Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-11-19
Vernost ku statu nutnou.

Ceskoslovenska srepublika de-
vatenacte vyrocf sveho zaloze-
nj, bourliveho dine %. ffjna
1918, kdy nejvyss1 vojensky
velitel prazsky, rakousky ge-
neral Sc v noci probudil a shle-
dial, re mesto je v moci Cecho-
slovakG.
Den, ktery je ceskosloven-
skym ctvrtym cervencem byl
oslaven patTicnym zpdsobem
nejen vladou a ceskosloven-
skym "statnim" narodem, ny
brz take mensinami. Ty men
siny mali d6vody pTipojiti sc k
oslavam, nebot vedi dobre a
take to pripoustf, re je s mimi
lepe zachazeno nez v kterem-
koliv jinem evropskem statu,
ktery menSiny uznava.
Pres to vsak, re je S mensi-
Mani zachazeno v~elkomyslne,
z1stava faktem, re nejhlavnei-
81 z mich a to Nemci, MadaTi a
Polaci, kteTi d~ohromady tvofi
25 procent obyvatelstva, by Sc
radeji pTipojili k statGm svych
narodnosti "a hranicemi. Jiz
ia skutecnost,z re tyto staty hra-
nic1 S Ceskoslovenskem, je
zdrojem novych nadej1 a ne
klidu mezi mensinami, stejne
jake pokusen1m pro sousedn1
staty, ably Sc m1chaly do vnitf-
mich zalezitost1 Ceskosloven-
ska.
Takova je situace, pred nfz
je v dvacatem roce sveho trva-
nj postavena ceskoslovenska
vlada a hlavne jejf president
DIR. Benes, ktery je jednim re
zakladatelG tohoto statu. Dva-
Get rokG nenf pf1lis dlouha do
ba v zivote statu a jeste nynf
zije generace, ktera prosla re-
voluci, ktera S takovou rychlo-
stf a drasticnosti zmenila O.
vladane ma vladnouci.
Hlavn1m 1kolem Ceskoslo-
venska ie resent takovym zp1-
sobem vzniklych problemd.
Jest-li re Dude lie mensinove
problemy rozTesiti kdekoliv
ma svete, tax sc tax stane v
Ceskoslovensku, ktere je zasl1-
beno heslu sveho Osvobodite-
lie: Jez1s, ne Cesar.
Toto je take 1kol, kteremu
vlada a hlavne president Be-
mes venuj1 veskerou pozornost
a president je pTesvedcen, re
tato otazka Dude >rozsfrena "a
jeho presidentskeho obdob1.
z tTf ddlezitych mensin je
nejvets1 nemecka, c1tajfcf ma
100000 dust. Byla vfazena
do rance statu, protoze Ella
ma 1zem1 kralovstvf ceskeho
jehoz je Ceskoslovensko prav-
MIN nasledn1kem a konecne
proto, re novy stat potfeboval
pffrodnf ~pevnosti pohofi Sudet
ably sc ubranil prot Nemecku.
100000 Polaky v tesfnske O.
blasti, bylo prideleno k Cesko-
slovensku vzhledem k uhelne
panvi a je jich pTflis malo, nez
ably mohli byti ddlezitymi. Pol
sko je ovsem primo zneuz1va k
umelemu udrzovani sporu s
Ceskoslovenskem, kterym 81
chce Polsko zachovati volnou
ruku v pffpade, kdyby Sc neco
stale bratrskemu slovanskemu
narodu.
10000 Madarn pfivtele-
nych do statu z d1vod1, ably
pTivedli Ceskoslovensko k Du-
naji, znamena mnohem vaznej
81 problem hlavne Sc zfetelem
k rychlemu madarskemu zbro-
jeni. President Masaryk jed
nou nabidl pohranicni zmenu
vymenou "a jine vyhody, ale
madarske mensiny v Ceskoslo-
vensku, Jugoslavii a Rumun-
sku jsou jakymsi cementem,
ktery udrzuje pohromade Ma
lou dohodu.
Zarazeni techto mensin do
hranic Ceskoslovenska je pro
Ceskoslovenskou vladu hoto-
wynn chem, O kterem Sc media
.jednati. Cechoslovaci jsou Cd
hodlani bojovati do posledn1ho
dechu ably zabranili jakekoliv
zmene, ktera by ohrozila "a
klad trvan1 jejich statu.
Mensiny Sc proto must sml-
riti Sc sym osudem, re jsou ne
odlucitelnou casti stau v nemz
zijl a odplatou "a svou loyalitu
a spolupraci Sc staten, mohu
pouzfvati who'd a pray posky-
ceskoslovenskou de-
mokraci1.
V tonic stanovisku je presi-
dent Benes podporovan skutec