davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03

Bar az a negy es felmilli6
ember, aki ezid6szerint munka
nelkJl van az Egyesiilt Ala
mokban, soha t0bbe mem jut
rendes keresethez, a Federal
Work Progress Administration
vezet6je, Harry L. Hopkins fel-
ttin6 es bizonyara Macy poll
tikai visszhangot kelt6 kijelen-
test tett. New York varosaban
k0riilbeliil ezeket mondotta:
- Remelem, hogy megelem
AIT a napot es pedig legkes6bb
husz ev mulva, amikor mem
lesz t0bbe nyomorgo ember az
Egyesult Allamokban Is a la
kossagnak az az egyharmad
resze, amely ma rossz lakasok-
ban el. rosszul olt0zk0dik, rosz-
szul taplalkozik, tisztesseges
megelhetesi viszonyoknak fog
Orvendeni. Remelem AIT is,
hogy minden amerikai oyer
mex megfelel6 nevelesben fog
reszesulni husz ev mulva, akar
van ere Sziileinek penze. akar
mines.
A PWA vezet6je, miutan is
metelte Roosevelt elnok jelsza-
vat, amely szerint az eletviszo-
nyok javitasa erdekeben a har-
cot csak most kezdjiik meg,
emelt hangon jelentette XII:
- Mi most egy egeszen vi
allamb0lcselet korszakat eljik
Amerikaban, olyanet, amely-
mex jelszava az, hogy minden
polgarunknak meg van a JUS
sa ahhoz, hogy naponta j6llak-
jek. A sziikseg evei teremtet-
tex ezt a b0lcseletet es attol
tobbe soha mem fogunk elterni.
Ma csaknem masfel millio en-
Der kap Amerikaban oregkori
nyugdijat es ez a szam kes6bb
harom milliora fog emelkedni,
inert egy Sc ehezhetik k0ztil0k.
EFT a haladast mem tarthat-
la fel tObbe semmi!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
Mem LESz T0BBE SOFIA NY0MORG0 EMBER AZ
ECYESULT kLLAMOkBAN


Er6teljesen mutatott RI Hop
kins ARA, hogy a Social Secu-
rity Act voltakeppen csak a
kezdete a tarsadalni Atalaku-
lasnak. K0vetni fogja AIT az o.
vegyek nyugdija -es az arva
gyefmekek segiteser6l sz6l6 in
tezkedes, ami szinten elkeriil-
hetetlen. Nezete szerint::
- Mindez penzbe fog kertil-
nj. Hozzateszem, hogy sok
penzbe fog keriilni. De nincs
semmi ertelme annak, hogy al
tassuk onmagunkat, inert a
nyomorusag eveiben felvilago-
sodott emberek ugyse tiirnek a
tovabbi bolonditast.
Nagyon szomoru kepet fes-
tett Hopkins a nevelesi kerdes
felol. Megallapitotta ait, hogy
a High School, tehat a maga-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
As ALLAN VAN
A HALAD0k K0zT

A Social Security Board meg
allapitasa szerint eddig negy-
venot ALAN hozott olyan tor
venyt, amely munkanelkiiliseg
esetere biztositast nyujt a mum
kasoknak:: A negyven0t allan
torvenyei mind kiil0nb0z6k es
szukseges lenne, hogy azokat
valami m6don osszhangba hoz-
Yak egymassal.
Aranylagos szamitas alapjan
a munkanelktili ember ez id6-
szerint havonta Is dollar Is
Al cent segitsegben reszestil,
de mig egyes allamokban a
munkanelkiili havonta 48 dol
lart kap, addig mas allamok-
ban mind0ssze havi 0t dollar
segelyben reszestil.
A legt0bb allamban a tor
veny meg olyan vi, hogy csak
papiroson van meg, de vegre-
hajtasara mem keriilt q sor.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03

sabb neveles, minden takarga-
tas dacara, penzbe kertil Is
igen sok gyermek esik el att6l,
inert sziilei szegenyek. A. nem-
yet erdeke az, hogy lehet6leg
minden gJermeknek adja meg
a legmagasabb nevelest es ez
penzbe fog keriilni. EFT a penzt
pedig csakis a polgarsag ado
fillerei teremthetik el6. Most,
a mai viszonyok koz0tt legsiir-
gosebben azon njakrol kell
CONDOS oskodni, akik tovabb mem
jarhatnak iskolaba anyagi
okokbol, de meg mem eleg id6-
SEX ARA, hogy az iparban ta-
laljanak jovedelmez6 munkat..
Ezeknek sorabol kerul Xiv a leg
t0bb bun0z6 Is ezek jovoltar6l
kell el6szor gondoskodni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
NIT kELLENE VkSkROLJuNK?

