Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-01-22
RHINE.
AmerickI novinar V Oui

hlasil, re pc pravidelnych ne
meckych voj1nech v Spaniel
skem Maroku nenalezl ami
pamatky. Jedinym dokladem
"cizi cinnosti' pry byla italska
LODI V melillskem prfstavu.
Grady rebeluj1c1ch spanelG
otevfely toto teritorium kores-
pondent16m zahranicnfho It's
ku, ably Sc mohli ocit6 presved-
citi O nespravnosti %francouz-
skeho tvrzenf, re Nemci zapla-
viii Spanelske Maroko.
Plukovnik Gonzales jake
mistnf guverner prohlasil, re V
cel6m jeho ~teritoriu neni Fad
nych cizfch vojind. o pomeru
mezi span6ly a Maury pravil,
re je dokonale acknowledged
take nesouhlas1 Sc zpravami O
sporech, jez byly rozs1reny Sc
strany spanelskych radikalG.
BRITISH namornf dGstojnfci
navstfvf spanelsk6 Maroko ma
pozvanf 1fadG spanelskych re-
bel1, kter6 81 pref, ably Sc sa-
mi ma vlastni oci presvedcili, re
V one spanelske kolonii v Afri-
ce nenf zadnych nemeckych
vojfnG, jak ma druhe strane
sv6tu chce dokazovati socialis-
ticka vlada spanelska i fran
couzska.
Britov6 mali cestovati v au-
tech pc cel6m spanelskem pas
mu.
Japonsko bylo vyrozumeno
gen. Francisco Franco, velite-
lem spanelskych ~povstalcd, re
fasist6 nakladli m1nova pole
kolem ddlezitych spanelskych
pTfsav1, drzenych republika-
ny. Franco jmenoval pr1stavy
Malaga, Almeria, Carthagena,
Valencia, Barcelona, Tarrago-
ma, Bilbao, Santander a Gijon.
Posledni ctyTi jsou pry 1plne
zablokovany.
Konsulat Spoj. SttaG v Ma
laze We Spanelsku byl tezce po-
skozen explosivnf bombou, VIZ
zenou re vzduchu. Pokud Sc
vi, nebyl nikdo poranen. Kon-
sulat byl V onu chv1li opusten.
Malaga je V rukou loyalnich
trup madridske vlady a proto
Sc soudi, re bombu svrhl letec
nacionalistickych rebelG.
Eddie Schneider z Jersey
City, N. j., americky letec, KITE
ry cely meslc slouzil We vladnl
armada We Spanelsku a bombo-
val rebelske posice, pr vysle-
chu V New Yorku, udal re byl
najat jednim pravnfkem V New
Yorku, ktery mu slfbil meslc-
nfho platu $1,000. Omen prav-
nix dial mu take lidn1 l1stek ma
cestu do Spanelska.
Re sluzeb spanelskych loya-
listu odesel Sc ctyrmi jinymi a
merickymi letci, protoze Sc jim
nelfbilo, jak S mimi zachazeli
a pax take proto, re chteli wy
hoveti politice p~residenta
Roosevelta O neutralite Spoj,
StatG.
Kdyz Sc dostal do Par1ze,
nemel ma zpatecn1 cestu do A
meriky. PotTebne pen1ze mu
dalo span6lske velvyslanectvi
V Paffzi ma 1cet jeho sluznehC
u madridske vlady.
Schneider pod1lel Sc denne
ma bombovanf spanelskych ma.
cionalistd pc tri tydny. Letal Y
pred6lanem sportovn1m leta.
die a bomby spoustel dlrou Y
podlaze letadla.
Bylo zjisteno, re dosud ode.
slo re stTedn1ho Slovenska ne
SpaneIske bojiste ma $50 mia.
dfkG6, pc vetsin6 k vladimir
vojsku. Mnoz1 z touhy pc do
brodruznem zivote, JIM zas pro
bfdu a stalou nezamestnanost
a jenom mensl cast z politicke-
no pfesvedcenf. Zjisteno bylo
dale, re u mezinarodn1ch odd1-
III madridske vlady dostavaj1
denn6 10 pesot zoldu, tedy asi
SO Kc.
Sovetska vlada odeprela "a
v6sti zakazujfc1 o~patrenf prot
jich verbovanf v Rusku, v note
podane britskemu vyslanci.
"Vlada sov6t6 &C v pTitom-
nosti nepraktikuje vys1lanl do
brovolnickych short, nepova-
zuje "a potTebne zavesti jedno
stranne zakazuj1c1 o~patren1''
pravf Sc v ruskem sdelen1, je5
zahranicn1 komisaT Maxim Lit
vfnov dorucil anglickemu wy
slanci Chilston.
sest mes1c6 trvaj1c1 Spaniel
ska obcanska valka 81 vyzada-
la pri nejmens1m 100000 pad.
lych a stojf spanelsky marco