1886. He
bought pearls for her and heavy
golden ornaments, and rare brocades.
{ To enhance the beauty of their sur
roundines. he bought works of art,
q spending huge sums on sculptures and
ensravings and paintings of the
masters. The knowledge that Saskia,
Z too, was rich added TO his feeling of
& well being and confidence in the
future and helped to scatter caution to
the winds.
Wife's Relatives Piqued.
His prodigality vas enormous. his
expenditures untold The guardian
and other relatives Of Saskia looked
on from afar scidly and at first
silently, but at last one of them could
no longer contain herself and noised
1t abroad that Rembrandt, husband
OF Saskia. had "diSsipated her
paternal fortune in dress and ostenta-
ton" Rembrandt promptly sued for
libel. He won the case, but the
court dismissed the plea for damages.
The swift wave Of his fortune that
Evening star., 1937-11-11
Stories of the Masters
REMBRANDT.

had borne to him ON its crest all
that he most desired of the world, be-
gan slowly to recede. 1t took with
it, one by one, the precious things it
had brought him-his second child
and his third, even his wealth, and
even Saskia-whom he loved. He
stood bereft but for the persistent
genius that burned within him.
Picture Crumbles Reputation.
In his loneliness and desolation
they came to him with a commission
to paint a company of the guard, led
by Capt. Banning Cocq. He painted
them as he saw them, some in light
and some in half darkness. in natural.
accustomed attitudes. When the men,
bers of the company saw themselves
SO. casually disposed, unfiattered, in
The Night Watch as it came to
be known, the storm Of ugly and
scathing criticism swept the whole
Amsterdam. His reputation that had
stood so strong and firm crumbled be-
meath the onslaught.
His productive energy was at IT'S
height, but the demand for his work
had ceased. He grew more and more
involved financially. Titus, his son.
was sole executor Of Saskia's estate.
but her relatives. suspicious ans in
sistent, demanded an accounting
There had been 40,750 forms of hers.
Rembrandt admitted Little of it re-
manned.
There was the sordiness of another
suit--this time it was Geertje Dix who
had been nurse to Titus and now
brought action against him for breach
OF promise. In the next year her mind
had broken. Rembrandt paid for her
care.
And all the time he painted. with
deep insight and increasing under
standing, searching out and laying bare
the troubled souls of his subjects. He
painted beggsrs. the oppressed and
poor in the ghetto quarter of Amster-
dam where he now lodged, his own
Evening star., 1937-11-11
woodward School Boys Thrill
To Lecture Based on Star Art
G.. ". u. Student Holds Her Youthful
audience in Rapt Attention With
Stories of Great Masterpieces.

The human touch of an attractive
young art student from George WASH
ineton University. Miss Leila Hatchest.
gave The Stars art appreciation cam
paign a successful start in the first
of series of IL lectures before a
class from the Woodward School for
Boys.
Aided by The Stars material and
the university's slides and projecting
machine, Miss Hatchett introduced
the Woodward students yesterday to
an art program that she and three
other G. w. girls will conduct for a
dozen weeks.
Miss Hatchett held her audience
so well that it was surprise to
Joseph j. King, headmaster Of the
school, who is proud of the conduct
Of his student body of approximately
100, but still cognizant of the rest
lessness of the average American boy.
1.-THE Stars art program, offering
48 color reproductions of famous
paintings and weekly art appreciation
lessons, was just what We have heen
looking for Mr.. King explained in
opening the art period in the Y. M.
c. A. assembly hall.
Story in Every Picture.
Most pictures tell a story. Miss
Hatchett said, as she gave the Wood
ward boys some of the fundamentals
of paintings and told how they should
be studied. Some of you have girl
friends, and you are interested in
pictures resembling them," she con-
tinued. This one remark seemed to
win the boys over at the outset. They
were all attention from then on.
Holding up color reproduction
of Thomas Benton's "Lassoing
Horses" offered in the first set of
Star prints, Miss Hatchett told sew
eral human interest sidelights in the
career Of this living American mu-
Evening star., 1937-11-11
RITES TOMORROW
FOR A. {. INGRAM
Services for Former Consul
General at Vancouver
to Be at 2 Pm.

Funeral services for Augustus Eu-
genio Ingram, former American Con-
sui General at Vancouver, British Co.
lumbia, will be held at 2 pm. tomor-
row at Hines funeral parlor, 2901
Fourteenth street NV. Burial prob
ably will be in England.
Mr.. Ingram died of heart attack
Tuesday night at the Roosevelt Hotel.
He had been in failing health since
he resigned as editor of the American
Foreign Service Journal in April, 1884.
The Rev. William S. Abernethy, pas
tor of Calvary Baptist Church, will
conduct the final rites Mr.. Ingram is
survived by his wife and a sister, Mrs.
Eva Pearson, of Sydney, Australia.
Mr.. Ingram was born in Philadel-
phia in 1867 and was educated at
Shrewsbury School, England. and by
a tutor. After five years in a law
Office in Los Angeles he entered the
Department of Agriculture in 1898.
transferring to the State Department
two years later In 1902 he passed the
entrance examination for the consular
service. in which he served with dis
tinction at Paris, Antwerp, Noting
ham. Stockholm, Berlin, Montreal,
Bradford, Havre and Vancouver.
He resigned from the foreign service
in April, 1925. and became editor of
the Foreign Service Journal in De-
cember, 1928.
Mr.. Ingram had been a resident OF
Washington since his retirement from
the foreign service.
Evening star., 1937-11-11
ADVERTISEMENT. A
ADVERTISEMENT,
HAD
THAT ITCHING
LONG ENOUGH

3 You've itched and scratched and
suffered, but you haven't used
Poslam. Use it tonight and get
your first real relief from the itch
ing and burning OF eczema. Posiam
works faster because it penetrates
the outer layers of the skin. Ii
soothes first, and with the irrita-
tion stopped, the skin soon begins
to improve. Why wait any longer
for skin comfort? Get Poslam to-
day at any drug store, soc,
Evening star., 1937-11-11

conflict has been eliminated and the
human body has become mentally and
physically balanced. people can live
10 centuries with ease"
But to get back to the women
Women have twice the emotional
development, the ability for love. that
man has" he explained, leading up to
his theory of an smazonized America.
Thus women have been driven TO
loneliness or naughtiness.
To-day. realizing that their love
motive has no sustaining force, nothing
to feed on-in fact" he interiected,
they're just out of luck as far as men
are concerned--so today women are
diverting their energies into other
channels. And as they develop as
much ability for worldly success as
they already have ability for love. they
will clearly come to rule business and
the Nation and the world"
Women don't want to rule. he said
"they are being driven to it by desire
for love-"