Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-06-18

~oO ~
effendi Okasa, synovec zname-
no egyptskeho bankere a byva-
ly herec, 81 dial vystavet Kahi-
ry nadhernou hrobku, ktera sta
la pres 4 milony Kc. Mimo kom
natu, kde budou vystaveny je-
no pozdstatky, naleza Sc v hrob
&c nekolik prepychove zaf1ze-
nych mfstnost1, loznice a kou-
pelna. Okasa sc rozhodl ztra-
viii zbytek sveho zivota v hrob-
ce, ale jelikoz chce pokracova-
tt We psan1, zar1dil 81 tn i pra-
covnu s telefonem.
- Teresa Verzotto italska
selka, jejiz muz Sc nynf nacha-
ri v dobrovolnem sboru V Afri-
ce, povila dvojcata. Pred tim
a to v cervnu minuleho roku
mela trojcata. Je vdana Is
let a matkou 9 det1. TTi deti
pred casem zemTely.
- We slevarne zeleza firmy
Bratri Nemetzovi We V1den-
skem Novem Meste Sc udal
vybuch, pri nemz bylo sest Ii
d1, t. j. 63 lety maj. slevarny
a jeho 34lety syn a ctyfi del
nici smrtelne zraneni roztave-
nym zelezem.
- Ma statku manzel1 Fran
tiska a Marie Mayerhofero-
vych Balerdorfu u Weizu We
styrsku vypukl ohen cd vad-
nych kamen a rychle Sc s1ril.
Kdyz sc osmiclenna Mayerho-
ferova rodina p%robudila, byl
statek S pTistavbami v jednom
plameni. Rodina Sc chtela "a
chranit 1tekem, v tom Sc j
vsak mad hlavou zfitila sire
cha. Sedm clenG rodiny Ma
yerhoferovy bylo ma m1ste "a
bito nebo uhorelo, otec byl
pax nalezen v bezvedom1 a
prevezen do ctyrskohradecke
nemocnice, kde zapas1 Sc smr-
tt.
V Kolinu, R., nazistsky
dennfk Beobachter p1se, re ne
mecke firmy v zahranicf by ne
m6ly byti zastupovany zidov-
skymi agenty. V dGsledku to-
no Sc ceka brzke vydan1 vlad-
niho dekretu, ably nemectf OBJ
chodnici propustili sve zidov-
ske zastupce V cizine.
"Nasz Preglad" pod O.
hlavenim =" Nebezpecf re hry v
Sachty" oznamil, re v Jurate
Polsko, pTi sachovem turnaji
Willy Frydmann pc prohTe
partie sachd byl z%achvacen 81
lenou zuTivosti.
= Znameho uklidnujicfho a
dusevne os~vezujfc1ho ucinku
hubby ma cloveka, ma jeho du-
sevn1 a nervovy stav, ma jeho
vedeckou objektivnost chopil
Sc frankfurtsky lekaT DIR. C.
lOppenheim, ktery cestou vedec
keno zhodnocen1 uvad1 hudbu
'ljako lecebneho cinitele zvlast6
do therapie chorob, n%ervovych
a dusevn1ch. Ma svych vyzku-
mech pracoval DIR. Oppenheim
dlouhou radu let a vysledky
badan1 v tom smeru potvrdily
v plnem rozsahu starou lido
YOU zkusenost, re hudba a zpev
ljsou lekem do strastf zivotnich
Predevs1m zd1raznuje, re mno,
no tn zalezi jak ma rytmu hud-
by a ma jejfm tempu, tax in a
melodii same, ba i ma nastroji
hudebnfm, z nehoz tony ((hud
BAY je v~yluzovana. Poole toho,
to odstupnovanf podarilo Sc DIR.
Oppenheimovi hudbou S uspe-
chem leciti rGzne psychicke de-
prese, rozladenost nervovou
vnitrn1 rozharanost a pod. ja-
koz i nervova ochrnut1 a ocha-
blost svalovou. Svou metodu
lecby hudbou propracoval DIR.
Oppenheim tax, re pc Tadu
let zkoumal u svych nemoc-
nych dcinky hubby z gramofo-
novych desek, pTi cemz byl
bran zretel ma zm1neny rytmus,
melodie a pod. Poole toho pax
zjistil, re lecebne nejlepe Wy
hovuje pri poruchach chGze
hudba tempa a melodie odpo-
vfdajicf fysiologii chGze (po-
hybu), tedy pochod nebo hud-
ba tanecnf (polka, trasak, mir
ny kvapik, valc1k a pod.) Pr
ochrnuti koncetin horn1ch Cru
kou) prospfva pry zas nejlepe
naslouchan1 hudbe klav1rnl,
pfedpokladajici velikou zruc-
most prstd a ruky, jakoz i hud-
ba banjova, ma kytaru nebc
mandolin. Podobne dobrych