Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-08-20

Fanynce, re il ma raQ, ale "a
cal dochazeti do bytu Drtilo-
vych. A kdyz sc no starry kan
celista zeptal, mali s jeho dee
rou poctive 1mysly, Elbet tlou-
XII sc pest1 do prsou a zaprisa-
hal Sc, jak re by S nj nemel po-
ctivych umysld, kdyz il ma to-
Xix rad a jak re by mohl nekdo
mfti devce rad, kdyby S MIN
nem6l poctivych umysld? Sta
ry Drill ovsem takove moralce
nerozumel, ale rozumela il
Fanynka a Elbetovi verila. Ten
clovek mnohem starsi nez ona,
s mohutnym knirem a divoky-
ma ocima, byl piece jen do
brak a %poctivec Cd kosti. Fa-
nynka dobfe tusila, re milenci
takoWeho zrna v Cechach Sc
nerodi a prilnula k Elbetovi
celou dust. A ten divoky Ru-
nun choval Sc k nj, jakoby by
la sveticf a hledeI il svou veil
kou lasku dokazati tim, re Sc
il ami nedotkl, ably j snad ami
dnv6rnost1 svou neurazil. A
kdyz mu jednou Tekla, re by 81
no vzala, ale do jeho vlasti, re
by S MIN neSla, re by musel III
staff V Cechach, Elbet bez Cd
povedi rozbehl sc do sve kan
celaTe, vratil Sc "a chvfli a W.
lozil Ma still dive ste zlatych,
ktere 81 ma vojne nasetril, po-
tom svoje hodinky a diva zlate
prsteny. Cele toto svoje jme-
nj dial Fanynce do zastavy, ably
mu veTila, re il neopusti. A
rozcilenym hlasem vykladal,
re slouzf druhou kapitulaci, a.
lie "a rok, re j ma odslouze-
nou a az vystoup1 z vojska, re
"a tn druhou kapitulaci dosta-
ne sest set zlatych a re tedy Sc
Dude uciti cesky, ably mohl zG-
staff V rodisti Fanyncine. A to
byl Ease novy dGkaz jeho las
ky. Ten divoky a zamraceny
clov6k zTekl Sc navratu do sve
vlasti, zTekl Sc ma vzdy shleda-
nj Sc svymi rodici a p%f1buzny-
mi, ably zfskal devce, ktere mi
loval.
Pc roce stala Sc Fanynka re
nou Elbetovou. Rumunsky pra-
por odesel navzdy z mesta, je-
no furyr loucil Sc S krajany S
placem, ale zGstal v Cechach.
Fanynka nedostala venem mic,
ale Elbet byl clovek, ktery do
vedl shaneti zivobytf. Ia ten
rok naucil sc dobTe cesky a re
take pine ovladal nemcinu, to
mu "a tehdejsfch dob dodava-
10 velke ceny. NaSel 81 mlsto
solicitatora u advokata, a zad-
ny advokat V okresn1m meste
nemel solicitatora t%akoveho,
jake byl Elbet. Mel slice jen
tricet zlatych mesfcnfho platu,
ale ma tehdejs1 DOLBY byl to
plat slusny. Mimo to opatfil
81 m1sto domovnika v jednom
dome a penez, ktere dostal z
vojny jake odmenu "a sveu
druhou kapitulaci, zaffdil re-
ne hokynafsky obchod. Neco
take pfivydelala PAM Elbeto-
va hotoven1m kvetin a tax Sc
tedy mladym manzelGm vedlo
dosti dobfe. Elbet byl clovek
shanlivy, rozumnel vsemu, &C
koliv Skoln1 vzdelan1 nemel
zadne, ale dovedl sc do vseho
Witt, a neminul den, ably nebyl
domd prinesl nekolik desetn1-
XII vedlejsfho vydelku, bud z
nektere komise, exekuce nebo
jake zpropitne. Ale vzdycky
to byly pen1ze poctivym zpd-
sobem nabyte. Pozdeji ostat-
nj advokati poznavse jeho
zdatnost a schopnost, hledeli
no z1skati do svych sluzeb, sill
bujfce mu vetSi sluzne, ale Ell.
bet ZuStal Veren SVemu prVnl-
mu sefovi a SET Sc mu "a tn ve1
most vSelijak vdecil, ackoliv je-
no kancelar nebyla v meste
nejvetSl.
Kdyz sc Elbetovi narodil sy.
mex MiloS, Elbet lasku svou
pTenesl i ma d1te. A pri tom
.Ijedinem uz zGstalo.
TAX ~uplynula manzelGm Ell.
betovym fada let spokojeneho
zivota. Kdyz bylo Milosov
dvanact let a vystoupil z teh.
dejsf hlavnf skoly, otec no da.
ma gymnasium, odbyv namitky
zeniny laskave: "Matko, at Sc
chlapec ucf, kdyz ma k tomr
prilezitost. Kdybych ia by
mel takovou pr1lezitost k uce
nj, CO by re mne dnes bylo! Co
ia um1m a znam, vsemu jsen
sc musel uciti sam jake zlode.
cd ciz1ch 1idI no VOin6 A tf