Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-03-26

ell cloveka. V tom duchu mlu-
Vi i We SVEN spisu Centrum
securitatis'', v nemz ukazuje
sveta ma prvnf prfcine
vecf a centru vseho deni
a pokud svet a clovek
smefuje k tomuto centru, jest
ma spravne ceste zivota. Ably
zivot mas byl pravy, potrebl k
tomuto cvicen1 ducha, co newt
&c nejlepsfho poznati a die toho
sebe vesti a Tfditi. Proto kla-
de Komensky dGraz ma ucen1 a
vzdelanl, pracuje O vybudova-
nj CO nejlepsfho skolstvi narod-
n1ho i vyssfho tax, ably Sc kaz-
dostalo vzdelani a i'm Sc
bepoznanf a prave mfsto mezi
lidmi. Dobra skola must mia
DEE cviciti nejen v umen1 a We
deni, nybrz i v cnosti a mravu.
Ponevadz vsak jen We zdravem
tele zdravy Ouch (Orandum
est, ut sit men sana in corpore
sano.) obracf Komensky po-
zornost i k telu, jeho pesten1,
zuslechtenl a zdravf. Vydava
svou "Didaktiku", kde vsecky
tyto myslenky objasnuje, zd1-
vodnuje a dava navod, jak d.
te vesti, jak skolu zarfditi a
jak 81 poc1nati, ably Sc Gle t. j.
vzdelanf snadneji doslo. V
"Didaktice" dava pokyny spf-
Sc vseobecne, ably vsak dial po-
drobny navod, jak 81 pocfnati,
ably skola fadne sv1j 1kol rad
ne plnila, vydava r. 1851 ga
nua Linguarum weserata", v
n1z odm1ta dosavadni zp1sob
vyucovan1, pTi nemz mladez S
velikou prac1 a pc dlouhou do
bu morila Sc ucenfm mnozstvf
pravidel teoretickych z pane
IT,. Komensky naproti tomu u
cf, ably mladez nazorn6 pozna-
vala vec, jak il znati ma. a nj
koliv pouha slova. V "Janua
Linguarum" Komensky ucf, a.
by mladez vychazejfc z reci
matefske, seznavala S mater
skymi a soucasne latinskymi
termlny i vec kterou slovo W.
jadfuje. TAX "Janua lingua-
rum We 100 odd1lech a 1000
vetach shrnul asi 5000 latin
skych SLOW, jichz Yak nejvfce
potfebuje a dba, ably vsecka
latka vybudovana byla syste-
maticky: vychazeje z pr1rody
postupuje k cloveku, jeho Gin
nosti remesln6, umelecke a We
decke, pomerdm obcanskym,
vychovan1 a mrav1m a konc1
StvoTitelem vsech vecf. Toto
d1lo znamena 1plny pTevrat We
zpdsobu vyuky a vychovy clio
veka. Hned pc SVEN vydani r.
1881 p~relozena byla do vsech
|jazykd evropskych a n6koli-
ka azijskych. I jesuite zavedli
il do skol a ucili Poole nj, &C
dobre vedeli, re jest dflem ka-
cire-exulanta, biskupa Jedno-
ty bratrske = Komenskeho. I
~nej1tlejsf mladezi venoval 10
mensky svou peel. Napsal pro
nj spis "Informatorium", v
nemz vyklada zp1sob vychovy
d1tek do 6 let. Nejvetsf jeho
pracf ktera bohuzel shoTela
pTi velikem pozaru polskeho
Lesna ku nenahraditelne ztra-
te pro cely svet, byla Pansofie.
Prvnfm dflem tohoto DISABLE
no spisu byla "Fysika",j ez me-
la ma zaklade novych filosofic-
kych poznatkG byti 1vodem
celemu dflu. Dale m6la nasle-
dovati "Metafysika" potion
Pansofie a Panhistorie, jez me-
la vylfciti vsecky easy minute
i soucasne. Pandogmatie pax
mela obsahovati kriticke sbfr-
ky lidskych nazorG, ably v bu-
doucnu nebylo lidstvu mono
vraceti Sc k omylGm a bludGm,
cd nichz Sc jiz osvobodilo.
Cd teto sve velike prace byl
odveden pomery, jez jej prinu-
tily vyhoveti pozvanf svedske-
no kancleTe Oxenstjerna,. ably
vybudoval vsecko skolstv1 We
svedsku ma zaklade svych "a
sad a zkusenostf Je toho tim
splse litovati, ponevadz vyda-
MIN Pansofie dostalo by Sc lid
stvu nejuslechtilejsfho a nej-
leps1ho spisu sve dolby. Exu-
liant, jenz Stvan S mfsta ma mi
sto, musel sc stafati o denni
chleb pro sebe a svou rodinu,
mel jeste tolik lasky vselidske
a stastnou budoucnost lidstva
ma pameti. Kdyz jeho celozi-
votn1 d1lo vzalo zkazu Sc vse-
mi myslenkami, poznatky a We