Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-08-27
konec slavy Csl. namorniho
lod'stva.

ztroskotala ma skalach media
leko Cafihradu motorova jach-
ia Tuad z Bratislavy, ma ktere
konali manzele Ellingerovi ce-
stu pc Dunaji do Cerneho mo-
re: Posadka jachty sc zachra-
Mia. Tuad byl patrne jen ma
~ f1cnf clun, protoze csl. pla-
vebn1 1rad nema zadnou jach-
tn podobneho jmena We SVEN
seznamu. A ami zadnou jinou
namofnl LODI. Jedine ma ia
dranu pluje pod ceskosloven-
skou vlaJkou asi deset malych
sportovnfch plachetnic S motto
rovym pohonem, patTfcfch ne
kolika prazskym obcan1m. A
lie ma zadnem jinem mort uz
nepluje LODI pod csl. vlajkou.
V lodnim rejstTfku krajskeho
obchodn1ho soudu v Praze by
10 takovych lodi do nedavna
zapsano dvanact. Vsechny
vsak byly w vymazany a ma
lodnim rejstrfku Sc usazuje je-
nom prach, protoze nenf pou-
z1van.
Prvnf csl. namornf lodi byl
sroubovy nakladnf parnfk lie
gie", ktery v r. 1925 koupila
Banka csl. legif v Praze. Par
mix mel domovsky prfstav v
Praze, zakladni prfstav v Ter
stu a slouzil dalkov6 doprave.
"Legie" byla postavena v roce
1920 v Yokohama. Byla dlou-
ha 1872 m. Siroka 1910 m a
mela tonaz 5735 tun. Ia kri-
Sc nemeli majitele pro LODI Fad
ny naklad a tax kotvila dlouho
V hamburskem pTfstave. V ro-
&c 1888 banka LODI prodala do
Recka. Rekov6 pry s nj dnes
dopravujf tabak. Druhou lodi
byl nakladnf parnfk "Arna".
Ten mel zakladnf prfstav row.
nee Terstu. Byl 1888 m
dlouhy, 1853 m siroky a poi
mul 3O49.19 tun. Patrila ka-
pitanu Arthur Zdenkovicovi z
Terstu a rejdarem byl DIR. E.
Wesley z Prahy. LODI skoncila
svou pout svetovymi mort ne
slavne V roce 1928. Potopila
Sc u Gabo de Gotta We Spaniel
sku. r.
Dale bylo zapsano v lodnfm
rejstfiku pet mens1ch lodi, pa
tTiclch csl. statnfmu prfslusnf-
ku inz. E. Spitzerovi, zijfcfmu
v Gdansku. Byly to sroubov6
parniky pfedvalecne vyroby
"Dalibor", "Neptun'', "Mila"
a plachetnice S motorovym po-
honem Ultima" a Marie. Lo-
di m6ly Ia zakladnf pTfstav
lGdansk, pluly pc Severnim a
Vychodnim mort a slouzily OBJ
chodu uhlim, dTfvim, rybami a
solf. Nelly prGmernou tonaz
asi $50 tun. Jejich MATTEL ne
delal vsak nasemu statu prflis-
nou reklamu. Uzfval nekdy To-
di k paseractvf. Pozdeji bylo
pro ne nakladu. A tax bylo
nejprve v roce 1880 odnato cs.
vlajkov6 pravo lodi "JiTina"
potion v r. 1886 lodi "Mfla" a
"Neptun" a loni i "Daliboru"
a "Marii". Severnf a Vychod-
nj more brazdil take sroubovy
parn1k "Duben'', ktery patfil
Icsl. pTfslusn1ku Leo GLASGOW v
Hamburgu. Parn1k byl dlou-
Ihy 1890 m, siroky 7.27 m a
pojmul 548 tun. Byl postaven
v Kielu r. 1883 a slouzil k po-
bTeznf dalkove doprave. V ro-
&c 1888 byl vymazan z lodnlho
rejstT1ku, protoze mu bylo row
nez odnato vlajkove pravo.
Dalsfm csl. lodafem byl pc
urcity cas- mas pTfslusnfk C.
Weiss z Berlfna. Vlastnil LODI
"Plzen", postavenou v r. 1923
v Hamburku. LODI mela "a
kladnf prfstav We stetine a plu-
la stejne jake druha Weissova
LODI, parnfk "Litomerice", pc
Severnlm a Vychodn1m mort.
"LitomeTice" byla postavena v
r. 1882 Goteborku. Parn1ku
bylo odnato csl. vlajkove pra-
vo r. 1929 a lodi "Plzen" v r.
1885.
Naposledy pluly pod csl.
vlajkou lodi Batovych zavodu
"Morava" a Little Evy". emo
rava" byla velky sroubovy par
mix, dlouhy 100 m, o prostoru
1892 tun. Bata jej koupil r.
1888, podnikl S MIN asi dive vet
81 cesty a v r. 1884 jej prodal
do C1ny. Little Evy" byla
mensf LODI o delce 47.25 m a
prostoru 461 tun. Bata il kou-
pill V r. 1888 r. 1885 prodal
do Holandska. Nevyplatilo Sc
mu vydrzovat ODE lodi. S mimi