davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1937-05-15
TWO BILLS PROVIDE
REALTY TAX RELIEF
Propose Transfer Cost of Streets
and Schools From Local to


Two bills before the Pennsylvania
Legislature would transfer costs of
two very important items of govern
mental service-schools and streets
In considerable measure from local
governments which must draw about
90 per cent of their revenues from
real estate, and provide for assump-
ton Of the costs instead by the State,
which can levy effectively on various
other forms of wealth.
The bills embody a principle for
effective relief OF real estate advocated
for all States by the National As
'sociation Of Real Estate Boards. The
bills are:
One which provides for progressive
annual reduction in the amount OF
school tax levied against real estate,
and would gradually increase the
Commonwealth's payments for the
support Of the public school system.
The bill would eventually leave real
estate charged with the cost of debt
service only.
The other appropriates for the BIZ
ennium l937-1939 s68,00o,o0o out of
the motor license fund for the main
tenance Of streets and roads in the
various municipalities.
Evening star., 1937-05-15

and small flowers. The pansy is
thus to be classed with the strictly
cool weather flowers, such Is the
sweet pea and early Spring bulbs.
Most Of the fine beds Of parsies grow
ing In public grounds and parks were
planted last September and simply
mulched with rotted leaves or old
manure. With q moderate Winter,
the Fall-planted pansies seem to
thrive much better than those placed
in the garden In Spring. One Of the
major difficulties in pansy growing Is
the securing OF high-grade seeds for
sowing in July. Too much of the
general stock comes from growers
who have not carefully selected their
seed-producing plants. Price may not
always be criterion OF value, but
Is usually a fair indication when one
Is buying from an established firm.
A pansy bed is truly remarkable
for the number Of blooms that 1t will
produce, and like many plants will
produce best when the flowers are
picked regularly and not permitted
to form seed pods. Perhaps the
pansy is not far removed from its
relative, the violet, for it, too, seems
to rejoice in a soil made porous with
leaf mold or other decayed organic
matter. On the other hand, stif,
hard clays are not favorable.
Garden Notes.
THOSE who have admired the pink
towering dogwood trees planted
so frequently about the city may won-
der why they cost so much more than
white dogwoods. This is because the
latter Is readily grown from seeds,
while the pink form has to be budded
on white dogwood stocks. One Takoma
gardener has budded pink dogwood
into the branches Of a white -nowered
tree, with the result that he has a
tree OF two colors. The pink dogwood
arose as a natural variant and oc-
casionally a pink tree is found even
now IN the wild
Dandelions are something OF q pest
locally, but nothing compared with
certain States farther North and
West. Possibly the dandelion Is ap-
preaching its southern limits In this
Evening star., 1937-05-15

Adams, well-known iris grower Of Ia.
koma Park, Md.
At the meeting on May II Of the
recently organized National Capital
Dahlia Society 1t was voted to limit
the designation Charter member" to
those already members and those to
be taken in at the June meeting.
Those interested in aligning them
selves with fellow dahlia enthusiasts
should get in touch with the presi-
dent Of the society, John l.. Bishop.
1912 Lawrence street northeast, or
the vice president and chairman Of
the Membership Committee, DR.. c. c..
Clark, 81 West Irving street, Chevy
Chase, Nd.
Evening star., 1937-05-15
One Room With Curtains,

The living room and dining room
IN a modern apartment recently
opened appear to be one large room
until the curtains between are drawn.
The same upholstery fabrics are used
in both. The only contrast is found
in the colors Of the walls, which are
painted dark blue in the dining room
and parchment color In the living
room. The ceiling color is the same
in both rooms and dark blue rug
with red and white border covers the
door Of both.
Evening star., 1937-05-15
Bochtel's Crab.

