Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-09-17

nj president Ceskoslovenske
republiky, skonal We SVEN 81
die, v Lanech, We 3.29 hodin v
1tery rano.
President Eduard Benes, pre-
mier Milan Hodza a clenove
rodiny 81 rok1 stareho narod-
nfho hrdiny byli pTftomni, kdyz
poslednf chv1le ~nastala.
DR.. Masaryk byl kriticky ne
mocnym cd 2. zaTf. V minu-
lem tydnu trochu sc zotavil.
Obrat ku hors1mu nastal v ne
deli v noel. Jeho Americkou
chotf a jeho cestami pc Spoje-
nJch Statech utvrzena byla v
mem jeho laska ku Spojenym
Stat1m.
"Nemusfm opakovati jak
hlubokou laskou Inc mas lid ku
lidu Spojenych StatG. Me VIA
stnf pTatelstvf a dlky vGci A
merice jsou nezadatelny," tot
slova zesnuleho.
Presidentu Masaryku udele-.
ma byla medalie Woodrow
Wilsona fundace roku 1885. V.
adrese pTednesene mu diplo-
matickym zastupcem Spoje-
nych Statn J. Butler Wright,
uvedeno: "Jeho pTfklad ku "a
chovanf oddanosti republiky
kterou on zalozil a jeho neu-
stavajfcf zapas pro prava lid
skych bytostf proti tyranGm."
V minulem roce V den svych
narozenin president Masaryk
kdyz slaven byl a della palila
Fl ran ku jeho cti, "Otec'',
"Osvoboditel'', potvrzoval, re
ceskoslovenska republika je
demokracif mfru uvnitr a ma
venek."
On to byl, ktery videl Eduar-
da Benese vstupovati do presi-
dentskeho 1radu jake sveho
nastupce, kdyz fasiste a radi-
kalov6 porazeni byli volbou
BeneSe.
Masaryk naroZen byl ma Mo-
rave V Hodonfne Z. brezna
1850. Otec jeho byl zamest-
nan ma jednom z c~isarskych
statkG. Syn poslan byl do ne
meckeho 1stavu, pc dvou le-
tech opustil tento a prijel do
Vfdne, kde pocal Sc uciti ko-
vaFem. Byl pTesvedcen vratiti
Sc ku studovanf, roku 1865
graduoval z vyssf skoly We Vi
dni a ustanoven byl profeso-
rem ma Prazske universite,
kdyz tato rozdelena byla ma
ceskou a nemeckou.
Ackoliv DIR. Masaryk pocal
svoji politickou karieru zahy,
bylo to teprve az roku 1891.
kdy zvolen byl do rakouskeho
parlamentu, kde v brzku ma
neho dvorni rakouske kruhy
pocaly hledeti S nedGv6rou, a.
lie kde v teze dobe v zahranic1
zlskaval uznan1 jake muz HE
dici pro osamostatnen1 Cesko-
slovenska z Habsburske mad
vlady.
B9hem svetove valky praco-
val pro toto We Svycarsku,
Francii, Anglii, Italii, Rusku a
Spojenych Statech. Behem ma
vstevy We Spojenych Statech
Teceno bylo, re on vice nez
kdokoliv jiny zfskal presiden-
ia Wilsona pro ochranu ma
lych statI.
Kdyz studoval v Lipsku, v
Nemecku, Masaryk setkal Sc
tam s Charlotte Garrigue z
Brooklynu, New York, jej1z o.
tee byl hlavou pojistovacf spo-
leGnosti. Tato studovala tam
tenkrate hudbu ma tamn1 kon-
servatofi. Pc skonceni studio
vratila Sc do Ameriky. Roku
1878 spojeni byli svazkem
manzelskym, kdyz DIR. Masa-
ryk zavftal do Spojenych Sta
til. Jeho chot zemTela v Pra-
re, IL. kyetna, 1923.
Masaryk do mezinarodn1
prominence vessel roku 1909,
odkrytfm spiknutf prot Srb-
skJm a Chorvatskym vGdc1m
v Rakousko-Uhersku V pred
fuse valky s Ruskem a Srb-
skem receno bylo, re jistfvyso-
CT vIdcove v Rakousko-Uher-
sku postarali Sc o spoustu IA
lesnych dokumentd napada.
jicfch Srbske a chorvatske
vudce. DR.. Masaryk intere-
soval Sc v afeTe teto a by.
10 to hlavn6 diem jeho pile 9
kriticke schopnosti, re neje.
nom odkryl falesnost techte
dokument1, ale zaroven ma je
yo dial pravy stav H~absburskt
U1&dv