davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
KING NAY HAVE on LArD

Possibility that King Edward of
England may have oil on his ranch
in Alberta is offered by the drilling
near HIS ranch of the Pekisko and
Canadian Maple Leaf Royalties
wells. The Maple Leaf expects 10
get production in the Devonian.
Even ii 1t is oil land, the king
win not profit for the mineral
rights are reserved by the dominion.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
FARMER GETS GASSER

HIGH RIVER. ALTA-Drilling a
water well. L. A. Newman OF Glad
VS. encountered natural gas with a
pressure OF so pounds at $50 feet.
His crop hailed out. he had nothing
else TO do, 90 he built his own drill
ing rig and now has enough gas to
provide light and heat and develop
power to run all his power machin-
cry.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
JAIN rs VISITOR

William F.. jain, assistant general
manager of the Cha Minera de Pen
oles s A., Mexican subsidiary Of
American Metalus Co., operating
mines in Mexico, is visiting rela-
tives at Augusta, on vacation. He
was formerly in mines at Butte
and Kellogg, Idaho.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
SEEK BIOLOGIST

Observation-Disclosures Of the
Twin cities were asked to search
for Albert e. Johnson, 81. Havre
Mont, oil geologist who disappeared
Sept. Is after leaving Minneapolis
to keep an appointment in St. Paul.
He was carrying several thousand
dollars and some securities when
he left.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
NIL READY THIs FALL

The new 50-ton cyanide plant at
the old Barnes King mine in Fer
gus county, will be ready for oper-
alton yet this fall, according to ].
H. Mclean, Jr., who is in charge for
the owners, North Moccasin Mines
Syndicate.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03

Then there was the heartless VEN
triloQuist who passed an old maids
bedroom and threw his voice under
her bed.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
ORE sHTPNFENTs

July carload shipments Of ore
totaled 1855 cars, as compared
with 3,103 cars in July, 1885.
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03

SEND A CONTRIBUTION TO
THE sUNBURST BADGER
Montana oil and mining journal. [volume] (Great Falls, Mont.) 1931-1953, 1936-10-03
IDAHO MEN TAKE
FERDINAND MINE

Al Anderson and Fred Moore,
well known miners OF the COuer
d'Alenes, have taken a bond and
lease on the Ferdinand mine at Dill
lon, Mort. They have left MulIap
to start operations.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25
CONDOS SA ND OR

legjobb futoja valami Manno
Miltiadesz newt gorogbe ojtott
magyar flu volt. Mikor a vilag
minden nemzetenek legjobb
fiai osszegyultek versenyre, ak
kor ez a Manno gyerek ugy
elszaladt toluk, hogy csak a
fustjet szagolhattak a tobbiek.
Lassuk tehat, NIT tudott az en-
korombeli Manno es NIT tud-
max ma a fiatalok?
Fene dolog az a k0nyvtar.
Teriilt-fordult az en- szepseges
konyvtaros kisasszonyom, mar
is hozta az adatokat pontosan
leirva. Benne volt meg a Man.
no newt magyar gyerek is,
tehat csakugyan kivalo futo
lehetett. AIT mondta ugyanis
a nyomtatott betu:
Negyvenhat esztendovel
ezelott Manno Miltiadesz ma
gyar vilagbajnok szaz yardot
81 masodperc alatt futott be.
No, ezt csinaljak utanunk a
fiatalok.
EFT bizony mem csinaltak
utanunk, inert a fiatalokat
csakugyan mas fabol faragtak,
mint benniinket. A mai nap
vilagbajnoka peldaul valami
Jesse Owens newt amerikai
legeny, aki ugyanazt a szaz
yardot pontosan tiz masod-
perc alatt futotta be.
Keresgeltem en- tovabb is
hasonlo adatok utan, de jobb,
ha hallgatok afelol, amt ia
pasztaltam. Mert csak ait
mondhatom, hogy igaz ugyan,
hogy a mai fiatalsagot mas ia
boil faragtak, mint bennun-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25
ERIK A PECSENYESzACOT