Egyik nagy amerikai bank
eln0ke panaszolja erthet6
bosszusaggal:
vi esztend6 napja 6ta
koriilbelul 22O ember kerdez
meg benniinket naponta, hogy
milyen reszvenyeket kellene
vasarolni es legalabb ennyi er-
dekl6dik levelben a piacon le-
v6 reszvenyek utan. A mutt
tapasztalataibol mem tanultak
az emherek semmit.
Az erdemes bankarnak mines
igaza. Egeszen termeszetes
dolog az, hogy a t0megek be-
fektetesi lehet6segek irant er-
dekl6dnek, hiszen a keszpenz
egyre halmozodik az orszag-
ban es inert a bankok a be-
tetek utan vagy egyaltalan
mem vagy csak rendkiviil ala
csony kamatot fizetnek, az
emberek jobb elhelyezest ke-
resnek a t6ke reszere.
Ugy gondolja a kis ember,
akinek vagyona ugyan nincs,
de most ismet abban a hely-
zetben van, hogy par szaz
vagy par ezer dollarja' halmo-
zodott fel a ladafiaban, a mat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
A AD0LCOz0K ES NEMDOLCOz0K SzAEk

a lak6ssag 1880 januar elseje-
tol 1885 utols6 napjaig mind
0ssze 5,338,0OO lelekkel n0veke-
de tt es eek. koziil evente csak
5000 volt az vi bevandorl6k
szama. Latszolag tobben j0ttek
ugyan be Amerikaba, de vi
szont a visszavandorlas volt
eros ugy, hogy a bevandorlas
lenyegtelennek mondhato.
A vitanak csak egy lehet a
lenyege: kovetelhetik-e a mum
kanelkuliek Amerikaban ait,
hogy a hat6sagok tovabbra is
gondoskodjanak megfelel6 ell
tartasukr6l, vagy pedig pusz-
tuljanak el chen?
Mi ugy erezziik, hogy az
Egyest.lt Allamok nepe k6teles
a Observation-Disclosures eltarta-
sard gondoskodni es ebb6l a
kerdesbol mem szabad politikai
toket kovacsolni egyetlen part
max sem. A felebarati szeretet
nlncs es mem lehet soha politi-
kai jatek targya.
Lcgalabb is mem visszahatAs
nelkiil.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03

Akarmilyen er6sen, kovetel-
tex, Roosevelt eln0k allaspont-
ia az volt, hogy a munkanel-
kuliek szamat mem a sz0vetse-
gi kormanynak,y hanem az
egyes allamoknak es varosok-
max kell megallapitani. Ezzel
az allasponttal szemben azon-
ban a Bureau of Labor, amely
Washingtonban van, jelentest
adott XII, amely ait allitja, hogy
marcus Silk napjan a fold
muvel6 munkasokon Xviii "a,
148,OOO embernek volt kerese-
tet biztosito munkaja az Egye-
silt Allamokban.
Ennek a szamnak jelent6se-
ge az, hogy a depresszi6, a
valsag melypontjan, 1888 mar
cius hawaiian pontosan g, ,241,
600 emberrel kevesebbnek volt
keresetet biztosito munkaja. A
vegeredmeny azonban az, hogy
ma meg mindig 2,298,O0O en-
berrel kevesebb dolgozik, mint
a legnagyobb munkaalkalom
fenypontjan, 1929 szeptembe-
reben.
A republicans part elismeri
ugyan, hogy ez szinte kapraza-
tos fellendules, de politikailag
mindjart XII is akarja hasznalni
a dolgot azzal a kerdessel,
hogy ilyen korulmenyek kozott
mi szukseg van ARA, hogy ju-
Illus 1-tol a jovo evi julius 1-ig
masfelezer millio dollart ada
max a munkanelkiiliek segelye-
zesere?
A munkaugyi MINISTER, Mrs.
Perkins sietve mutatott ra ar
ra, hogy a munkaban lev6k
szamanak emelkedese meg
mem jelenti ait, hogy a mum
ka nelkul levok szama lenyege-
sen csokkent volna. Utal ARA,
hogy a nepesseg termeszetes
szaporodasa folytan a munka-
nelkuliek szama csak latsz6la-
gosan csokkent az Egyestilt
Allamokban.
Ezzel szemben a republika-
nusok ARA hivatkoznak, hogy
a nepszamlalasi iroda szerint
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
AH0L BUN VOLT
A YER ATADASA

