Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-09-03

menuie a zle tresce, coz jest
velmi jednoduche ale dosti pG-
sobive.
Sokolstvi vsak tax jednodu-
che slozenf nema. Ne kazdy
Czech jest narodne uvedome-
Ivm vlastencem, a kazdy Was
tenec nechape stejne vysokou
ideu sokolskou jak toho VIVA
DUE. Pouze "a soucinnosti
rnznych vnejs1ch i vntrnfch CT
niteln pGsob1cich ma nas1 dust,
budf Sc V mas prave pochopeni,
obetave a nenarocne myslenky
sokolske. Sokolstvi zrodilo Sc
z narodnfho utrpeni, jazykove-
no 1tisku pod hrGzovladou Vi
dine. Tehdy kolem let sedesa-
tvch, kdy Widen a cely rakous-
ky smyslejici zivel primo tres
til nenavistf ku vsemu ceske-
mu, kdy cesky mluvicf clovek
byl snizen ma nejnizsi 1roven
lidstvi, a prave tehdy, kdy ces-
XIV clovek nesmel ami pc cesku
dychat, co potion ably mel Cd
vahu sc pc cesku ozvat. Tehdy
vznikla ona primo revolucn1
myslenka V hlavach nasich
dnes pro mas historickych o.
sobnostf Fuegnera a Tyrse, kite
ri il tez uvedli v cinnost a tax
polozily zaklady k sokolstvl,
ma nichz nepfetrzite sokolstvo
DO celem svete stavelo a zdo-
konovalo mas sokolsky Vele-
chram. Zalozenlm sokola "a
vladl novy Ouch narodnf nejen
V Praze, kolebce sokolstva,
nybrz sfril Sc S pravym sokol-
skym rozletem pc celych Was
tech ceskych, ba i pc celem
svet6, kde bylo par Cechu po-
hromade, i V nasf ceske Anne
rice jiz O pouhych 5 rokG po-
zdeji byla zalozena prvn1 So
kolska Jednota v ST. Louis, a
op6tne O pet rokG pozdeji dine
6. cervence 1872 byly poloze-
ny zaklady ku Sokolu zde v
Baltimore, zalozenfm telocvic-
neho a peveckeho spolku
"Blesk".
o cinnosti nasf jednoty mlu-
Willy nejlepe jej1 podniky vzdy
V hojnosti poradane. Stejne
jake bylo sokolstvo CHINO We
stare vlasti, tax i zde a pc cele
Americe pracovalo bez odde-
chu, stavelo svoje Sokolovny, a
svoji povsechnou cinnost1 hle-
deIo ziskati iak kruhy krajan-
ske tax i Americke a kazdy z
mas dobre vi re vSechna prace
a snaha nebyla marnou. Sokol-
stvo vychovavalo a narodne u
v6domovalo jak svoji mladez, i
vsude tam, kan mohlo zasah-
nouti sym vlivem. Kdyz pax
svetova valka Sc roZzufila nej-
kruteji. nachaz1me v6tsinu ma
SIGH sokolikG Tadach ceskych
legii, kterez oni sami sformo-
valy a V duchu sokolskem bo-
iovaly jake prav1 blanict1 ry-
tfri, by vydobili samostatnost
svemu utiskovanemu narodu.
Promluvila tehdy vsechna ces-
ka srdce, rozehnala Sc prava
husicka paze ma vSech sveto-
vych b~ojist1ch, a ma den %. f1j-
ma slavnostne p~rohlaSuje mas
veliky Sokol a duchovn1 husit-
sky v1dce tat1cek Masaryk ne
odvislost Ceskoslovenskeho
statu. Cesky narod nabyva O.
pet sve tTi sta let ztracene svo-
body. Jasajf V Cechach, smejl
Sc i placf radost1, vzdyt ten
den rano vyslo pro ne slunce
svobody, a narod cesky dekuje
svym hrdindm, sokollk1m-le-
gionar1m. Co tn vsude stast-
INCH tvarf a nadej1 do budouc-
ma. Lee vi, re jejich stest1 a
radost re svobody by tam nj
kdy nebylo, nebyt jejich bratfi
a sester a cele ceske vetve tam
V Americe; jejfz 1zasna pomoc
moralni i financn1 uskutecnila
jejich zahranicn1 revolucn1 Cd
boj. Ceska srdce spojena So
kolskymi ideimi spolecne v &C.
chach i Americe i jinde "a
hranicf, vydobily Ceskosloven.
sku svobodu a zde, prave v ma.
rodnf obetavosti, V sokolske l.
del a dobrovolne kazni, vidime
pravy vyznam a dcel zalozen.
sokolstvi.
; Nasi zakladatele vedeli, Il
Pride jednou pflhodna doba
kdy narodu Dude bojovati pr(
svoji svobodu, a sokolske idet
! byly k tomu tou nejleps1 prd
pravou. Ones opetne stojl So
kol ma strait ably uchranil W
sve vlasti demokraticky Ouch
= --oLoIo 4XxIxo wi