t6ke mem szokott gyakran te-
vedni.
A pecsenye szagat a t6ke-
SEX rendesen megerzik S ez-
uttal bizonyara helyes oszton-
mel menekulnek az aranypat-
kanyok a siilyed6 francia frank
hajojarol.
Franciaorszag kormanya csak
'ket ut. kozt valaszthat.
Vagy ragaszkodik az arany-
frank teljes ertekehez es ak
kor a tovabbi deflacio olyan
sulyos terheket rak a nemzet-
re, hogy robbanas lesz bel6le.
Vagy leertekelik a frankot
meg egyszer, S megszabadul-
max a rajuk nehezed6 arany-
valuta sulyatol, amely a fran
cia gazdasagi eletet agyon
nyomja; ez esetben azonban
esetleg szinten robbanas lesz.
A franciak egyszer, haboru
utan elszenvedtek a frank er
tekveszteset, S az akkori ka-
tholikus vilagban ezen meg
sem lep6dtek. S akkoriban
meg ait remeltek titokban,
hogy a nagy nemet hadisarc
ugyis milliomost csinal min
den hazafias franciabol.
Mas kerdes, hogy eltirik-e
olyan nyugodtan, hogy a frank
cricket meg egyszer levagjak.
Hogy belegyezik-e a francia
parasztsag meg a francia kis-
polgar az ujabb sulyos veszte-
segbe, anelkul, hogy a jelen-
legi izgalmas levego viharba
ne sodorna az orszagot.
Akarmi tortenik, Franciaor-
szagra es a francia nemzetre
valami rozsas napok mem var
max es ezt tokeletes biztonsag-
gal erzi a francia nagyt6ke,
amely patkany modra fut, me-
nekil a szeretett hazabol
Amelyben csak a munkasnak
kell elnie es halnia, de ami a
t6kes osztalynak ugy latszik
csak olyankor jo, mikor kon-
junktura van, S ahonnan ell
kell szaladni, ha eg a talaj
alatta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25
MOST MAR MECNYUCSzNUK

Volt egy par ember ebben
az orszagban, akiknek kete-
lyei voltak, hogy a republika-
nus part helyesen jel0lt-e?
vegre meg a leglelkesebb
republicans polgartars sem
allithatja, hogy Landonnak a
nagy kvalitasait az orszag ne
pc ismerne.
Lehetseges, hogy nagyszeru
ember, tiszta kezii, tiszta feju,
tehetseges kormanyz6, lehet-
seges, hogy ha megvalaszt-
jak, kitiin6 elnok lesz bel6le:
De mindez e pillanatban
legfeljebb csak remenyseg,
inert eddigi munkaja utan
ilyen ertekelest mem adhat
neki az edesanyja sem, S
anelkul szavaz ra a polgarsag,
hogy ismerne.
Termeszetesen az ujsagok
maid gondoskodna r6la, hogy
megismerjiik novemberig, s
leirjak maid azokat a nagy-
szerii tulajdonsagait is, amit
meg eddig 6 maga sem fod0-
z0tt fel magaban.
Mi mar megnyugodtunk
ebben a kerdesben.
A lapok hiril hoztak, hogy
Landon elmegy - halaszni.
Ami ait jelenti, hogy igazi
"presidential timber, inert a
halaszatot egy eln0kjel0ltt6l
es egy elnokt6l ez a nemzet
elvarja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25

ket, de hatarozottan jobb, ke-
menyebb, ertekesebb fabol.
Mines a vilagnak semmi
olyan jelensege, tudomanyos,
muveszi, er6beli, amelynek te-
rem a nalunk kes6bb sziiletett
emberek jobbak ne lennenek,
mint mi. Meg a betegseg Sc
fog ugy rajtuk, mint rajtunk.
Szegyen ide, szegyen oda, de
leirom: meg hazudni is jobban
tudnak, mint mi, regebb kora-
bell emberek.
Talan csak egyetlen ter van,
ahol messze m0g0ttink ma
radnak. Az egyleti gyulesek
tere. Ugy szaporitani a szot,
ugy csepelni az tires szalmat,
ahogy mi, oregek, tudjuk, a
mai fiatalsag mem kepes. Eb-
ben az egy tekintetben mi, ore
gek jarunk el6l. Amir6l akar
irast is ad barkinek, aki kerne,
kdkdShdsi KAKAS MARION.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25

Mem tudjuk, hogy Landon
szokott-e ezel6tt is halaszni,
de akar szokott, akar mem, ez
a mostani halaszata es vaka-
ci6ja er6sen megnyugtat ben
niinket.
Es nikor mindezt a repub-
likanusok jeloltjer6l megirjuk,
a vilagert sem akarunk mali
ciozusak lenni, inert ugyanez
all a demokrata jel0ltre.
Az ujsagok sztkseget erik
annak, hogy ilyen ''human
relationship" meseket feltet-
lenul koz0lhessenek az orszag
fejer6l.
Ez olyan iratlan t0rveny,
amire mar elkelne egy kivetel.
Egyenesen idit6 lenne, ha
akadna vegre egy jel0lt, vagy
egy eln0k, aki a jel0les utan
is k0z0nseges haland6 ma
radna, aki esetleg kijelentene,
hogy mem secret halaszni,
inert az unalmas.
Macy embereket kaphatunk
eln0knek, de ez azert val6szi-
nlleg olyan nagy kivanalom
lenne, amit mem nyerhetiink
ell ebben az orszagban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25
"A haza veszelyben van"

