Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-05-14
RHINE.

sku, ktery Sc jmenuje Nasz
Przeglad'. Cely pokus skon-
Gil tim, re pouze okna budovy
tiskarny a redakce byla roztrf-
stena. Policie zatkla jednoho
mladika, kdezto dalS1m dvema
1tocnfkdm Sc podaTilo ut6ci.
= Francouzsky premier Lee
on Blum informoval skupinu
socialistickych poslancG, re
jest ochotenr uvazovati O znaci-
onalisovanf pojistovnictvf We
Francii, jestlize tom Dude
pevne podporovan lidovou
frontou, ktera no dosadila v
cello francouzske vlady.
Toto premierovo prohlasen1
pTiSlo pc navrhu ma postatnen1
francouzskych zeleznic, ktery
podal financnfmu vyboru po-
slanecke snemovny ministr fl
nancf Vincent Auriol. Ten pro-
zat1m vlastn6 jen oznamil, re
vlada prebfra kontrolu mad re
leznicemi, ktere jsou dplne
prodluzene.
Pred tim jiz francouzska Via
da rozhodla pTevziti 1plne We
svou sprawl tovarny ma zbran6
a ma strelivo. PTeb1rani tech
to zavod6 Sc jiz provadf a bu-
de to jest6 nejaky cas- trvati,
neil tento pTevod Dude moci
byti provedent do vsech po-
drObnOst1.
V Lucemburku bylo do
paden znamy a dlohou hleda-
ny vyzv6dac 41lety Holandan
Henri de Wallestein. Byl do
praven ma francouzskou hrani-
CT, kde byl odevzdan bezpec-
nosti V Mondors-les-B ains.
Francouzsky tisk mem vidi
jednoho z nejnebezpecn6js1ch
vyzv6dacG, ktery prosel celou
Evropou a byl marn6 hledan
pc SVEN dt6ku z galejf z Qua
yan6. Nynf jsou o mem znamy
z vyslech6 vsechny podrobno-
sti O jeho zivot6. jake 2Olety
student l6kaTstvf ma haagske
universite sc dial najmout tu-
reckon vyzv6dacskou sluzbou
do francouzskych legi1 V Ma
roku. Crystal atentat ma kolo-
nialnfho generala Gourauda a
20 nezdaru uprchl z francouz-
ske cizineck6 legie. Byl chy-
cen V Syrii a dopraven k SOU
du do Marseille. V roce 1922
byl dosouzen dozivotne ma ga
leje, kde pobyl jen dive l6ta.
Roku 1924 uprchl strazfm v de
sti kulek a dostihl brazinskeho
bFehu. " Brazilii I'll do roku
1926, kdy byl znovu zatcen a
vracen do galejf, ale brzy ma to
uprchl pc druhe.
Dostal sc konecne do Evro-
ply a byl znam zahy bezpec-
~nostn1m 1TadGm ma Balkan6, V
Jugoslavii, Svycarsku, Ne
mecku a jinde. V zahadn6
funkci projel stokrat Evropou
a zm6nil desetkrat sve jm6no.
Francouzska policie marn6 no
cht6la dopadnOut. V roce 1885
stal sc V Rumunsku obetf ha-
varie auta, ktere Sc roztT1stilo
O strom. Wallenstein byl tezce
zranen ma mise. Cd toho casu
trpel ochrnutfm a pohyboval
Sc s nesnazemi. Ztratil sve BY
vale styky a bloudil jake tulak
pc venkove, az byl nahodou
dopaden.
= Vydavatelstv1 Mussolini-
no listu Popolo d'Italia test Sc
"vyhodam", kter6 jim must
kazdy americky list zavidet.
Nejen, re Popolo d'Italia do
stane nejdrfve vsechny dGlezi-
t6 zpravy O zmenach vladn1
politiky nebo O dGlezitych vlad
mich oznamenfch, ale fasistic-
ka vlada soucasne naT1di vsem
ostatn1m listGm, ably otiskly o.
znamenf: Popolo d'Italia pTi-
naS1 dGlezitou dvahu O tako-
VEN a takovem pfedmetu.
Ostatnf casopisy nesm1 otis
kovati ami citovati z podobne
1vahy drive neil nasledujfcf-
no dine, procez kazdy zvedavy
ctenaT radeji koupf Popolo d.
Italia, neil by cekal. A dru-
ny den vsechny listy must uni
nenou 1vahu otisknouti S uve-
denim pramene.
NejhGTe je. postizen konku-
rent II Popola casopisu Corrie-
re della Sera, kdysi povazova-
ny "a nejleps1 italsky list. Ne
jen, re must We SVEN liste upo-
zornit ma "solokapra" II Popo-
la, ale druhy den no must otis
knouti a delati mu dostatec-
nOu reklamu.