davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Askov American., 1937-05-27
Girl Served Three Years
With Continental ArmV

DEBORAH SAMPSON was born
- in Plympton, Mass, 18 years be-
fore she cut off her hair, put on
mems clothes, took the name of
Robert Shurtleff and succeeded in
enlisting in the Continental army as
a common soldier. A sabre cut in
the forehead and a shot in the shoul-
der did not take her out of action
and it was three years before an
attack of brain fever, while she was
serving with Washington gave her
a discharge and his thanks. Con-
gress voted her a grant of lands and
a pension. She married Benjamin
Gannett, a farmer, near Sharon,
Mass, and settled down to being a
good wife and mother.
Askov American., 1937-05-27

Support of Secretary of Agriculture
Wallace for a new AAA with compul-
Askov American., 1937-05-27
Gardeners Nook
By GARDEN CLUB EDITOR
THE WASTRELS
BY Frances Boal Mehlek.

By Frances Boal Mehlek.
BY day she drew the shades with care
Lest sunlight fade a parlor chair;
He screened the windows close at
night
To keep the dust moths from the light.
The new moon on the garden wall
They never seemed to heed at all.
He made a garden in the spring
And planted every useful thing.
She scrubbed and darned and laid
away
A nest egg for rainy day
The while a robin, unafraid,
Wasted his soul in serenade.
They went to church religiously
And had the minister for tea;
They prayed to God, as wise folks do,
And fancied that He heard them, too.
And so they wasted youth and springs
And dreams and other priceless
things.
Askov American., 1937-05-27

lily all their work of nursing seed
lings through late winter weeks in
window boxes and hotbeds.
Prepare plants to be moved by
watering the soil in which they are
growing "a hours before they are to
be transplanted. The gardeners must
take as much of the soil in which
the plant is rooted as possible so
that rootletS will not be torn.
Chances for plants survival will
be enhanced also if the ground in
which they are set is thoroughly
watered the night before transplant
ing. Plants must have sufficient
moisture while they are becoming
established.
Askov American., 1937-05-27

sorry crop control and no benefit
checks to farmers is reported in
Washington.
A bill combining the old AAA,
Wallace's "ever-normal granary" plan
and Hoover's farm board has been
prepared by the Farm Bureau. Crop
restriction will be major feature,
as under the AAA; Wallace's plan
for storing grain in bumper years
will be utilized, while loans totalling
up to 80 or 80 per cent of parity
prices" are scheduled to play an i'm
portant part.
The announced purpose is to stab
ilize farm prices at parity" That
is, the secretary of agriculture would
decide how high prices ought to be
for parity with other groups and try
to manipulate things so they would
remain somewhere near the agreed
upon figure. Prices would be low
cred, if the secretary thought neces-
Sary, as well as raised.
There is a provision for parity
payments" but no payments will be
made if prices are at the secretary's
estimated parity" figure or above
tin other words, if the plan is sue
cessfully carried out. The main diff
! ference between payments on this
plan and on the present one is that
now payments are made on the farm
base" and are received no matter
what the price is, or even whether
there is a crop, while the new pay
ments will be only on the crop raised.
Drouth areas would receive no pay
mentS under the new set-up.
Nearly $4,000 rural families in
Minnesota will enjoy the advantages
of having light and power on their
farms as result of the Rural Elec-
triication program. The REA has
approved plans for the construction
of 1920 miles of lines at a cost of
81, III 900, some of which are al
ready erected. Most of the rural
electric associations are affiliated
with the Federated Electric Coop.
1t is admitted by administrators of
the program that without the aid of
farm cooperatives throughout the
country, it would have been impossi-
BILE to launch the present extensive
program.
The Bearcat Post of the American
Legion charged last week that the
vicious attack made on Governor
Benson by F. Ben Andreen, state
commander of the American Legion,
on the occasion of the Peoples Lobby
visit to the capitol, was part of a
deal which included killing of the
consolidated veterans bill in the Leg
islature.
Although Allen Briggs, one of the
persons mentioned by the Bearcat
post, denied any agreement or meet
ing as asserted by the post, he ad-
mitted that all the persons cited by
the Bearcat post were implicated
in the preparation of the speech, in
Guiding himself and Victor Mikkelson.
He stated that Senators Miller and
Mcleod read the speech and thought
it was o. K. Chic Zwiner, state Le-
gion Adjutant, also read the speech
and gave it his approval.
Askov American., 1937-05-27

