Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-07-23
Kanada ylastni II narod-

- kanaua VlaSUnl Ii narOQ.
mich park1 a jest pTedpovida-
no, re behem letosniho roku je
n~avstivf pres million vyletnikd,
Minuleho roku obnasel pocet
navst6vnfkG 9O8,161 a jest O.
cekavano, re letos jich pTijede
mnohem vice, hlavne re Spo-
.lienych StatG. Kanadske ma
rodnf parky meTi 1hrnem 12,-
900 ctverecnfch mil a nejkras-
nejsi a nejpopularnejsi jsou
parky V kanadskych Skalis-
tych horach, jake Banff, Koo-
tenay, Yoho, Jasper a Water
town Lakes. Tyto navst1vilo
minuleho roku 1hrnem $780,
SGT vyletnfkd a letos jich bu-
de jist6 mnohem vice. z jed
notlivych parkd byl minuleho
roku nejv1ce navstevovan
Point Pelee, jejz navstfvilo
287,9OO osob. Tento park Sc
naleza V Ontariu a jest nejjiz-
ne.jsim bodem Kanady a jedi
ne bezprostTedn1 blizkost Spo-
jenych StatG je cinf popularni.
= Vladnf prameny We Spa
n6lsku udavaj1, re rebelske a
dio oznamilo, re Cd $4,000 do
25, 900 italskych dobrovoln1kG,
slouzfcfch We Francove arma-
de je We Valladolidu, sto mill
severovychodne cd Madridu, a
re jsou ~pTipraveni k tazen1 ma
centralni frontu. VeT1 Sc, re
pravdepodobn6 budou slouziti
ma front6 bl1ze Madridu.
Zpravy re Santanderu, KITE
r6zto mesto ma severnfm po-
brezf drz1 vlada, oznamuji IVY
senou cinnost vladn1ch letcG.
Dive rebelska pronasledovaci
letadla byla tam sestTelena.
Rebelska bitevnice Almiran-
tie Cervera krizuje pry pred
pfrfstavem santanderskym, a.
by zabranila pTistup britskym
a francouzskym lod1m do pri-
stavu.
Ma madridske fronte vedenf
obou armad, vladnf i rebelske,
pTivedla opet v cinnost tezka
della, a to V takovem rozsahu,
jake jest6 nikdy "a celou dobu
obcanske valky.
General Miaja, ktery veil
vladn1mu vojsku ma centralni
fronte, hrozf obklfciti vetsf
cast rebelske armady asi v diva
ceti mestech a osadach.
Obcanska valka We Spaniel
sku vyzadala 81 "a obet jiz ce-
~ million lidskych zivot1: mu-
III, zen i det1. Presnych zprav
ovsem nelze z1skati.
Tyto osoby paddy jednak ma
rGznych bojistlch, jednak to
jsou obeti S obou stran, jez by
ly postaveny Ike zdi pred po-
pravc1 Getty, a konecne osoby,
jez byly zabity delovymi sire
lami a bombami S letadel.
Devet osob, vetsinou zen,
ktere staly rade cekajfce ma.
pT1d6l potravin We Villanueva
de Cordoba We Spanelsku, bylo
zabito pTi vybuchu skladiste
prachu.
Ma Sc "a to, Re explose V
skladisti prachu byla pTivode-
ma neobycejnym vedrem, KITE
re prave We Spanelsku panuje.
z B%arcelony bylo oznameno,
re Cd chv1le, kdy Francie skon
ella mezinarodn1 kontrolu Spa
nelskych hranic, pres 1000
truckG pTejelo hranice do
Francie, v nadeji, re Sc jim
tam podaT1 ziskati valecny ma
terial. a dopraviti jej do Spa
nelska.
Francie upustila do kontro-
ly hranic, kdyz Portugalsko ne
chtelo pristoupiti ma dohodu,
re take jeho hranice budou
kontrolovany, ably do Spaniel
ska nemohli ami dobrovolnici,
AMI zbrane.
- Velka Britanie podepsa-
la dvoustrannou namornf do
hodu S Nemeckem a sc SOVIET
skym Ruskem, cimz tyto dive
zeme pristoupily ma dohodu,
namoTn1 conference v Londy-
ne 1886. Dohodou Sc omezu-
il rozmery valecnych lodi, nj
koli vsak jejich pocet, a Java
df Sc vzajemna vymena O stav-
be valecnych plavidel.
Francie a Spoj. Staty jiz
ratifikovaly dohodu z roku
1886 a ocekavalo Sc, re tyto
dive dvoustranne dohody pove-
dou Velkou Britanii k podob-
nemu kroku. Japonsko ma lon
ske konferenci odeprelo pfi-
stoupiti ma jakoukoli dohodu O
OmnZnni hitnVnic