davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Nome daily nugget., 1937-07-26
IN THE UNITED STATES LAND OFFICE FOR THE NOME LANE DISTRICT NOME, ALASKA NOTICE APPLICATION FOR
 PATENT
 Mineral Survey No. 1887
 Mineral Entry No, O931

Notice Is hereby given that Un- tied States Smelling Refining and Mining Company, a Maine cor pOratioa, by and through it's at- torney-in-fact, A. M. Hartford, whose post office address is Nome, Alaska, has made application for United States Patent for the Acme Placer Mining Claim sit- uated on the Right Limit of Sat urday Creek in the Cape Nome Mining District and Precinct, Ter ritory of Alaska, and designated as United States Mineral Survey No. 1887 and particularly describ- ed in the official plat and field notes now on file in the said land office as follows:
 Magnetic variations of IF deg 45 min. to l8 deg. IS min. E.
 Beginning at Cor. No. 1 of the Acme. Fraction, established on line 45 of Sur. No. 1l17, No. l Below Discovery on Saturday Creek Placer, and which is iden- tical with Cor. No. 5, Sur. No. l. l75, Discovery Claim on Lake Creek, from whence U.S.L.M. Mo- II bears s. 6 deg. 35 min. E. 4,76l.- 2 f.. Anvil Rock bears N. l3 deg 47 min. w.; United States Signal Corps wireless tower bears s. 9 deg. 47 min. w.; thence N. 3 deg. 14 min. w. 317.0O fl. to Cor. No. 2, identical with Cor. No. 4, Sur. No. ll75, Discovery Claim on Lake Creek: thence s. 48 deg. 45 min. E. 23200 fl. to Cor. No. 3, identical with Cor. No. 1, Sur. No. 1924, Sunny Day Placer, a fir post 42 inches long marked AC-3- 1887 !; thence S. 24 deg 45 min. E. 8O.3 it. to Cor. No. 4, identical with Cor. No. l, Sur: No. 445, Lead vile Claim, fir post 48 inches long, marked AC-4-l887; thence s. GA deg. 3l min. w. 2l0.5 ft. to Cor. No. and place of begin. ming, containing an area of O.796 acres.
 The adjoining claims are: on the north Sur. No. 1924, Sunny Day Placer; on the east Sur. Mo- 445, Leadville Placer; on the west Sur. No. ll75, Discovery Claim on Lake Creek placer, on the south Sur. No. lll7, No. l Be low Discovery on Saturday Creek Placer.
 The location certificate for said claim is recorded in vol ume 2l4, at page IA of the re- cords of location of the Cape Nome Mining District and Pre- cinct, Territory of Alaska.
 The mineral monument to which | this claim is tied is described as follows:
 U.SL.M. No. II is fir post six inches square, seven feet above ground in a mound of stone thir- ty inches high, sixty inches at the base, marked U.S.L.M. Mo- II and situated on the ridge be- tween Holyoke and Bourbon seventy feet east of the Bessie road in Lat. GA deg. 32 min. N., Long. l65 deg. 22 min. w.
 Dated July 26th, 1887.
 ALMER RYDEEN,
 Register
The Nome daily nugget., 1937-07-26

written a dozen best sellers and produced 26 feature motion pic lures. Up to the period ot the World War his Spirit of the Red Cross" called for more negatives than any other picture.
 Hal Phyfe, the widely known New York portrait photographer, close friend of MT. Flagg. grat- uitously posed for the painting.
 F. A. Silox, Chief of the Forest Service, commenting upon the forest fire prevention painting, said:
 ''Mr. Flagg has gone straight to the essential point in the problem of fire control-the human ele- ment. His title tells the whole s.ory in rapid-fire style. Ameri- ca's forests are literally Your Forest. Forests, no matter Wheth CT they are under private, state or federal ownership, influence the oaily lives of millions of peo- pie directly dependent for a live lihood on forest products, and up- on additional millions who use .ne forests for hunting, fishing. camping and other forms of re- creation. Green forests adequately protect watersheds: exert a pow erful control on the source of floods.
 The second part of MT. Flagg's title-'Your Fault just tnls: 9C percent of all the forest fires in the nation are mancaused. Because they are caused by man, they are preventable."
 Due to the close interrelation- ship between the forests and our everyday life, the phrase Your Loss becomes equally true. It may reasonably be said that when q forest burns, everybody loses. MT. Flagg has made a valuable in the fight against forest fires which burn annually over an area almost as large as he entire State of Washington"
The Nome daily nugget., 1937-07-26
IN THE UNITED STATES LAND OFFICE FOR THE NOME LAND DISTRICT NOME, ALASKA NOTICE APPLICATION FOR
 PATENT
 Mineral Survey No. 1889
 Mineral Entry No. 0929

