davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14
By BLAIR BOLLES.


The postman will ring once at
each of Americas 100000 front
doors Tuesday and leave at every
home 14-point QUESTIONABLE which
the administration hopes will solve
the problem of the number of the
country's jobless.
President Roosevelt is to go on the
air again tonight to ask Nationwide
cooperation in the Government
great task of listing all unemployed.
He will speak from the White House al
1890 pm. in an effort to prepare the
way for the distribution of question
naires Tuesday
The Unemployment Census will get
under way at 1880 am. Tuesday in
Washington, when the 421 letter car
riers march from the City Post ONCE
and the So substations. The count
will be made in all of continental
United States, Alaska and Hawaii.
Newspapers, radios, posters, the
blimp. Instructive Visiting Nurses,
schools, labor unions, social agencies,
churches, women's clubs, colored or
CARNATIONS and leading business
houses are united in a campaign of
education to stir all jobless persons
here to answer the QUESTIONABLE and
drop it into the mail by midnight,
November 20, next Saturday. The
District Employment Office has 27O00
lobless registered.
One Blank for Each.
AT each house or dwelling Unit the
postman will drop only one blank.
unless he knows there is more than
one 1obleSs person there.
Unemployed persons living IN homes
where an insufficient number of oues-
tlonnaire cards is left can obtain more
cards at the nearest post Office SUBJ
station.
In post Offices throughout the CONN.,
TRY today are 100000 of the oues-
tlonnaires, which carry an appeal TO
the unemployed from the President
1or their cooperation in filling out the
blank. '-0
NO stamp is needed to return the
plank, which is in the form of a super.
postcard and is addressed to National
unemployment Census, Local Post
Office"
Mallmen will 60 into trailer camns
10 shacks, novels, houseboats and
other out-of-the-way places to be sure
the blanks get complete distribution
Posters Put in Parks.
Washington's parks are beinr plas-
tered with posters exhorting the lob
less to fill out the blank. Other
homeless park-dwellers who likely
do not read the papers or listen to
radios are expected to be moved to
action by the blimps streamer.
Tomorrow night for a hour. each
broadcasting chain will conduct 4
school over the air on how to MI out
the cards. A newsreel urges CO.
operation from the public.
Radios are being lent to pool
rooms, fiophouses and other places
where the unemployed congregate, so
the jobless may hear the appeal to
act
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14
CHINESE AIDE TO SPEAK
Attachs to Discuss Far East Con-
hict At Fellowship Forum.

Jen-Choa Shieh, attache OF the
Chinese Embassy, will speak on war
questions at the, Young Peoples Fell
lowship Forum tonight at o'clock,
Sl9 H street NV. His subject Is the
"Sino-Japanese Conflict"
Mr.. Shieh, who has been with the
Chinese Embassy for the past three
years, was born in Marking, the CEN
ter OF the present conflict. A graduate
OF the University Of Democracy in
China. he is now pursuing a course OF
studies in international affairs for his
doctorate at the Graduate School OF
American University.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14

the Family Service Association, the
Catholic Charities, Washington Gas
Light Co, Capital Transit Co., Chesa-
peake and Potomac Telephone Co.,
District w. P. A., Jewish Social Serv-
ice Agency. the Central Labor Union.
Potomac Electric Power Co., the Com
munity Chest, the American Fedora
ton of Labor and the Committee for
Industrial Organization.
L. E. Rubel has been acting as
publicity contact man for the Dis
trict Committee. and Mrs. Gladyce
Carey has been liaison officer between
the District Committee and the ma
tional Office of the census.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14
Tribute to Mrs. Koplin.

A memorial tribute to Sadye Atlas
koplin will be paid by Rabbi Solomon
Metz at the regular meeting Of the
washington Ladies Auxiliary Of the
jewish Consumptives Relief Society OF
Denver on Wednesday at the Jewish
Community Center. Mrs. Koplin was
former president of the ORGANIZATION.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14
ROOSEVELT Dimes
W|THPRESS CLUB
Mural Lampoons President
Amid Good Cheer at An
nuaI Dinner.

