Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-02-19
z KRUHu PRACE.

$1,000
mzdy, a oddeleny projev Knud
senGv, ktery prohlasil, "A ted
Sc Ease pustme do delan1 auto
mobilG", a jenz tovarnu zastu-
poval V 8-denn1ch jednanich,
otevfraj1 opetne praci 50 zavo-
dG General Motors, "a nasle-
dujicIch podm1nek:
Vsichni deln1ci Sc vratili ku
svym dzabGm "a nejvyss1ch
mezd kdy placenych V auto
mobiln1m prdmyslu.
General Motors uznavaj1 u.
A.W. uni pouze pro jejf cleny,
a pc sestimesfcnf "~probacn1"
obdobf budou vyjednavati pou-
re S jinou organizovanou sku-
pinou delnictVa, pokud k tomu
n~edostanou schvalen1 guy.
Murphyho CO zarucitele prf-
m6Ti.
Unie provede vyklizenl vsech
tovaren drzenych ''vysedavac1-
mir stavkaTi.
Korporace ustoup1 cd vSech
injunkcnfch T1zen1 a soudn1ho
stihani vysedavaclch stavkaT1
a predakG pro drzen1 majetku
Gen Motors.
Unie a korporace zacnou V Il
terry podrobna vyjednavan1 k u
rovnanf pozadavkG unie "a
zruSenf prace cd kusu: 80 no.
dinny pracovn1 tyden a 6 bod.
den; minimaln1 mzdu; senio-
ritni prava; spolecnou domlu-
WI O zrychlen1 produkce.
B6hem vyjednavanf unie ne
vyhlasf zadnou stavku.
Vsichni stavkujici, vcetne
vysedavacG, budou watt zpet
do prace bez nejake pfedpoja-
tOsti.
Behem vyjednavanf spoiled
most Sc zavazuje, re nebude CT
niti zadny natlak ma deln1ky, a
unie Sc zavazuje, re nebude Ii
skavati move cleny ma majetku
tovarny. D6lnfci sm1 nositi sve
uniov6 odznaky pri praci.
Stavka byla prvn1m obrov-
skym konfliktem V automobile
MIN prGmyslu, a necitaje O.
hromne skody ma uslem obcho-
du automobile, stala take del
milky ma skoro million dol. den
ne ma ztracene mzde, pc dobu
CV6hO trVSnf ID dni1
Pc dosazen1 pT1meT1 V au-
tomobilnf stavce vyslo do We
Tejnosti, re Packard Motor Co.
povolila zvJ5enf mzdy o 5 ct.
ma hodinu svym d6lnfkGm, a re
General Motors Co.. naTfdila
svolanf svych $4,000 zamest-
nancG dc -prace v pondelf.
Zvysenf platu u Packard Co.
Sc dostane asi 1850 delhi
kim pracuj1cfm Poole casu.
Vyssf mzdy, kter6 vstoupf V
platnost cd ned6le, zvys1 vypla
ty u t6to automobilky asi O
100000 rocn6. Je to druhy
pridavek povoleny We tfech me
slcich. Prvnfho zvysen1, 5 ct.
ma hodinu, a pc $40 mesiGn6
vsem S platy meme nez 5000, Sc
dostalo zam6stnancGm Pack
ard IA. list. Ona zvysen1 bu-
dou rocne ciniti $780, 900.
PTfdavky cinfci asi 10 proc.
mzdy byly povoleny zam6st-
nancGm General Motors a
Chrysler spoil. U prve tovarny,
zvySen1 5 ct. ma hodinu, Dude
ciniti rocne 25. mil. dol, u dru-
he pres 10. mil. dol.
Ornament bylo S nadsenfm u
v1tano zam6stnanci Gen. Mo-
tors, mnozf z nichz byli 80 az
so dnf bez prace. Ash $1,000
d6lnfkG bylo povolano do pra-
ce V Chevrolet zavodech We
Flintu, Detroitu, Bay City, a
Saginaw, Mich; Toledo, O., a
Muncie, Ind. Skoro 1900 by
10 povolano do Buick divise We
Flintu, a jinych 1000 do Che
vrolet stamping tovarny v
Grand Rapids, Mich.
We Fischer Body tovarne V
Clevelandu, o., 1000 d6lnfk1
bylo zavolano do tovarny, kde
jim bylo oznameno, re prace
zacina V pond6l1. Cd same
chv1le vyklizen1 zavod1 vyse-
davac1mi stavkaTi, vydrzova-
c1 Getty horlive pracovaly ma pri
praven1 dflen i strojG ku obno-
venf prace pravidelnym cho-
dem.
President Roosevelt telegra-
foval sve blahopTan1 guv.F Frank
Murphymu v Michigan "a pro-
vedenf pTfmeT1 We velke auto
mobilnf stavce. V jeho zvesti
Sc prav1:
Pfijmete srdecn6 blahopranf