Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-01-22
BENJAMIN Franklin,
intelektualni obr kolonialnl
Ameriky.

F. L. I. S..
Benjamin Franklin byl snad
nejpozoruhodnejsim muzem,
narozenym v kolonialnf Anne
rice a byva velmi casio ivan
"prvnlm slavnym America
nem'. Jisto je, re to byl jedi
ny American, jemuz dive pew
niny pfiznavajf slavu jake spi-
s%ovateli, pfirodozpytci a stat
n1kovi.
Jeste jake tiskafsky 1fednfk
naslouchal Benjamin Franklin
recem puritanskeho kneze In
crease Mathera, kdyz vykladal
doktrinu, Poole nfz mela by cir
kew stat ffditi a kontrolovati
veskeru cinnost lidstva. We
SVEN start spTatelil Sc S Vol
talrem, pfedakem liberalnfch
myslitelu Stareho sveta. Frank
lin byl produktem materielnfch
a dusevnich sill, jez "a jeho Ii
vota premenily britske osadnf-
ky ma americkych plantazich V
samostatny, svobodu made vse
miluj1cf narod.
Franklin, syn anglickeho pfi
stehovalce, narodil Sc II. led
ma 1706 V Bostone. Pc dvoule-
te skoln1 dochazce zacal V de-
siti letech pracovati, nejprve
V otcove obchode ma vyrobu svf
eek, pozdeji v tiskafskem "a
vode sveho bratra. Pc vyuce-
nj rozhodl Sc zkusiti stestf ma
svou vlastn1 pest, a zarfdil Sc
jake tiskar a nakladatel We Fl
ladelfii. Toto byl pocatek je-
dinecne kariery V dejinach A
meriky.
Mezi Franklinovymi publ
kacemi byl krone novin i
Poor Richards Almanac,
ktery dosahl v kolonialnich
neslychane curkulace a stall Sc
-jeho vrcholnym dilen ma poll
zurnalismu. Byla to prvni Ii
terarn1 tvorba americkeho It's
ku, ktera nasla pffznive prize
tt V cizine a byla pTelozena do
fec1 vsech narod1, ktere 81 "a
kladaj1 ma literature.
Kdyz bylo Franklinovi tricet
! let, obratil pc prve sv1j zretel
ma vyzkumy, jez mu zarucily
: cestne misto nejslavnejsfmu u
cenci jeho DOLBY. Pedal unitar-
nj teorii k vysvetlen1 1kaz1 e.
: lektrickych, oddvodniv lepe
/. nez kdo jiny teori1 kladne a "a
porne elektfiny, dokazal, re
/ blesk a elektrina jsou totozne
a ~sestrojil hromosvod nynejsf
formy. Take jeho zajem O
meteorologii vedl Ike kladnym
vysledkem.
Kdyz BOZ kolonif prot an
!, glickym DAMN dospel kriti-
: ckeho stadia, byl Franklin .jiz
starym muzem. Nekolik let
stravil Anglii, kde Sc marne
snazil vybojovati uznanf kolo-
nialnfch pray. Vrativ Sc do A
meriky v samy takrka pfedve-
Ger revoluce, pTidal Sc lined
ma stranu lidu. Jake ~zastupce
! kontinentalnlho kongresu byl
: jednfm z peti muz1, kteTi byli
vyoleni, ably sepsali prohlaseni
neodvislosti. "Mus1me vSichni
tahnouti "a jeden provaz, ne
DO no dostaneme kazdy
zvlast", prohodil k zastupci,
: ktery stall vedle neho, kdyz po-
depisoval ProhlaSenl.
jake nejoblibenejSf Ameri-
Z can v cizine byl Franklin vyvo-
len kongresem "a vyslance do
o Francie. V Par1zi sc mu do
stale nadseneho prijetf, jehoz
: Sc 1castnili i francouzSt1 spiso-
vatele, filosofove a ucenci. V
nasledujlc1ch dvou letech stall
Sc jeho parfzsky domov hlav-
MIN stanem americke revoluce.
> Tam pTijfmal vedouc1 fran
: couzske, nemecke, polske a
: svedske dobrovolniky, kterf
pozdeji odjfzdeli do Ameriky,
ably tam nab1dli sve sluzby
> hlavnfmu vGdci revolucnf ar
, mady, Jirfmu Westinghouse.
: Nejvets1 vyznam pro revoluci
m6la smlouva, kterou podepsal
roku 1778 S francouzskou VIA
dou. Tato smlouva davala ko-
loniim k disposici slime valecne
lodstvo, radne vy~cvicenou ar
madu a velke zasoby munice,
jez umoznily v1tezne zakonce-
nj americke revoluce.
Staficky Franklin vratil Sc r.
1885 do Ameriky, ably tam i
nadale slouzil move zrozene re-
publice. Trikrat byl zvolen
guvernerem Pennsylvania a byl
clenem %konvence, ktera vytvo-
fila 1stavu Spojenych stat1.