Az 1936-ik esztend6 soran az
arnerikai orvosok 435, 1872 eset-
ben omlesztettek vert egeszse-
ges emberek testeb6l es ereib6l
betegekbe, akik kozul ezen a
reven kilencvenket szazalek
gyogyult fel, ami vilagosan
mutatja, hogy a yer at0mlesz-
tes hasznos gyogyszer.
Az amerikai orvosi sz0vetseg
EFT a jelentest azzal a megalla-
pitassal kapcsolatban hozza
nyilvanossagra, hogy cts ev
elott negy orvost Parisban a
buntet6 birosag ele hurcoltak,
inert vernek atomlesztes6yel
probalkoztak egy el6kel6 beteg-
mel.
Mlvel a beteg a kiralyi csa-
ladhoz tartozott, az orvosokat
nem buntettek meg, de tor
venyt hoztak, amely "az ilyen
veszedelmes gyogym6dot egy-
seer es mindenkorra eltiltia".
Megengedtek azonban tovabb-
ra is ait, hogy az orvosok a
Detegeket k0piilyozhessek, pi6-
cakkal szivathassak, veret We
gyek, ha annak sziikseget lat
jak.
A regi torvenyt csak 1900
pan torolt@k el, anikor DR..
Karl Landsteiner berlini tanar
ramutatott a veratomlesztes 81
kereire.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
Magyar Iabnyomok a
--===-- Santa / 6 osyenyen

tavolletet el6re, hogy alkalmat
adjon a foglyoknak q sz0kesre.
Mert szerencsevel es j6 6sz-
verekkel negy napi ut volt a
Cimarron labaig.
Es ket h6siinkben elkezdett
az elet eS q becSiilet viaSkodni
egymassal. /.
Mert furcsa korszak volt es
az emberek meg furcsabbak.
A szabad zsakmanyolast, az
,indianokra valo yad&sxatot
mem tartottak sem biinnek,
sem becstelensegnek Is hat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03

maya Vit4z szepen leirta, hogy
mif6le aszedett-vedett cs6cse-
lekb6l alt b Tejano felszaba-
ditas&ra indult amerikai csa-
pat, amely mem a szabadsa-
got, hane1n Santa Fe kincseit
kereste.
De AIT mem tartottak a be-
cstilettel 0sszeferhet6ne hogy
megsz0kj kjenek att6l q haztol,
ahol 6ket katonatiszteknek te-
kintettek es vendegiil fogad-
tax.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03

racban vagy a harisnyaban:
- Amig ez a penz lit hever
nalam eldugva, addig semmi
erteke mines. Kamatot, j0ve-
delmet mem hoz es ha a multi
ra gondolok, akkor eszembe
jut az, hogy ream nezve tel
jesen mindegy, vajjon a bank
ban vesz-e ell a penzem vagy
pedig reszvenyekben? Ha resi-
venyekbe fektetem, akkor leg
alabb kellemesebben szorako-
zom az arfolyamok ingadoza-
san, mintha a bank penztara-
ban fagyna be az, arnit 0ssze-
tudtam ujra kapargatni.
Az egyetlen helyes tanacs,
amt a bankar manapsag ad-
hat, ugy szol, hogy ne speku-
laljon a kis ember a t6kejevel,
hanem vegye meg a reszve-
nyeket es tegye el azokat a
ladafiaba.
Ilyesfornan kevesebb vesze-
delem fenyegetn. A nagy bu-
kas idejen mem az veszett el,
ami ertekpapirokban volt, ha-
mem az, amit csupan speku-
laciora hasznaltak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
T0BB PUHASZENET
FEJTENEK A BANYAK

Az 1887 majus 1-t6l majus
Big terjed6 heten a puhaszen
banyak csaknem het milli6 tom
ma szenet fejtettek, tehat XII
lenc szazalekkal t0bbet, mint
barmikor azel6tt az utols6 het
evben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03
(Folytatas)

