Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-07-09
Krajanske z rIdznych stran.

Krajan George Wesley,
prodavac firmy Kohout Bros.
zabit v srazce aut ma Roose-
welt a York Road Chicago.
" Clevelandu Alfred Te-
wey, 36lety naterac, odsouze-
ny prede dvema tydny do kaz-
nice, byl dan ma probaci ma city,
ri roxy pc podmfnkou, re "a
plat $1,000 vdove pc 51letem
kraianovi Edwardu KTivacko-
vi. Musi platit tydne $25. Ne
st9stf Sc stale 3. bTezna kdyz
Tewey vrazil do Krivackova
auta.
" Garfield, N. j., byl z
evangelick6ho kostela vypra-
ven pohreb byvaleho sloven-
sk6ho novinare Rev. C. L. Or
bacha. Zemrel We SVEN oby-
dlf v Kearney, N. j., jsa star
pres 70 rokG.
V Rev. Kristofu L. Orbacho-
vi odesla jedna z nejznamej-
SIGH osobnostf mezi Slovaky v
Americe. Vynikal vysokym
vzd6lanfm, spisovatelskou vaz-
nostf, pohotovostf a take hlu-
bokou vedeckou znalostf, pri
cemz vsak osobne byl skrom-
nv. ,Patril mezi nejpTednejsf
pionyry a bojovnfky "a prava
slovenskeho naroda, ackoli p1-
vodem byl Polak z Halice. O.
zenil sc vsak Sc Slovenkou a
poslovencil Sc.
Do Ameriky pfijel roku 1884
a hned Sc dial zapsati ma uni
versitu v St. Louis, Mo-, kde
vzhledem ma sve predbezne
vyssf vzdelanf byl uz roku
1887 vysv6cen ma evangelicke-
no kazatele. V Braddock, Pa,
prisel do uzSiho styku Sc Slo-
vaky, a We dine i noel chodil
mezi stavkujfc1mi horn1ky a
bojoval "a jejich prava.
Jen Spevak, tehdejsf mali
tel "Slovaka V Amerike", po-
zval no, ably Sc stall redakto-
rem jeho listu. V tn dobu spo-
luredaktorem byl Antonin Bic
lex, S jehoz dcerou Sc Orbach
seznamil a protoze byl vdov-
Gem, ozenil Sc s nj roku 1900.
Pr zalozeny Slovenske L1gy
roku 1907 byl Orbach tez Gin
ny.
V CleveIandu slovensky
pravnfk Frant. w. Sotak, KITE
ry V loni ma podzim preset z
republikanske strany k demo-
kraticke a podporoval KAN
PAM Martina l.. Daveyho "a
guvernera, nastoupf ma m1sto
Lelanda S. Dougana v statnf O.
milostnovacf rade. Ma sest ro-
XII Dude m1ti ~zajisteny pT1jem
$4,000 rocne krone jinych W.
bod.
" Clevelandu znama Ia
necnf umelkyne Blanche Tru-
bicova sc stala clenkou Phila-
delphia Balletu, ktery byl po-
ivan do Evropy ma turne.
Poole doslych zprav tento
ballet vystoupil V Londyne S
velikym 1spechem, dale v Bru-
selu a V Hagu. V Parfzi zfskal
ballet I. medaili americkeho
baletnfho s%druzenf, kdyz tTi
dny ucinkoval ma vystave.
Americky velvyslanec v Pa
rizi pozval nekolik clenek ba-
|letu Ike skvele hostine. Re Ga
clenek baletu bylo vybrano 9.
Mezi mimi byla Blanche Trubi-
cova. Ballet sc vrati %. GER
vence do Ameriky, tTi dny bu-
de take vystupovati We Stadio-
nu V Clevelandu a V listopadu
uz Dude opetn6 ma ceste do il
mi Ameriky.
= 66lety Element Matura z
okresu Haskell skoncil stat
nj ~trestnici svGj zivot V elek-
tricke zidli. Byl nejstarsfm
muzem, jenz byl kdykoliv v
Texasu popraven. V posledni
chv1li byl ucinen pokus o doci-
leni zmeny trestu, lee statni O.
milostnovacf rada v Austinu O.
depTela jeho trest smrti zme-
niti v zalaT.
Matura pred svou smrtf pro-
hlasil, re by Sc nikdy nebyl do
pustil onoho z%locinu, "a ktery
byl odsouzen k smrti, kdyby
nebyval byl opily. Vymlouval
Sc take, re byl k utlucenf stare
panny Rebeky Corseyove ma
veden sym spolecn1kem Anne
ricanem, avsak omilostnovacf
rada nechtela tuto vymluvu u
znati.
Matura a jeho spolecnik Cla-