With President Roosevelt as the
chief guest, the National Press Club
last night gave its annual members
dinner in celebration Of the beginning
OF the 30th year of its existence.
More than 1000 guests, including
cabinet officers and high officials of
the administration, attended the func-
ton in the Press Club auditorium.
The sensation of the evening was
the unwilling of the Press Clubs own
mural, which was the work of Andre
Pizzini. Washington artist, and James
+. Bergman of The Washington Star.
Roosevelt Lampooned.
I'VE now unveil our own contribu-
ton to Washington's increasing i'm
portance as a world art center"
Charles o. Gridley, president of the
Press Club, announced
The mural, entitled "P. w. A. Prof.
ect No. I'll, the New Deal Heaven"
shows President Roosevelt presiding
over his Democratic paradise with the
press busily engaged in advertising
this final resort of all right-living
people.
The United States Marine Band, di-
rected by Capt. Taylor Branson, fur
nshed the music for the party
George H. O'Connor, veteran club
member, sang song especially COM
posed for the party-"High, Chief" an
easy-going successor to the old IA
vorite, Hail to the Chief"
O'Keefe Draws Laughs.
Walter OKeefe, billed as Maestro
OF the Air Waves" put the crowd in
great good humor with his broad
. wit. Almond Tokatyan. Metropolitan
Opera tenor. sang several numbers,
and AL Crayham, who is appearing
Ut the Capitol Theater. and his wife
sang and played series of humorous
songs.
Mr.. Roosevelt. who sat between Mr..
Gridley and Harold Brayman, vice
president of the club, said a few
words of greeting at the dinner. Near
the President sat Secretary of State
Hull, Secretary of Commerce Roper,
Jesse Jones, chairman of the r. F..
: c.; Secretary of the Interior Ickos,
Lord Robert Cecil of Great Britain,
Vice President Garner and James
Moffett. former Federal housing ad-
miniStratOr
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14


The annua
W.
Postmaster
The Wcomng COMMITTEE seruine presumably in St. Peters place
left right An E ohch pertains the RockUe Kent
W
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1937-11-14

Of knuck majority leader Secretary
of
fth tork)
Al Smith
football
e YORK. sqnang Of in front Of the desk William Green s
feet and backdp
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30

Igaz ugyan. hogy a berl6k-
mex id6r6l-id6re be kellene
fizetni az allan penztaraba
a biztositasi dijakat a karte-
ritesi alap reszere. de ennek
Sc tesznek eleget, hiszen a
gyakorlat AIT mutatja, hogy a
banyak allandoan milliokkal
vannak natralekban. A berl6k
oily gyakorta valtoznak, hogy
mire a vegrehajto allami k0-
zeg el tudna erni 6ket, mar
egeszen mas berl6 kezen van
a banya, aki el6djenek tarto-
zasaert mem felelos.
A mai biztositasi tetel arany-
lag tul nagas. A puhaszen
banyaknak 100 dollar erteku
kitermelt szen utan 9 dollar
rs centet es a kemenyszen ba-
nyaknak Is dollart kell a kar-
talanitasi alapba fizetni. A
korabbi rata 5 dollar IS cent
es 8 dollar SO cent volt.
Macy gyengesege az vi kar-
talanitasi torvenynek az, hogy
megengedi a bir6sag elott valo
pereskedest. .Sot ennel to-
vabb megy, amennyiben lehe-
t6ve teszi AIT, hogy a karta-
lanitasi iigyekben a banyak
esetleg eskudtszeki iteletet ker
hessenek. Ez AIT jelenti, hogy
k0ltseges pereskedesnek van
kiteve a megseriilt banyasz es
esetleg csak esztend0k multan
jut hozza az ct megillet0 jo-
gos kartcriteshez.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30
A BERLETbEN kEzELT BANYAKBAN
TORTENIK 4 LECT6BB BALESET