BochteTs Crab.
WITH the passing Of the cherries.
w the crab apples offer an almost
equally gay display Of color. Among
crabs, Becht@l's is outstanding be-
cause Of its mass OF light pink double
flowers that render the small trees
objects of universal admiration for
a few days in early May. Year after
year this crab blooms almost as regu-
larly q clock work, but lasts longer
when the weather Is comparatively
cool and dry. Bechtel's crab Is =
strictly American plant, found as a
chance variant Of q single -nowered
Midwestern crab. It Is, therefore, well
adapted to this region.
Unfortunately, this lovely little tree
Is susceptible to cedar rust, the para
site that lives part Of its life on the
common Virginia cedar and part on
the apple and its relative, the crab.
For this reason. Bechtels crab has
Evening star., 1937-05-15

section. The. dandelion Is q native
Of the Old World, but one would never
know this unless he read about 1t In
a botanical treatise. Like the chick
weed, mustard, chicory and many Of
the grasses, the dandelion mas adopted
North America as desirable home
land,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14

namikus erejere epiil, ami
gazdasagot kepes letrehozni
es az eletstandardot a mind
inkabb szelesed6 belf0ldi piac
kiszolgalasaval fokozatosan
emelni tudja.
Az American Federation of
Labor velemenye szerint az
ipar fokr6l fokra sokkal ma
gasabb fizetesekre kepes, fel-
teve, hogy a j0vedelem meg
osztasaban radikalis valtozas
tortenik.
Egyes kozgazdaszok a ber-
emelessel egyid6ben a, k6z-
szuksegleti cikkek arainak
csokkenteset siirgetik. Az q
veszedelem all fem ugyanis,
hogy az iparvezet6i a fizetes
emelessel a fogyaszt6t fogjak
megterhelni, amennyiben a
fizetes emelesevel az arakat is
felemelik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14
Ez Mem IS OIL yam BOLONDShc

Ecuador eln0ke harminc
kommunistat szamiizott a Ga
lapagos sziget-csoport egyik
szigetere es megmondta nekik
hogy oft sorsukba avatkozni
semmikeppen mem fognak.
Vagyis ha akarnak, oft
csinalhatr1ak kommuniznuSt
maguknak, es demonstralhat-
jak 0nrlaguknak es a vilag-
max, hogy a kommunista
rendszer mennyivel jobb a ka-
pitalita rendszernel.
Hat sok jo akarat mines eb-
ben a szamuzetesben, inert a
Galapagos sziget-csoport szi-
getei pusztak, es bar az eghaj-
latuk :Degengedne, hogy pa
radicsora legyen bel6liik, EFT
a paradicsomot egyelore a
szamuzGtteknek a sajat ke-
zeikkel kell csinalni.
Az aZonban mem lenne os-
toba 0tlet, hogy akik a fenn-
all6 renddel megelegedve min
csenek, es mem hajlandok be-
lenyugodni, hogy AIT csak tor
venyes k0zokkel es a tobb-
seq engedelyevel, illetve hozza
jarulasaval valtoztathassak
meg, azoknak meg kellene ad-
nj a lehet6seget, hogy igyak
meg a bort, amit belle akar-
max onteni masokba.
Mem AIT akarjuk ezzel
mondari. hogy akik meg
akarjak valtoztatni a jelenlegi
vilagrendet, azokkal ICY kell
elbanni, hanem AIT, hogy
ER6SZAKKAL a KISEBB-
sEGNEK mines joga ilyen val
tozast csinalni.
Els akik olyan vehemensek
a hitikben, hogy a tobbseg
akaratanak mem kepesek ma
gukat ala vetni, azoknak lehe-
toWe kell tenni, hogy a maguk
m6dja szerint elhessenek egy
kul0n yilagban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14

Vannak meg teriiletek, ahol
vi otthonok alapitasa lehet-
seges, kedvez6bb viszonyok
k0zt, mint amilyeneket az
ecuadori szamiizottek a Gala
pagos sZigeteken talalnak.
Ezeket a teriileteket kellene
ktil0n valasztani, hogy azokra
a tiirelmetlenked6 embereket
elkiildjek es rajuk kellene biz
nj, hogy oft olyan rendszer-
ben eljenek, amilyenben akar-
max.
S6t segiteni kellene 6ket,
hogy a celjukat elerjek.
Mem lehetetlen, hogy van
max jobb gazdasagi es poll
tikai rendszerek, mint ami
lyenben mi eliink es nen ar
tana az emberisegnek, ha
azokat kiprobalnak azok, akik
hisznek benniik.
Valamikor a gonosztev6ket
szamuztek ICY gyarmatokra
es Ausztraliabol gazdag or
szagot azok a szamiiz0ttek
csinaltak
Ezekct az embereket sulyo-
san buntettek, kegyetlenked-
tex velhk, ahogy a franciak
egesz napjainkig borzalmasan
kegyetle1lkednek azokkal, aki-
ket az Ord0gszigetekre szam-
timex.
uyesmire mines SziikSeg,
inert mi mem biintetesre gon-
dolunk, hanem elvalasztasra,
aminthogy Ecuador choke is
ilyen szellemben kiildte el
allitolag politikai elegedet-
lenked6ket az orszagbol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14
EFT ertekeInunk
kell