IL YOUR llOWcI VI NSSCtdOlS SdI
den has been damaged this season by
the underground attacks of cutworms
on your prize plants, plan now to
thwart these pests next year by pro-
tecting your Seeding plants with stiff
paper collars. Use of paper collars
around young plants keeps the cut
worms from getting at the tender
roots.
If you are setting out new peren-
nial seedlings in the near future in
ground which may harbor the lurk-
ing cutworm, it will be wise to give
each tiny plant the protection of a
paper collar inserted in the soft
ground at planting time.
Before planting nasturtium seeds
give them ''life' test. Soak the seeds
in a glass of warm water. Plant the
seeds that swell and float to the sur
face Discard the seeds that remain
on the bottom of the glass, for they
are dead or practically so.
For best results with nasturtiums
plant in a poor soil in northern
exposure.
Nasturtium Dwarf Golden Globe
sport of Golden Clean, was Sc
lected by the All-American seed COM
mittee for 1886. This is true Tom
Thumb type and grows about nine
inches high and very compact.
Some people use nasturtium seeds
as substitute for caperS, others use
the leaves to ''dreSS-up" salads.
Gladioli are the most attractive
of summer -flowering bulbs. This
flower is extensively used for all
kinds of decorative work. Varieties
are countless and many good ones
are as cheap as the poorer varieties
Begin planting as early as the soil
can be put in suitable condition. If
the bulbs are planted every 10 days
from April to June, the blooming
period will extend from July until
frost.
Plant in sunny location in rows
or beds or in borders. 1t is better
to use new location or soil each
season. Any good garden soil is
suitable. Make a furrow and plant
bulbs, flat or hollow side down, four
inches deep in the soil and to 8
inches apart in the furrow. Rows
should be 18 inches to two feet apart.
Frequently water the soil thor
oughly in the evening. Water daily
during dry periods. Some CONNER
cial fertilizer can be sprinkled over
the soil near the plants. Keep soil
crust from forming in the rows among
the plants. After blooming season
is over, do not water so much.
The spike should be cut as soon as
the first flower opens on the stalk,
preferably before the dew is off in
the morning. Cut the stem with as
little foliage as possible. Leave about
four good strong leaves to develop
new bulbs for next year. Place the
cut flowers in a deep vase, with at
least inches of water.
Askov American., 1937-05-27

Garden green's are the best tonic
in the world for spring fever.
Askov American., 1937-05-27

You saw it in the American.
Askov American., 1937-05-27

Asters should never be grown two
years in the same piece of ground.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17

Egyik amerikai magyar ka-
tolikus papunk mondotta a ko-
vetkez6ket:
- A ternplomba mem szokas
mellekuccakon, sikatorokon at
belopozni. Akit a benne el6 hit
ARA >indit, hogy templomba
menjen, az mem bujdosik sotet
uccak0z0kben, hanem minden-
XII szemelattara, nyiltan megy
celia fele es semmi szin alatt
Sc titkolja, meg kevesbe kertel
vele, hogy az )Ur hajlekaba
igyekszik. Mivel ez ICY van
mindeniitt a vilagon, exert til
mix fel nekem olyan furcsanak
(es AIT hiszem, veliink egyutt
masoknak is), hogy azok, akik
a nemzetk0ziseg elveiben hisz-
mex. miert probalkoznak a, mi
magyar vegvarainkba, egyesu-
leteinkbe, hitk0zsegeinkbe es
egesz tarsadalmi eletunkbe
mellekutakon belopozni. Vagy
hisznek abban, amiben mi,
hogy van 0nallo magyar faj,
amelynek erdekei els6k a mi
szemllnkben, vagy ha ait hi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
NYATA SzOKAS TEMPLOMBA JARNI