"A AioAd VCoACAyUCAl vail.
Ezzel kezd6dik a republika-
nus part platformja.
EFT a megjegyzest ugyan az
utobbi par evben masoktol is
hallottuk, de csudalatoskep-
pen soha mem a munkatlanok,
nincstelenek, a kitagadottak
reszerol
Elmondta Mr.. Sloan, a &C.
neral Motors eln0ke egy ne
hirt Mr.. Hoover, a multimil-
hanyszor, elkialtotta a vesz-
liomos ex-elnok tobb izben es
mintha hallottuk volna ait
Mr.. Weirtol, a hirhedt acel-
magnastol. akinek a ports
MOUTH gyaraban jelenleg a
napszamosok az ehber ellen
sztrajkolnak.
Minthogy a ketszerketto bi.
zonysagara epithetunk a leg.
t0bbet, nezziik meg, hogy mi.
lyen nagy az a veszedelem
kozelr6l, amit6l ugy feltik a
republicans reszrol az orsza.
got.
Majusban nyolcszaz resi-.
venytarsasag negyszaztizenket
millio dollar osztalekot fize.
tett XII a reszvenyeseik kozt.
Aprilisban hetszaz resi-.
venytarsasag huszonnyolc mil.
liot osztott szet.
Tavaly ugyancsak nyolc.
szaz reszvenytarsasag mem tn
dott csak 22O milli6 dollar
osztalekot fizetni, inert ia.
valy a profitot meg egy kicsit
megnyirbalta az NRA.
Tavalyel6tt a profit meg
annal is sokkal kisebb volt.
A szamok tehat AIT mutat.
jak, hogy a gazdasagi viszo.
nyok - legalabb a Sloanok es
Weirek, a Raskobok es Al
Smithek szamara javulnak.
Feltun6 az is, hogy 1886 bar
egesz csomo reszvenytarsasae
a rendes osztalekon Xviii ex
ira osztalekot, special divi
dendet is tud fizetni.
Ezekutan ITALIAN ait hihet
jik, hogy a reszvenytarsasae
osztalekjait csak azert tudjal
kiadni, inert a nagy vallala
tok vezeto emberei esetleg in
gyen, vagy nagyon alacsony
munkaberert dolgoznak.
Lassuk hat egy-ket acelki
ralyrol, hogy mi fizetest 'kap
a tarsasagatol.
Mr.. Weir, az a bizonyos Mr.
Weir, aki az NRA ellen a leg
elkeseredetteb harcot folytat
ia es akinek a portsmouth
gyaraban a sztrajkolo munka
sokat eppen most utik veril
a sheriffek, potion hatvan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25
VESzELYBEN A HAzA

egyezer dollar fizetest kap
evente.
Halas tarsasaga azonban
biztosan attol fel, hogy az ell
nok ur ebbol a szereny 0sz-
szegb6l mem tud mege'ni es
exert kiilon egy kis bonuszt
utalt XII neki. a multi eyre.
Azert is, hogy legyen neki
nit apritani a teibe, meg ha-
'abol is. inert nagy profitot
csinaltak.
A tavalyi esztend6re fize-
tesen kiutalt bonusz kerek
szazezer dollar volt.
Mr.. Weir azonban megmu-
tatta, hogy a szive a helyen
van es ha a portsmouth, num-
kasok beleit XII is tapostatja a
felfegyverzett deputykkal,
vannak alkalmazottjai, akik-
mex hajlando fizetni.
Mr.. George r. Fink, aki a
vallalat igazgatosaganak az
eln0ke, nemcsak hogy szinten
hatvanegyezer dollart kap
evente, hanem tavaly - ma
gyobb b6nuszt kapott Weir
mel is, husz dollarral. Neki
szazezer es husz dollart utal-
tax XII a halas reszvenyesek
ajandekba a mutt eyre.
Az aceltruszt, a u. S. Steel
Co. mem bonuszozik, oft kiad-
lax fizetest egyenesen es
oszinten.
Myron c. Taylornak, az
aceltruszt elnokenek szazhet-
ven0tezer dollar fizetese volt
a multi eyre, amibol otszaz
dollar esik naponta, ha a fl
zetest a vasarnapokra is sza-
mitjuk.
A palmat azonban a Beth
lehem Steel viszi ell, amely
legjobban megfizeti a munka-
sat. Mar tudnillik mem a nap
szamosat vagy a modlisat, ha-
mem ait a munkast, akit a
]egertekesebbnek tart, S aki
annyit dolgozik, hogy az ev
haromnegyedreszet Europaban
tolti - pihenni.
Charles Schwab, a Bethle-
hem Steel igazgatosaganak az
elnoke ketszazotvenezer dollar
fizetest kap meg ma is evente.
Hogy mennyi bonuszt kap, ait
jelenleg a nyilvanossagga1
nem k0zlik.
Hat, amint latni tetszik, a
nagytokesek szempontjab6l az
orszag igazan veszelyben van,
inert Ok biztosan huszszor
ennyit szeretnenek keresni
! evente.
De azert sem a Taylor, sem
a Schwab, sem Weir gya-
raiban mem sZabad szervez-
i kedni a munkasnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25