Mem SOk ECIIlClulyCA VdSVnA
neki ketten a nagy ismeret-
lennek, amelynek hatalmas te-
riileten minden fiiszalban elke-
seredett ellenseget lathattak es
mem sejtettek, hogy ez a re-
menytelen ut vezeti 6ket oda,
ahova a dicsoseg es a gazdag-
sag szivarvanyat hajszolva ere
detileg indultak.
Este sem akartak megallni,
hogy minel messzebbre jussa-
max a Trail-t0l, a jart utaktol
es ahogy a sotetben' a csillagok
utan igazodva botorkaltak elo-
re, hirtelen egy szakadekba zu-
hantak.
Vitez meghatottan irja lie,
hogy voltakeppen 8 zuhant
volna egyediil, ha Beadle uta-
ma mem ugrik, a hiiseges cim-
bora aztan vele egyitt esett lie
a melysegbe.
Beadle-nek a laba tort el,
vitez elajult es csak akkor teri
reggel fele magahoz, mikor ko-
riilOtte emberek sur0gtek-fo-
rogtak, larmaztak.
Meg kabult volt, mikor lora
kotoztek, de mikor egy oral ut
utan beertek egy hacienda-ra,
mar teljesen maganal volt es
izgatottan varta, hogy NIT fog
max vele, az ellenseggel csinal-
nj.
Mem ellensegesen fogadtak.
Egg magas, szikar spanyol
ur jott el6, aki utasitast adott
az indian szemelyzetnek, hogy
a ket sebesiiltet az egyik mel
lekepuletbe fekteSsek.
Vitez akkor tudta meg, hogy
Beadle a labat torte, de hogy
8 sulyosabb belso serileseket
szenvedett es bordai voltak ell
tOrve.
Mikor lefektettek, bekotoz-
TEX 6ket; mikor enni adtak ne
Xix, megjelent Vitez eleteben
a szerelena, a no, aki h6siink
eletet hirtelen mas iranyba, e.
uttal tenyleg kincses Santa Fe
iranyaba terelte.
Beadle, Viteznek hiiseges uti-
tarsa, vagy mint 6 maga irja
a naploban: "atyai baratja' tu-
dott spanyolul beszelni.
Mikor nehany oral pihenes
es alvas utan magukhoz ter
tex, hazigazdajuk, akinek vol
takeppen vendegei es foglyai
voltak, kikerdezte 6ket, hogy
mi jaratban vannak es mikep-
pen sodrodtak a videkre.
Termeszetesen ait tudta -
es ezt ertesikre adta = hogy a
Mexicoba tort amerikai ban
dak valamelyikehez tartoztak
es mem hallgatta ell eloluk,
hogy kenytelen lesz oket fell
adni.
Armijo kormanyzo rendelete
mindenkinek szolt es a mexicoi
spanyol foldbirtokos amugy
sem kivant barbar ellenseget
baratul latni a hazaban.
Mem tudatta veluk, hogy mi
a szandeka, de mem titkolta,
hogy a vendegeit foglyoknak
tekinti.
Mivel azonban ur volt es
mivel Beadle miivelt ember
volt, Vitez szinten annak lat
szott, ugy bant veliik, mint a
hogy akkoriban banni szoktak
az elfogott katonatisztekkel.
Tudtukra adta, hogy a Csc
ledseg XII fogja 6ket szolgalni
es hogy amint fel tudnak kelni
es anint kepesek lesznek a moz
gasra, a birtokon szabadon jar
hatnak, kelhetnek, de a tavo-
zas lehetetlen lesz a szamukra.
Es negy nap mulva a ket Sc
besiilt az udvaron fekudt a
hatalmas Jezus fax alatt, ahol
q hazigazda es a leanya a fog
lyokkal naponta orakat barat-
sagos beszelgetesben t0lt0ttek.
Innent6l kezdve aztan q VI
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-03


