Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-02-12
z WASHINGTONU.
Navrh ~nraSidanta ~

QraSClCIoJSlcn ndVrnu CykaJl-
c1ch Sc nejvyssiho soudniho tri
bunalu We Spoj. Statech.
Toto ovsem nenf prvn1 STREET
mutt presidenta S Nejvyssim
soudem, doslo k MIN "a presi-
dent1: Jeffersona, Jacksona,
Van Burena, Lincolna a Theo-
dora Roosevelta.
Kongres ctyTikrat odhlaso-
val zvysenf poctu prfsedicfch a
kazde toto zvysen1 bylo vyvo-
lano zvysen1m Sprawl cinnosti
NejvySS1ho soudu.
Nejvyssf soud byl p1vodne
slozen re sesti pTisedicich.
Oposice v senatu jest vede-
ma znamymi ~senatory Glas-
sem. McNarym a Vandenber-
gem. Ocekava Sc, re k oposi-
CT Sc pridaj1 Borah a Norris,
kteT1 pry Sc jeste nerozhodli.
Poole predbezneho zkoumani
"nalady" senate asi 80 sena-
tori jest proti presidentovi ma
vrhu, kdezto dals1 pocet jsou
nerozhodnuti. Pocet senatoru
jest 90.
Politicke kruhy jsou zauja-
ty pc vetsine spekulac1 CO Sc to
stane jestlize kongres prime
presidentovo doporucen1, IDA
Ii pTfsed1cf nejvysslho soudu,
kteTf jsou povazovan1 vseobec-
ne "a conservative, odstoup1.
sest pTfsedicfch nejvyssfho
soudu jest stars1ch 70 let. city,
ri z Mich jsou oni "konservativ-
eli" kteT1 zasadne hlasovali pro
ii vSem zakon1m New Dealu,
jez byly pfedlozeny k zkouma-
nj vzhledem k jejich dstavno-
sti. Jeden jest rozhodny libe-
raj (potomek ceskych zid1 -
Brandeis a jeden hlasoval ne
kolikrat pro i prot vladimir
zakon1m.
Ocekava Sc V kazdem pT1pa-
de, re V senate dojde k bitve O
zakon jaka v mem nebyla cd
dob kdy navrh vstupu USA do
|Spolecnosti narodG byl porazen
"malou skupinou bezohled-
nych muzG" jak fekl pres.
Wilson.
President pTedpokladal opo-
sici prot svemu zakonu a ia
Ike v navrhu jiz naznacil, re
kdyz tento neprojde, pfedlozf
novy navrh omezen1 nejvyss1-
no soudu. President rekl:
"Jestlize tato opatTen1 do
salmon sveho Gle muzeme byti
osvobozeni cd nutnosti uvazo-
vati O jakekoliv zakladn1 zme-
ne V pravomoc1ch soudG anebo
1stavy nasf vlady-zmeny jez
Sc tykajf tax pronikavych d.
sledkG, re pGsob1 nejistotu O.
hledne jejich vhodnosti."
To naznacuje, re kdyz ne
Dude schvalena tato reforma,
president patrne predloz1 ma
vrh dodatku 1stavy, cemuz Sc
al dosud neustale vzpiral.
Pod dojmem pozadavku
pres. Roosevelta O radikalni
reformu sestavy nejv. soudu O
penezn1 burse v New Yorku
vznikla docasna panika, "a nlz
nektere akcie poklesly al O So.
Pozdeji nastalo zlepseni, ale
~nervosita zGstala.
President Roosevelt ujaI Sc
osobne f1zenf boje prot odp1r-
cum ohledne rozmnozenl soud-
cd Nejvyss1ho soudu. President
jest 81 vedom, re celou vahou
silly 1radu jeho pomozeno byti
mus1, ably navrh jeho zvitezil.
Jak vedena Dude strategic je-
no, nebylo v pondeli naznace-
no.
Ufednfci odboru spravedlno-
sti We Washingtonu shromazdi-
Ii a shromazduj1 fakta a poe
ty, ably ukazali ma velike roz-
innocent prac1 We vladnich SOU
dech a tim dokazali, re potfe-
ba rozmnozen1 soudc1 dokazo-
vana Dude presidentem. Ia
tim CO roku 1913, kdy bylo go
distriktnich soudc1, bylo i'm
projednati 25.372 civilnich a
kriminalnlch pr1pad1, roku
1886 pflpadG pTedlozeno bylo
75.O4O a pocet soudc1 zvysen
ma 154. Prlpady jak civilnf tax
zvlaste kriminalnf rostou elm
dale tim vice.
Proti navrhu presidenta
Roosevelta mnozi Sc ozyvajf.
re dcelem jeho jest, ably napl-
men byl Nejvyssf soud osobami
pflznivymi New Deal a re sta
novenl, re Sc jedna jenom O
rychle vyfizovanf prfpadu, jest
jenom pfedst1rkou ("kamufla-
zf"O