davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09
{Cont. from last weekly

Cont. from hast weekly
I left word with the motel
clerk to awaken rue at $50
since my boat left at 8. ]
didn't need an alarm clock, ]
didn't need a clerk. for at the
stroke Of s, I was ont on my
toes trying to find the slin to
see what kind Of q day ! would
have on the Danube -. that
Inyti1ical blue Danube that
people sing and play about.
After being taken to the
train station instead of the
pier, arguing with the ticket
agent that 16 pengos were
$500 instead Of $4.90, and
listeing TO some kind Of rep
rimanding that I couldn't un-
derstand, / was finally led to
the gate that led to the boat.
My passport (the key to every
thing, it seems) was taken
away from me. My bags were
gone.
After boarding the boat,
which is no bigger than the
excursion p,at that one finds
on the Ohio, I found an officer
and tried to tell him in English
that I couldn't find my bags
and by passport was gone. He
couldn't speak English, so I
tried Magyar to which he ans
wered abruptly that they were
On the boat and that I would
also get my passport when /
got to the Hungarian territory.
I didn't know the why's and
of this procedure,
but was soon consoled by the
statements of other English
speaking travellers.
The gang plank was drawn
in, the officer gave the usual
salute the boat in the form of
several loudblastS Of the
the motors roared and
we were soon turning around
on the Danube and headed to-
ward Budapest. The day was
lovely, slightly hazy, yet not
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09
WHERE ARE YOU CONC?
~ MARY RAa1AY, Asst Frincpa1 Geography an School
Youngsbown, Chic

enough to obstruct ones view.
The Danube, though not as
wide as our Mississippi, is
beautiful. ut is, however, rnDre
picturesque. The river winds
slowly. EVERY turn holds
ia surprise.
Perhaps we see a group OF
women doing their weekly
washing in the real primitive
way by standing in the water
which is almost to their knees
and holding the garment in
one hand, paddle it with an
implement that resembles an
old-fashion teachers paddle.
We can't see their faces, but
we can hear their jovial songs.
The next turn betrays nature
in one of her prettiest pictures.
A band of gypsies may be the
Danube's next offer and the
ruins of an old fortress may
cause the occupants of the boat
to gaze in awe. The outStand-
ing ruin was the one near Bra
tislava, formerly Pozsony. After
Pozsony one saw many more
hills, ,dales, camps, weekend
houses and military training
camps.
Late in the afternoon every
one was startled by the sight Of
a beautiful castle, fortress
citadel on the right side Of the
Danube. It was a sight one
never forgets.. This mamouth
architectural feat was none
other than the medievel Esq
tergom Castle. It is BEAUTIFUL.
To one on the boat it seemed
that it was just completed, for
the storms and climatic con-
ditionS nave not left their
traces on this estate. We were
informed that it is still partly
in use. Esztergom used to be
the gate into Budapest on the
Danube.
We moved on, several boats,
and barges met us in the
course of the day. My COM
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09

panions were made up of at
group Of about 20 young.
Vienese high school boys
between the ages of 15-19.
Several Of them could speak.
English fairly well, and nearly
wore me out asking questions
and talking to me. True, they
contributed much novelty to-
the occasion Their masters;
from the school were their
chaperons and they cast many
questioning glances at me-,
Penny for their thoughts. The
boy sang several vienesse'
and English songs. Later, they
inquired about our criminal
sensations that they have,
heard about, our actresses,
about the size Of our country
The questions regarding our
country were quite amusing,
for example: "Have you been
to Texas? Can you 60 there
in a day? Is it true that Cali
fornia is rich in gold and
movie actresses? Is it true
that women are the domino :
ering forces on the marital I
boat?" The questions in many
cases were absurd and the re-
suit Of incorrect information.
New York was about the only
state they knew where it
was located.
Dinner time rolled around.
! Joined the hungry travellers
and to the soft strains Of
lovely violin music. we dtned,
in the ships dining room.
After dinner I again joined, !,
my children from iez1saa and
on the cop deck, we resolved;
to catch our first glimpse Of
this land that I had for so lone,
longed to see Magyar
orszag." The boys were going.
to Budapest for q weeks tour
Lights, more lights, lights 4
that shone from all directions
in front Of one giving one the
impression that one was en-
tering a fairy land. The lights
seemed to go almost to the sly.
It's thrilling: Inside Of me-
something felt weak, why, I
didn't know. ! didn't know
anyone there, yet.
(Continuedj
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09
ROSSz SzOkiS
AZ 0RECSEG