Notice is hereby given that Un- tied States Smelling Refining and Mining Company, a Maine cor poration, by and through it's at torney-in-fact, A. M. Hartford, whose post office address IS Nome, Alaska, has made application for Unified States Patent for the Pearl Bench Placer Mining Claim situated on the Left Limit of Cooper Gulch, a tributary of Lit tie Creek, in the Cape Nome Min ing District and Precinct, Terri tory of Alaska, and designated as United States Mineral Survey No. 1889 and particularly described in the official plat and field notes now on file in the said land office as follows:
 Magnetic variations of I8 deg. Is min. to 18 deg 45 min. E.
 Beginning at Cor. No. l of the Pearl Bench Placer, which is id critical with Cor. No. ?, Survey No. 759, Gadf1y Placer, a fir post 4 in. square. 30 in. above ground, and marked PB-1-1889 for this survey, from whence US.L.M. No. II bears s 3 deg. l8 min. E. 7,574.5 it. The E. end of Anvil Rock bears N. "A deg. 08 min. w.; thence N. 83 deg. A min. w. l. 293.3 ft. to Cor. No. ?, identical with Cor. No. l, Survey 759. Cad fly Placer, a fir post in. square 36 in. above ground, marked PB- 2-1889 for this survey: thence N l2 deg. Al min. E. 661.5 fl. to Cor No. 3, identical with Cor No. 5 survey No. 1l93, No. Be. low Placer, fir post 4 in. square. "A in. above ground, marked PB- 3l389, for this survey; thence S. 75 deg. 43 min. E. l,l89I fl. 10 Cor. No. 4, fir post 48 in. long I in. square, set "A in. in ground in mound of earth and stone. marked PB-4-l889: thence S. deg. 9 min. w. 1925 fl. to Cor. No. and place of beginning. cor taining an area of 16.310 acres.
 The adjoining claims are: on the north Marie Placer, unsurvey- ed, and other claims unknown and unsurveyed; on the east XYZ Placer, unsurveyed; on the south Survey No. 759, Gadfiy Placer on the west Survey No. 1le3, No. 4 Below Placer.
 The location certificate for sad claim is recorded in vol ume I'll, at page 47O of the re- cords of location of the Cape Nome Mining District and Pre- cinct, Territory of Alaska.
 The mineral monument to which this claim is tied is described as follows:
 U.S.L.M. No. II is first post s in. square, it. above ground, firmly set in a mound of stone 30 in. high, 60 in. base, marked U. s. L. M. No. II and is situated on the ridge between Holyoke and Bourbon Creeks, 70 ft. E. of the Bessie road in Lat. GA deg. 32 min. N. Long l65 deg. g min. w
 Dated July 26th, 1937
 ALMER RYDEEN,
 Register
The Nome daily nugget., 1937-07-26
When Forests Burn Everyone Loses
 Is Warning

To aid in halting the vast ec- onomic and recreational losses that follow in the wake of forest fires that sweep over 10 million acres each year, the United Stat es Forest Service has launched a nationwide forest fire prevention campaign centered around mast erful painting given to the For est Service for the purpose by James Montgomery Flagg- a painting destined 10 take its place in American history along with the immortal T Want You" "ArmleSs", Tell it 10 the Mar ines" and Don't Read Aner;- can History-Make It., which along with 42 others, MT. Flagg gave ot the government during the World War.
 Cartoon Depicts
 The painting depicts a Forest Ranger resembling Uncle Sam pointing a finger toward a burn ing forest, over the title of Your Forests-Your Fault-Your Loss. It was MT. Flagg's q Want You" called by the contemporary press "the greatest war cartoon of all time", that established in Ameri- can history the figure which the world knows today as Uncle Sam. More than four million copies of this work were distributed by the government and publications with more than ten times that number reproduced it, many in full page size; a comparatively large number in color. The orig inal painting now hangs in the Smithsonian Museum in Washing ton, D. C.
 Tell it to the Marines" Following the acceptance of the painting by President Roosevelt at the White House on June 10th, Your F0rest-Y0ur Fault-YOur Loss' begins a nation wide tour to all centers of population thru out the country. The first public showing will be in the concourse of New York City's Grand Cen tral Terminal. Less than two blocks away, twenty years ago, the City of New York roped of Fifth Avenue while MT. Flagg, before war-crazed people, paint cd "Tell it to the Marines" on the steps of the New York Pub lie Library.
 Besides enjoying the reputation of being the most widely known artist in America. MT. Flagg has
The Nome daily nugget., 1937-07-26

l R k { $ r E 6 L |. Harry i.. Dixon, postmaster at Warren, O., refused to accept packages of food for mailing to s'r':c-5auna steel plants. Thc See. IlIaaany threatened to sue.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
XIX AZ
ILLETEKESEK