tetszeset. Hiszen ha sz6szerint
el is hissziik, hogy Isabella BID
bajosan szep lany volt, AIT sem
szabad felednunk, hogy az ele-
te tavaszan lev6 Vitez k0zel ket
even at barangolt a vadonban.
A $40 szoros ertelmeben ehes
volt a more, a szerelemre es mi
termeszetesebb, minthogy a be-
teg a gy6gyulas utjan belesze-
ret abba az egyebkent is sep
lanyba, aki gy0ngeden apolja.
Mert Isabella AIT tette.
Vitez ait irja a napl6ban,
hogy a f0ldesurnak eleinte a
foglyok es a lany k0zti barat-
sag mem tetszett, de annyira
hatott ra a sokat utazott es
sokat latott Beadle muveltsege,
hogy a masodik heten mar
mem ebedeltek a foglyok ma
gukban, hanem rendes vende-
gel lettek a vendegszeret6 eel
lenseg" asztalanak, ahol csak
negyesben voltak, inert Isabel
la egyetlen gyermek es az apja
ozvegy volt.
Vitez a masodik heten mar
tudta, hogy a szerelme VISION
zasra talal, hogy elete vi feje-
zethez erkezett volna, - ha az
elet nyitva maradt volna a
szamara.
Csakhogy tudta AIT is, hogy
hadifogsagban van, meg pedig
olyan orszagban, ahol Armijo
kormanyzo szerint el6 foglyok-
ra "nincs szikseg'.
H6siink termeszetesen spa
nyolul tanult es k0zben szerel-
mesevel csak a Creek indianok
nyelven tudott beszelni, de -
AIT irja a sargara fakult nap
loban a szerelem a Creek
nyelven is ugy hangzik, mint
ha "a jokedvu meh zummog-
ne".
A sebesultek allapota nap
nap utan javult, "a negyedik
heten mar joforman egeszen
jol voltak, de a sorsuk felett
valo dontes kinos kerdeset ke-
rultek.
A spanyol ur Beadle-t meg
szerette es mem maradhatott
titok az sem elotte, hogy a la
nya es a mask fogoly vonzod-
mex egymashoz.
/ Isabella rettegett az apja ha-
ragjatol -es estenkent azon ia
nacskozott Vitezzel, hogy NIT
tegyenek, hogy menekiiljenek,
inert mem tette feI az apjarol,
hogy a ket foglyot szabadon
bocsatja. Ez sulyos kovetkez-
menyekkel jart volna, inert
Santa Fe szigoru kormanyzoja
esetleg nemcsak a birtokat, ha-
mem a fejet is vette volna az
arulasert.
Vitez termeszetesen szokest
ajanlott.
| Isabella szomoruan mutatott
"a, hogy meg ha 81 is szokne
az apjatol, a menekiles lehe-
tetlen lenne a szamukra, inert
a sivatagon keresztul soha el
mem jutnanak a Cimarron
hegyseg tulso felere, az anne
rikai oldalra.
Megyallom, kisse terhes volt
Vitez naplojanak ide vonatkozo
lapjait olvasni.
Tele vannak aradozassal,
0mlengessel es mig az egyik
sorban s0tet ketsegbeesessel
gondol "a, hogy a szerelmet
akkor veszti Ell, mikor megta-
lalta, a mask lap tele van
boldogsaggal, hogy "halala
el6tt" megismerkedett az "elet-
tel'.
Egg sep napon aztan a ha-
zigazda tudatta a foglyokkal,
hogy negy napra Ell kell men
ME hazulrol es mikor vissza-
ter, el fogjak hatarozni, hogy
mikeppen pr6baljak Armijo
kormanyz6nak bejelenteni AIT,
La gaceta., 1937-03-03

guire llamandote... para no
dar, ademas que decir a las
gentes. Pero a la nina lie pom
dremos Hide, va que csc es
tn deseo.
Ell boticario ,restauraba asi,
sin tener de clio la menor sos
|pecha, la inocencia de la mujer
amada, cuya prueba corporal
no echo nunca de menos. Amos
mas tarde invent6, a fuerza de
trabajos no:turnos de labora-
torio, TN e~specifico para forta-
lecer los nervios, eli "Nerlalux",
que tuvo exito en- ell mercado Y
cuya venta lie permitfa ahora
satisfacer sin angustias los ca
|prichos de su mujer y tener un
mancebo que lie ayudase... Lo
notable era que Isabel Sc mega
La gaceta., 1937-03-03

era para mi una de esas chicas
que los padres lie imponen a uno
como companeras de juegos,
por serlo ellos de los de la mu-
chacha en- sus paseos dominica
les. Una de esas chicas con
quienes lie obligan a uno a ser
amable. a hablar bajito y entire
tenerlas en- la mesa. mientras
los mayores lconversan en- VOC
alta v campanuda de sus asun~
tos, v bajar all patio desptes de
levantarse del comedor Y jugar
con elias al escondite. Quail
huier deseo que manifestasen
estaba uno obligado a cumplir-
selo, a hacer cuanto Sc les an
tojase: cogerles flores, lavarles
fresas, tirarles nueces del arbol
v atarles los csrdones de las bo-
La gaceta., 1937-03-03
Ia MASISO sQUARE CAR
DEN DEM NDA A ANCIL
HOFFMA