Washingtonban az ujsagirok
evente ketszer bankettet rem
deznek, amelyre meghivjak az
eln0kot, a diplomatakat es azo-
kat a kivalosagokat, akiket
vendegiil akarnak latni maguk
k0zt.
Ezeken a "Gridiron" ban
ketteken szabadon beszelhet
mindenki, inert az elhangzott
beszedekb6l semmi mem jele-
mix meg a lapokban.
Rendesen el6adast rendez-
mex, amelyekben "kifiguraz-
zak" az elnokot es rata kiviil
mindenkit, aki valaki ebben
az orszagban es senki meg
mem haragszik a sokszor eles
trefaert.
A multi napokban tartott
Gridiron banketten nemcsak
az elnok, hanem minden volt
elnokjel0lt is jelen volt.
Franklin Delano Roosevelt,
Alf. Landon, Norman Thomas
es Browder, a kommunistak
volt jeloltje egyutt iiltek, egy
asztalnal es baratsagosan, ke-
delyesen beszelgettek egy este
egymassal.
Talan az amerikai sziiletesu
polgartarsak ezt termeszetes-
mex tartjak es mem tudnak
neki kulonosebben 0riilni.
De mi, akik egy mask vilag-
reszb6l j0ttiink ebbe a haza-
ba, akik lattuk, hogy otthon
a rangfokozatok mennyire ell
valasztjak az embereket egy-
mastol, csak 0r0mmel nezhe-
think ere az erdekes egyuttes-
re.
Ez dokumentalja a legelen-
kebben, hogy ha van is baj,
sok is a baj ebben a hazaban,
minden bajnak meg tudjuk
talalni a mi demokratikus
rendszeriinkben az orvossagat.
Ahol az elnok leiil a vesztes
jelolttel, a "cuciliStaval," a
kommunistaval egy talbot Csc
resznyezni, oft nagyobb bajok
soha mem leSznek.
Mert oft nincsenek olyan
valaszfalak az egyes osztalyok
es vilagnezetek k0zt, amelyek-
mex a ledontese valamelyiket
is maga ala temetne.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14
MUNkABER
ESA MECELHETES K0LTSEcE