Mix lesznek, mix lehetnek
Washington meghatarozas
utan az amerikai magyar egy-
hazak kepvisel6i? Kevesbe lille
tekesek, vagy illetekte1enek?
Milyen arccal menjenek oda
azok, akik svtizedeken at nyo-
morogtak lit a magyar betuert
es koplalasuk aran is lehet6ve
tettek a magyar egyletek ut
max indllasat, eletet es felvi-
ragzasat? Milyen erzelmekkel
mehetnek el hat oda az ameri-
kai magyar kulturintezmenyek
esetleges kepvisel6i? Hogan
mehetnek ell oda az amerikai
magyar kIlturertekek, akik az
irodalom, a miiveszet, a tudo-
manyok es a muzsika teren SEE
reatek dics6seget a magyar
nevnek Is akik idegen ugaron
is hatal1nas rendeket vagtak a
magyar Geniusz nagyobb di-
cs6segere?
A Washington ertekezlet ha-
tarozata kinondja AIT, hogy
egyedul a negy magyar bizto-
sito egyesulet kepvisel6i es ell
n0kei illetekesek, illetoleg a
"legilletekesebbek" az amerikai
magyarsag kepviseletere azon a
kongresszuson, amin a Vilagon
szetszort magyarok kepvisel6i
vesznek reszt es bizonyara az
J zal is elohczakodnak - meg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16

utan a magyarsagnak rajtuk
xviii all6 nagy t0bbsege csak
kevesbe illetekesen, vagy telje-
sen illetekteleniil jelenhetnek
meg azon a Vilagkongresszu-
son.
Mar most a lehet6 legna-
gyobb baratsaggal kerdem,
hogy milyen keppel mehetnek,
vagy mehetnenek a Kiilf0ldi
Magyarok vilagkongresszusara
azok, akik tit vagy mem biz
tositottak, vagy mem biztosit-
hattak magukat a negy ma
gyar biztosito egyesiiletnel?
vagy mondjuk meg azok is,
akik egyaltalan mem is akar-
max magukat biztositani a
negy magyar egyesiiletnel?
Mert a biztositas igazan egy-
szeru uzletEotes, amt oft es
ANIMAL a tarsulatnal bonyolit
lie valaki, a1nelyik akar egyeni,
akar pedig uzleti erdekeinek
legjobban megfelel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
Joakaratu hozza sz0Ias
"MAGYAR FRONT" kerdeshez
Irta: kemeny Gy0rgy

kezet a Magyar Front" jelsza-
vaval. Es a jelszo alapjan meg
tartott Washington ertekez-
leten a negy nagy magyar biz
tosito egyesiilet vezet6i k0z0s
megallapodassal kiadtak a jel-
szot, hogy megalakult a kiva-
natos Magyar Front, amely-
mex elso es ITALIAN legf6bb igye-
kezete az lehetett, hogy elmen-
nek-e a Kulfoldi Magyarok vi
lagkongresssusara es oft "leg-
illetesebben kepviselik az egesz
amerikai magyarsagot".
Azert mondom, hogy talan
elso es legf6bb igyekezetJk a
budapest kirandulasra ira
nyult, inert hiszen hivatalosan
is k0z0lt megallapodasaik ko-
zott ez foglalja ell az elso he
lyet. Es ez az els6 hely, ez a
nagyon is siet6sen kimondott
hatarozat n1inden bizonnyal
alaposan mellbevagta az egesz
amerikai magyarsagot,
El6zo cikkemben jeleztem
AIT, hogy a jugoszlaviai ma
gyar-ildozesek idejen az egesz
amerikai magyarsag neveben
tiltakozo negy egyesilet illete-
kessege ,,.len senkinek Sc lehe-
tett kifogasa, inert hiszen va
ratlanul jott az iildozes, ICY az
tan valakinek vagy valakiknek
meg kellett szolalniok, inert
hiszen megbeszelesekre es meg
bizasokra mem volt lido. De -
szeretettel kerdem - miert
kellett a budapest Vilagkon-
gresszusra valo "legilleteke-
sebb' kuld6ttsegr6l csaknem
egy evvel a kongresszus el6tt
ilyen szigoruan es ilyen hata-
rozottan intezkedni, amikor ar
ra meg ugyancsak bowen lett
volna idejiik, s6t magat az
egyesuleti tagsagot is mintha
talan megkerdezhettek volna,
hogy hat nit is szol az ilyen
kikuldeteshez. De ez csak a
kisebb bal. A nagyobb bal OFT
van, hogy miutan a negy ma
gyar egyesulet vezet6i kinevez-
tex magukat a "legilleteke.
sebb" kepviseloknek, ICY az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
AZ ELS0 BUKAS