SILK, hogy a fail 0nallosag-
max nincs t0bbe letjogosultsa-
ga, akkor a maguk elveinek
templomaba jarjanak nyiltan
es ne probalkozzanak azzal,
hogy alattonosan, egysegfron-
tok cimen lopoznak a mi So
rainkba.
Minden embernek jussa van
a maga kiil0n politikai, tarsa-
dalmi vagy gazdasagi nezetei-
hez, felfogasahoz, s6t annak
terjesztesehez, propagalasahoz
is - tisztesseges eszk6z0kkel.
De ahhoz, hogy alarcosan, sa-
jat igazi mivoltat letagadva,
ketsziniisk0dve probation ma
Sok hajlekaba betolakodni: jo-
ga mines. Ne hirdessen vizet az,
akinek immar kekbe jatszo vo-
ros Ora nyiltan jelzi, hogy
milyen baratja a szesznek. Ne
jatsza a tisztesseges no szere-
pet az uccai ceda. Ne kiabal-
jon a munkasoknak szervezke-
desrol az, aki szkeb nyomdat
tart, sajat muhelyeben mem
tur szervezkedesi mozgalmat,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17

kiuzsoraz, ehberrel fizet min
den alkalmazottat.
Olyan egysegfront, amely
szkeb miihelyekb6l indul XII,
amelynek leghangosabb $40
szol6i olyan emberek, ffcsurok,
akik szavuk es toIIuk munka-
jat mindig a legjobban fize-
t6nek adjak el gyalazatos kesz-
seggel, mem kell a tisztess6ges
amerikai magyarnak. Barany-
b6rbe butt farkasok hada akar-
hogy iiv0lt0zik, tisztesseges
emberek tarsasagaban befoga-
dasra mem talal. Ne beszeljen
egysegfrontroI az, aH melle
mem lehet odaaIlni, inert raga-
dos a keze. Megmondta ait re-
gen Szerencsy kuriai bir6:
Mikor a gazemberek kez-
dix hirdetni a becsiiletet, ak
kor nyitva tartsa szemet min
den becsuletes ember, inert ha-
lalos veszedelem fenyegeti.
Templomba mem szokas dug
va jarni. Az amerikai magyar
kozelet templomaban nincs he
lye olyanoknak, akik a pince
sotet melyeb6l iitik fel fejiiket
es allandoan csak AIT lesik,
hogy init orozhatnak ell.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
40 MEXICOI BANYASZT
OLT MEG A FOLDOMLAS

A mexicoi Ell Orc (az erc)
newt banyajaban nagy fold
omlas t0rtent, amely negyven
banyaszt 0lt meg. Hatvan ba-
nyasz hianyzik a munkasok so
raibol es attol tartanak, hogy
eek is aldozatai lettek a be-
omlasnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
MAS 0SvENYRE LEP A TUDOMANY

THU.
- Az egesz emberiseg egye-
temes erdeke az, hogy a ter
melt javak egyenl6 aranyban
oSztaSSanak ell.
Meg kell sziintetni a mai
gazdasagi rendszert. Lehet6ve
kell tenni a szJl6k reszere AIT,
hogy egyforma kenyelmet es
joletet adhassanak a j0v6 nem-
zedek reszere. Es ha ez meg
t0rtenik, akkor mem lesznek
tobbe eugenetikus problemak
es nalunk jobb, er6sebb, egesz-
segesebb lesz a j0v6 nemze-
deke.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
Cine:
BUDAPEST
HOTEL METROPOLE