Egg nagy iparvallalat veze-
t6je nemregiben kijelentette,
hogy amennyiben szinten ko-
YETI azon iparok sorat, anne
lyek a munkasok fizeteset
emeltek, a j0v6ben a mum
kasok fizeteset aszerint fogja
emelni vagy cs0kkenteni, a.
hogy az Egyesiilt Allamok
Munkas Statisztikai hivatal az
eletsziiksegleti .cikkek szam-
aranyait jelzi. Ez a kijelentes
a heves vitak egesz aramlatat
inditotta meg az orszag min
den reszeben.
A munkasszervezetek KEEP.
visel6i mem sokaig varakoztak
a valasszal es a legerelyesebb
ben protestaltak az efajta
m6dszerek bevezetese ellen.
Kijelentettek, hogy az ilyen
metodus a "ber megfagyasz-
tasaval" egyenl6 es annyit je-
lent, hogy munkaltato lehe-
tetlenne akarja tenni, hogy a
munkas reszt vehessen azon
javakb6, amiket munkaere-
| jewel segitett letrehozni. Roo
sevelt e'nok is megszolalt ezen
kerdesben. Velemenye szerint
a megelhetes k0ltsegeinek te-
nyez6jet csak akkor kell alkal-
mazni, amid6n a minimalis
berr6l van $40. - A fizete-
SEX megszabasanak kontrolja-
ul mem szabad a megelhetes
koltsegeinek tenyez6jet alkal-
MANI oft sem, ahol az elet-
fenntartas kiadasai alacso-
nyak. Ezzel szemben, mondot
ia, egyik mask tenyez6t:: a
vasarlo er6t kell figyelembe
venni.
A mege hetes k0ltsegeinek
kerdese a berskala felallitasa-
ban jellemzi a generacionk
el6rehaladott allaspontjat. Ev-
tizedeken keresztil a kozsziik-
segleti cikkek aremelkedese,
mint fathat6s argumentum
szerepelt d fizetes emeles ker-
deseben. Munkasszervezetek
szeles k0r0kben alkalmaztak.
A kormany egyeztet6 tisztvi-
sel6i, mint jogos kovetelest ell
ismertek. Masreszt, viszont,
amid6n a haboru utan a de-
flacio zavarai fenyegettek, sza-
mos iparvallalat azon a cimen
vagta lie a fizeteseket, hogy a
kozsziksegleti cikkek arai
cs0kkentek.
Szamos ipar vezet6je meg
ma is erveli, hogy a megelhe-
test koltsegek alapjan kell a
fizeteseket megszabni. A leg
f6bb argumentum ezzel szem-
ben kihangsulyozza, hogy ha
a bereket a folyton valtakozo
megelhetesi arakhoz k0tik az
eletstandard termeszetes emel-
! kedesenek gatat vetnek.
Munkasvezerek velemenye
szerint a megelhetes koltse-
geihez szabott berskala a mum
kast az alacsony standardhoz
k0tne Is megvonna tole az
emelkedett haszon elvezetet.
Ha profit 10000 szazalek-
kal emelkedik, mig ellenben
az eletsziiksegleti cikkek ar
folyama valtozatlan marad, a
munkas fizetese mem emelke-
dix.
A szervezett r,unkassag a
regimodi roegelhetesi merteket
mint f;zetes meghatarozo te-
nyez6t meg 1928-ban elvetette
es helyebe az ugynevezett
"tarsadalmi bert" helyezte. Az
utobbi a mechanizalt ipar di-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14
LII1IONA

De a lany mem tudott
szolani. Hogy is szolhatna 6
most? Hogy is talalhatna
sz6t ere a sok, siiru min
denre, ami ugy haborog es
zug benne, mint egy lathatat-
Ian to vize?
Hogy is tudjon 6 most szol-
nj, hogy tudja kimondani AIT
a szot, ami igaz is, meg mem
is? Hiszen igaz, hogy 0rtilt,
de az 0rSm m0g0tt felelem is
allott es az sokkal nagyobb
volt, mint az 0r0m.
Inkabb csak nezett Miklos
urra, nezett ra elhalo, elfatyo-
losod6, takaratlan pillantas-
sal, melyb6l az mindent, min
dent kiolvashatott.
Lathatta benne a verg0d6
tizenhatesztend6s, tiszta lany
szivet, az alszatat, az or0met
es a szenvedeset is. Mem, mem
volt titka ennek a Szivnek.
Ennek a szivnek csak illata
volt, friss, tide, barsonyos,
follendit6 illata, mint a ia
vaszi buzavetesnek......
Kiszaladt hat a szobabol
lukteto halantekkal, forrt
arccal es emelkedo mellel
Miklos ur oft maradt az asz-
talka el6tt csodalkozasaval es
azzal az edes-meleg manor.
raj, amit ez a kis, .tizenhat.
esztend6s paraszti lany eb.
resztett benne.
Lassan odament az ablak.
hoz, melybol lenezhetett a va.
ros alatt huzodo szeles six
sagra, amely mar z0ldilt.
- Kell nekem ez a Iany -
mormolta lassan, szegyen
kezve es akadozva. - Kell
inert 6 is olyan, mint a buzs
foldeim, olyan, mint a tavasz
buzavetes.-.
XVII.
Alig hogy a hajnalok meg.
erintettek a varost, a NAP
meg nagyon-nagyon mesz.
szire jart, amikor Rozika mar
ebren motoszkalt ettol kezdve
a kis szoba sarkaban. Tompa
szinte sulyos csend borult 9
hazra, az orak ketyegese
riadt zengessel hullt szet
lion tunya lelekzese.
Terez fogcsikorditasa, hor-
kolasa szinte kul0n-kiil0n el.
tex. Annyira s0tet volt meg
ilyenkor, hogy villanyt kellet'
gyujtania, de a k0rte jobt
oldalat. melv az alvok fele
fordult, egy fekete kendovel
| takarta Ell.
Icy, a s0tetes halvany villa
gitasban a magae lehetett
egeszen a magae es aze a XII.
lon0s es erthetetlen hatalome
mely teljesen elfeledtette vele
regi miWoltat a regi eletet
A feje szedtilt, a szive lied.
ten kalapalt mem tudta
volna okat adni, de egyre
szomorubb lett.
Mintha egy ismeretlen kez
nyult volna elete rendjebe es
| f0lboritotta volna a regi tor
venyeket, a regi terveket es
elszanasokat.
Eddig AIT latta maga elott
hogy par esztendeig szolgal
idebenn a varosban, penzt fog
keresni, ruhat vesz maganak
es egy napon, ha anyja $40
litja, menni fog az 8 igazi or
szaga, igazi birodalma fele
a foldek vilagaba.
OFT, ARA, ahol a mez6ket
latta, ahol nagy, piros kenyer-
kent sejthette a napot, ott
ALT meg a kepzelete, oft pi-
hent el, ha neha osszeszorult
a szive, hogy miert is keriilt 8
ilyen messze vereit6l, miert is
tenfereg ilyen maganyosan,
6Ys,6x, 1nI,.IIf faJnry6IIxE,r% :~1o
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14
4 NlEZOK !
(Folytatas)
Muskatli legyen