Hogy mi5rt ment tonkre ez
az elso igyekezet, arranezve xii
lonfelek voltak az akkor SEE
replok velemenyei. Egyesek a
Szovetseg akkori titkaranak
terhere irtak az osszeroppa-
mast, masok szerint pedig az
akkor letez6 ket magyar lap
egymasra valo fenekedese okoz-
ia a bukast. Ez a balsiker az
utan ugyancsak elvette a de-
rex DR.. Gerster kedvet az anne
rikai magyar iigyekt6l es ami
kor a kesobb megalakult Ame-
rikai Magyar Sz0vetseg valsa-
gos idejen felkerestem es "a
akartam venni ARA, hogy val
lalja ell a Sl0vetseg eln0kseget,
"a tudos orvos, aki izig-verig ku-
rue magyar volt, ICY haritotta
el a felajanlott tisztesseget::
"Kedves foldim, en- tobbe
semmifele tisztseget nem val
lalok amerikai magyar ugyek-
mel, inert az eroszakos kisebb-
segen szenvednek hajotorest a
magyar mozgalmak."
Es a kuruc magyar hajlitha-
Italian volt ezen a teren, pedig
igazan kEruc magyarsagara
nezve talan semmi Sc jellem-
zobb, mint az, hogy amikor
annak idejen a Ferenc Jozsef
erdemrenddel akartak kitiin-
tetni, kereken visszautasitotta
ait ilyen megjegyzessel:
Magyar ember mem fogad-
hat el Ferenc Jozsef rendjelet. "
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
1897 DECEMBER l6.

pedig joggal, hogy a csu-
dalatos magyar 6ser6 meg az
idegenben is 'skit0r a sirb6l es
eget ker". Ext batran elmond-
halifax ITALIAN a Canadab6l, a
Braziliab6l vagy meg a Kina-
Dol is negjelen6 magyarok,
mig a felszazadnal is nagyobb
multtal dicsekv6 es sok szaz-
ezerre memo amerikai magyar
sag pusztan negy magyar biz
tosit6 egyestilet eln0ksegei re-
ven nyilatkozhatik meg illete-
kesen, vagy Iegillete tekesebben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
MEGbUKTAK
MASODSzOR IS

A masodik nagyobb amerikai
magyar megmozdulas az ugy-
nevezett ''exlex" idejen tortent,
amikor is Clevelandban meg
alakult az amerikai magyarsag
Macy le'kesedese mellett az
"Amerikai Magyar Szovetseg" },
amelynek elso alapszabalyat
boldogult Rudnyanszky Gyula,
az akkor kozottiink el6 kivalo
kolto irta es pedig igazan kol-
toi formaban. Ez a Szovetseg
kimondotta, hogy a magyar
fuggetlenseg celjaira ugyneve-
zett nemzeti alapot gyujt. Meg
is indult a gyujtes, de hamaro-
san elintez6dtek Magyarorsza-
gon a felfcrdulassal fenyeget6
politikai kerdesek, mem volt
szukseg a nemzeti alapra es a
Szovetseg alul is kicsuszott a
talaj, melt ideiglenes politikai
celok szolgalatan Xviii mem ad-
tax annak olyan tartalmat,
amely a helyzet megvaltozasa
eseten allandosithatta volna a
Szovetseget.
Mar a kezdetnel figyelmez.
tettem a megmozdulas vezet6it
ere a ragy szepseghibara &
egyben AIT ajanlottam, hogy
a nemzeti alapra begyiilt osz
szegeket szarmaztassak visszs
a derek adakozoknak, inert a;
amerikai magyarsag egyesite
set es az egysegben val6 meg
tartaSat mem szabad veszelyez
tetnunk meg a gyanu arnyeka
val sem.
| Csaknem egyediil allottan
ezzel az ervelesemmel, az ak
kori '1kormanyzo- -tanacsban", ;
hol egyesek nagy kackiasar
szememre vetettek, hogy "ak
ICY beszel, AZ mem magyar EN-
ber".
j Egyedijl q nehai val6 DR.. Ba
RAGS Henrik alta velem egyut
a sarat ezen a teren es elviselt
velem a nagyhangu megbe
lyegzest, hcgy mem vagyunl
| jo magyarok" De azert megi
csak keresztiilvittiik, hogy
nemzeti alapra befolyt adoma
i nyokat visszautalta a Sz0vet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
vAN-E MAR
MAGYAR FRONT?