New York, Mario Cor ha
her anunciado Ancil Hoffman
que el v Max Baer embarcarian
no. para Inglaterra, la empresa
de Ia Madison SquarNGMdsn lie
demaad6 aver Y lie reclama, jun
to son Baer, $500 de danos
y perjuicios.
I'm pleito, reclamando la mis-
ma cantidad, Sc ha establecido
cenfA Alfred C. Critchley, en-
presario ing5es, y 4yde Hulls,
81 co1ceTta25r deHeieas. Sc a.
Gu "a Q estes individuos de haber
firmado a Bayk para dos peleas
en- Landres, Abiendo que &c ha-
'e ss.ss sgiet14" 'on'F''0 con !"
Los dsputadGs del sheriff no
pudieron encontrar aver a Hof-
man, pero los papeles les fueron
servidos a Hills.
La Garden Sc opondra a que
IBaer Y su director embarquen
hoy en- ell ''Berengaria. 81 ash
Equieren hacerlo,
La gaceta., 1937-03-03

tas. Cuando la familia de Hide
entraba en- ell reservado del Ca
zador Verde, mi madre me te-
MIA mandado levantarme v ayu-
dar a la chica a quitarse ell abri-
go. Luego, podiamos salir al pa
ito, Y los papas nos decian SON.
riendo: ia yer 81 jugais como
Dios manda! Hide Sc sentaba
en- ell columpio v me ponfa a en-
pujarla o me mandaba ir a bus
car unas cuantas piias peque-
mas para ejercitar SUI punteria
contra mi Yo la obedecfa
lleno de rabia, y la odiaba; CO.
mo odiaba TODD 10 qeu formaba
parte de estos malditos domin-
gos.
La cosa cambi6 euando un
dfa me pidi6 que la enseiase a
La gaceta., 1937-03-03
ANUNCIESE EN-
"LA GACETA"

habfa buscado a mi. Mi padre.
a quien imponfa tambien un no.
co 81 prestigio de su hiio. con-
sinti6.
Y todas las tardeS, despues
oe cenar, iba a ensenar a Hide
a montar por la carretera. has
Ia que Sc hacfa noche. Mis- lee
clones estaban animadas de IN
gran cello profesoral.
Era por los dias en- que liable
de aquello con Ferd v me oc,,-
rrleron todas aquellas .cosas Que
tanto ME desconcertaron. Y la
que mas, ell haber pensado en-
Hide cuando besaba a mi ami
go.
Empece a observar a mi dis
clpula sigilosamente.
IA lie apuntaban los pechos.
La gaceta., 1937-03-03

montar en- bicicleta. Tenia en-
tonces catorce amos Y lie habian
regalado una bicicleta para las
fiestas de Pascua. Yo lie contes-
te muy orgulloso que 10 pensa-
ria; pero la verdad es que su
ruego me habia l~isonjeado. De
regreso del paseo del domingo,
Hide lie pregunt6 a su padre 81
nos daba permiso, ell cual conce-
di6 en- seguida sonriente, mien-
tras que Ell milo mostraba no Sc
que reparos. No necesitaba NO
mas para decidirme.
NO hay ningdn chico-ex.
clame-que monte en- bicicleta
con la seguridad que yo; todos
10 dicen, hasta Ferd.
Hide Sc sonri6, y me diio
que 10 saba y que por este me
La gaceta., 1937-03-03
DEPGRT ES
CON Los GUANTEs
Los E4rores de la Comisi6n

I'm barbara luchador, Denis
Lentz, lie pogo, con sana y CO.
bardfa, al comisionado Mullen,
de la comisi6n de boxeo de Ben
jamin Field. LIE hiri6 en- la DO.
ca Y en- la narig. De la boca pro.
bablemente perdera dos diem.
tes.
Los tribunales del condadc
iuzgaran y condenaran a Lentz
pof Ell delito cometido.
En- Gambia, no juzgaran a
empresario Cazana.
Cazafa Sc acerc6 a la conf.
sion. ell lunes por la noche, )
conferenci6. Obtuvo ell asenti
miento de aigo y luego hizo Sc.
mas a AL Perry, ell arbitro, para
que suspendiera el match.
Cuando tai sc ihizo Lentz M
parecia inferior q otros de loi
muchos luclladores usados pa.
IA "eneantar" al pdblico en-
Benjamin Field.
Las luchas no son crueles, CT
mo Ia dicho un colega, stint
La gaceta., 1937-03-03
UkI