$vlOONCUA1 AO9y OAA y
mondta csendesen. - Annak
mines saga es megis milyen
szep...-
Battinayne kiemelt a sok
k0zul egy halvanyrozsaszin vi
ragu alacsony bokrot. Ma
gyon szep volt, teljesszirmu es
olajos fenyii. Rozika kicsit
rahajolt, mintha meg akarta
volna csokolni. Kozben szo-
rosan a mellehez emelte, a
szivehez szoritotta, ugy ment
be vele a sargatapetas szo-
baba. TIT koriilnezett cs0nde-
sen. Erezte, hogy szemei ell
nedvesednek, erezte, hogy
a szivere raszorit egy isme-
retlen kegyetlen 4kez... Es e
fel6s 1nerenges k0zben mem
hallotta AIT a lassu, egyen-
letes dobogast, egy lo jara-
sat, mely az ablakok alatt
hangzott. Csak Battinayne
sikoltasara rezzent 0ssze.
Jesszusom, Mikloskam!
Hat mar megjottel? De hi
szen reggelre vartunk! Most
volt lit nemreg a ki'd0nc a
viragoddal, meg a leveleddel!
Meg a szobad sincs rendben...
Jaj, Istenem, NIT akarsz en-
nj? Mert ugy-e, ehes vagy ma
gyon? Es lohaton j0ttel? De
ilyen hirtelen....
Egy meleg, mely hangot
hallett most Rozika, egy han
got, melyre testenek minden
porcikaja megremegett.
Tudod, hogy en- milyen
yagyok! voltakeppen angus
max kcszonhetem, hogy min
dig AIT teszem, ami nekem
kell. Els ez, ez most nekem
nagyon kellett, hogy bejojjek
kicsit hozzatok, Marian......
Mem doDtOk XII?
Kidobni? TIE csacsi, te
nagy, nagy csacsi! duru-
zsolt az asszony a hang lacy
halkulasab6l kierezte Rozika,
hogy mennyire drill az asz-
szonya Miklos bar6nak!
Hat akkor, sebaj,
mondta az vidaman, - Graci-
val maid meglesziink vala-
hogy-... Tudom, ugyis keve-
set van itthon......
1gen, faluzni jar,
mondta fanyarul az asszony.
Ilyenkor tavaszodas fele
nern lehet vele birni...... Valami
/, ara kifele a varosbol. Va
lami...--
Miklos baro nyilvan ma
gyon gyorsan atesett a ro-
koni viszontlatas 0r0men,
meit tlyugtalan lett egy-
szerre a hangja.
Hat igen...... Maid sokat
beszelgetiink Mariann. De
ha megengeded, akkor en-
mOSt.....
Igen, igen, persze. Meg
akarsz moSakodni. Ma gye-
re, megmutatom neked a $40
badat.
Rozika hallotta, hogy ko-
zelednek, de mem tudott meg
mozdulni. OFT maradt a ke-
rex asztal el6tt, kezeben a
muskatlival. .Tudta, hogy
asszonya furcsalni fogja, a
miert ICY, ilyen tehetetlentil
lit all, de mem tudott volna
most elmozdulni.....
Hogy is mozdulhatna, ami
kor minden hiaba! Amikor
hiaba volt minden terve, mem
tud elszaladni Miklos baro
el6l, pedig az ur, 8, milyen
nagy ur!
Hat te meg lit vagy? -
kapta fel fejet Bittinayne es
sep kek szemei mintha hide
gebben, elesebben neztek vol
ma rea, mint eddig - AIT
hittem, mar vegeztel......
1OnniS SJlS0Ofa Ro-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1937-01-14

