Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-03-26
Italske vojsko, poslane

- 1Gd4OhS v2J0AO1 POoACAAAS
spanelskym rebel6m ku dobytl
Madridu utrpelo srazku.
V oficelnf zprave minister
silva valky Sc uvadf, re "byl
zajat velky pocet italskych vo-
jfnd cerne divse a ukofisten
tez divisni prapor."
Pocet zajatych, doprave-
nych do Madridu, odhaduje Sc
ma 1000 deserterG, vesmes i
talskych fasistG, kterf sdeluji,
re sta a sta dalsfch jejich dru-
hi opousti frontu a jest odho-
dlano vzdati Sc ole, do nehoz
byli vlakani pTedstlrkou, re
isou posilanf do Habese k Wy
konavanf rdznych pracf a mi
sto toh byli poslani do Spaniel
ska.
spanelsti vzbourenci sesilili
odpor sv1dj proti postupujlcimu
vladnfmu vojsku severovycho-
dine cd Madridu. Postup vlad-
nfho vojska v pondel1 znacne
ochabl. Komandant vzbouren-
cn, Franco, oznamil, re postup
vladnich pine zastaven byl.
Italsky ucenec, professor
Mancini z Milanu, pozval ma
slavnostni veceri hlavni pred
stavitele italske vedy. Sotvaze
zasedli k bohate vyzdobenemu
stolu, slavnf hoste 81 protfrali
oci, nebot nahle zadny z Mich
nevidel ami sveho souseda, ami
ostatnf prrftomne. Kazdy z Mich
mel pocit, re sed1 sam "a sto-
lem. Tato vecere byla okaza-
lou demonstrated posledniho
vynalezu profesora Manciniho,
pTistroje, vys1laj1c1ho paprsky,
iimiz sc clovek stava neviditel-
nym. Paprsky, objevene ital-
skym ucencem, skutecne cini
neviditelnym lidskemu zraku
vse, co pronikaj1, jsouce doko-
nalejsf paprsk6 x, ktere cini
neviditelnym toliko maso, "a
tim CO "paprsky Manciniho"
cinf neviditelnymi i kosti. Uci-
mex pokusu byl tim pGsobivej-
81, re chv1lemi sc stavala vidi-
telnymi kresla, avsak nikoliv
ii, kterf ma mich sedeli a kter1
niceho necftili a ami 81 neuve-
domovali, re jsou vystaveni Il
cink1Gm techto novych paprskd.
Italsky ucenec 81 pochopitelne
dial sv1j vynalez patentovati.
Zvlaste pry ma divadelnfch je-
vistfch sc Jim docflf skvelych
scenickych efekt1. Samozrej-
me, re. prave jeho pouzit1 je
razu vojenskeho, ponevadz u
moznf uciniti neviditelnymi
prednf hlidky, delostfelecke
baterie, letadla atd. Kdyby to-
to vse professor Mancini Sc svy-
mi paprsky dokazal, jak zahra
nicnf tisk prozat1m tvrdi, pax
by to znamenalo i praktickou
nemoznost veden1 valek.
= Ackoliv Nemecko je ne
navideno tisfci Tidy, kter1 mu-
sill prchnouti z Treti rise pc
Hitlerove nastupu k moci. Pa
lestina je nejvetsfm odberate-
lem nemeckeho zbozf s jedi
nou vyjimkou Velke Britanie
Nejvetsf cast dovozu z Ne
mecka predstavuje zakazy -
zidn.
Vysvetlenl tohoto nepocho-
pitelneho zjevu spoc1va v tom,
re eide Sc snazl zachraniti sv1j
majetek v Nemecku nakupem
nemeckeho zbozi. V listopa-
du roku 1888 byla zalozena
spolecnost Haavara Trust and
Transfer Office, Ltd, ktera ma
"a 1cel zachraniti zidovsky ka-
pital, ktery jinak nesmf byti
vyvezen z Nemecka. Penlze
strzene "a nemecke zbozi v
Palestine jsou vraceny nemec-
ko-zidovskym vystehovalcGm
pc jejich pr1jezdu do Palesti-
NY. Tento plan byl schvalen
zidovskymi organisacemi ja-
kozto jediny zp6sob, kterak
zachraniti zidovsky kapital z
Nemecka. Je videt, re naziste
pTi tom spatne nepochodi a Re
dovedou prosadit svou.
" Bukuresti, hl1dky S ma
Bazenymi bodaky byly posta.
veny pred nekolik budov, v
nichz pred nekolikaoinnnnnn
nichz sc nalezajf spolkove
mistosti zednarskych lozf v Blu
kuresti. Je to nasledek dohody
rumunske vlady S pravoslav.
nou clrkvf ma BOZ spojenymi 81
lami pro 1plne vyhubeni svo.
bodneho zednarstvi v Rumun.
sku.
SYNOD nravoSlavne cfrkve