Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-07-16
nimalni mzdou a stejne zvyse-
nj delnlk1m, kteTf mali mzdu
mad minimum.
BOZ proti nasim nepFatelGm
rise hmyzu.


why, ohrozuji nase zdravf, a
kdybychom Sc ma chvfli vzdali
sveho 1porneho boje proti MIN
hned by sve kralovstv1 ma mas
1kor rozs1rili.
Veda nam Size vlozila do ru-
kou income zbrane proti MIN,
ale mali mas BOZ byti 1cinny,
must byti nepfetrzity. Vylohy
s MIN spojene nejsou male. Ne
byt federalniho pracovn1ho
programu, ktery postavil do
rad bojovnikG sve pracovnfky
WPA, bylo by Sc v poslednfch
letech, letech deprese, nedo-
stavalo jak pence, tax i pra-
covn1kG.
Pracovn1ci WPA "rozprasu-
JI' jed ma cvrcky v Idahu,
"koupajf" v jedovatem rozto-
ku zavsiven6 ovce a klfstaty
napadnuty dobytek v Texasu,
a p~rofezavajf v New Yorku,
Massachusetts, a v jinych sta
tech stromy, snazice Sc zabra-
niti sfren1 z Evropy sem zavle-
Gene choroby jilmd. Spaluji
kobylky We Wyomingu, bran1
postupu argentinskych MIRA
vencG V Mississippi. Vyznam
jejich prace, jak Sc jew v "a
chrane 1rody a ochrane zdra-
vi, je pfflis dalekosahly, nez a.
by no bylo mono odhadovati
V dolarech.
Posledn1 rok zabyvaj1 Sc far
mari, dostavaj1c1 podporu, pro
jektem huben1 cvrck6 We sta
tech Idaho, Nevada, Washing
ton a Utah. Zachranili tax u
rodu celych okresd pred tfmto
drobnym neprftelem ,ktery ma
pada kukuricna pole s RICHLY
mi a zhoubnymi nasledky.
We Wyomingu, kde kobylky
jsou p%ficinou jeste vetsi zkazy
neil cvrcci, bojujf prot MIN
p%racovn1ci WPA ma velmi siro-
Ike fronte. Hubi kobylky tim,
re sypou jejich cestu jedem
%napustene otruby. Tento zp1-
sob je bohuzel 1spesny jenom
z casti, nebot kobylky uni l6-
tati, a veda nenasla az dosud
metodu, jak zaraziti postur
techto letaj1c1ch mracen chou
by.
Ma Floride, V Louisiana a v
Texasu, kde Trad Bureau OF
Animal Industry porada kan
pane prot klfstatIm a ovcfm
vs1m jiz cd roku 1906, poma.
haj1 pracovn1ci WPA prohlid.
kou a koupan1m dobytka.
O~bycejn6 klfste pTenasf skvr-
nifty tyf, vyskytuj1cf Sc V Roc.
ky Mountains, ktery je Glove.
ku osudny. Toto kliste obje.
vuje Sc V posledn1ch letech We
vzrGstaj1c1m mnozstvf i We sire
doatlantickych statech. Ma pre-
jektu jeho vyhubenl pracuje
Sc "a pomoci WPA We stated
Delaware, Maryland, Virginia
a District of Columbia.
Jiz osmasedesat let pdsob
bekyne velkohlava ohromnt
skody ma ovocnych i lesnfcl
stromech pc vesch severn1ch {
stTedoatlantickych statech. 4
Ijej1mu vyhubenf postal ento
mologicky Trad malou arma
du nouzovych pracovn1kG, kite
Fl ma temer 2,OOO,O 600 akrecl
zamorene pGdy pokaceli 25,
400 znicenych stromG, postT1
kali 151,40O akr1,na nichz by
10 mono stromy jest6 zachra
nit, znicili asi 16,00O,000 la
rev a 5,493, 900 chumacG vail
eek. Ma hubeni tohoto skodli
veho hmyzu povolila FERA
WPA 4,1O8,25O dollarn v pc
sledn1ch dvou letech.
Nouzovi pracovn1ci proSl
tez 5000, 900 akry novoanglic
kych les1 a nicili v Mich pavu
cinove site "brown tail moth"
IIjehoz housenka nic1 jablone
plane tresne.
Bavln1kova pole Arizony
Floridy tez1 z kampane prot
hmyzu celedi Curculionidae
We statech severovychodn1ch {
! We statech lez1c1ch u Velkycl
jezer prohledli pracovnlc
WPA $4,000 akrd osazenycl
kukufic1 a zjistili, kde urods
nejv1ce trp1 hmyzem, kterJ
sem byl zavlecen z Evropy
Zapadnf Virginie ma proJek'
ma odstranovanf zvlastn1ch ma
dord ma listech, z nichz Sc Wy
viii plfsen pGsobfcf velke sko'
dy ma jablonfch.
Cd pobrez1 k pobTezf bojuJ.
skupiny pracovnfk1 prot ruz.
nym druh1m sneti a prosli vi
90 ~0X1s X4xX1o ~osonu oEoNy