A Carnegie Illinois Steel Cor
poration rneghivasara t6bb
egyetemi tanar kutatasokat
foiytatott az oriasi gyar mum
kasainak soraban es ARA a
megallapitasra jutottak, hogy
az oregseg csak Fossz szokas.
Husz ewes ember is lehet Greg
es hetven ewes embeY is lehet
fatal.
A titkot a tudosok ekkent
magyarazzak:
Az 0regseg yoltakeppen
csak akkor kezdodik, amikor
az emberi cline kikristalyoso-
dix, ami ugy ertend6, hogy re-
gi elveihez, regi gondolkozasai-
hoz, regi szokasaihoz ragasz-
kodik, azaz mem akar t0bbe a
korral egyiiut haladni, mas szo-
val tudatosan elmarad a vilag-
tol.
Mikor a korszak, amelyben
elunk, megvaltozik, akkor ne
kunk is meg kell valtoznunk,
inert kiil0nben id6 el0tt venu-
lunk meg. He egy husz ewes
fiatalember reldaul megtanult
egy mesterseget Is barmino
ujitasok jonnenek, mem akar
azokkal tcr6dni, hanem halad
tovabb a regi uton, akkor meg
van 0regedve es a ven embe-
rex soraba szamitando.
Ritka adomany az, hogy a
kor elorehaladasaval lepest
tudjunk tartani, de akikben
meg van ez a tehetseg, azok
soha nenl oregednek meg.
A tudosok Szerint belle kelle-
ne oltani az emberek lelkebe
ezt a megallapitast. Foleg a
munkasokra nezve volna fon-
-" ~ hnov lepest tartsanak a
haladassal, inert akkor hosz-
szabb id6n at kapnanak alkal-
mazast, mint ma. A husz ev
elott hasznalt csavarvago ge-
pek ma elavultak es az Greg
munkasok kozott alig akad
olyan, ali az vi gepek kezele-
set meg akarna tanulni. Exert
valnak oily koran az iparra
|nezve observation-disclosures.
A boszok, a gazdak gyorsab-
ban tanuljak meg ezt a titkot
es exert latunk annyi el6reha-
ladott koru embert soraikban
A munkassag nehezebben akar-
ia regi szokasait feladni es
exert venul idejekoran.
A tud6sok megallapitasait
hamarosan k0nyvbe foglaljak
es ingyen bocsatjak a dolgozt
emberek hasznalatara abban g
remenyben, hogy tanulnak be
l6le es ovakodni fognak a meg
oregedest6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09
q BANYASZ-PANASZ
KERULT ELINTEZESRE

A kenenyszen egyeztet6 bi-
zottsag november ket utols6
napjan tartott gyilesen % ba-
nyasz panaszat targyalta, f6leg
a banyatarsulatok jogtalan le-
vonaSai elleneben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09

Minden aaomAnyt . IhKott-
sag penztanDsanak a cimere
keriink::
Mr.. George Zimmerman
Farmer Deposit Natl Bank,
Pittsburgh, Pa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-09
FELHIv
AMERIKA MISUNDERSTANDING a PITTSBURGH
ECYETEM MAGYAR SZOBAJANAK BIZOTTSAGAT04