Pennsylvania allamban ja-
nuar elsejen lep eletbe az vi
Compensation Law, amely
sokkal nagyobb karteriteseket
biztosit munkak0zben meg
serult emberek javara es f6leg
azokr6l gondoskodik kielegito
m6don, akik seruleseik foly-
tan egesz eletiikre munkakep-
telenekke lettek.
A lenyegesen felemelt kar-
teritesek folytan az vi tor
veny termeszetesen er6sen
felemelte a biztositasi dijakat
is, amelyeknek megallapitasa
az allami biztositasi ugyosztaly
feladata volt
A szamitasok soran szinte
megdobbent6 dolgok derultek
XII, amelyekre most Owen B.
Hunt biztositasugyi igazgato
kiil0n emlekiratban hivta fel a
kormanyzo figyelmet es azon-
mali intezkedest kert.
Az en1lekirat egy sulyos
visszaelesre mutat rea. Divat-
ba j0tt az Pennsylvaniaban,
hogy a Macy banyatarsulatok
a mar kihasznalt szenteriilete-
ket vagy azokat a banyakat,
ahol bajuk volt a munkasok-
kal, berbeadjak. Rendesen
minden felel6sseg nelkili, tel
jesen szegeny emberek lesznek
a berl0k, akiknek egyetlen
gondja az, hogy minel tobbet
vegyenek Xxi a banyabol.
Ez vezet azutan ARA, hogy a
berlet utjan kezelt banyakban
tortenik a legt0bb ipari bal
eset Pennsylvaniaban. A biz
tonsagi keszulekeket teljesen
elhanyagoljak ugy, hogy a bal
eset lehet6sege minden pilla-
nathan fenforog, de ezzel
senki nem t0rodik.
A berbeado nagyvallalatok
olyan szerzodeseket k0tnek,
amelyek reven minden felelos-
seq alol kibuinak. A berl0k
mem is berleti osszeget, hanem
a kitermelt szen utan jaro
royaltit fizetnek a nagy tar
sulatnak, amely ilyen m6don
minden kotelezettsegen kivul
all. Ha pedig baleset tor
tenik, akkor a berl6 eskIt tesz
ARA, hogy semmije nincs, s6t
a leggyakoribb esetben hugrik
a berletbol es ait valamelyik
rokonanak neve alatt folytatja
tovabb ugy, hogy a biinos ber-
lon semmit mem lehet behaj-
tani- .sA1l1n
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30
GEP ES EMBER
OROK HARCA

Az acelipari uniok SZervezeSe
felujitotta a regi harcot a gep
es az emberek kozott, ami vol
takeppen hem mas, mint a
nagyt6ke es a munka k0zott
folyo allando kiizdelem egyik
reszlete.
A Steel Workers Organiza-
ton Committee choke, Philip
Murray mutat rea ennek a
harcnak egyik fazisara, mikor
elmondja, hogy az 1936-ik evi
eros fellendules soran olyan ke-
reslet volt a hengerelt vasle-
meek es badog irant, hogy a
gyarak uzembe helyeztek ismet
a regi, kezzel dolgozo henge-
relo mihelyeket. Mig azonban
eek a regi gepek, hengerl6k
teljes er6vel dolgoztak, addig
a gyarak egeszen vi muhelye-
ket allitottak fel 0nmiikodo ge-
pekkel felszerelve es pedig
olyan gyors iramban, hogy a
Carnegie-Il.inois Irwin varos-
ban lev6 telepenek felszerelese-
vel a huszonhatodik hengerlo
muhely keriilt iizembe.
Murray az vi gyarakban le-
vo veszedelmet ICY mutatja XII:
Mig azel6tt 1000 munkas
kellett ahhoz, hogy egy telep
evente 100000 tonna vaslemezt
termelhessen egy esztendo So
ran, az vi gepek melle csak
$50 kell es az vi gepek ilyen
kis munkas letszammal tudjak
a 100000 tonnat kitermelni.
Mas szoval, mig a regi gepek-
kel egy munkas evente csak
100 tonnat tudott termelni,
most 800 tonnat allithat elo a
vaslemezekb6l Az Irwin varos-
ban felallitott vi telep els6 ha-
tasa az volt, hogy a Carnegie
Illinois a pennsylvania New
Castle-ben lev6 Grier telepet
lebontatta es 1900 ember ke-
nyeret vesztette. Az uj gyarak
karos hatasat azonban csak a
jovo evben fogja igazan meg
erezni a munkassag, mikor a
joggal varhato fellendiiles ujra
beall, az vi telepek teljes er6vel
fognak dolgozni es meg t0bb
embert6l veszik el a kereseti
lehet6seget, amint az mar most
is lathato.
A nagyt6ke, a gyarak ezzelI
szemben ara utalnak, hogy
az vi gepek vi ipari agakat
vonnak rnaguk utan es ICY a
hengerl6kb6l elbocsatott embe-
rex maid csak talalnak isrnet
foglalkozast. Ennek azonban
ellene mond a munkanelkili-
segnek alland6 fokoz6dasa meg
a prosperitas 6raiban is, ami
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30