ossze verrokonsag: rokonoknak
erezzuk mi egymast a ket vi
lagreszben-eles dacara is.
Aztan Simon Menyhert is
hazakeriil, 8 valykot hordott
kozmunkaban a kozseg epiilG
iskolajahoz.
Es elokerul az Greg. Simon
bacsi, a Menyhert apja, aki
maga is amerikas magyar volt,
aki tizenot even at vagta a sze-
net a Red Jacket-i banyaban.
o meg regi red Jacket magya-
rokra kerdezget t6lem.
Simon Menyhertnek valoban
gyony0ru birodalma van. ot-
ven hold remek foldje a nab
radi, tizenkilenc hold a pa
nyolai hatarban.
Jo vasart csinalt Simon
Menyhert a birtokkal, ma sok-
kal tobbet er, mint amennyiert
8 vette.
Kerdezgetem, hogy szereti az
ohazai eletet.
= Latogatoba szeretnek meg
egyszer atmenni Amerikaba a
regi bodikhoz, de elni en- mar
itthon akarok - feleli. Eleg
volt nekem a RESERVES banya-
munka.
Simonne neha vagyik vissza,
persze az amerikai asszonyok
elete konnyebb, mint itthon
egy gazdalkodo felesegee, inert
olyan sep nagy gazdasagban,
mint az 0veke, jut munka az
asszonyra is bowen. Baromfi-
tartas - pulykakat tenyeszt,
amiert tavaly sep penzt is ka-
pott. De mas apro j6szagai is
vannak, miknek gondjat kell
viselni.
A gyerekek - Simonek sze-
rencsejere - kicsik voltak, a
mikor athoztak 6ket, hamar
megszoktak itthon.
Es magyar gyerekek lettek
bel6liik, angolul mar teljesen
elfelejtettek. Annyira magya-
rok, hogy pl. a kislany es a
kis Karoly (annyi emlekezteti
meg 6ket Amerikara, hogy ct
meg Charlie-nak hivjak) va
csora utan gondolat csontot
t0rtek. A kis Charlie nyert, mi
re a kislany megkerdezi: unit
gondoltal?", mire Charlie ra-
vagla:
Hogy lesz-e mar ESQ.
Mert ext hallja most sziinte-
leniil, hogy es6t kivannak a
jo szatmari f0ldek.
Simonek boldogok es elege-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17

dettek. Szereztek mar, miota
itthon vannak, ujabb f0ldet is.
Takarekosan, beosztottan Ell
mex, de Ok mem dobaltak a
penzt Amerikaban sem. Ennek
eredmenye most gyony0ru
birtok.
Simon, mem panaszkodik a
hatosagokra. Sot az mondja,
mindenitt rendesen, udvaria-
san bannak vele es kiilonosen
tiszteli es aldja a fehergyarma-
tt k0zjegyzot, akinek koszon-
heti, hogy birtokat sokkal oil
csobben megkapta, mint a
mennyit 8 mar hajlando lett
volna erte adni. Es azota is
minden dolgaban a legteljesebb
keszseggel all rendelkezesere a
kir. kozjegyzo.
Simont es csaladjat tiszte-
lik es becsulik a videken, inert
rendes enberek, inert Ok is
becsulnek masokat.
.Megtartja a torvenyeket, fl
yeti az adot. Tudja, hogyha ne
XII sok az adoja, azoknak Sc
kevesebb, akik mem jartak
Amerikaban. A torveny egyfor-
man ervenyes mindenkire, aki
! lit el.
AIT emliti, hogyha egyalta-
Ian emlegetik amerikas mivol-
tat, ait inkabb a falubeliekt6l
lehet hallani. Irigy emberek
akadnak lit is, a tengerentul
is. Simon Menyhert mem banta
meg, hogy hazaj0tt Is kivanja
8 is, en- is, minden amerikai
magyarnak, hogy 0regsegere,
amikor a banyaban, gyarban
hiaba kernek mar munkat,
olyan sep kis birtokon gazdal-
kodhassanak, mint 6. Es olyan
rendes legyen a gazdasag,
mint az owe. Ahol minden a
helyen van, rendes, csinos min
den.
Most csepl6gepet vett egy
gepesszel tarsasban es hiszi,
hogy ezzel is meg fogja talalni
szamitasat.
Az iden nagy rem4nye van,
hogy magl6herevel csinal j6
iizletet, inert nagyon szepen
mutatkozik es makkal, amt
eppen akkor kapaltatott, ami
kor oft jartam.
orom volt Simonekat meg
latogatnom. Nemcsak azert,
inert regi hinlervillei bara-
tain, hanem azert is, inert lat
haitian egy Amerikaban sokat
kuzdott csalad boldogulasat,
Igyarapodasat. Lathattan, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17