Eppen honapl,an van II
eve annak. hogy az egyeten
vezet6 kozegeiben felvet6dott q
nemzetisegi termek eszmeje e
ez eszmek naegvalosdtasa a mo
numentalis Is az e,yesz orszag.
ban pariat sitkit6 tanitezet.
mex falai kGz0tt. Az elmult 1C
esztend6 alatt Gsszes en- 18 mem.
zetiseg lelkeben 0lt0tt testet
ennek a rendkisiili, ugy peda-
gogiai, mint szociAlis, ugy mem.
yeti, mint kulturalis szempont.
Dol elegge fel mem becsiilheti
gondolatnak a realzalasa. A
magyarsag els6 volt az els6l
kozott es a magyar s.soba k0lt.
segeinek fedezeskre megajan.
lott $5OOO.0O-t. De raikor lat.
ia, hogy sokkal kisebb nemze,
tex, ugy nemzeti multjukban
mint kulturajukban kevesbe
szamot tev5 nemzetisegek erre
a celra sokkal nagyobb 0ssze-
geket voltak hajland,5k el6-
iranyozni, nemzeti kotelessege-
mex erezte, hogy nevet fensege-
sebb betiikkel, ragyog6bb szi-
nekkel es ertekesebb aldozattal
kell beleirnia a pittsburgh
egyetem tortenetebe es f'sjlode-
sebe. Megajanlott tehat $4,000
dollart. Tizezer mar meg van
bel6le, meg 0tezer hianyzik.
Ugy hisszuk es pedig iiggal
hegy esupan a hosszu gazda-
sagi yalsag Is nepiinknek hi
hetetlen anyagi romlasa volt
az Okla annak, hogy ez az
aranylag mem nagy osszeg meg
mem talalt elegend6 szamu
pArtfegora.
Pittsburgh es konyeke ez-
utan is kesz aldozatot hozr1i e
nemes celra, mintahogy ezt te-
kintettel a hivatkozott gazda-
sagi letoresre reddig is erejen
feltil megtette, de arrol van
$40, hogy az lido rovidsege
miatt minden joakarata mel
lesf SER lesz kepeS dacserendo
saand6kanan u1egfelelr1i.
De nemcsak ez a koriilmeny,
aaneLa c1~ GnnAi fontosabb
keSztet mlnket, az egyetemi
---~ hoov
sseba bizottsagat a1.u, ..-os
Ielen felhivasunkkal az ameri-
kai osszmagyarsaghoz fordul-
Junk. s ez q fontosabb koriil-
meny:: belekapcsolni az egesz
amerikai magyarsagot ebbe a
mozgalomba, hadd vegyen ro-
la tudomast es erezze at min.
denki, hogy lit nemzeti es mem
lokalis ugyr6l van $40 hogy
a pittsburgh magyar szobs
nemzeti ajandek a nagy ameri
kai vendeglato nemzetnek.
Ebb0l a celbol tehat orsza
gos gyujtest inditunk meg fel
kerve mindenkit, de kul0n0se1
azokat a magyar testvereinket
akik a Gondviseles j6voltab6
tObb anyagi helyzetben van
max, hogy centjeikkel es dol
larjaikkal siessenek tamogata
sunkra.
Ext a lnozgalmat lapjainl
nagyrabecsiilt szerkeszt6i 6
had6inak jovoltab6l felszinel
6hajtjuk tartani mindaddig,
mig a bizottsag munkaia a ma
gyar terem teljes elkeszuleseve
Is iinnepelyes felavatasaval b
mem lesZ fejezve
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10
ISMET No LETT A K0vETUNK

Franklin Delano Roosevelt,
az Egyesiilt Allamok eln0ke
norvegiai k0vetiinkke ismet
egy not .nevezett XII. Ez aka
lommal mem William jennings
Bryan leanyat, hanem q new
york; J. Borden Hartman dus-
gazdag bankar 0zvegyet, egy
66 ewes, de er6teljes es a wash
ingtoni tarsasagi eletben ven
degszeretete reven Macy szere-
pet jatszo matronat.
Els6 moi k0vetiink a Macy
Bryan leanya es valami Owen
newt amerikai 0zvegye tudva-
lev6leg Daniaban kepviselt ben
nunket addig, amig ferjhez
mem ment Rohde grof dan
test6rkapitanyhoz. Mint idegen
allampolgar felesegenek oft
kellett hagyja a k0veti allast es
mindenki AIT hitte, hogy ut6d-
ia Hartman asszony lesz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10
vICYAzAT MINDEN MAGYAR ECYLETBEN!|