szuksegesse teszi ait, hogy az
uniok necsak a munkaberek
fokozasa es a munkaido csok-
kentese k0rul fejtsenek XII te-
vekenyseget, hanem inkabb ar
ra t0rekedjenek, hogy az ujabb
-es ujabb 0nmukod6 gepek al
tai felidezett munkas elbocsa-
tasok szalnat csokkentsek.
Ere igen j6 alkalmat adnak
a mai lassu munkaviszonyok,
amikor az ipari munkas-szerve-
zes menete termeszetszerileg
lett lassubb. Mikor nincs mum
ka, akkor mem lehet a munka-
sokat szervezni, inert a bajban
lev6 emberek mem uniot, ha-
mem munkat akarnak minden
aron es eppen eleg gondot ad
a regi tagok megtartasa, nem-
hogy ujak toborzasara lehetne
gondolni.
A gep es az ember kozotti
hare aprankent hatterbe $40
rit minden mas reszletkerdest.
Most mar az acelgyari munka-
sok orszagos unioja is kezdi
elismerni, hogy ez a d0nt6 ker-
des, amelyet meg kell oldani.
EFT a megoldast pedig mem le-
het rendkiviili t0rvenyek utjan
megtalalni, inert nincs q villa
gon olyan Iatalom, amely a tu-
domanyos fejl6des rnenetet
meg tudna &llitani. Csakis ar
r6l lehet $40. hogy q t6ke IS
mllnka k6zott megertes Jon
letre, amely azutan parhuza-
mot teremt q gepek t0keletese-
desc Is vi munka- alkalmak te-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30
A MAGYAR NYELY
A DIPLOMACIA
NYELvE!

Atalanosan elfogadott civ,
hogy a francia nyelv a diplo-
macia nyelve es a k0zepiskolak
javaban, tekintettel ere, tanit-
jak es tanuljak a francia nyel-
vet. Peldaul a nemet nyelvet
Magyarorszagon tekintettel q
kozeli nagy Nemetorszagra ta-
nitottak, de tanultak a tanul6
fiuk, inert szamolniok kellett
azzal, hogy mint feln6tt fatal
emberek a katonaSagnal Ma
gyarorszagon csak ugy vihetik
el6re a sarzsijaikat, ha nemetiil
jol tudnak.
A haboru utani evekben lat
TUX, hogy Europaban a nepek
angolul tanultak, mem azert,
inert a legy6zottek beleszeret-
tex. a gy6zokbe, hanem inert
minden es mindenfele szere-
lemnel is er6sebb az el6 elri-
akaro vagya, mint a halott
iranti tisztelet. Az angol font
es az amerikai dollar jo penzek
yOltak a munkaalkalOm min
dig jobb volt, voltak egyeb dol
gok is, melyek a nepeket ket
Macy, angolul beszel6 nemzet-
hez vonzottak, ICY hat a ne
pek megtanultak angolul.
A nyelv is odahajlik, ahol
a hatalom van. Mikor a t0r0-
k0k a magyar hadakat legy6z-
TEX es legy6ztek mindenkit, az
! urak Europaban a torok0k
el6tt hajlongtak Es csodalatos
valami, ami neha el6fordul,
hogy a gy6z6 meghajol a legy6-
zott el6tt, ICY tortent meg az
is, hogy a torokok a magyar
nyelvet valasztottak diploma
ciai nyelvnek es ezen a ma
gyar nyelven leveleztek, nem-
csak a magyarokkal, hanem
a Habsburgokkal is. A kisebb
nagyurak lattak, hogy a Habs-
burgok meghajlanak a t0r0k0k
kivansaganak, Ok is magyarul
leveleztek es mem volt abban
az id6ben egy magnas sem
egesz Europaban, aki ne tar
tott volna magyar "irodeakot"
;. az urak mindig a hatalom
fele hajolnak.
Err6l a temarol van SO q
Rakoczi Segelyz6 Egyesiilet Ju-
bileumi Konyveben, melyet La
katos Laszlo tagtars szerkeszt.
EFT a k0nyvet penzert mem le-
het maid kapni, csakis a tagok
kapjak ingyen. Akit erdekel-
mex a Rakoczi korabeli viszo-
nyok, az iratkozzek be az egye-
siiletbe most, amikor a nagy
egyesiilet keszul megiinnepelni
az otven ewes fennallasat. III
tagok is reszt vehetnek a most
folyo tagszerzesi versenyben.
Akarki nyerhet egy kis mum
kaval ketszaz dollar keszpenzt.
Egyletiink ad mindenfele se-
gelyeket es mindenfele 0sszeg-
ben biztositast. Magyar ember-
mex a Rak6czi Segelyz6 Egye-
suletben van a helye.
Ne felejtse el senki, q k6ny-
vet csak tagok kapjak.
Ald a k0nyvet akarja es tag
akar lenni, az irjon ere a cim-
re: Rak6czi Aid Association,
624 Bostwick Ave-, Bridgeport,
Conn.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30

