Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-06-18
Drama starobylych americ-
kych civilisaci.
F.. L.. I. S..


tivne uznana "a samostatnou
pevninu, zacala Sc Europa do
hadovati, jaky byl asi pravde-
podobny pdvod zdejsich domo
rodcu. We shode S nabozen-
skym duchem tehdejSf dolby
bylo resent teto zahady hle-
dano V. hebrejskych tradic1ch,
naznacuj1cfch, re Indiani jsou
potomky "ztracenych kmend
Israele". T1mto vSak dohady
neskoncily. Nekteri Tide po-
cali s~patrovati podobu pyra-
mid a chramG StTedni Ameri-
ky a Mexika S podobnymi stav
bami starobyleho Egypta a In
die. JIM sc domnivali videti v
nekterych zvycfch Indian1 sto-
py byvalych FenicanG a RekG.
Nebylo takrka zadne civilisa-
ce V Europe, ASH a niAfrice,
jlz by nebyl prisuzovan vliv ma
pocatek c~ivilisace Indiann.
l. Nasledkem naprosteho ne
dostatku autentickych al ko-
loValy svetem poslednf ctyri
stolet1 n~ejrozmanitejsi, casio
fantasticke pTibravene baje O
americkych Indianech. Mezi
mimi byla proslavena povest o
"ztracene pevnine" Atlantis,
povest pc prve zm1nena Plato
mem, a romanticka tvrzen1, re
domorodci pobrezn1ch indian
skych kmenG = Carilove a
San Bias = krizovali Atlantic
ky ocean We svych kanolch,
vydlabanych z cedrovych kme
nj, jiz celia stolet1 pred tim,
nezli bill badatele Novy svet
objevili.
Modernf archeologie mnohe
z techto bali definitivne zamf-
tia, ale i pres to nem1ze dosud
urciti, jak dlouho obyvali In
DIAM Ameriku pred tim, nez
il Kolumbus objevil. Cetne ar
cheologicke nalezy posledni
dolby naznacuj1, re pGvod a.
merickych IndianG .je nutno
hledati We starsl minulosti, nez
Sc ucenci drive domnfvali.
Ones sc vseobecne souhlasi s
narozem, re Severni Amerika
byla zalidnena re severovy-
chodn1 Aisle. Poole nekterych
odhadG zili Indiani v Americe
jiz pred $4,000 Lefty.
Okupace Noveho sveta byla
nepochybne zapocata lovci a
pokracovala pc celia stoleti. V
posledn1ch letech byly objeve-
ny stopy takovehoto stehovani
We velkem mef1tku ma zapad-
mich planinach a podel vychod
n1ho okraje Rocky Mountains.
Zde archeologove nasli vedle
koster dnes uz vyhynulych
zv1fat i starobyle kamenne ma
stroje, uzfvane davnovekymi
lovci Noveho sveta. Tyto zbyt-
ky jsou dnes znamy jake kul-
tura Folsom. Cd tehdejsich
dob = nejmene pred desfti tt
s1ci lety = al pc den "objeve-
nj" Ameriky Kolumbem, byl
Novy svet jevistem, ma nemz
Sc odehravalo drama americ-
Ike civilisace.
Jak dlouho Install predci
dnesn1ch Indian1 vyhradne
lovci, nen1 znamo; nenf vsak
pochyby, re to bylo nekolik tt
s1clet1. Teprve rozvojem re
medelstv1 dostali Sc americti
Indiani ma praVou cestu Ike kul
turn1mu pokroku, vyvrcholiv-
s1mu pOzoruhodnou civilisaci
MayG a mocnou r1S1 InkG.
We stTednf Americe dosahli
nejvyss1 civilisaci Mayove, je-
.jichz cetni potomci zijf al do
dnes ma poloostrove Yucatanu
a V Guatemala. z nizsf kultur-
nj 1rovne, zalozene ma zeme-
delstvf, IDA sc mayska civil
SAGE vzkvetati podivuhodne
rychlym tempem. Mayove sta
vi obrovska mesta z kamene
krasne a pracne vy~tesavane-
no, v~ytvareji jedinecne ume-
lecke predmety z nefritu a hill
ny a vypracovavajf skvely ka-
lendarn1 system. NejdGlezi.
tejsi data, zaznamenavan5
Mayi v kameni, jsou dnes nej.
lepsl pomGckou pri lusten1 slo.
Ute starobyle historic Novehc
sveta. Asi 800 let pred Kris.
tenn prem1stilo Sc centrum
, mayske civilisace z JIM Qua
temaly do severn1ho Yucatanr
kde vznikla takova mesta ia
: ko Chichen liza.
Mayove Noveho sveta jsol
vs1m pravem pTirovnavani
RekGm sveta Stareho, nebo1
Io11 yooS1- 1,1&11