Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-12-03
: Krvave cisteni rad SOVIET

prave jednoho velvyslance, tri
ministr1 a vojenskeho atase.
Odstranen1 sc nachazeli ma
dlouhe fade sovetskych diplo-
matt, kteri byli pocatkem to-
hoto mesice odvolani re svych
mist We spojenf S vysetrovanim
domneleho spiknut1 nemec-
kych agentG ku zavrazdenf
diktatora Stalina. Zahranicnl
komisaF Maxim Litvinov je pry
odhalenimi povazlive kompro-
mitovan.
Poole teto zpravy popraveni
byli:
Y. H. Davtian, sovetsky Wy
slanec do Polska; E. A.. Asmus
ministr do Finska; Viktor Po-
dolski, ministr do Litvy; S. |.
Brodovsky, ministr do Lotys-
ska, a patty muz, jenz nebyl
%jmenovan, byvaly vojensky "a
tase do Londyna.
Osud velke Tady jinych di-
plomatG, kteTi byli odvolani re
svych mist je dosud utajen.
Nejnovejsf sensace pocala
IL. listopadu, kdyz celia fada
sovetskych diplomatic nastou-
pila cestu dom1 do Moskvy.
Tri dny pred tim, 9. listopadu,
zahranicni komisar Maxim
Litvinov nahle opustil konfe-
renci v Bruselu ohledne c1nsko
japonske valky a pospfsil zpet
do Moskvy. Pozdeji bylo zjis-
teno, re Litv1novo minister
stvo "a jeho neprftomnosti by
10 predmetem vysetrovan1 tai
nou policii. Timed pc odjezdu
Litvinova do Bruselu tajnf po-
liciste Sc vrhli ma zahranicnl
komisariat nacez zacala d.
kladna prohl1dka jeho doku-
mentd. Vysetrovatele pry ma
sli doklady, jimiz o%ficialove
zahranicniho komisare jsou
spojovani Sc spiknutfm, podni-
cenym z Nemecka, ably Stain
byl zavrazden a Ukrajina 3D.
delena cd sovetG a dana pT1-
padne Nemecku.
" Moskve bylo ozname-
no ustanoven1 noveho namest-
ka komisaTe narodnl obrany a
zaroven take zTizeni hospodar
ske rady. Ornament ucinil
Michajl Kalinin, pTedseda So
vetskeho 1stfedniho vykonne-
no vyboru.
Pravil, re sovety zd1raznu-
|jf potrebu vykonnosti pro pr1-
stl "moznou valku', ktera al
vypukne, Dude vedena v mno-
hem vets1m meritku, neil by
la minula svetova valka, dosud
nejvetsf v historic.
Namestkem komisaTe obra-
ny stall Sc E. A. Sadenko, byva-
~ SET politickeho komisariatu
v hlavnfm stanu rude armady
V Kijeve. Nebylo vsak ozna-
memo, bylo-li pro neho udela-
no move mfsto nebo mali ma
hraditi R. A. Smirnova, ktery
do 1radu namestka narodn1 o.
brany byl jmenovan pc gene
ralu Janu Gamarnikovi.
General Gamarnik zemfel 1.
cervna t. r. Sovetska vlada
tehdy oznamila, re spachal Sc
bevrazdu, jezto pry byl odha-
len jake zradce a nechtel cell
ii obzalobe pred soudem.
= V Sarajevo, Jugoslavie,
Mohamed Sahinagle, znamy
jake "Bosensky Kroesus" pro
sve b~ohatstv1, sc zastrelil. Ten
to muz, kdysi n~ejbohatsf Sa-
rajeve, v poslednf dobe ztratil
vsecko sve bohatstv1. Sve po-
sledn1 zlate mince, ktere mu
jeste zbyly, postal k zlatnlko-
vi s rozkazem, ably mu z Mich
ulil kuli. Touto kul1 nabil svou
pistol a vpalil 81 il do prsou.
= Japonske vyslanectvf V
Shanghai %popfelo, re Japonec
shodil vlajku Spojenych Statu
do reky Whangpoo z uchvace-
ne parni lodi.
Cause, gen. konsul Spoje-
nych Stat1 podal protest japon
skemu 1Tadu prot zneucteni
vlajky. Parnf LODI v~lastnila a.
mericka firma William Hunt
Steamship. Japonsky 1fednfk
vyslanectvf Tekl, re japonska
LODI byla v domneni, re to Gin
ska parni LODI a proto re Sc j
zmocnila a dodal, re kdyby A
mericane mohli dokazati re
jest americkym majetkem, re
by LODI vracena byla. Mluvcl
vyslanectvi dopustil, re pet il
nych mensich lodi bylo Japon-
eli vZato. MeZi temi byly dive