koztik magam is mondtam jo
nehanyszor, hogy minket, ore
geket mas fabol faragtak,
mint a mostani fiatalokat. Biz
ez igaz. Igen nagy a kulonb-
seq koztiink, regi idokben szu-
letett es nevelkedett ernberek,
meg azok kozott, akik joval
utanunk lattak meg AIT a
napvilagot, amely mostansag
buslakodik a fold felett.
Annak bizonysagara, hogy
mas fabol faragtak benniinket,
vegyuk peldaul a mostani es-
teket es ejszakakat. Mi, ore
gek, vajjon mennyivel va
gyunk kIlonbek a mostaniak-
nal, hi rank sotetedik az Ell
szaka? Az en- falumban es az
en- gyerekkoromban este reank
borult a sotetseg. Volt ugyan
apam hazaban Tampa, de az
koolajra, petroleumra jart, BIZ
dosen fustolgott a kanoca, de
szerencsere csak olyankor
gyujtottak meg, ha valami
rendkiviili nagy esemeny tor
tent a portank koril. Peldaul:
mikor meghalt a nagyapam.
Akkor virrasztok jottek a haz-
hoz, akiket "siratok" neven
emlegettek es bar eleinte hat
szal gyertya egett a ravatal
korul, azokat hamarosan elol-
tottak, inert masnap is KEEL
lattek, a temeteskor es meg
gyujtottak a petroleum lam
pat. Alapjaban we've AIT is fe-
leslegesnek tartottuk, inert hi
szen a tele poharak a sotet-
ben is megtalaltak volna az
tires szajakat, de a tisztesseg
ugy hozta magaval, hogy
ilyenkor vilagossag legyen a
hszban. Ha mar a boldogult-
max amugy is fenyeskedik az
orok vilagossag, legalabb a
Observation-Disclosures is jussek
valami belole.
Icy volt ez az en- gyerekko-
romban. Akar csak a bibliabeli
regi id6kben, amikor szinten
sotetben uldogeltek az embe-
rex, ha elliott az ejszaka ideje.
Ellenben a fiamat mar mas
fabol faragtak, inert az csak
annyit tud az estalkonyi sotet-
seq felol, hogy mikor az rea-
borul, akkor falhoz kell lep-
nj es megnyomni rata a vii
lamos gombot, amire vilago-
sabb lesz a szoba, mint kOdos
tell delek idejen. Es ezt a tit
kot mar a ket ewes unokam is
tudja. Sir, kiabal, hogy emel-
jem fel, inert a villamos gom-
bot akarja nyomkodni es apro
szajaval nagyokat nevet afe-
lett, hogy az a bolondos villa
gossag hol felcsillan, hol XII
alSZik.
Hat ebben a tekintetben
csakugyan mas fabol faragtak
a mai fiatalsagot es valljuk
be, hogy a mienknel jobb IA
Dol.
Es mas fabol faragtak akko1
is, mikor automobilokr6l van
$40.
Mi tagadas benne, mi bi.
zony legtobbnyire gyalog jar.
tunk es olyan ostoba kozmon,
dAsokkal biztatgattuk, hiteget.
ttik 0nmagunkat, mint peldaul
a k0vetkez6:
Lassan jarj, tovabb ersz!
No bizony, az automobi
egyszer het nap alatt elvit1
i Chicagobol CaliforniAba, mig
ha gyalog jarok, talan ma Sc
lattam volna a Csendes Tengel
hullamvereset.
Trenton varosaban van ne
ken egy magamhoz hasonlt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25