temtese koz0tt. Ext q nagyt6ke
is ICY erzi, inert aprank6nt r6-
ebredt, hogy az <al&nos en-
beri erdekeket mem lehet d g6-
PEEK fejl6dese miatt mAsodren-
dii tenyez6nek telinteni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30
MEC|NDULTAK
A KIvETELEK

Csak december 15-en lepett
eletbe a puhaszen bizottsag
altal megallapitott puhaszen
arszabalyzat es a bizottsag
maris meginditotta a kivetelek
aradatat, amely elorelathato-
lag egyre nagyobb lesz.
Az elso kivetelt azzal a puha-
szennel tettek, amelyet ugyne-
vezett mellek termekek el6alli-
tasara hasznalnak fel.
A mellek termekek alatt ell
sosorban a gaz gyarak erten-
dok a bizottsag szerint. Ez
azonban nagyon altalanos meg
hatarozas, inert hiszen maya
ban foglalja a gazgyartas az
egesz vegyeszeti ipart, elsosor-
ban a katrany termekeket es
azutan a Kokszot.
A gazgyartas voltakeppen
kokszot csinal a szenb6l es az
egesz egetes soran felszabadit-
ia a gazat, amely azonban mem
a legertekesebb termeke a pu-
haszennek. A gaz termelese
kozben temerdek katrany sza-
badul fe, es tudvalevo, hogy
a katrany ma mar egyike a
legertekesebb anyagoknak, hi
szen ezer es ezer kulonboz6 We,
cyl termeket keszitenek bel6le,
tobbek kozott q rendkivul erte-
kes gyogyszereket es az ugy-
nevezett anilin festekeket. E
festekek nelkul a koto, szovo,
altalaban a ruhazati ipar tel
jesen fennakadna.
A gaztermelesre hasznalt
szen arat a bizottsag ugy szab-
ia meg, hogy AIT a banya sza-
janal, a keleti es deli allamok-
ban / dollar 60 centnei kezdO-
dc es 2 dollar As centig emel-
kedo arak nellett lehet eladni,
minoseg szerint olcsobban vagy
magasabb arakon. Nyugat
Pennsylvaniaban azonban a
legrosszabb ninosegu szen sc
adhato l dollar 80 centnel OIL
csobben es 2 dollar 20 centnel
dragabban hasonlo celokra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30
CAzDAC .EMBEREK

