Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-03-19
z WASHINGTONU.
President Roosevelt

kou sluzbu pc porade S Ia
jemnikem Hullem a gen. post
mistrem Farleyem. Zmeny
mali byti oznameny asi pc rs.
bTeznu, kdyz president Sc vratf
z prazdnin V Hot Springs, Ca,
kde ieho 1silim byla zalozena
ozdravovna pro nemocne Diet
skou paralysou.
We Washingtonu jest pra
covano ma novem programu,
ktery by ucinil federaln1 orga-
nisaci WPA, Works Progress
Administration trvalou. Kdy-
by byl u skutecnen, bylo by Vi
&c jak dv6ma milionGm lid1 po-
skytnuto zamestnan1, ale bylo
by to spojeno S vylohami kol
dvou a pGl bilionu dollaru
rocne. Ma planu pracuje adj
ministrator WPA Harry Hop
kins.
V nov6m planu jde O castec-
ne zaopatren1 tech, kter1 ne
mohou nalezti zamestnanl V
zadn6m oboru prdmyslu. Tim
jsou mfn6ni starsi Tide, ktef1
isou Size nejake prace dosud
schopni, ale pr1mysl je pro je-
jich start odmlta.
Administrator Hopkins pla-
nuje zrusenf %nynejs1ho syste-
mu, die n6hoz musely oboe,
kter6 sc uchazely O nejake We
refine prace, zaplatiti jisty dill
nalakdu, S cfmz pry president
souhlasi vzdor tomu, re chce
federalnf vydani die moznosti
sn1ziti. Poole jeho nahledu ma
federalnf vlada pTevzfti veske-
ry naklad, jejz by vyzadovalo
zamestnanf lid, ktefi Sc memo
hou uchytiti V p%rivatn1m "a
mestnani. V tom ohledu S MIN
souhlasi mayorove velkych
NEST i guvern6Ti velikych sta
til, ponevadz velka mesta jake
ku pr. Chicago nenalezaj1 Sc V
takovem financnfm stavu, ably
mohla nesti cast nakladu tako-
vych nouzovych podnikG.
Die Hopkinsova planu ma
federalni vlada podnikati vse
sym nakladem a ponevadz
t9zke konstrukcnf projekty
jsou t6m6T vycerpany, musela
byt nova prace upravena Poole
vzoru nyn6iSf CCC. Byla by to
vetsinou prace, Ike ktere nen1
zapotTeb1 zkusenych remesln1-
XII, jichz Sc pocfna jeviti nedo-
statek.
Vladnf department zeme-
delstvf oznamuje, re letos far
mari We Spoj. Statech mali Eve
lice priznive" vyhlidky ma do
brou 1rodu vsech polnlch plo-
din, pr cemz je take nad6je ma
dobry pT1jem.
Ceny "a farmaTsk6 produk-
ty jsou jiz nyn1 nejvyss1 cd o
ku 1929 a take vyhlfdky ma
%spotrebu pro nekolik pfist1ch
m6sfcu "zdajf Sc dobre", jak
vysvfta re zprav pozorovatelG
v oboru zamedelstv1.
Teple pocasf a jasna obloha
urychlily sadbu a setbu ma il
hu a pomohly farmarGm V il
nych castech Unie, re sve po-
zemky mohli pTipraviti pro jar
nj setbu. Vseobecn6 deste a
prsky z~avlazily i kraje, ktere V
loni trpely suchem. Take sn1h
pTinesl p1de velkou zasobu via
ny We vetSine zapadn1 horske
oblasti.
Vychodne Cd velke central
nj plainly, vcetne kukuficneho
pasma, jez v loni velice utrpe-
10 suchem, je vSude "dostatek
vlahy" v pGde.
Psenice zapadn1 casti hlav-
nfho kukuTicn6ho pasma zac1-
ma sc jiz zelenati. Tam ma 75,-
OOO,0 akrG, coz jest rekord-
nj plocha venovana ozime pse-
nici, jsou letos vyhlidky ma prd
m6rnou, nell jeste lepsi 1rodu.
Sazenf bavlny je jiz V plnem
proudu podel pobTezf Mexic-
keno zalivu a tento tyden "a
Gallo Sc jiz take Sc sazen1m v u
doll reky Rio Grande. We vet
Sine jiznich sekc1 pokrocilo jiz
take uspokojive sazenf kuku-
rice.
Pffjem ma farmach, ktery V
loni dosahl vyse $9,530,000,-
900, mGze pry Sc letos pfiblfzi-
ii rekordu z roku 1929, kdy
farmaTi pTijali celkem $12,-
600, 700, 900, coz byl az dosud
nejv6tsf rocnf prfjem "a far
marske produkty We Spoj. Sta
tech.
DR.. Francis E. Townsend,
zakladatel pensijnfho planu,