Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1937-05-28
Bidne napadeni Ceskoslo-
venska..

1IHC P1111OO1 O1CbAASA =
nadpisem "Valecne nebezpecf
V Ceskoslovensku" z pera lor-
da Rothermera. Clanek je
psan perem, namacenym We
zluci, a must zachveti nitrem
kazdeho dobreho Cecha. OBJ
sahuje tolik zlomyslnosti, re
jiz davno mic takoveho O Cesko
slovensku necetli.
PTeklad hanebneho clanku.
Ia vetsinu chyb v zivote Sc
must platiti. Chybu ucinenou
utvofen1m umeleho a podivne-
no statu, zvaneho Ceskosloven-
skem, mGze zaplatiti Europa
novou valkou.
Re vsech nedbalostf, jichz Sc
dopustili "tvofitele miru' v Pa
T1zi, tato byla nejhors1. Presto
tento nejvets1 prehmat v deli
mach diplomatic usel tenkrat
pozornosti. Cest1 a p~rocest1
intrikani, kteri obloudili miro
We delegaty NELL snadnou pra-
ci. Prepracovan1 a znaven1
statnlci byli pod silnym taken
nut1c1m je, ably skoncili rychle
pfemapovan1 Evropy a vratili
Sc domG k ozehavym profile
Mum, jez ma ne cekaly.
Mala skupina sobestacnych
nebo casu vyhovujicich "odbor
Mkt" zaplavila je jednostran-
nymi memorandy, zaznamy,
vytahy, vybory, rozklady a
mapami. Vysledek byl, re do
sahli urovnani povsechne v
zajmu CechG.
"Podm1nky a smlouvy byly
sjednany "a zavrenymi DIVER
mi" pravil americky delegat p.
Lansing We svych dejinach mi
rove conference. Jeden brit
sky journalistic, maj1c1 zasluhu
o pokoutn1 jednan1. jemuz &C.
skoslovensko vdec1 "a svou
zhoubnou a zlocinnou existen-
ci, Sc chlubil We sve reci, re enc
kolik odborn1kd, kteT1 ved1 CO
chtej1 a soustTedi vsechny sve
snahy ma jisty konec, mdze
nekdy dosahnouti vysledk1.
nedosazitelnych vGdcGm nein-
formovaneho m1nen1 a neinfor-
movaneho statnictv1.'
Mlrova conference vehnan5
podvodem do utvoTen1 Cesko-
slovenska. Tento podvod W.
drzel sestnact let. Nyn1 Sc pri.
bl1zil cas-, kdy nan tfeba upo'
zorniti.
Jiz jmeno 'Cesko-Slovensko
nema smyslu.B yla to podvodn$
znacka bez dejineho nebo eth
nografickeho vyznamu. Tai
by Sc mohlo prave mluviti i {
"Anglo-Hollandsku."
Tento stTedoevropsky pod
vod, ktery jest trvalym nebez
pec1m m1ru v one casti pevni
n.y., byl spachan v zajmu &c
CHI, prohnane rasy, ktera s
zar1dila v6ci tax, re stala v O
bou taborech pc celou valku {
ma konec zadala p~Temrstenol
odmenu Cd vitez1 "a svou obo
jakost.
Ackoli ma Ceskoslovenskt
IA, 100000 obyvateld, pouze
1000, 900 jest Cech1. Polovi
ma obyvatelstva Sc tax zarfdila
ably pripojila zbytek a jeml
i vladla. Jeste ami pc Is letecl
systematicke "cechifikace" jeC
i ma tTetina obyvatelstva neum
/, mluviti ami cesky ami sloven
sky.
| Tito Cesi byli jedn1m z pod
| danych kmenG c1sarstv1 Ra
kousko Uherskeho pred valkol
a "a valky. Nasledkem skutec
nosti, re cestl vojaci desertova
: Ii V neobycejnym mnozstv1m
bylo mono pro ceskym tele
sum V Anglii a Americe je Wy
: davati "a utlaceny narod, "a
sluhuj1ci blahosklonneho uznt
nj Cd spojencG.
Ma mirove konferenci tentC
MAJOR byl vnucen nejvyssf radt
a %podepfen velmi podvodnym
dGkazy. Typickym pr1kladen
byla povestna "Pittsburghskt
dohoda'', re dine 80. kvetns
1913, Poole n1z Sc Cesi a Slo
vaci dohodli, re utvorf stat. tt
bylo sprostredkovano DIR. Ma
sarykem, jenz Sc potion sta
/ presidentem Ceskoslovenska
"a propagacnf cesty We Spoje
nych Statech.
Kdyz byl document pfedlo
, zen m1rove konferenci, stale
Sc, re nikdo neupozornil ma to
re Cesi a Slovaci, kterf jej pfi
| jail, byli vsichni americkym
obcany a jake takov1 byli sot
va kValifikOVani. adv rOZhOdO