Ma, jol var.... Akkor ell is
mehetsz most mar.
Oldalt fordult es Mikloshoz
hajolt.
Kicsit meg igyetlen SEE
geny, de csak parancsolj ne
XII, hogy mindent megtanul-
jon.
Miklos bar6 az ajt6ban
allott, Battinayne hata-
mogott es egeszen szemben
Rozikaval. Es neNetni kez-
dett hosszan, melegen, zen
g6n.
- A kocos, - ingatta meg
fejet es fenyes, keskeny SEE
mel a tetszes takaratlan fe-
nyessegevel alltak meg a Ia
nyon. - Hat te leszel most
mar az en- kis Szolgalom?
Igenis, lehellte a
lany es mem inert f0lnezni,
mem merte folnyitni szemeit,
inert ugy erezte, egesz lenye
pernyeve valik abban a ha-
tartalan, draga tizsugarban,
mely a baro ur szemeibol
arad feleje. ,,
Hat ez igazan pompas,
- mondta a baro, szeles moz-
dulatok kozben es lehajolva
ketszer is megcsokolta BATH
nayne kezet.
Az asszony azonban mint
ha 0sszerezzent volna. Ma.
gyon finom, nagyon halk resi-
ketes volt ez, csak annyi
mint mikor egy lepke szallhat
a citera-hurokra...-
De valami megis foltamadt
a nyomaban. Valami bizal'
matlansag, valami szomoru
megado fajdalom, valam
konnyu csalatkozas.
Erezd jol magad nalunk
Miklos, - mondta cs0ndeser
es kiment.
Rozika hallotta, hogy ket-
seer is sohajtott, amig> a TO-
lyosora ert.... o is szeretett
Volna utana sietni, futni
menekulni, de mar mem le-
hetett. Miklos baro odajott
hozza, egeszen kozel, ugy
hogy ujbol ereznie kellett AIT
a furcsa, kicsit kesernyes, dc
nas, n, nagyon jo illatokat
amt azota is lily sokszor kere-
sett..........
g TIT vagyok, - mondta a
baro balkan es keze, a szep
barnas uri keze raSimult RO.
zika selyempuha, fodros ha-
jahoz.
Par pillanatig oft is ma
radt, aztan mintha egy friss
gyiim0lcsh0z ert volna, mohon
az allahoz nyult.
Mondd csak hany esq
tend6s is vagy tie most?
Rozika f0lemelte szemeit.
Szomoruan, de nagyon, ma
gyon boldogan s6hajtott 6
mint egy sep tiszta viragot,
ugy nyujtotta feleje ifju-
sagat.
Tizenhat multam a nya-
ron, Miklos ur. Tizenhat!
Miklos ur bolintott. Aztan
leemelte kezeit a lany puha,
kis allar6l.
A szemei csilogni kezdtek
es egyenkint meg-megalltak k a
sugar, friss alaknak minden
hajlasanal.
Kellett nekem, hogy ell
j0jjek, - mormolta es hirte-
len elhuzodott a lanyt6l,
akarmi lesz is, nagyon Rel
lett--- De most csak ereggy ki
innet! Menj!
Arnikor Rozika mar az alto
nal volt. utana lepett. Maga-
hoz forditotta az arcat. Ugy
nezte hosszan, mintla at
akarta volna szurni a b6ret,
q h1,c6f or6c1nya q cziy,6;ry
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1937-06-01
COKES INCREASE
LEAD; DEFEATED
ROBERTS STARS
CONTEST YESTERDAY WAS
IN DOUBT UNTIL FINAL ~
MING; ATwELL STARRED
At BAT

