Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-06-11
Resent stavebniho problemu.

svedky dosud nev1daneho sta
vebnfho ruchu, ktery by Sc SOU
casne stall i castecnym resenfm
dosud existuj1cf ~nezamestnano-
sti. V pTedloze jedna Sc pre-
devS1m o opatTen1 Tadnych O.
bydl1 pro ty vrstvy naroda, je-
jichz pT1jmy nejsou v pf1tom-
nosti dostacuj1cf ma zakoupeni
vlastn1ho domku, ami ma place
nj cine "a slusny byt. Uzako-
nen1m pTedlohy by vladn1 po-
kladna zplnomocnena vydati v
dobe ctyr let obligace do vyse
$1,000, 900. z teto castky
poskytovala by pax vlada pGjc-
ky obecn1m, okresn1m a stat
MIN stavebnfm autoritam, jez
by Sc uvoliy staveti domy s by
ty o mike cinzi. V jedne staff
predlohy jedna Sc O poskytova-
nj rocn1 subvence We vysi az do
100000 pc dobu ctyT let
ma udrzovan1 cinzi ma mike d
rovni, asi sesti dolar6 mes1cne
"a kazdou m1stnost.
Zkusenost pry pine demon
strovala socialn1 vyznam sta
vebnich projekt1, uskutecno-
vanych pod dozorem federalni
vlady. Cele planovane oboe
byly vystaveny federaln1 VIA
dou pro prGmyslove delnfky a
zamestnace, pracuj1c1 v mimic
mich tovarnach, jiz dobe sve-
tove valky. 70 stavebn1ch pro-
jektu bylo uskutecneno nakla-
dem SITS, 100000. Vesnice ja-
kymi jsou ma pr. Buchanan v
Chesteru, Pennsylvania, a Sea-
side byly vedecky planovany
drive, neil Sc zapocalo S jejich
zakladan1m. Domy Sc sirokym
prGcelfm nepotfebovaly Fad
nych postrann1ch ulicek, a i
pres to bylo v kazde m1stnosti
dosti slunce a vzduchu. We sta
vebnfm planu bylo postarano O
vsechna zar1zen1 dGlezita pro
zdravy fysicke, socialnf i inte-
lektualn1 zivot. Amerika pod
nikla tax prve vladni kroky We
stavbe modernich pflbytk6 pro
sve obyvatelstvo.
Povalecna doba bohuzel toto
hnutf slime zpomalila, i kdyz
zde byla potreba asi milionu a
ctvrt novych obydlf. Byli to
soukrom1 podnikatele, kteff Sc
podjali 1kolu teto potrebe wy
hoveti. We vzniklem staveb-
MIN ruchu rozhodovala vsak
sp1se rychlost a z nj plynouci
zisk neil blaho naroda. Anne
rika nasledovala pT1kladu po-
valecne Evropy a neposkytova-
la vladnf podporu ma stavbu &c
lych blokG modern1ch cinzak1,
Heslo, kterym sc V dobe nej-
vets1ho povalecneho blahobytu
ohaneli rGzn1 politikove, "dva
automobily v kazde garazi",
naznacovalo nazory zdejsfho Q
byvatelstva o spatnych pod
minkach We smyslu: "Nalozte
rodinu do AUTOMOBILE a uprch-
nete z domu!"
Zajem O systematicke budo-
van1 obytnych domu vzkr1sil Sc
opet "a dolby deprese. Podne-
tenn byla vlastne snaha nalezti
praco pro nezamestnane. A
tax v cervnu 1888 ocitame Sc O.
pet uprostTed stavebn1ho ru-
chu: celia mesta pro prdmyslo
We delnictvo, podobna angli-
ckym Garden Cities, vyrGstaji
ma periferi1ch velkomest, "a
tim CO Sc t. Nv. Subsistence
homesteads" buduj1 ma venko-
We. Housing Division pri Pu-
bile Works Administration O.
bratilo svGj zretel ma spinave,
prelidnene casti 81 americkych
NEST. Podnikatel1m, kteTf by
Ii ochotni spokojiti Sc S malym
ziskem, byly poskytovany pGjc
ky ma stavbu obytnych domG
pro lidi S malym pffjmem. W.
sledkem nejvets1ho projektu
tohoto druhu byly Hillside
Homes v New Yorku Sc 4.948
m1stnostmi. V temze meste
byly Ten Eyck Houses We
Williamsburgu nejvets1m sta
vebnfm projektem WPA. Do
my, vybudovane ma "a akrech,
nahradily dvanact blokd mex
dejs1 zanedbane mestske ctvr-
ii. We dvac1ti ctyTposchodo-
vych domech bez zdvize MALE
"a Sc 5.678 m1stnost1, .pronaji-
manych prdmerne "a $3.50.
V teto polozce je zahrnuta
uz i elektrina ma sv1cen1, tope-
nj a chlazen1. Vsechny mist
nosti je mono Tadne vetrati a
do vsech pride nekterou dobu