Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-12-10
y WaShinptonu hv1O az

vi prfmy pozadavek, ably byl
bez pr1tahu zahajen novy pro-
gram nouzovych prac1. Pova-
zuji to Ia nevyhnutelne, pak-li
nynejsi obchodn1 a pr1myslo-
w pokles nebude rychle zasta-
ven a rady nezamestnanych
delnlkG budou Sc dale mnozi-
til.
Jak v minulych dnech bylo
n6kolikrat oZnamenO, mali byt
vylohy ma nouzove projekty
velice omezeny, protze vladn1
vydani dosahlo zavratne WISE
a nema-li byt verejny duh Q
dalsi biliony zvetsovan, must
Sc zacft setriti. Roosevelt tez
slibil, re prfstf rok Dude ucinen
pokus O vyrovnanf rozpoctu,
ably vydani nepresahovalo pr1j
my O miliony dollarG a ably ne
ktere dane molly byt snfzeny.
Ably aspon pribliznejsf m1ru
a hned take bylo prikroceno
k navrh1m ma sn1zen1 dan1 vel
keno pr6myslu, k cemuz nepo-
chybne dojde az v pravidel-
mem zasedan1 kongresu.
Snizenf vydani ma veTejne ci
nouzove podniky jest schvalo-
vano narodn1 administered a
velkym prGmyslem a obcho-
dem, ale nekteff kongresn1ci,
zvlaste 2 vetslch NEST, nejsou
spokojeni. Prohlasuji, re mu-
ST byt povoleno vice penez, ably
v pn1vodnlm presidentovu pro-
gramu mohlo byt pokracova-
no.
Pfedvecirem sc We Washing
tone konala porada delnic-
kych predakG S nekterymi kon
gresniky "a pTitomnosti neko-
lika vladnich ekonom1 a bylo
ujednano predloziti presiden-
tow dnrazny pozadavek, ably
nouzove projekty byly obnove-
ny bez ohledu ma ohromne Wy
DAM. Generaln1 pravn1 rad
&c CLIO Lee FRESHMAN pravil,
re die odhadu jeho organisace
je We Spojenych Statech cd 5
do 7 milion1 muzu, kteT1 chte-
il a mohou pracovati, ale nenl
pro ne mista V americkem pr1-
myslu. Vysledek 1fednlho
scitani nezamestnanych nebyl
dosud oznamen, avsak Press
man je presvedcen, re Sc ne
Dude mnoho list cd jeho Cd
hadu a to must pohnouti kon-
gres k povoleni dalsich pence.
FRESHMAN dale pravil, re del
nictvo jest lepe zorganisovano
nez "a minute deprese a Dude
sc ddrazneji domahati svych
pozadavkG. Nemdze-li prG-
mysl poskytnouti miliondm "a
halejfcfch delnikd praci, zby-
va jedin6 vlada, u n1z niue
byt hledana pomoc. Otazka
vyrovnanf rozpoctu NIUE byt
dnlezita "a jinych pomerG, ale
organisovane delnictvo nemu-
re pochopiti, jak NIUE byt Q
nj mluveno v dobe, kdy pet al
7 milion1 lidl je ma zahalce.
= Pocfnaje L.. lednem pT1-
st1ho roku Dude We statn1ch L.
stavech pro c~hormyslne pouzi-
vano k lecen1 chovancu
insulinu a metrazolu, jak or
namil guverner Horner, Redi-
tel statni pece A. l.. Bowen gu
vernerovi lecen1 temito pro
stredky doporucoval a byl v
tom podporovan odborn1ky
Proto guy. Henry Horner no.
w zpdsob lecen1 schvalil.
Jak A. L. Bowen udava, s
insulinem a metrazolem Sc ko-
naly zkousky pc radu mesicG
a vysledky byly nanejvyse u
spokojuj1ci. Zpocatku Sc ne
ktef1 lekari obavali pouzivati
obou prostredkd a upozorno-
vail, re jsou zivotu nebezpec-
ne. Proto bylo postupovano s
nejvetsf opatrnostf a hlavne
bylo v kazdem zkusebnem pr1-
pade vyzadano rozhoduj1c1c 9
naproste svolen1 pr1buznycl
chovance, ma nemz leky mely
byti vyzkouseny. Svoleni Sc We
vetsine pT1padd dostalo a kro.
me toho pr1buzn1 i pTatele
chovanc1 ochotne pTispeli pc
nezi ma lecbu.
Insulin laboratore dodavaly
zdarma, ale bylo potrebi
zvlastn1ch lekard, osetTovate-
lex a dozorc1 mad choromysl,
nymi. A. L. Bowen S hrdosti
poukazuje ma skutecnost, re
We vsech pokusnych pf1padech
pr1beh byl uspokojivy a v zad-
nam nTfnad9 l9ceni nevvzada-