Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-06-18

man, V0llCC1
gen. Feldman, SET administra.
tivy valecneho komisariatu
gen. Kork, velitel armadnf ko-
leje, gen. Putna, byv. vojenskJ
atase v Londyne, Berllne a To.
kin, general Jakir, velitel lenir
gradskeho okrsku; gen. Ubore.
vic, byvaly velitel beloruskehc
armadn1ho sboru a gen. Pref
makov, byvaly velitel armadnf,
no dGstojnictva.
Casopis ma straz" o jejich
konci p1se:
"Poprava techto psi vycisti
a ozdrav1 vzduch v sovetske u
nil"
Denfk "Pravda", organ ko-
m~unistick6 strany napsal:
"Psi umiraji jake psi. Pro
takov6 vrahy nen1 mfsta v So
vetskem budovan1 statu. Mo-
hutny hnev lidu smete z povr-
chu zeme kazdeho zradce nebo
vyzvedace snaz1cfho Sc oslabiti
rudou armada piklemi prot
vft6zstvi socialisticke revoluce
a prot bohatstvf, zabranemu
lidem a patT1cimu lidu."
Francouzske authority, zej-
mena vojenske kruhy jsou zne-
pokojeny vlnou "cistenf" ma
Rusi, ktere Sc rovna skoro jiz
sebezmaru. Zatykani, zhano-
benz a popravy temeT vsech d.
l~ezitejs1ch osob zpGsobily MIRA
zeni, ktere Sc jiz poji i S oba-
vami.
Tento zajem nenf jenom ma.
sledkem toho, re Francie sym.
patisuje s komuistickym Tezi-
mem V Moskv6 nebo S osobami
ktere upadly v nemilost u dix.
tatora Josefa Stalina. Je to pre-
to, jezto Rusko ma hrati d1le-
zitou roll V pTekotne budovane
obrane Francie prot moznemu
vyboji Nemecka.
PreSny SeZnam pOSlednlch
Stalinovych "nepratel" mem
mono poT1diti, nebot temei
kazdeho dine dochazejf z Mos.
kvy zpravy, re "padlf" now a
now. Komunisticka strana je
tim nejen d~ecimovana, ale do
slova zbavovana svych byva.
lych vGdcG.
z dTfvejs1ch ctyT hlavnfch o.
sob V zahranicn1 politice zGsta-
va dnes uz jenom Maxim M
Litvinov.
- V Jihovychodnf Europe
doslo k dvema vyznacnym poll
tickym navstevam. Ministr "a
hranicnfch zalezitostf Hitlero-
Wy rise priletel aeroplanem dc
B6lehradu v Jugoslavii, dostala
Sc mu 1redn1ho pTivftan1.
V ten samy cas- president
Polske republiky zavital dc
Rumunska. Dostalo Sc mu pTi.
v1tanf kralem Carolem a skye.
lou vojenskou paradou. Dive
navstevy mali slouzit jednomu
Gill: Oslabit Malou dohodu
Nemci i Polaci nejsou priliS
nakloneni Male dohode a vel.
mi herald nesou vliv Francie Y
teto cast Evropy. Vlady obou
narod6 jsou dokonce v nepra.
telstvf dohody Ceskoslovensks
S Ruskem. ZGstava faktem,z re
jak polske tax i nemecke di.
plomaticke kruhy jiz pc dlou.
hou dobu Sc snaz1 ziskati Jugo.
slavii a Rumunsko pro sve zaj.
my. Nemecko, ktere je velkj
odberatel hospodafskych pro.
duktd Jugoslavie a pomoci re.
genta, prince Pavla, naklone.
neho Berlfnu, cinf pokroky '
teto akci.
Polsky president, prof. Igna.
cy Moscicki je V Rumunsku
proto, ably pohnul 1redni 20.
litiku k odklonu cd Francie a
Ruska. Mluv1 pro neutralitu, a
vsak takovato neutralita INA.
mena, pozvolne opoustenf sva.
zu F'rancie, Rusko-Mala doho-
da.
= Rozklad tela pc smrti "a.
Gina V 1trobach cloveka a zp1.
sobujf jej bakterie, jez v clo-
veku zij1 We stavu latentnim, t
j. neprojevujfce sve moci v thu.
stem streve, kdo jake by oceka.
valy" sveho okamziku." Jak.
mile nastane agonie, zacina sc
projevovati jejich cinnost. Ia
zivota cloveka dovedou Sc ste.
ny strevnf ochraniti pred nici.
wynn ucinkem bakterii. Kdy5
vsak zacne zivot pohasinat, O.
chabnou obranne silly lidskycl
bunek a pletiv a mikrobi zaci
najf pronikati stenou strevnf de
obehu krevnfho a do celeho te.