Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-10-15
Uctivani pamatky Kristofa
Kolumba.

budovati tomuto objeviteli A
meriky mezinarodnf pomnik.
Dvanacteho rfjna, We vyrocnf
den Kolumbova pfistanf u San
to Domingo roku 1892, vzlet-
nou S letiste nedaleko katedra-
ly, v n1z odpoc1vajf poz1statky
slavneho moreplavce, ctyry le-
tadla, pripravena vykonati ce-
stu 10000 mil pc vsech zemfch
Severnf a Jiznf Ameriky. o.
celem teto cesty je p~ovzbuzenf
v~eTejneho zajmu O zamySleny
projekt a sebrani fond6, jez by
umoznily dohotoven1 mezina-
rodnfho pamatnfku do IL. Ri
ma 1912, jenz oznacf 45Ote W.
roc1 objevenf Ameriky.
Zvoleny jiz navrh ma pamat-
mix byl vypracovan mladym
architektem anglickym, L. L.
Gleave-m. Bude Jim 1000
stop dlouhy a oslnive billy kffz.
Budovatele tohoto pamatnfku
doufajf premistiti Kolumbovy
poz1statky do teto move hrob-
ky pod zafivy kTfz, ktery Dude
konati prospesnou sluzbu jake
majak, ukazujfc1 cestu lodlm a
letadl1m. Kolumbus a moder-
nj letectv1, oddelene v dejinach
lidstva dobou ctyT stoletf, bu-
dou tax vzajemne spojeny pa
matnfkem %objevitele Ameriky.
Kolumbus zGstava jeste pc
tolika stolet1ch jednim z nej-
pozoruhodnejsfch lid sveto-
vych dejin, clovekem, jenz ne
ustava poutati pozornost 1.-Two
topisc1 a studentG dejin.
Vine dnes, re Vikingove a
pravdepodobne i JIM moTeplav
lei zav1tali Ike bfehdm Noveho
sveta celia stoleti pred Kolum-
benz a re Sc dokonce i pokou-
seli zakladati ma move objeve-
ne pevnine osady. S praktic-
keno hlediska zGstavala vsak
Amerika neznamou pevninou,
Ijejfz existence byla vseobecne
popfrana.
! Kdyz Kristof Kolumbus, syn
chudeho kramplovace Why z
Janova, Sc ne1navne doproso-
val kralI, biskup1 a ucenych
!, d~vofen1n6 O financni pomoc
pro sve badatelske plany, cinil
: tak rozporu S vedou a tradici
stredoveku.
!: Pc dlouhe kffzove ceste byl
/ konecne predvolan do Sala-
manky, strediska to Spaniel
skych we'd. PTedvolani kralem
Ferdinandem, sesli Sc zde bis
kupove, dvoTen1nove a kosmo-
grafove, ably porokovali o jeho
planu. V tonic s~hromazdeni
byl Kolumbus prohlasen "a ne
praktickeho sn1lka. NekteTi
: expert byli 81 jisti, re zeme je
. plocha, nikoli obla, jak o nj
i tvrdil Kolumbus, a pop1rali
! proto, re by il bylo mono OBJ
l jfzdeti. JIM opetne tvrdili, Re
} LODI by Sc nikdy nemohla vrati-
ii, nebot pfi zakulacen1 zeme
musela by plouti vzhGru pc
stale stoupaj1ci stene vody. Je-
ste JIM Sc domnivali, re "a
} rovnfkem cfhaji "a plamennou
stenou r1zni netvori, priprave-
nj spolknouti kazdeho odvaz-
i. neho namoTn1ka.
Jedine zasah kralovny Isa-
! belly umoznil Kolumbovi u
sk~utecniti jeho zivotn1 touhu.
Kdyz vSak konecne dostal je-
Jim prostTednictv1m lode a po-
tTebne pen1ze, narazil ma move
l obtfze; nemohl sehnati muz-
stvo. Ones sc hlasf k manor
{ nfkdm, provazejfc1m Kristofa
Kolumba, mnoho narodG S py-
chou, roku 1892 bylo vsak nut
no mnoho clenG muzstva pros
: te schytati a vnutiti do nebez-
l pecne plavby. Je symbolickym
pro Novy svet, re to byla mezi-
narodnf skupina dobrodruh1,
l jez konecne vyplula do nepro-
l zkoumanych koncin. Vetsina
re &c muz1 ma hlavn1 lodi "San
. ia Maria" bylo Spaneld; Tai
lerte de Lagos byl vsak Angli-
lean. GuiIemia Tres (Billy Rise)
byl Ircan, diva namofnici byli
Portugalci, jeden Kodak z Ba-
! learskych ostrovu. Tlumocnlk
| Louis de Torrez byl zidovske-
no pGvodu a nekolik namofn1-
XII bylo Maranos, spanelskych
to zid1, kteff Sc hlasili Ike ka-
tolicismu, ably tax unikli inkvi-
; sicnfm soud1m. Slozen1 posad-
ky ma lodfch "Pinta" a nina"
neni dobfe znamo, ale nen1 po-