Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-05-14

Till CO pIIO &c VACyC1ld JdhOUy
visela We vzduchu.
"Bezel jsem k lodi a videl
jsem il obalenu plameny. V
necele vteTine nezbylo vice nez
jeji kostra. Videl jsem muze,
kracejfcfho mym smerem, pod
piraneho dvema muzi. Sat
mu byl spalen S tela. Videl
jsem zenu ma nos1tkach. Muzi i
zeny ma letisti zoufale kriceli
bolestl."
Ear vychazejfcf z horfcfch
trosek byl desny, vypraveli di-
vaci poblfze.
George Wise, pilot letadla
deniku New York News, ktere
krouzilo okolo vzducholodi pri
jejfm pristanf byl nejblize
vzducholodi kdyz nastal W.
buch, a pravil: LODI mffila
ku pristavajfcfmu stozaru a
mela nos We vzduchu. Nahle sc
udal strasny vybuch. LODI by
la obalena plameny a klesla k
zemi skoro okamzite."
Divaci ma zemi stall vzlyka-
jice, mnoz1 z mich hystericti,
zatim CO vojenske tricky uha-
nelly kolem Sc Tvoucfmi sirena-
mi, k planouci trosce. Mnoho
lidf sem pTislo k uvitanf pasa-
zerG, nebo k oslave zahajenl
sezony pro pres-atlanticke Lefty
pro r. 1887. Toto byl prvnf le-
toSni let "Hindenburga" do A
meriky.
Ohromna stribrita LODI, nej-
vetsf lehcf nez vzduch plavidlo,
vykonala cestu mezi Lakehur-
stem a Nemeckem minuleho no
ku 1Okrate bez nejmensich ne
bod. Ones v 8. bod. vecer, je-
il zcernale trosky lezely zde
ma zemi jake prfserne produce
nj z krasneho snu. Polovina
vraku byla hola, cerna Zebra
kostry. Mad letistem Sc vzna-
sci ohromny mrak temneho dy-
mu.
Pravnik R. Novins z Toms
River, N. j., byl jinym ocitym
svedkem. Pravil: "Byl jsem
asi $50 stop daleko. linden
burg prave klesal k zemi, a
spustil dold provazy, ktere by
ly zachyceny pTistavajfcf po-
sadkou. Hangar byl jen asi
ctvrt mile daleko. Pozemni
posadka LODI prave vlekla k po-
hyblivemu pristavajfcfmu sto-
zaru, kdyz nahle vyslehl O.
hromny jazyk plamen1 re zad-
nj stfedn1 sekce lodi"
Prudke boure a vetry mad
morem zdrzely pTflet linden
burga ma jeho prvnf ceste teto
sezony. PGvodne mel tam BY
tt jiz v 6 hod. rano, mel byti
rychle naplnen plynem, a " 1O
bod. vecer mel nastoupiti zpa-
tecni cestu S pasazery jedoucf-
mi ma britskou korunOvaci.
Sen Copeland, DEM, N. Y.
predseda vyboru pro bezpect
vzdusne dopravy, oznamil, re
naridil, ably pr1ciny katastrofy
Hindenburga byly okamzite
vysetfovany. Bylo zejmena
poukazovano ma vyrok Gill R
Wilsona, leteckeho Tiditele z
New Jersey, ktery pravil: "V
teto explose je neco hrozne
podivneho. We svych Fl letecI
letecke zkusenosti videl jsen
vybuchy, ztroskotanf, planouc
letadla a vseho druhu nestesti
ale mic podobneho jake explo
sc Hindenburga jsem jeste ne
zazil.
: Kapt. Hugo Eckener, pro
sluly velitel zeppelind, kterJ
T1dil nekolik let1 Hindenburgs
min. roku, ale pozdeji byl x
sveho mlsta vypuzen, kdyz u
: padl do nemilosti nazist1, by
zdrcen zpravou O zahube sve O
bllbene vzducholodi, ktera MI
byla oznamena We Friedrichs
hafen.
Sixteen hroznou zpravou {
zahube Hindenburga, nemec
ky vyslanec Hans Luther, ne.
vsedal do letadla ktere jej me
10 zanesti k m1stu k~atastrofy
Lakehurstu, pravil: "Jsen
hrozne sixteen. Jest to narod
, nj katastrofa. Je to zvlasti
hrozne, re tolik zivot1 prislt
ma zmar. Mezi obetmi je mno
no Americana, a CO vyslane,
Nemecka je mi zvlaste Ito SIM
tt americkych obcan1."
We % letech znicila nestest
Is velkych riditelnych vzdu
!, cholodf, do nichz je zahrnu.
zanik americkych riditelnycl
balonG Akron, Macon a She