seq penztarnoka. LasSankint az
alapszabalyokat is megvaltoz-
tattuk, de a Szovetseg egyre
vertelenebbe Walt azert, inert
egy-egy er6szakos kisebbseg
akarta AIT felhasznalni sOksZO1
diktatorikus celokra.
Az amerikai magyarsag egye-
siteset cello masodik t0rekves
is cs6dot mondott es az ameri-
kai magyarsag nagy karara
SZotlanul kisZenvedett.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
A CLEVELAND
PELDA

S6t meg ennel is tovabb me-
gyek. Nit tegyenek hat a he
lyi alakulatok esetleges kepvi-
sel6i azon a kongresszuson? Err
tenn eek alatt az evtizedek 6ta
mtik0do es nagy eredmenyeket
felmutato hclyi nagybizottsa-
gokat. Els6nek emlitem a mar
35 eve mlk0d6 cleveland Egye-
silt Magyar Egyleteket. Ez az
egyesiilet IS cleveland magyar
egyesiilet letetemenyese es a
35 ev alatt szobrot allitott Kos
suth Lajosnak, Pet6fi Sandor-
max, Kulturkertet letesitett q
Liszt-emlekkel, gyiiitott a ma
gyar hadifoglyok haza szallitasi
k0ltsegeire k0zel 19 ezer dol
lart, kiil0nfele hazafias es en-
berbarati celokra hatvanezer
dollarnal t0bbet 4. Kulturiin-
nepeket rendezett es 35 ewes
munkallzodasa alatt a magyart
a $40 szoros ertelmeben vezet6
nemzetisegge tette a milli6s la
kossagu Clevelandban. Hat
eek megis csak illetektelenek
a kepviseletre?
A clevelandiak mellett azon-
ban van meg sok-sok ilyen kul-
(Folytatasa q Silk oldalon.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16

Maid jott az az ujabb igye-
kezett, smely el6sz0r Keleten
hallatta szavat es a jelek SEE
rint magyarorszagi sugalma-
zasra 6hajtotta egyesiteni az
amerikai magyar er6ket, meg
pedig els6sorban a revizio el6-
mozditasa~a.
A megindult mozgalom buzz
60 tamogatoja a keleti magyar
napilap volt es EFT mem visel-
bette el a nyugati magyar ma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
KESEBBSEC|
DIKTATuRA

De semn1i sc hasznalt es az
amerikai magyarsag ujb6l gaz-
dagabb lett egy nagy-nagy csa-
lodassal. Megisrnetl6dott a regi
nota, hogy az osszeseget dikta-
t6rikusan uralni akaro kisebb-
seq minden igyekezete cs6d0t
mondott a hallgatagon is ma
kacsul ellenall6 amerikai ma
gyarsag 0sszesegenel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16
NINCS J0L ICY