aki szamitassal el, ak mem
akar itthon uraskodni, hanem
megfogja a munkat, az gya-
rapszik is.
Az Greg Simon mar oreg en-
Der. A Is evi red Jacket num-
ka mem multi rata nyomtala-
null, de ma is koran fem van,
vigyaz a joszagra, rendet tart
a haz koriil.
Es Simon Menyhert is dol
gozik, eppen ugy, mint gazda-
tarsai.
A hazukkal meg nincsen
megelegedve Simonne. A bu-
torai helyett is masat szeretne.
Modjuk is lenne epiteni is,
butort is venni.
De inkabb belenyugszik a
regi hazba, regi butorba, ha
arrol van $40, hogy ujabb fol-
Diet, joszagot szerezzenek.
Es ICY van ez jol. Az uj fold,
vi joszag meg novel; a vagyont,
a haz, butor holtt6ke.
Es toleg megnyugszik, mikor
elmeseltem, hogy az 8 hazater-
Tux utan - Ok 1882 kora tava-
szan j0ttek el Amerikabol, ami
utan kovetkezett meg a de-
presszio melypontja a banya-
videken, - hany jobaratjuk-
max csaladja szorult ARA, hogy
kozsegelyb6l tengessek eletii-
ket.
8 meg a j6 vilagra ernlek-
SILK, naluk sohasem volt SEM
miben hiany.
Ejszakara is ottmaradtam
naluk, hogy egyiitt oriiljek egy
amerlKaS magyar cSaladdal, a
Xix boldogok, elegedettek, a
hknek mindeniik meg van, a
mire csak sziiksegtik lehet.
Es Simon >Menyhertnek mem
kell tobbe felni, hogy 6sz a
haja, hogyha n1unkat keresve
mem valik be az orvosi viziten.
hogy lezarjak a banyat Is f6-
leg mem kell rettegnie a bAnya
gyilkos k0vet6l Is mas szeren-
csetlensegekt6l, amik a ba-
nyaszra minden pillanatban
leskel6dnek.
Simonek boldogok es csen-
des esteken, boldog vasarnap
delutanokon sokat emlegetik a
regi himlervillei magyarokat.
Es gondolnak a Mcveigh-ben
maradt csaladokra is, akikt6l
elszakadtak, de akikre mindig
szeretettel gondolnak.
Es altalan udv0zOltetnek
minden ismer6siiket, baratju-
kat szerte nagy Amerikaban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17

/ Delelott 10 ora volt, mikor a
vonat a fehergyarmati allomas-
ra beert velem. Kocsi: nincsen.
Munkaido van, a gazdak kint
dolgoznak a mezokon. Autot
lehetne fogadni, Greg, nehezen
p0fog0 gepet, de fantasztikus
arat kernek a fuvarert. Neki-
vagtam tehat gyalogosan az
utnak.
Pedig szornyen sutott a nap,
izzadtam mar akkor, mikor
meg a fehergyarmati fouccan
jartam. Nagyon hosszu kis va
ros Fehergyarmat.
Egg ora alatt ertem Simon
Menyhertekhez, akik Nabrad
el6tt felkilometernyire laknak
egy gyonyoru kis birodalom-
ban. AIT is irhatnam, kis pa
radicsomban.
Simon Menyhertek nekem
regi, hUseges barataim. Simon
Menyhertek is oft eltek abban
a kentucky faluban, amely en-
gem 0r0kre boldogtalanna tett.
Ahonnan mar kilenc eve elke-
rultem, de amely ma sem hagy
engem nyugodni. Es ugy er-
zem: mig az utols6 kappa fold
ram mem kerul, en- mindig az
elvesztett alomvarost fogom 81
ratni.
Amikor belepek a konyhaba,
Simonne egyediil van. F6zi a
jo ebedet a csaladnak. Mem is
mer meg. De mikor megmon-
dom a nevem, k0nnyes lesz a
SCENE es en- is erzem: homalyo-
sui latasom.
A hiiv0s szobaba tessekel.
Ahogy az ajt6t kinyitom, a
falra tekintek. AIT hiszem k6ve
meredek. Himlerville josagos
Greg Vilics bacsijanak megna-
gyobbitott fenykepe mosolyog
a falr6l ream. Mintha AIT mon
dana:
- listen hozta hozzank. Lat
ia, lit vagyok a lanyomnal. Az
unokak k0z0tt.
Es biztosan oft is van Vilics
bacsi lelke a Simon csaladnal,
csak a teste maradt a himler-
villei temet6ben.
Simonne nem gy6z a regi
Himlerville lakossagara kerdez-
getni: Domokos Joskaekra, a
xix keresztvizre tartottak a
Joska gyereket, aki mar derek
kis legeny; meg a tobbiekre,
mindenkire, akik oft eltiink az
elveszett alonnvarosban es akik-
kel, ha mem is k0t benniinket
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
MECDOBBENES AZ INDUSTRIAL
WORKERS ORDER (''Iv0") TAGJAI K0zT
Mi lesz az Two" tagjava ha pogarlevelet nem kaphat
max? - mi lesz azokkal akiknek polgarevele eseeg
elszedhet birosag? Aki nem polgar az egyel0re XII
van zarva az aggkori segebbo. AZ is banta rende
sebb "Ivo' tagokat, hegy penzuket szervezetek
let0resere hasznaljak

