Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-02-19

We Spojenych Statech neby-
10 nikdy druheho americkeho
vGdce, jehoz pamatka by byla
tax vseobecne uctfvana, jake
byl Jif1 Washington. Nen1 sta
tn v Uni, V nemz by nebylo
mesta Washingtonu ;nen1 anne
rickeho mesta, v nemz by ne
hyla tr1da nebo namestf, po-
jmenovane pc Westinghouse.
Ma jeho pam6t byly slozeny
plsne, sepsany knihy, postave-
ny pomnfky, vytvoreny sochy z
mramoru i bronzu. A pTece "a
jeho zivota dostalo Sc Jir1mu
Westinghouse kriticismu, cas-
to i nezaslouzeneho.
Sedesat sedm let Washing
tonova zivota bylo zaplneno
udalostmi,z nichz mnohe utvo-
Tily zaklad americke budouc-
nosti a v~ytvarely americky ma
rod.
Washington, syn virginske-
no plantazn1ka, narodil Sc %.
1nora 1882 a byl vzdelan a W.
chovan tradici svych pTedkG-
gentlemanG. Zaklady sveho
vzdelanf obdrzel cd smluvnfho
sluzebn1ka, najateho = jak
bylo dosti castym zvykem v
tehdejsfch dobach - prave "a
tim 1celem. Svou karieru po-
cal We veku 16 let, kdy byl "a
mestnan jake zamemeTic. Lee
ia pozdeji dial sc ma potulny
zivot britskeho kolonialnfho
d1stojn1ka. Ziskal tax boha-
tie zkusenosti V bitkach proti
Francouzdm a Indian1m, a o.
SODA jeho stala Sc proto logic
kou volbou, kdyz Sc jednalo O
vedenf americke armady proti
AnglicanGm pfi vypuknutf val
ky O samostatnost.
Washington Sc zprvu zdra-
hal vedenf prijat, ale kdyz Sc
w jednou vGdcem stall, osved-
Gil Sc svou energif, prozlravos-
tt, chrabrostf i spravedlnosti,
We vojenskych dejinach az do
tie dolby nemajfcf pTirovnani.
Bylo mu tehdy bojovati prot
takTka neprekonatelnym obt1-
zfm. Jeho dobrovolci byli ne
dostatecne vycviceni prot jed
ne z nejmocnejs1ch velmoc1
mezi Americany panovala je-
Ste k tomu neshoda, take
mnoho tis1c sc otevTen6 prida-
10 ma stranu Britt a bojovalo
pc jejich boku. Je pravda, re
zbehnut1 tax zvanych "Loya-
listG" bylo vice neil vyvazenc
prispen1m cizinc1, kteT1 pTisli
AmericanGm ma pomoc hlavne
vlivem Benjamin. Franklina
BOZ Ameriky O svobodu stall sc
moraln1m bojem liberal1 cele.
no sveta. Jeste nez Francie
poslala svou armada a manor.
nictvo, pomahali AmericanGn
Own Steuben, Lafayette, Kos.
ciuzko, Pulaski a Tada jinycl
cizincG. Otrhana, nedostatec.
ne pred zimou chranena arma.
da americka stravila krutor
zimu We Valley Forge. Bitvy
byly vyhravany, bitvy bylJ
prohravany. [ "a srdcelom
nych let valky z1staval vsal
Washington nezkrusenym mu
Fem teze odhodlanosti, obeta.
vosti a odvahy, muzem, jehoz
v1dcovstv1 podaTilo Sc zacho.
vati mezi muzstvem dokona'
lou kazen.
Pc vlteznem ukoncen1 valky
stal Sc Washington vGdcem eli
viln1m, a opetne bylo mi bojo
vati proti velkym pTekazkam
Zeme byla rozvracena. Moo
kongresu denn6 slabla a v1rs
We Washingtona upadala do.
ma i v cizine, nebot nemohl a.
nj pfimeti staty, ably zachova'
valy m1rovou smlouvu S An
gill a platily dluhy cizim re.
min. Svet ocekaval rychlJ
zanik move zrozene federaln.
republiky.
jake prvni president Spoje.
nych Statd osvedcil Sc Wash.
ington touze opatrnostf a sic.
dovan1m vytceneho c1le,jez nc
charakterisovaly jiz jake vGd.
ce vojenskeho. O utisenf po-
litickeho rozkolu pficinil sc
tim, re do sveho kabinetu wy
zval Hamiltona a Jeffersona
vIdcf fecniky dvou rIznycE
skol politickeho smJslenf, KITE
II Sc pozdeji stall zakladatel
dvou s~outezfcfch politickych
stran. Ponenahlu silila nova
'republika, politely i hospo-