De akik a reviziot tartjak a
legels6 es legfontosabb dolog-
max, azok undorral fordulnak
el att6l q mozgalomt6l, amely-
mex semmi mas celia mines,
minthogy q j0v6 eyre Magyar
orszagra 0sSzehivott Kiilf0ldi
Magyarok vilagkongresszusa-
Dol vilagbotranyt csinaljon.
Vigyazzon hat minden ma
gyar egylet, mikor a hangza-
tos korlevelet megkapja es le-
gyenek resen a magyar egy-
letekben mindazok a tagok,
akik az egyleteiket mem akar-
jak Magyarorszag ellen es a
kis antant mellett a kommu-
nista frontra sorozni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

A j6raval6 sdanoknak azon-
ban eleg volt egy szoknyas
kovet is. Macy udvariassaggal,
de ANIMAL hatarozottabb han
gon adtak tudomasara az
Egyestilt Allamok kormAnya-
max, hogy szoknyaban jaro k0-
vetekb6l t0bbe mem kernek.
Kuldjenek Daniaba ferfi dip
lomatat, vagy inkabb ne kiild-
jenek senkit, de- ne helyezked-
jenek ellentetbe a regi dan
k0zmondassal, amely szerint a
hosszu hajjal rovid esq jar.
Hartman asszony ICY csak
Norvegiaba mehetett k0vetnek.
Es ere meg volt minden kepe-
sitese. A Washington tarsadal-
mi eletben kivalo szerepet iat-
szott. Ebedei es vacsorai min
dig nepszeruek voltak. Tudta,
hogy kit kell ii1tessen az asztal-
fore es kit az. asztal vegere.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

Az ugynevezett etikett saba
lyait sohase sertette meg. A
valogatott negyszazak k0ziiI
valo volt minden izeben. Ha
volna arisztokracia Amerika-
ban, AIT lehetne r6la mondani,
hogy kek verrel sziiletett.
Holmi hetk0znapi halandok-
max, mint akikb6l a nemzet
6riasi t0bbsege all. eszebe jut-
ma ugyan, hogy NIT ert Har-
riman assDny a norveg szardi-
niamak Amerikaba val6 be-
hozatalahoz es az amerikaf>
autUmobiIo Ioknak vagy szersza-
monak Norvegiaba vaI6 XVII
telehez, amit egy diplomatic
max, egy k0vetnek, f6leg anne
rikainak tudni illenek, de
Westinghouse ugy latszik: ez
nem volt fOntoS.
Soka ellen tehat Hartman
aSszony! Es Allah n0vessze
nagyra a szakallat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10
Cine:
BUDAPEST
HOTEL METROPOLE