Hat ez mines jol ICY, ez nem
lehet jol ICY, inert hiszen az
amerikai megyarsagnak a $40
szoros ertelmeben kifejlett kul-
turaja es miiveszete van es al
talanos magyar szempontbol
ezeket legalabb is annyi "illete-
kesseg' illeti meg, mint bar
milyen egyesuletnek jol vagy
rosszul, de mindenesetre csak
idor6l-id6re megvalasztott We
zet6seget.
Es hol vannak a szaz es szaz-
szamra memo egyhazak? Hol
vannak, milyen graduson ALA
max az egyllazak vezet6i, akik
papi teend6ik elvegzese mellett
legt0bb helyen iskolakat tarta-
max fem es q tanit6skodas ter
heit is viselik, meg pedig eel
hivatottsag" szerint es mem We
letlenul? Kiilonosen is hol van
max a ronlai es gorog katolikus
egyhazak kspvisel6i? EFT mem
a vallasok k0zott valo megha-
sonlas el6mozditasara mon
dom, de azert, inert amig egyik
egyesilettink kimondottan pro-
testans jellegu es ICY magaban
foglalja az amerikai magyar
protestans egyhazak egy re-
szet, addig a hatarozottan ma
gyobb szamu katolikus ma
gyarsag teljesen kepviselet mel
kill maradna Washington IT,
lalom szerint, mar pedig ait
jozan esszel senki Sc tagad-
hatja, hogy az amerikai ma
gyar eletnek tenyezoi kozott
ronai es gor0g katolikus ma
gyar egyhazak kepviselete van
legalabb is annyira illetekes,
mint barmely egyesulet eln0k-
sege.
Nit mondjak a mostoha oyer
mekkent valtig megrugdalt
amerikai magyar sajtorol? Hi
szen nekiink 0tvennel t0bb la
punk van es ezeket a lapokat
= keves kivetellel - joindula-
tn, magyarsagukat szereto,
chosen is szolgalo magyar en-
berek irjak a szivuk verevel.
Hat eek csak illetektelenek?
Hat evtizedeken mem Ok szol-
galtak koldusberert az anne
rikai magyar egyesuleteket es
mem Ok csinaltak lit reszint
meggyozodesb6l, reszint a nyo-
morusagos kenyer elleneben er-
demesen yagy erdemteleniil
egyleti nagysagokat?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-16

HAl0P OAAShC1ooCSC. 1AA c@AAASA AAASSA
magyarsag :1agyobb dicsosege-
re megindult a csata, hullottak
a biizbombak egyik oldalrol a
masikra es meg arrol is le-
szedtek itt a keresztvizet, akin
sose volt keresztviz.
A nota vege megis csak az
lett, hogy nyelbe ut6d0tt az
amerikai magyarsagnak eddig-
ele legszinesebb gyilese, amit
''buffaloi nemzetgyiiles'' cimen
kell elk0nyvelniink. A gytilest
megel6z6 ertekezleteken tar
gyaltak meg a dolgokat a ben
fentesek. Ezekben a megbesze-
lesekben csekelysegemnek is
reszt lehetett volna vennie, de
tobb izben kijelentettem, hogy
mem tartom helyesnek a dolgot,
mer lit ujbol az amerikai ma
gyarsag megosztasarol es mem
egyesiteser6l van $40. Tapasz-
talatom szerint:: a meglehet6-
sen szervezetlennek latszo anne
rikai magyarsagban van vala-
mi 6s-sejtes, amely vegered-
menyben mem all oda semmi-
fele er6szakos kisebbseghez, a
mely a de1nokratikus elvek fell
rugasaval a tobbseg megkerde-
zese vagy beleegyezese nelkiil
diktatorikus jogokat k0vetel
maganak.
A "buffaloi nemzetgyiiles"
kieszel6i es megrendezoi szeme-
ben en- a kozmondasos "v0ros
poszto" voltam S ICY azutan
mem is cscda, ha a nemzetgyu-
les targyalasait vezeto elnok,
aki egyebkznt regi, kedves ba-
ration, egyik felszolalasom al
kalmaval ijedten vonta meg
tolem a szot azzal a megokolas-
sal, hogy "a felszolalo sect
akarja robbantani a nemzet-
gyulest".
Hat leultcm szepen es mem
robbantottam szet a parades
nemzetgyGlest, amely hatalmas
lyukakat beszelt. a leveg6be es
azutan el is pukkant, mint a
szines szappanbuborek. Pedig
a rendeZok toluk telhetoleg
mindent elkovettek, hogy ala
posan megbuntessek azokat,
akik a gyules el6tt neminemii
velemenyuknek adtak kifeje-
zest, olyan velemenynek, amely
mem "paszolt" a rendez6seg-
mex. Sot AIT is megtettek, hogy
az ilyen vakmeroket egysze-
ruen kiutasitottak a bizalmas
el6ertekezlctr0l es kidobtak
oke a Statler szalloda folyosoi
setetsegere, ahol sirhattak es
fogat csikorgathattak. Meg az
Sc hasznalt, hogy a joakaratu.
lag kritizalokat el akartak nye.
letni a fold sziner6l es kiado.
dott a parancs, hogy a rokon'
szenvezo sajtoban a szerintlF
"fekete baranyokat" mell6zn
kell minden teren es velul
szemben naggya kell tenni, k
kell epiteni azokat a derek "fe
her baranykakat" akik j6aka
ratu fejbolintassal es koszont
mekegeSsel vettek tudomasu
a fels6bb helyr6l j0v6 paran
cSOkat.
! axuAHnAAzA.