Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-07-09
RHINE.

Narazila ma n6j botou. Mince
pochazeji z Tfmsk6 a byzant-
sk6 epochy. Mali obrovskou
cenu. Nyni hleda celia obec
dalsf poklady. Vsechny dvory
a zahrady jsou rozkopany pro
toze Sc vi, re celia obec, byla
kdysi Timskym sldlistem. Pro
zatim vsak zbohatli jen obcho-
dnici S motykami a lopatami.
= Nedaleko Mnichova je
tovarna ma knofl1ky, rukojeti,
hTebeny, telefonn1 sluchatka
atd., ktera jake hlavni surovi-
ny uzfva krve zv1rat. Krev Sc
nejdrfve zbavuje latek, ktere
zpGsobujf jej1 srazenf. Ma to
sc sus1 ma prasek. Ten sc mi
cha S dalsimi hmotami a lisuje
Sc do potrebnych tvar1. Mini
chovska tovarna vyrabf z GER
stv6 krve take zvlaStni druh
cokolady, ktera jde do Japon-
ska. Pry je to pochutnina vel
mi WILMA.
- Rektorem videnske uni
versity ma pTist1 studijnf rok
byl zvolen Kodak z Moray, DIR.
E. Spath, professor chemie a
prednosta druheho chemicke-
no 1stavu universitnlho. Po-
chazf re severn1 Moray. Cd
studi1 zije We V1dni.
- We VarSave mezinarodni
federace odborovych organi-
sac1 ma SVEN kongresu jedno-
myslne odhlasovala, ably Ame-
ricka Federace Prace byla pfi-
jata "a elena kongresu. Kon-
gres zaroven prohlasil, re sc
nechce mfchati do vnitTnich
zalezitostf americkych.
Francouzska delegace, KITE
ra zaroven ma kongresu zastu-
puje zajmy Moskvy, vedla lob
byismus prot A. F. P. a pra-
covala We prospect pTijmut1
radikaln1 organisace G.. L. O.
vGdce JOhna L. Lewise, O KITE
re sc V Americe tvrd1, re do
stava podporu cd komunistG.
Francouze pTi tom podporo-
vail Argentinane, Cechoslova-
CT a Mexicane. Mexickym de-
legation je take Alexandra
Carrillo, ktery jest 1zce spo-
jen S tfet1 komunistickou inter
nacionalou V Moskve. Je sy-
mem byvaleho mexick6ho kon-
sula V Texasu, kde byl t6z W.
Skolen.
Carrillo tvrdf, re Americka
Federace Prace podporuje ia
sismus a navrhoval, ably byla
do kongresu prijata jedin6 S
p%odm1nkou, re i Lewisov6 or
ganisaci G.. I. O. sc dostane
rovnopravneho zastoupenf.
Ia A. F. P. promluvil jeji
m1stopTedseda Matthew Woll,
ktery sem pTijel, ably byl pTi
pTijetf A. F. P. do kongresu.
Ten promluvil k delegation a
vysv6tloval spor mezi A. F. P.
a G.. I. O. o Lewisov6 organi-
saci pravil, re nenf AMI formal
MIN vyborem, re nema legisla-
tivnlho dtvaru ami pravidel-
nych schGzf. Nalehal ma me-
zinarodnf jednotnost V d6Inic-
KEN hnut1 a varoval pred ne
pf1znivym ohlasem, ktery by
vyvolalo nepTipuSten1 A. F. P.
"a elena kongresu.
V mad'arskem parliament
tie V Budapest bylo pobourenf
k Will Ceskoslovensku. Bylo
to pro rec, kterou csl. premier
DR.. Milan Hodza pronesl ma
darsky pri kladenf zakladnfho
kamene pro pomn1k madar-
skemu basn1kovi V madarskem
distriktu Ceskoslovenske re-
publiky.
Socialne-demokraticky po-
slanec V madarsk6m parlamen
t6 Size pravil, re Hodza rec by
la cennym pT1sp6vkem k lep-
sim stykGm, lee toto srdecne
stanovisko nesd1lel madarskJ
fisk.
Maad'rsky premier je naklo-
men dohode a zastupci Male
dohody zacali jiz s jednanfm v
zeneve. AvSak poznamky ju-
goslavsk6ho premiere Stojadi-
novice vyvolaly nepT1znivy do
jem a zmensily srdecnosti.
Stojdinovic ma "a to, re O do
nutno jednati s Ma
lou dohodou jake s celkem a
nikoli jenom S jednotlivymi
staty, coz by znamenalo, re
Madarsko must napTed uznati
MalOu dohOdu.
Mezit1m Sc Madarsko stroll
L zhrOinn1 PO1ni marS4lok