eddig senkisem panaszkodott,
hogy kiraboltak volna.
Talalkoztam esetekkel, hogy
valaki sokallta az ad6t, elvesz-
tette penzet valami valla1ko-
zasban, gazemberek visszaeltek
johiszemusegevel, de olyannal
soha, hogy valakinek azert lett
volna Okla panaszra, inert a
hatosagok kifosztottak nehezen
keresett penzeb6l.
Aki az adot sokallta, annak
megmagyaraztam: nemcsak ne
XII kell magas ad6t fizetni, de
mindenkinek, aki lit el. Vesz-
tett haboru szamlajat most fl
zeti ez az orszag. Es f6leg ait
magyaraztam azoknak, akik
1888 el6tt j0ttek haza, hogy
ma mar Amerikaban is maga-
sabb az ado, mint volt, oft is
megismerkedtek pl. a sales tax
gyonyorusegevel.
Olyan sz0rnyu vadakat,
mint amilyeneket Kallay Jo-
zsef emelt, sohase hallottam
eddig amerikai magyartol.
Meg T0r0k Jozseft6l sc, aki
pedig sajat hibaja folytan su-
lyos konfliktusba kerult a ma
gyar hatosagokkal. 8 is belat-
ia, hogy kalvariajanak legin-
kabb sajat maga az Okla.
Nabradrol mar Simon Menv-
hert remek paripai vittek Err
semjenig, ahonnan aztan ESQ.,
max witt at Szamoskerre.
A faluban el6sz0r a birot,
Soos Gyulat kerestem meg.
Ertelmes, szolgalatkesz en-
Der. Amikor ismertettem Kali
lay Jozsef vadjait, mem akart
hinni annak, amt mondtam;
meg kellett mutatnom a $40
banforgo cikket. Ere ait fe-
lelte::
Az allitasokbol egy $40 Sc
igaz. Kallay Jozsefnek lit ha-
tosaggal baja mem volt, ct sem
XII sem haboritotta, elite villa
gat. De hogy ne csak t6lem
tessek ezt hallani, elhivatom
Kallay J6zsef feleseget, az
maid elmondja az esetet bowen.
Kallay J6zsefne ell is j0tt a
k0zseghazara.
Amerikai nahez munkaban
osszetort 0regasszony KAllay
Jozsefne. Hazajott Magyaror-
szagba 0regsegere, hogy tit el-
je lie hatralev6 eveit.
Csaladi vonatkozasu dolgok
lesznek ebben az irasban, de
Kallay J6zsefne felhatalmazott
ARA, hogy AIT nyivanossagra
adam. Tanuk el6tt adta meg
nekem ere a felhatalmazast.
Elbeszelesehez en- semmit
mem teszek, abbol semmit el
mem hallgatok. Ugy irok le
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

mlndent, ahOgy kallay JOzSe1-
ne elrnondta:
Az uramat itthon senki meg
mem rabolta, ct harmincnegy
evi RESERVES keresetet6l meg
mem fosztotta. Mem is foszt-
hatta volna, inert mem volt mi
t6l, mem hozott 6 ide semrnit.
Hogy meg tessek erteni
az esetet, elmondom en- a vele
valo eletemet. 0zvegy Blasko-
vics Istvanne voltam, remek-
sep farmom volt Glenfielden,
New York allamban. 0zvegy
voltam, a farmon sok volt a
munka, ferjet kerestem, aki
k0nnyitsen sorsomon.
Icy keriiltem ismeretsegbe
Kallay Jozseffel. Elliott Glen
fieldre, oft volt par hetig, az
tan megeskudtiink.
Eskuv6 utan a ferjem dol
gozni mem akart, jolehet eskii-
vonk elott en- folyton kerdez-
tenn, szereti-e a farmer mum
kat. Akkor ait allitotta, hogy
nagyon is kedveli, de eskUv6
utan megse volt inyere a mum
ka.
ARA akart mindenaron ra-
venni, hogy irassam ra a far
mot. Vegul, mikor mar mem
volt nyugtom t0le, ARA raall-
tam, hogy felet rairatom, vi
szont 6 is ramiratja Rossiteren
levo> farmjanak felet.
Nyugtom azonban tovabb
sem volt, inert penzert zakla-
tott folyton, hogy koltseges
eletm6d1at folytathassa.
Hamar raj0ttem, milyen SEE
rencsetlenne tettem magam a
hazassaggal es szabadulni
akartam ebb6l a helyzetb6l.
Egg ottani iigyvednek $50
dollart adtam, hogy ada be a
val6keresetet. A valas kimonda-
sa azonban kesett, en- pedig
vele az eletet mem britain.
Ekkor megegyeztem vele,
hogy bekesen szetmegyiink. 8
visszamegy Rossiterre, en- meg
eladom farmomat es vissza-
megyek az 6hazaba.
Icy is tortent. En- hazaj0t-
tenn, 6 meg Rossiterre ment:
Mem igaz tehat, amit ferjem
irasaban emlit, hogy mi egyiitt
j0ttiink haza.
Egg evvel az en- hazate ertem
utan, egy tell este, ferjem be-
allitott hozzam.
Mem vartam es bizony mem
is 0riiltem erkezesenek. Hiszen
mar ismertem, hogy nekem &
csak terhemre lesz lit is.
Sajnos, sejtelmem be is Walt.
TIT Sc akart semmitse dolgoz-
nj. Tisztara nekem kellett az
en- j0vedelmemb6l 49, mely alb
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

