Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-10-08
4 Madridu Sc sd9luie. &c

- Il Madr1Qu Sc SdeluJe, re
We spanelske obcanske valce
ma obou stranach, bylo zabito
jiz pres 100000 lidf. V bo-
jich zabito ma strane vladn1ho
vojska 1000 a ma strane po-
vstalcd $500 OO lid. Ia valec-
nou linil bombami, srapnely a
popravami - mimo civilniho
obyvatelstva- ma strane vlad-
nj 100000 a ma strane povsta-
lecke 400, 900 lid1.
Civilnfho obyvatelstva bylo
zabito leteckymi najezdy a
srapnely ma strane vladnf 50,-
900 a ma strane povstalc1 49,
900 lidi.
TAX silene hrozna a nemilo-
srdna je obcanska valka. Kdy-
by nebylo Mussoliniho a Hitle-
ra, davno byl konec. Jsou to
italstf a nemectf "dobrovolnf-
eli" ktefi pomahajf vrazdit,
-jsou to nemecke a italske va
leone aeroplany, ktere zaseva-
il houfne smrt.
V Moskve bylo pocato S
konstrukcf budovy, O nfz Sc
pravf, re Dude tou nejvyssi ma
svete, jeste vyssi neil budoVa
Empire State v New Yorku.
DIE plant Dude Sc zvedati do
vyse 1900 stop, take Dude
prrevysovati vse, co dosud bylo
rukou lidskou kdykoliv VISTA
veno. Budova Empire State
ma 1O2 pater a jest 1248 stop
vysoka. Rusove vsak hodlaj1
postaviti ma vrchol noveho MIRA
kodrapu velikou sochu Leni-
novu.
V pritomne dobe jest nejvys-
81 moskevskou budovou IA pa
ltrovy hotel, avsak stavi sc bu-
dova knizniho trustu a ia Dude
mfti "a pater. Jine projekto-
vane budovy velkych rozmerd
|jsou 1stav pokusneho lekaTstvi
Is 20 poschodlmi, academic
we'd s Is patry a jeden 17patro-
IVY hotel. Pred prevratem, "a
cast cara, byla n~ejvyssf budo-
va v Moskve, vysoka pouze II
pater. Byl to cinzovnf dim.
Delnici jiz zapocali S kopa-
MIN 100 stOpOve prOhlubne pro
zaklady move obrovsk6 budo-
wy. Pc dohotovenf Dude tento
kolos nazvan "Palacem Sove-
tG". Hlavn1 dvorana teto O.
brovske novostavby pojme TO-
900 osob. Bude il p%ouz1vano
pro sjezdy delegate z celeho
sovetskeho Ruska.
= Tucty krvacej1cfch, zbi-
tych demonstrantG dlely v Lon
dyne v nemocnic1ch nebo We
zenich pc ostre srazce POLICE
s pravou armadou proti-fasist6
ktera Sc srotila ably z~astavila
prGvod Cernych kosil obrfasis-
ty-v1dce Sira Oswalda Mosley-
no.
Doutnajici nepratelstvi mezi
obema fakcemi vzplalo plane
mem v otevrene poulicn1 valce.
spojene s jednou z nejdivocej-
|sich vrav jakou Londyn pama-
tuje. Jfzdnf policiste "bob-
bies" S obusky soustfeden1 v
jihovychodnim Londyne ucini-
Ii mnoho najezdG ma davy le-
viearnd, busfce do Mich svymi
batony, ably odstranili z ulic
barikady narychlo ~vystavene
skoro 100000 demonstranty
Pc ulicich lezeli zranen1 muzi
a zeny, mnozf omraceni a JIM
krvacejlci z ran ma hlavach ne
DO jinych zraneni. Valeli sc
kde padli, az byli posb1rani
ambulancemi. JIM demon
stranti byli Ease nacpani dc
vozG a odvezeni do vezen1.
Sedm tisic "cernokosilac1I"
pochodovalo "a Siren Oswal-
dem cd Westminster az ku
Bermondsey v jihov. Londyne,
asi 4 mile daleko. Armada le-
vicaTd byla jiz pripravena a
jen policejnf zakroceni pTeka-
zilo, ably Sc laboriste, socialis-
tie a JIM stoupenci levice nesra-
lilly v prfmem boji s fasisty.
Policiste Sc vrhali ma mfsta kde
Sc strhly prvnf srazky, a pr
|jich rozhanenl davu bylo mno-
no obetf Teprve pc vycisten1
ulic, policejn1 1rady donutily
Sira Oswalda ably i on vyklidil
"bojiste" a dalsi pochodovan1
bylo zakazano co provokace.
Fasiste oslavovali 5-lete vyro-
Ct sveho zalozen1.
- Papezsky legat a zastup-
ce Vatikanu v Berl1ne Orsej-
no mel rozhovor Sc statn1m Sc
LrotSTon Won Mediterranean