Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-09-24
z WASHINGTONU.

cnVllo KQy VuQcc CIO KrlClSO'
val jiste demokraticke preda.
ky pro jich zradu slib1 ucine.
nych We volebn1 Rampant We
SVEN radiovem rozhlasu.
D6lnicky pTedak nevyzradi.
zpravodajdm o Gem S presider
tenn mluvili. V minulosti pre-
sident Roosevelt Lewise vzdy
oslovoval krestnfm jmenem
John.
HovoTe O Is minutove roz-
mluv6 S presidentem Roosevelt
tenn, Lewis pripojil:
"My NELL velmi peknou kon-
ferenci. Mluvili jsme o cele
Tad6 v6c1 spolecneho zajmu
Nemam ale CO bych jineho re-
XII. Vsecko jine must prij1ti z
B1leho Domu."
Ochlazenf pTatelstvi mezi
presidentem a Lewisem existo-
valo, jak prav1 dohadovaci, re
situace vyvolane ocelarskou
stavkou, a nasledkem pozna-
mex, jez president Roosevelt
ucinil O kapitalu a praci, pra-
We, re ODE strany nesou jistou
zodpovednost "a sve spory. We
SVEN radio-rozhlasu Lewis ne
napadl p~residenta, ale m1fil
spise ma demokraticke zradce,
kterf opustili Novy prldel.
- Pred $4,000 lidmi shro-
mazd6nymi Sylvan Theatre
pobl1ze Westinghouse pom.
nfku promluvil president Roose
welt ma oslavu $50. vyroc1 po-
depsanf americke 1stavy.
President pc pripomfnce hi.
storick6 udalosti V patek, II
zaTf 1878 kdyz 38 delegate pc.
depsalo dstavu Tekl: Tehdejs:
doba byla neobycejne pr1zniv5
k organizaci move formy vlady
vzdalene ma tisfce mil cd vlivG
il nepTatelskym. Jak jsme ten
dy 81 vladli nezaj1malo pr1lis
Evropu, a co Sc tam prihodilC
nem6lo okamzity vliv ma mas
Ones ale jest situace zcela j.
nac1. Kdyz dnes neco ucin1me,
ma to ohromny vliv ma evrop-
ske narody, ale i ma asijske a
americke, a CO Sc pf1hod1 V j.
ne casti sveta pGsobf Ease ma
mas. A V takove atmosfere ma
Sc generace sledovala jak de-
mokracie nahrazuje monar-
chic, ktere prestaly fungovati,
a diktatury, nahrazuj1cf demo
kracie ktere stojne sc neosved-
cily. A V posIednf dobe slysi-
tie jasne hrozby demokraticke
mySlence representative Via
dy.
"Nepopframe, re melody Wy
zyvaj1cfch, at Sc nazyvajf "ko-
munisticke", "diktatorske" ne
DO "militaristicke", z1skaly pro
mnohe lidi, kteT1 pod mimi zijf,
materialn1 v6ci, kterych ne
nell "a demokracii, jez pre-
staly fungovati. Nezamestna-
most byla sn1zena-- kdyz pri-
cinou jest silene vyrabenf zbro
je. Poradek, pTevlada-li jest
udrzovany strachem a ma 1cet
svobody a pray jednotlivco-
vych."
A proto Sc jejich vddcove
vysm1vaj1 vSem ustavam, pred
povfdajf napodobovani svych
metod, a pTedpov1daj1 brzky
konec demokracie ma celem
svet6.
Jak tento MAJOR, tax i tyto
pTedpov6di jsou pop1rany tenn
z mas kteTi stale veT1 v demo
kracii - to jest obrovskou vet
Sinou narodG sveta a obrov-
skou v6tsinou vsech lid ma
sv6t6.
A toto popreni diktatur
jest zalozeno ma dvou vecne
spravnych d1vodech:
Prvn1 jest, re muzi a zeny
naSeho modern1ho veku nepo-
dali Sc krotce jednomu muzi
nebo jedne skupine trvale We
denf jejich vlady. Ma konec
budou vzdy trvati nejen ma
pravu volby, kde jim ma piano.
vati, ale tez ma obcasnem IVA
zenf teto volby svobodnym
hlasovan1m.
A druhym jest, re stav sve-
tovych zalezitostf episode
nych t6mito novymi vladimir
formy ohrozuje civilizaci.
Zbrojenf a deficity Sc hromadf
spolecne. Obchodnf pfekazky
sc hromad1 a obchodn1 lodstvo
ma mof1ch jest ohrozovano.
Strach Sc rozprost1ra pc svete
- strach z napadenf, strach z
r~evoluce, strach re smrti.
Americky lid jest spravne
.o-LoI~,1 ,1JEHo4 +,14o ooo4o,,o<