hasznaljak
hogy polgdrai legye1aek ennek
q h1sdnGk.
A tagsdg naegd0bbenesenek
egg nadsik Okla az a leleplese-
sink Uolt, hogy az "Iv6" pen
set a n1unkds-sservesetek le-
t0resere hasSadljdk.
| Tizezreket fizetnek XII a biz
tosito egylet penztarabol even
te a hivatalos lapoknak, az
vi Elorenek, amely ezt a penzt
ARA hasznalja, hogy a leg
nagyobb magyar szkeb-nyom-
dat tartja fem az orszagban.
Vannak szervezetlen magyar
nyomdak, amelyek egy-ket
nyomdasz tulajdonaban van
max, amelyeket hat lehetetlen
a jelenlegi szabalyok mellett
szervezni, eek azonban a be-
csuletes "open shop"-ok, anne
Ilyek mem ellensegei a szervezet-
mex.
Az vi Elore hatalmas nyom-
daja azonban be volt szervez-
We, de oman a szervezett
nyomdaszokat kirugtak es a
helyeiket megtoltottek szkeb-
ekkel.
Az "Iv6" tagsaga melyseges
szegyennel ertesult rola, hogy
tagsagdijainak egy tekintelyes
reszet ennek a szkeb nyomda-
max adjak, ami altal minden
"Ivo' tag aruloja lett a mum
kas-szervezetek ugyenek.
Az ''Ivo'' tagjai mem csodal-
kozhatnak, hogy ilyen furcsa
helyzetben talaljak magukat,
hiszen kommunistak mindig
ellensegei voltak a szervezetek-
mex es az vi Elore csak azert
tamogatta latszolag a CIO-t,
hogy azokat kommunistakkal
megrakja es belilrol szetfurja.
Az Industrial Workers Order
tagjai azonban mem gondoltak
ilyen messzire, Ok a hangzatos
jelszavak utan indultak es mem
torodve a lepcsozetes, tehat
MINDEN EVBEN EMELKEDO
tagsagdijjal, csatlakoztak a ra-
dikalis egylethez.
Most aztan az a veszely fe-
nyegeti oket, hogy soha mem
lehetnek amerikai polgarok, a
mely ,esetben soha aggkori Sc
gelyt vagy segely munkat mem
kapnak es azonkivul abban a
helyzetben talaljak magukat,
hogy joggal lehet az egyesulet
minden tagjat a szervezet aru-
lojanak nevezni.
Ami a szervezet hatbaszura-
sat illeti, azon meg tudnak Sc
giteni a tagok es remeljuk,
hogy meg is teszik, inert mem
hihetjuk Ell, hogy az "Ivo'
MINDEN TAGJA ellensege es
aruloja lenne a munkas-szer-
yezetek ugyenek.
Akik viszont ugy erik, hogy
Ok a tagsagdijaikat mem a seer
vezetek letoresere akarjak for
ditani, azok azonnal lepjenek
akcioba es intezkedjenek, hogy
a szkeb shop-tol a tamogatast
megvonjak, vagy azon AIT seer
vezzek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
A UMWA KEMENY SCENES
LAPJANAK JUBIEUMA