Dol all, hogy kis birtokomat fe-
lebe adom es ami termenyt ka-
pok, AIT eladom - eltartani.
De 6 rendes polgari eletm6d-
dial mem erte be, b6segesen kel-
lett neki zsebpenzt is adnom,
inert a kocsmat mindennel job
ban szerette. Bort, palinkat
ivott jocskan.
Ketsegbe voltam esve, inert
hiszen kis megtakaritott pen
zemet kellett megbolygatni, a
j0vedelmefnb6l mem futotta az
6 eletnodja.
Akarmennyire kertem, hogy
valtozzon meg, ere nem volt
hajlando. Elite a maga henye,
konnyelmu eletet.
Icy ment ez ket evig. Akkor
aztan mem britain tovabb, fell
szolitottam, hogy menjen ell
tolem. Vagy menjen az 6 falu-
jaba, Erd6benyere az 6 roko-
naihoz, vagy menjen vissza
Amerikaba.
Nagynehezen raallt, hogy
visszamegy, de nekem kellett
az utazasahoz 700 peng6t adj
nom. Szivesen adtam, csak-
hogy menjen ell t6lem.
Neki sc szolgabiroval, Sc jegy
zovel lit baja mem volt, azok
vele mem t0r6dtek. Szornyii,
hogy olyant allit, hogy lit meg
raboljak az anerikai magyart.
Mem haborgatnak lit senkit.
Persze, ait mindenkit6l meg
kivanjak, hogy a torvfnyt tart
sa meg. De hat EFT Amerika-
ban is kivanjak es mindenhol,
ahol emberek elnek.
Ujra ismetlem, hogy az
uramtol semmit senki itt ell
mem vett, de ell Sc vehetett,
inert nem hozott vagyont.
Kallay J6zsefne sirva me-
selte ell aniket leirtam.
Ebb6l aztan megitelheti az
amerikai magyarsag, hogy le-
het-e hitelt adni Kallay Jozsef
allitasainak.
Sz0rnyii iras az 6 vadasko-
dasa.
Mem is tudom megerteni:
mi vihette Kallay J6zsefet ar
ra, hogy sziil6hazajara sarat
dobjon.
Mert hiaba mondja: sziil6ha-
zajat szereti, ait imadja - ha
k0zben AIT irja: meg latogat6-
ba Sc j0jjenek Magyarorszagra
az amerikai magyarok, inert
kiraboljak 6ket.
Kallay J6zsef, mem erzi, mi
lyen rettenetes az, amit okta-
lanul leirt?
Hosszura nyult ez az iras,
ICY Simon Menyherteknel tett
latogatasomat a j0v6 heti iras-
ra hagyorn.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

kommunista egysegfront" magyar egyeteket akarja
Magyarorszag ELLEN elhasznani ks antant Is kom-
munzmus erdekeben een-vagkongresszust szeretnenek
taran Parisban Es ere kernek elcs Is anyagi tsno
gatast mnden amerkai magyar egyiettoL Vaon lesz-e
magyar Amerkaban, aki bedi az "egysegfron bsrany-
borebe butt voros maszlagnak?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

