Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-06-25
RHINE.

porazky nemecke armady ma
Marine. Je pTesvedcen, re by
sc mnohe vojenske k~atastrofe
dalo pTedej1t, kdyby byly v cas-
rozpoznany fysicke a dusevni
vady povolanych vojevGdcG.
Uvadi Sc, re Moltke (synovec
slavneho marsala) Cd 1911
1914 kazdorocne lecil Sc V Kar
lovych Varech. Bylo u neho
~zjiSteno ochromen1 srdecn1ho
svalu, vysoky krevnf tlak a
zkornat6nf tepen. To zp1so-
bovalo u n6ho oslabenf pane
tt, tezkopadnost We valecne O.
perativnf kombinaci, nerozhod
most a ponur6 nalady. Pr Wy
puknutf mobilisace dostal tez-
ky nervovy otTes, doprovazeny
kTecmi, ktery Sc pax pc deseti
dnech opakoval. V kritickych
dnech bitvy ma Marine trpel
stalymi depresemi. Mnoho no
din stall bezradne mad mapou,
ma ktere Sc tvorily louie slim,
ktere mu stekaly z list. Slabost
nervG zpGsobila u neho poru-
chu duSevnf rovnovahy a Thy
tex sebedGvery. R1zen1 bitvy
sc podobalo vozu, jehoz koci
usnul a upustil oteze. Kdyz Sc
vzpamatoval a vid6l VIZ ma
kraji propasti, bylo pozde. Ia
Ike general Buelow a jeho SET
generaln1ho stabu byli nemoc-
nj Tide. Buelow trpel zkorna-
t6nfm tepen, nedoslychavost1
a zvetSen1m brzlfku. HaSteTil
Sc bezdGvodn6 S podTfzenymi.
Doslo az k obrne, z ktere Sc
jiz nevzpamatoval. SET jeho
generalnfho stabu trp6l Base
dOWOu nemOci.
- Jednotkam slozenym re
skokan1 Tfkaji We Francii spra-
vn6 "padakovi myslivci". Vlast
nosti skokanG: mala t6lesna
vaha, pevn6 zdravf, odvaha,
sikovnost a iniciativnf rychle
rozhodovanf, vyborn1 stTelci.
Postup vycviku: skoky S vyse
1O-15m do vody (cvik odvahy)
seskoky S padakovych v6z1 35-
som (jiz S rozevrenym pada-
kem), pozd6ji seskoky s vezi
100 m vysokych (lze cviciti
pad sc zavTenym padakem pc
kratickou dobu a pax otevTen1
padaku). V dalSim studiu
zvykan1 letu V letounu, seskok
S letounu (neil6pe otvorem V
podlaze). Seskoky Sc must ca
sto cviciti, ably skokani bez va
hanf a rychle "a sebou opou-
Steli letoun, jinak by jednotka
byla pT1lis rozhazena v terenu.
Konecne tTeba cvicit takticke
zasazenf jednotky. Jiz pTi Sc
skoku mus1 skokani davat po-
zor ma znamenf svych podd1-
stojnfk1, tito ma znamenf veil
tele. ably We vzduchu bylo je
snadno poznat, mali rGznoba-
revne padaky. Ucet tohoto O.
patrenf je, ably jednotka pc
seskOku byla co nejdTfve SOU
stfed6na a schopna akce. Tato
cvicen1 Sc pax kombinujf Sc "a
sahem CONFERENCE.-The letec-
iva, ktere je "pT1mou podpo-
rou" skokanG. Jakou dGlezi-
tost prikladajf temto jednot-
kan, vidno z toho, re V SSSR.
je 10000 padakovych mysliv-
CD a asi desetinasobny pocet V
zaloze V "Osoaviachimu."
- Obrovske ruske letadlo-
jednoplosnlk = nesoucf tfi-
clennou posadku, pTelet6lo Sc
vernf pol a letel smerem k a.
mericke pevnine. Toto jest po-
kus O rekordn1 let - 5000 mil
- non stop z Moskvy do
Oaklandu v Kalifornii.
Zprava O tonic podniku by
la dana ma veTejnost az kdyz
letci NELL Ia sebou osmnact no
din letu pc startu v Moskve a
byli jiz asi $50 mil jizne cd Sc
vernf tocny.
V letadle byli: letci Vale
rian Celakova Jir1 Bajdukov a
navigator Alexander Bella
kOv.
Letci sestoupili V ned6li We
Vancouver, Washington state
pTinuceni jsouce k tomu mlha-
wynn pocasfm. Sestup jejich byl
vzdalen $50 mil cd vytknute-
no Gle. Glen jejich Oakland
v Kalifornii. We vzduchu byli
SO hodin a II minut a urazili
5.42O mil.
- Byvaly francouzsky pre-.
sident a pTednf fr~ancouzskJ
statnfk CASTOR ,Doumergue:
zemTel v Aigues, Francie, We
v9ku IL let ma Srdecn1 chOrO.