las peleAs de boxeo no Sc hacen
cumpiir las reklas, algaln dia los
pufietazos ba saran tafnbier.
crando La omisi5n es derla-
siado suave, p6r razones que no
sotros no podemos comprender,
Ell desorden cast siempre Sc tras
mite desde los p1giles Y 1ucha-
dores a los "fieles."
La comisi6n de boxeo debe
primero aprobar UNI vote de cen
sura en- contra de su psopia &C
tuaci6n despfes pasar a los en-
p~resarios ,sp1giles Y tRIchadores
En- mrShas bcasiones d re
fran encaja peEfectamente: nt
hay NAL que por bien no venga
La gaceta., 1937-03-03
IARRIBO lie ALEMANTA Ell
EXCAMREoN MAX SCHME-
LING

New York, MarzoAA su lie
gada aver de Aseania, Make
schmeling, ,el al man exeara-
poem del peso eS1npleto, mani
fest6 que tenfa completa con :
fianza en- que Jimmy Braddock
peIearia con 81, ell dfa 8 de JUNO,
bajo los auspicios de la Madison
Square Garden. Schmeling ha :
bio en- esa forma despues deha-
Der conferencid con ell coro-
mel Fitzpatrick, presidente de la
Garden. A .
Isl Braddock no Sc presenta
en- Ell cuadrilata ro, ell dfA 3 de ju
Mo, no reclamr re sftalo, por-
que la corona Solo Sc SSana y Sc
pierda en- q ring
La gaceta., 1937-03-03
Ell CAMPE0N STEELE VEN
CLIO A PIRRONE

Filadelfia, Mario 3.-Fred :
die Steele, de Tacoma, estado de
Washington. venci6 por puntos
a Paul Pirrone, de Cleveland.
Antes de que ell arbitro intervi-
niera Paul redo cinco veces q la
Iona.
Tres de las caidas las "produ
10" con ganchos de izquierda y
dos con derechas rectas. /.
La gaceta., 1937-03-03
BETTTNA DERROTo 4 GEL
Ii EN- WEST PALM A

West Palm Beach, Mario 8.
Bettina, de Beacon, N.
York, venci6 por puntos a To-
my Cell, peso ligero de Bosto4,
en- un combate a diez asaltos.A
En- el mismo programa, john
ny Dean, de KannGpolis, Caro-
lima del Norte, triunf6 a los pun
tos sobre Snag Trowbridge, de
West Palm Beach. Jimmie Rit-
chic, ell veterano de Meriden,
Conn.,, derrot6 por nocaut a
Boots Alexander, de Columbus,
estado de Georgia.
La gaceta., 1937-03-03

AL Perry, por ejemplo, deola-
re ell lunes vencedor al Diablo
Rojo cuand@ ell russo Rasputin
tenfa cast la mitad del cuerpo
fuera de las sogas. sFue un falf0
ridfculo e Illegal; pero la conf
sion 10 ha tolerado, dejando de
.umplir con su deber.
Los errores de la comisi6n, su
.patia, han hecho bajar los pu-
letazos desde ell cuadrilatero a
as narices de los comisionados.
La culpa lie pertenece a ella,
ash por entero, que no Sc inte-
esaba por esos "detalles' Guam
10 eran otros los que sufrian.
Els probable que la lecci6n re-
suite provechosa.
La gaceta., 1937-03-03

Chino Alvarez y Baby Miller
dieron en- Benjamin Field una
pelea a base de rodillazos, gol-
pes ilegales, etc. y, sin embargo,
la comision dej6 que las cosas
pasaran sin castigo.
No freron suspendidos esos
gladiadores, pr~obablemente pa
"a no disgustar a sus amigos.
Pero la mala semilla fructifi-
ca rapidamente y 81 en- ESQ de
La gaceta., 1937-03-03

La comisi6n NADIA hizo toda-
via, que nosotros sepamos, para
suspender al sefior arbitro AL
Perry, que Sc li6 a punetazos
con Lentz, en- Ell cuadrilatero, y
probablemente lie astim6.
Lentz inici6 la aggression con-
ira Perry y ell arbitro, en- lu.
gar de bajar del "ring" Y des-
calificarle, lie devolvi6 los gol.