Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-10-22
D6lnfk v tOvarn9 b1i

GU, QrOCOZo Sc pOkuSll ZmolllCl
praci. Jiny zamestnavatel mu
nabidl vyssf mzdu, ponevadz
byl velmi zrucny pracovnlk.
Delnik nab1dku tn pTijal, a
vsak v tovarne jej nechteli pro
pustiti nasledkem nedostatku
dovednych muzu.
Tento delnfk prisel jednoho
dine do prace z1myslne opily a
pozdeji kouTil u sveho stroje,
avsak nedocflil tim, ably byl
propulsion. Mlsto toho zamest-
~navatel jej pohnal pred delnic-
ky soud. Dostal naf1zen1, ably
sc vratil do prace a jak bylo
nyni oznameno byl odsouzen k
zaplacenf pokuty 500 marek
$4,000 protoze pGsobil nesna-
re. Kdyby vydelaval nejv1ce
40 az SO marek ($16 az 500
trvalo by to nejmene deset IT,
dnn, ably zaplatil pokutu "a to,
re chtel zmeniti praci.
" roce 1888 Dude Austria
lie oslavovat $50. vyroc1 zalo-
zenf Sydneye. Jiz nyni kona-
il Sc rozsahle prfpravy pro d.
stojnou oslavu tohoto vyroc1,
jez pdsobi mnoha Australia
Mum velke starosti. V austral-
ske v~erejnosti vznikl totiz spor
O to, IDA pfi oslavach ma byti
zamlceno, re prvni australsti
koloniste byli vlastne trestanci
deportovani z Angle. Cleno-
We kabinetu Sc usnesli, ably ia
to skutecnost byla zamlcena,
avsak usnesenf vyvolalo roz-
hodny odpor u mnoha vyznac-
nych australskych osobnost1.
TAX ma pr. universitn1 knihov-
mix a znamy australsky histo-
rik M. M. Greene prohlasil:
"Kdybychom presli mlcenfm
dnlezite obdobi sve historic
jen proto, ponevadz nekterym
lidem sc obdobf nelibf, podali
bychom vsemu civilisovanemu
svetu nejleps1 dGkaz o tom, re
nejsme mic vice nez sentiment
talni barbaTi. Poc1tati cd pTi-
stanl prvni lodi u australskych
brehu a zaroven mlceti O tres
tancich, ktefi byli jedinou pr1-
Chou pfistanf teto lodi, je alb
surdni. Bylo by ostatne take
nespravedlive zapomenouti ma
cetne muze a zeny, jejichz pra
ce a utrpen1 pTispfvaly k vytva
reni australskeho naroda."
= Pred delsi dobou Sc We
Vidni rozsirila zprava O sensac
MIN zasnouben1 17lete Vide
nacky Marie Hubnerove sc sko
70 7Oletym byvalym egypt
skym ministerskym predsedou
Nessimem pasou. Marie Hub
nerova, dcera nejznamejs1ho
videnskeho hoteliera Hanse
Hubnera, poznala pTi cali O 5.
v otcove podniku ma Kobenzlu
exotickeho hosta, ktery Sc do
nj zamiloval. Jelikoz mlade
d6vce lasku opetovalo, rozho-
dl sc Nessim pasa S nj Sc oze-
nit. Otec mic prot snatku ne
namftal a brzy bylo o%slavova-
no zasnouben1. Nessim pasa
koupil neveste Rakousku pre-
pychovy zamek, kde NELL oba
ztravit letni mes1ce. Pc dlou-
hych pr1pravach mela Sc pax
svatba konat Kahyfe v dome
byvaleho premiere. K velke
svatbe byly pozvany vsechny o
sobnosti v zemi. Nessim pasa
ovsem take pozval otce sve ne
vesty, ktery prijel k svatbe
zvlaste z V1dne. Pred swatch
MIN obradem seSla Sc v palaci
premiere opravdu veskera eli
ia z Egypta. Zatim co Sc vel
mi dobre bavila, sedel We We
dlejsfm pokoji egyptsky pre-
mier Sc sym tchanem. Nahle
byla celia spolecnost vzrusena
vykfikem. Nessim PaSa, ktery
Sc dostal pred tim S WIDEN
skym hotelierem pro svatebnl
smlouvu do konfliktu, Sc tax
rozcflil, re dostal zachvat mrt-
vice. Take Hubner byl velmi
rozzloben a opustil S velkym
krikem palac. Nevesta vyuzi-
la tohoto chaosu a mlsto, ably
sc postarala O sveho snouben-
ce, ktereho osetrovali lekafi,
zmizela z domu a je cd tie dolby
neZvestna.
= Rudolf Roehr, nemecky
mluvfcf poddany Ceskosloven-
ska, byl odsouzen ma osm me-
sicG tezkeho zalare lidovym
soudem v Berlfne ma obvinenl
re Sc pokousel ma nemeckem
1zemi naverbovati dobrovo]nl-
ky pro obcanskou valku We Spa
-x11.. Do-a,Io1- roJ oIoo hxy1