A United Mine Workers of
America Anthracite" Tri Dis
trict nev alatt Hazletonban
egy hetilapot ad XII, amely
most iinnepelte fennallasanak
huszadik evfordulojat, egy 48
oldalaS szam kiadasaval.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17


allamat nyomorgatta, alaposar
racafolt ere a felfogasra. Ra
ebredtek a tudosok, hogy mem
csak a szIletes el0feltetelei
amelyek kozott a teljesen egesz
seges szul6k a legfontosabbak
hanem mas feltetelek is van
max, amelyek a jovo nemze-
dekenek eletkepesseget befo.
lyasoljak.
Eek k0ziil valok a kovetke-
zok:
A hianyos taplalkozas, a
rossz lakasviszonyok S a ne
lesi rendszer sulyos hibai.
Csak latszolag vi ez a felfe-
dezes. J. B .Haldane egyetemi
tanar a multi tortenelmebe te-
kintve, most ext kerdezi:
= Mi volt az Okla annak,
hogy a testre sokkal er0sebb
torokok, akik nsgyobb joletben
eltek, sot a t0bbsz0ros hazas-
sag hivei voltak es a legszebb,
legfejlettebb, legegeszsegesebb
noket valasztottak hazastar-
suknak, egvszeriien elsatnyul-
tax az altaluk elnvomott, XII
zsarolt, leigazott ormenvekkel
es zsidokkal szemben, akik egy-
re kulomb utodokat hagytak
ha'ra' q
Haldene tanar ezt a hianyos
torok nevelesnek tulajdonitja
Felfogasa szerint ketsegtelen
az, hogy amelyik nemzet mem
tud utodainak boseges es a
celnak megfelelo taplalkozast
ADM, amelyik mem tud a eyer
mekek reszere megfelel6 ott-
hont nyujtani, az ell fog sat-
nyulni. De meg jobban elsat-
nyulnak annak a nemzetnek
gyermekei, ahol a neveles rossz
A tudomanyos vilag most is
met olyan elmeletet allit fel,
amely mem fog celhoz vezetni,
Az allamhatalomra akarja tol-
nj a j0v6 nemzedekenek iigyet
akkent,. hogy a hazassagokat
eloszor csupan eugenetikus ala
pom engedjek meg, tehat orvo-
sok mondjak meg e16re, hogy
XII kit vehet hazastarsul es az
utan a szuletend6 gyermekek
felol szinten az allan condos
kodjek. Az allan etesse 6ket
az allan adjon nekik megfele-
10 lakast es az allan nevelje
6ket maga szajaize szerint.
Az orosz bolseviki kormany
megproba balkozott mar ezzel Is
az egesz vilag tudja, hogy a
kiserletnek mem volt sikere. Es
mem lesz sikere sehol a villa
gon. Mem abb6l az okbol, amit
Hershey tanar allapitott meg,
amikor myers 6szintesegge]
mondotta:
- A legt0bb gyermek mem
szarmazott t0rvenyes hazas-
sagb6l. Mines ereiben annak az
embernek a we're, akihez anyjat
a hazassag k0teleke k0ti.
A. paroknak tudomanyos ala
pom val6 0sszevalogatasa tehat
, +, hiabaval6, ha a gyermekek ve-
renek vizsgalata ait mutatja,
hogy hazassagon kivuli viszony
Dol sziilettek. AIT mar igazan
mem lehet elerni, hogy a ha-
zassagtores megt0rtente el6tt
az erdekeltek orvosi vizsgalatra
Jelentkezzenek es megkerdez-
EEK:
- szabad-e nekiink eugene
tikailag hazassagot t0rniink?
A nagy kerdes megoldasa te-
nat visszaver6dik a gazdasagi
terre, oda, ahol Karl Marx sze-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-17
4 SZENNAGYKERESKED0K
ELN0KE UJRAVALASZTVA

AZ amerikai szennagykeres-
kedok orszagos konvencioja a
Cleveland Cliff Iron Company
fejet, A. D. Carlton-t ujra elmo
keve valasztotta ket eyre.