Mindannyian tudjuk, hogy
nalunknal gazdagabb emberek
is vannak a vilagon.
Es neha ,neha bizony mind
annyian felsohajtunk, hogy
ezzel vagy azzal a hiresen gaz-
dag emberrel szeretnenk csc
relni.
Ez az orszag a milliomosok,
s6t a milliardosok voltakepeni
hazaja as gyakran vitaznak az
ujsagok, hogy XII a leggazda-
gabb embere ennek a haza-
max.
Avert vitas a kerdes, inert
egyiknek tobbet er a vagyona,
de a masiknak nagyobb a j0-
vedelme es mem tudnak meg
allapodni, hogy milyen alapon
m6rjek a gazdagsagot kozot-
Tux.
Annyi bizonyos, hogy a mil
liomosok egyike Gerard
volt nagykovetiink - maga is
beismerte, miszerint 50 ember
birja ezt az orszagot.
Hirhedten ismertek k0ztiik
a Rockefellerek, a Fordok, a
DuPontok, a Mellonok, a Ba-
kerek, a vanderbiltek, az AS
torok, de ezek koziil egyiket
sem tartja G sorok ir6ja gaz-
dag embernek.
Ellenben pontosan megirha-
tom, hogy kit tartottam en- az
egesz nagy Egyesilt Allamok
leggazdagabb emberenek a
mutt heten.
Valahogy mem szlilettem
irigy en,bernek, S AIT sem
mondhatnam, hogy ett6l az
egy embert6l a gazdagsagat
irigylem, de ha Hvanok vala-
nit magalnnak, akkor olyan
gazdag szeretnek lenni, mint
az az egy ember. Es akkor
miattam es felolem Rockefel-
Ter, Morgan, Ford meg a tobbi
akarmennyivel tobb milliot
rakhatna egymasra.
A multi neten k0zoltek a la
pokban, hogy egy idos es sze-
geny ember New Orleansban
lie hagyta operalni az egyik
szeme egy reszet, hogy azzal
egy fatal felszemere yak en-
beren segitsen.
A fatal ember az egyik SEE
met elvesztette, S veszelyben
volt a mask is es a korhAz-
ban ismerkedett meg veletle-
nil a maganyos, beteges, le-
tort Greg emberrel.
Az id6sebb ember csak mas
tol, veletleniil tudta meg, hogy
fatal baratjat mi vitte a k6r-
hAzba, s hogy a husz ewes le-
genyembernek a szemet csak
ugy menthetnek meg, ha vala-
XII a sajat szemenek egy re-
szet engedne at a szamara.
E:s $40 nelkil, illetve hat
sz6noklas nelkiil, csendesen es
szerenyen megkerte a szegeny,
id6s ember az orvosokat, hogy
mentsek meg a fatal baratja
szeme vilagat S 8 fizeti - a sa-
jat szemevel - a szamlajat.
AZC mOndta, hOgy o mar a
kenyere javat megette S mem
sokat szamit mar a hatralev6
eveiben, hogy azokat egy vagy
ket szemmel fogja-e leelni.
Az operaci6 megt0rtent, S
csak akkor k6z0ltek AIT a la
pokban, mikor tudtak, hogy a
fatal e1nber tenyleg vissza-
nyerte a szene vilagat.
Hat ez a szegenye faradt,
megt0rt 0reg ember en- szerin-
tenn a leggazdagabb embere
erlnek D szazfarrninc rnilli6s
nelnzetnek.
Mert adhat Mr.. Sloan tiz
milli6 dollart k0zcelokra, s oda
hagyhatta halala utan q va
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30

