Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-09-24

stlize vlada jest dostatecne in.
teligentni a energicka We spray
mem usmernen1 hospodaTskehc
zivota.
Tato myslenka - ci popular
neji = tento ideal - jest pine
ospravedlnen fakty. Nemize
byti odhozen temi, kteri chit
sc vratit zpet k pomerGm pred
desfti Lefty, anebo dokonce Sc
pokousf je zachovati dnes. A
tato myslenka privadi vsechny
formy vlady Ike zkousce.
Tento ideal cin1 pochopitel-
nym pozadavky delnictva pc
kratsi pracovni dobe a vyssi
mzde, pozadavky zemedelc1
po stalejsfm pffjmu, pozadav-
ky velke vetsiny obchodnikn6
20 dleve pred rusivymi obchod
mimi p~raktikami, pozadavky
vsech ably jiz prestal zpdsob Ii
bovdle, caste n%espravne jme-
novany "~svobodou", ktery do
voluje, ably nekolik malo jed
notlivcu mohlo witt vic nezli
snesitelny podfl cd ostatnfch.
A mezitfm CO jine formy Via
dy v jinych zemfch paraduji
ljejich pseudo-vedeckou hospo-
daTskou organizacf, mnozi ma
81 Tide mohou Sc podivovati
zda-li demokracie NIUE obsta-
ii pred diktaturou, davajfc te-
to generaci veci, jez cd sve Via
dy zadaji.
Name ty, kteri Sc skutecne
bojf vlady vetsiny demokracie,
kteff chit ably stare formy hos
podarske a socialni formy z1-
staly v nekolika malo rukou.
I'll v hloubi srdce 81 fikaji:
"Jestlize 1stavnf demokracie
Dude ohrozovati nasi kontrolu,
proc bychom NELL byti prot
plutokraticke diktature, ktera
zajisti vecne naSi kontrolu?
A pax name ty, kteri pfilis
spechajf, kteTf jsou netrpelivi
S procesy 1stavnf demokracie,
kterf chit nit pres noe Utopii
a nejsou 81 jisti, zda-li nejaka
kolisava forma proletaTske
diktatury nenf nejrychlejsf &C.
stou k nj.
Oba typy jsou stejne nebez-
pecnymi. Jeden representuje
chladnokrevne rozhodnutl udr
zeti moe. AZ dosud jsme Il
lspesne bojovali proti tomuto
typu. Druhy representuje
zbrkle rozhodnuti zmocniti sc
moci. Jsme stejne prot tomu-
to-"
President ~zjistuje dale, re O.
brovska vetsina americkeho Ii
du pine chape a pine schvalu-
lie smernici nynejsf americke
vlady. Ably Sc tento smer do
Idrzel, must nase demokraticka
|forma vlady vyhoveti velke
vetsine naseho lidu, zadajfcfho
hospodarske a socialn1 zabez-
pecen1 a zvyseni zivotn1ho stan
dardu Americana ma 1roven
liz opravnuji nase zdroje. Je-
nom t1mto zpGsobem mono
odstraniti pochybnosti O Gene
demokracie, vyprchati domnen
ku, re nutnou cenou 1celnosti
jest diktatura S jejim duchem
agresivity. Proto, president
podotyka, pc mesfce rfka, re
name krisi v nas1ch pomerech,
krisi jez vyzaduje okamzite
akce.
"Nejsem pesimistou," pokra-
Icuje president. "Vefim, re
demokraticka vlada v teto ze-
mi ucinf vsechno, co rozumnl
Hide d1vaj1ce Sc ma celkovy o.
braz, mali pravo ocekavat, re
Sc tax stane. Vefim, re tyto
veci lie udelati v ramci dstavy,
aniz by bylo tfeba obetovati
jedinou z osobn1ch nebo nabo-
zenskych svobod, jez dstava
chranf."
"Muzi, kteTf sepisovali 1sta-
WI, byli muzi, kteff bojovali v
revoluci. Sledovali jak slaba
vlada temef prohrala waikiki, a
|videli jak bez slime narodni
|vlady hospodaTska bida pokra-
cuje mezi trinacti staty i "a
mfru. Proto, kdyz tito muzi
pripravovali novou vladu, Sc
stavili takovy druh smlouvy,
kterou muzi sestavujf kdyz O.
pravdu chit die nj pracovati ma
dlouhou dobu."
Ustava Spojenych Statd byla
dokumentem laik1, nikoliv
pravnicka smlouva. Toto mel
re ami dost zdGraznovati. Ma
Olson, nejvfce "a nj zodpoved-
ny, nebyl pravnfkem = jake
iiYoi pohv1 WachipO top pobo