6dlO11llIldl CS h1GCllO OJlCtCnhCi
esztend6k ota ARA toreked-
mex, hogy befurodjanak min
den magyar egyletbe, hogy az
amerikai magyar egyesiiletek
melegagyai legyenek kozot-
tiink a v0ros eszmeknek.
Minthogy Amerika magyar
saga mem kommunista, evek-
kel ezel6tt felre tettek a kom-
munista jelvenyeket, lesik-
kasztottak AIT a lapjukrol es
hol altalanos amerikai, hol
Magyarorszag fele nez6 alfalfa
nos mozgalmak alarcat oltik a
v0r0s propagandara.
Mikor a depresszio melyen
voltunk es az emberek szaz-
ezrei vesztettek ell otthonaikat,
bankbetetjeiket, akkor "kis
haztulajdonosok" meg "kis
bankbetevok" jelszavayal tie
relgettek az embereket a kom-
1nunista akolba.
Kesobb a tarsadalmi bizto-
sitast probaltak kisajatitani
lnaguknak, azutan belle csim-
paszkodtak a CIO szervezesi
torekveseibe, hogy ezeken a
mozgalmakon keresztul fura-
kodhassanak minden magyar
egyletbe.
Neha sikerult az igyekezet,
S mem vettek eszre, hogy eek
kel a cegerekkel voltakeppen
a kommunizmust terjesztik k0-
neha fiaskot vallottak.
Mikor aztan Moszkva kiadta
a parancsot, hogy a vilagszer-
te letezo kommunista SERVE
zeteknek a liberals elemekkel
kell egyiitt dolgozni, megcsi-
naltak az ugynevezett ''egyseg
frontokat" mindenitt, ahol
vOltak, akik bedultek.
Ezeknek az egysegfrontok-
max a neveben azutan ugy
igyekeznek beszelni, mint
tenyleg lenne a kommunista-
kon kiviili barmifele egyseg is
m0gottiik.
Mikor a magyar nyelvu es
szarmazasu amerikai kommu-
nistak hir6t vetteks hogy jo-
v6 evben Budapesten a Kill
foldi Magyarok vilagkongresz-
szusat megtartjak, azonnal
akcioba leptek, hogy oda all
janak annak az utjaba.
Els ahogy nalunk az utolso
evek orszagos magyar meg
mozdulasait mindig botranyba
probaltak fojtani, eppen ugy
botranyt szeretnenek csinalni
a Vilagkongresszus alkalma-
val is.
Csakhogy lit mar vilagra-
szolo botranyra gondolnak.
Mialatt a kulfoldon elo ma
cyarok kepviseloi Budapesten
fognak talalkozni es tanacs-
kozni egymassal, azalatt Ok
Parisban szeretnenek gyulest
rendezni, termeszetesen HA-
MIS- CEGERREL.
Mert a gyules termeszetesen
Magyarorszag elleni kommu-
nista tiintetes lenne, de AIT
"egysegfront" cinen es nev
alatt akarjak rendezni.
Ebbol a celbol hivtak ossze
majusban New Yorkba ait a
bizonyos egysegfront gyulest,
ahol a kommunistakon Xviii
mem voltak, s amelynek
bevallott celia az volt, hogy
Magyarorszag nepet mentik
meg a new york; gyiilesen
keresztul.
A gyiilesiik0n aztan ait
fajlaltak, hogy Magyarorszag
nepe vesz, pusztul, nyomorog
IS elhataroztak, hogy Ok meg
szervezik az egesz vilag ma
gyarsagat, amely az ohazai
uralommal felvegye a kiizdel-
met.
Termeszetesen j6l tudjak,
nogy Magyar-Amerika demo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-06-10

Szamosker Szatmar megye-
ben van, egeszen kozel a tria-
noni cseh hatarhoz. Alig par
kilometer oman Beregszasz, a
hol, fajdalom, csehek az urak.
Fehergyarmatig lehet vonat-
tai utazni, oman gyalog tet-
tenn meg az utat. A nagy dolog-
idoben mem lehet kocsit kapni.
NAbradon megalltam egy
volt amerikai magyarnAl, ne
KEN nagyon j6 baratomnal,
Simon Menyhert volt banyasz-
nal, de err6l a latogatasr6l
maid az iras vegen szamolok
be.
El6sz0r arr6l akarok irni, a
NIT Kallay J6zsef eseteb6l meg
tudtam.
oszinten mondom: mikor ell
olvastam Kallay J6zsef irasat,
a yer a fejembe szaladt. Iste-
mem, EN- mar 0t0dik eve elek
ujra itthon (k0zben ugyan ket-
seer voltam a nagy wien tul)
gyakran talalkozom volt anne
rikas magyarokkal Is nekem