Coea-CoIa increased its lead in
the Social Diamondball League
yesterday afternoon by defeating
Roberts Stars ia closeIy-contest-
ed game. to 2. Final outcome
of the fracas was in doubt until
the last inning was played.
The Stars jumped into the lead
in the third inning by scoring a
lone run but the Cokes duplicated
the stunt in their half of the same
frame and went ahead in the next
canto, 2 to /. The Stars knotted
the count in the sixth inning. 2
to 2.
In the seventh stanza. the Soda
Water boys scored what proved to
be the winning run. which came
in by a feeders choice, a single
by Sawyer and another Texas
Lacquer by Villareal.
0Etstading players for the VIC
tors were Kerr, Stanley and Nc
carthy. Sweeting, Arias and De-
merritt starred for the losers.
AtwelI vas the leader at bat,
with three safeties in four trips
to the plate.
Stickney, Russell and Lewis each
hit two out of fcur. Villareal
connected for a triple and Ster-
ling and Stanley hit a two-bagger
each.
Score " innings: R. H. E.
Coca-Col2-
900 1O1 1908 II 3
Roberts Stars
600 10 OOO-2 9 /
Batteries: ]. VillareaI and Saw
yer; E. Roberts and Stiekney.
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1937-06-01

trees and rafting Of blinds. FInaIis
Michael threw down his cards.
This Is the worst idea you've
had yeti" he snorted. moving toward
the brandy bottle.
Let's try billiards My own vosce
was barely recognizable. You more
playing billiards.
The Skipper and NJ. Harrington
remained in the living room, tie lat
Ter patiently trying to read book.
the former stu motionless AT the
window. We left the connecting door
open. and Gay. Michael and / went
into the room where the whole
shastly mess seemed TO have started
Not IS hours ago Jude Bliashop had
stood right where I was standing
holding that very same cue. waiting
Ior me to leave her along with Mike.
! dropped the cue as II I burned.
oh. HEIR groaned desperately.
Gay seated herself on the table.
her foot swinging rapidly.
Nike. she said. 1T isn't Just Curl
osity. I-musf know. You ought 10
trust me enough to tell me why you
went outdoors last night"
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1937-06-01

started for the door. but Mike
blocked me Of.
stay right here. JIM Then. very
patiently. I've tod you dozen
times. Gay. that Il had nothing "a DO
with ali this. ! went out % icok Al
the bridge.
You're lyinetr Al tie l1ry IN her
voice the sickenlns whirl IN my head
began 10 tighten. There was 40 stop
ping her. what did you go onfdeoFs
for7 You were out there Al 70 O'Clock
had had enough Of u Pushing
Michael out Of my way. barsed into
the living room. banging the door
behind zoe. The Skipper turned from
the window
tits nearly daylight she said
Thank God What time IS it2~
1 blinked at my watch. Ten min
utes Of seven On the davenport n
Harrington was fast asleep. With all
my hessrs ! e1vied Ger.
What going CO % there?"
tried 10 smile. rGS-curiosity-
nerves. No telling"
Yes She was switcii.ag of lights
Listen. Jimmie. I'm going TO take
Martha upstairs with me. It's me for
q cold shower. Tell Higgins to start
some breakfast-snd break up thai
DonnybroOk Fair in there. It's Gay
light and we're civilized-suppoSed-
iy. Have you our keys9'
fc0srrfskf. 1857. Erie, TrlerJ
The skipper and End body down
lhe biud. tomorrow.