nylI, Iutll eZ az OTeS cIIlUcI
aki felajanlotta egy altala alig
ismert ifjunak a sajat szeme
vilagat. Nemcsak felajanlotta,
de oda is adta, meg csak
t6ket sem kovacsolt bel6le.
Meg csak ait sem kerte,
hogy a never6l utcakat, k0nyv
tarakat, alapitvanyokat nevez-
zenek el ebben az orszagban.
Aki ICY tud adni, aki ennyit
tud ADM, az olyan gazdag,
amilyen keves van, ITALIAN raj
ia xviii egyetlen egy sincs
ezen az egesz nagy vilagon.
Hiszen biztosan vannak edes
anyak, apak, akik ugyanezt
esetleg a sajat gyermekeikert
keszsegesen megtennek.
Talan megtennek AIT sokan
testvernek, rokonnak, vagy ma
gyon k0zeli j6baratnak, bar ezt
mar biztosan mem allithatjuk.
Hanern egy idegen ember-
mex, csupan azert, inert az fla
talabb naluknal, mem szoktuk
az egyik szemink vilagat at
adni. Inkabb AIT eszleljuk,
hogy az oregek a legt0bbszor
feltekenyek, tiirelmetlenek a
fiatalokkal szemben. inert on
tudaton alul faj nekik, hogy
az elet mar m0g0ttiik van,
mig a fiatalok a birtokosai a
j0v6nek.
Vagyakozhatik miattam te-
hat akarki a Rockefellerek
minden kincsere, a Ponce de
Leon meseforrasanak a meg
fiatalit6 vizere; ha en- a legna-
gyobb dolgot kivannam ma
gamnak, akkor olyan batorsa-
got es olyan = szivet kivan-
mex magamnak, mint ez a nev
telen hos. Mert akkor ugy
ereznem, hogy en- vagyok a
leggazdagabb embere a vilag-
max.
Es ha mar megirtam, hogy
en- szerintem XII a leggazda-
gabb ember ebben az orszag-
ban, akkor megirom ait is,
hogy 6 utana kit tartok meg
gazdagabbnak.
AIT a fatal orvost, aki az
operaci6t vegezte, mem enged-
te, hogy a nevet lenyomassak
az ujsagok.
Ha megengedne, send erte
meg neln sz6lna, es olyan hir-
nevre tenne szert, hogy ait
szazezrekre valthatna, kul0n0-
sen azert, inert fatal meg,
aki az orvosi prakszisat csak
ezutan epiti.
A szerenysege AIT mutatja,
hogy nenl a sajat hiret, di-
cs6seget, vagyonszerzesi lehe-
t6seget tartja fontosnak, ha-
mem AIT, hogy egy remeny-
vesztett fatal embernek vissza
adhatta a szemevilagat.
Orvosok k0zt gyakran talal-
kozunk 0nfelaldoz6 emberek-
kel, S gyakran latunk olya-
nokat, akik 0nmagukat szan-
jak a gyogyitas tudomanya-
max az erdekeben martir-
I1dldIId.
De eZ a fatal orvoS ITALIAN
mindegyiknel kiil0nb ember,
inert 6 a j6l vegzett munka
tudataban AIT q dics6seget,
AIT a hirnevet, AIT a vagyont
hartja 81 magAt6l, amt a j6l
teljesitett munkaja nyoman
eztist talcan kinalnak es tar
max eleje.
Ez is gazdag ember, s en- az
orszag leggazdagabb emberei
k6zt a nasodik helyet jel0l0m
XII a szivemben az 8 sz&mAra.
Ha hvanhatnek, s ha az ell
So helyet mem szabadna ma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-12-30

gamnak Hvannom, akkor
olyan szerenyseget, olyan on
megtagadast es olyan szivet
kivannek nagamnak, arnilyen
re 8 ad peldat a vilagnak.
Evening star., 1937-07-25
CUT FLOWERS.

delivered for 81 or soc dozen Helene
Affleck Box $50, Vienna. Va. Phone Vienna
}3-W-t7 90
Evening star., 1937-07-25

1874 FAIRMONG-One large room for
housekeeping. c.h.w newly decorated. %
DOWNTOWN-The Alabama. 1918 N st.
n W. Apt. 3U5-Beautifully furnished room
for two girls. twin beds shower; Sl5.UO
each -
Evening star., 1937-07-25

LA SALE. 1923 Conn. ave. Apt. 1O14--
bath. fan; high grade; please doH't phone.
Evening star., 1937-07-25

PORTLAND HOTEL. Vermont ave at
Thomas Circle-SS,5O week: hotel service
fresh towels daily, your mail and phone calls
attended 10; shower baths. Walk TO work
Evening star., 1937-07-25
SUBURBAN ROOMS AND BOARD

6O4 s. CARLYN SPRING RID. Glencarlyn,
Arlington County. Va-For employed
couple. / or > small children care for
durin1 day: nearby Va: reasonable. Mrs.
C D. MayS
Evening star., 1937-07-25

BRlGHIWOOD. $40 Sth ST. nw-Cool
front peo room, windows. twin beds
next shower bath; C. h. ". unlimited phone
IN room; private corner home of adults
no other roomcrs; y block express bus;
single. -. double. 81 each per wk. Geor-
Evening star., 1937-07-25

ROOM in modern country home for one or
TWO men or working couple, reasonable.
Call Clinton