! , Ennek is mindig az a baja,
hogy a mai fiatalsag nyo-
munkba sc haghat nekink,
| oregeknek. Ennek igazolasara
F, t0bbek kozott ezeket meselte:
- Megette a fene EFT a mai
fiatalsagot, hiszen ez lassan-
kent ait Sc tudja maid, hogy
laba van. Meg a szomszedba Sc
akarnak automobil nelkul
menni. Bezzeg minket mas fa-
Dol faragtak. A multkoriban
nagyon megharagudtam Papp
Gyuri komamra, aki Roeb-
ling-en lakik es LATHAM, hogy
addig mem lesz nyugovasom,
amig alaposan ell mem verem
rata a port. Icy azutan nya-
kamba szedtem a labamat, ne
kivagtam a mezoknek torony-
iranyaban, elbaktattam Roeb-
ling-re csak ugy gyalogszerrel,
| pedig jo tiz mertfoldre van az
ide.
Tetszett nekem az az indu-
lat, amely tiz mertfoldet gya-
logolt, hogy valakit megver-
jen es csak ugy atabotaba ker-
deztem meg:
- Vissza is gyalog jottel,
! Jancsi?
Az en- Csomossy komam fe-
jet RATA:
- Mem en-, tarajos! Visssa
az an1buldnc hosott.
Ebbol is lathato, hogy min
ket csakugyan mas fabol fa-
ragtak.
Nagyon furdalt mar engem
| ez a mas ia kerdes es most
alaposan utana jartam a do
lognak. Elmentem a nyilvanos
konyvtarba, ahol hiteles irasok
mutatjak meg: NIT tudtak az
: emberek regen es nit tudnak
ma?
Jo dolog az a nyilvanos
konyvtar! Megtalal abban az
ember mindent, amt csak tud-
nj akar, de van egy igen nagy
hibaja, ami Matt a legtobo
amerikai magyar .keruli.
Mem isneri a magyar en-
Der tern1essetet.
Mert hat hogyan is gondol-
kozik a magyar ember alap-
jaban we've? Ugy, hogy regi-
keletii kozmondasokra tamasz-
kodik. Es mivel a nyilvanos
/ konyvtar hasznalata ingyenes,
ait mondja a magyar ember-
mex regi tapasztalatokon ala
pulo bolcsessege:
Ingyen munka sohse 10.
J De ITALIAN hozza teszi ait is:
! = Olcso husnak hig a leve.
Ilyen okoskodas mellett ak
kor latja a magyar ember
Amerikaban - vagy legalabb
is a javaresze = az ingyenes
konyvtarat, mikor a hata ko-
zepet.
Icy van ez gyakran velem
is, de mostansag ez a mas ia
Dol valo faragottsag annyira
furdalta a begyemet, hogy
megis csak elmentem ARA az
ingyen mulatsagra. Finom,
sep kisasszonyok szolgaltak
XII ott az embert, meg festek
Sc volt az arcukon, vagy mem
annyi, hogy a magam gyon-
gul6 szemem meglathatta vol
ma. Mondtam is nyomban:
- No, ide maskor is eljovok
Mert hat olyan kakas va.
gyok en-, aki ven kappan lie,
temre is megnyalom a sot. De
eleg abbol annyi, hogy meg.
kerdeztem az egyik kisasszonyt
a konyvtarban, igaz-e az, hogy
a regi emberek sokkal kulon.
bek voltak, mint a mostaniak!
A szende leanyzo viszont AT
kerdezte t6lem:
- Milyen tekintetben? Mi.
J lyen teren? A sport teren akar,
. ma tudni peldaul a dolgokati
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-25

Franciaorszagbol menekul a
nagytoke.
Valosagos arany folyamok
indultak es kuldik a penzt a
kUlfoldi, leginkabb az ameri-
kai bankokba.
Koztudomasu, hogy a nagy-
The Washington times., 1936-09-10

2 to yd. lengths, in cream and
ecru, Colored dots and figures.
Also figured SilkolineS.
5000 CRETONNES- MARQUI- ~
settles; for window and 0G
door and Grapes. Were 15c. yd.
(75) LACE CURTAINS; half pairs.
2 1-6 or ga yds. long. 00
filet and open mesh. 00S
Samples, each ...........
u6) BOUDOIR CHAIR 90
COVERS; glazed chintz, - oS
pleated ruffle Were lbs ca.
(5O) EXTRA WIDE SHADES;
48 inchesx6 it., white, Y az
ecru, green. Perfect. 20
189 values .............
1857 OPAQUE SHADES; m
3x6 it, cut size: all colors, NSSC
perfect. Were ACC .......
Q75) EXTENSION FLAT CURTAIN
RODS; 28x48 in. Ivory, n
complete with fixtures. 0G
Were 15c ..........,..
Goldenberg'S-Third Floor
The Washington times., 1936-09-10
BEDDING

~ BOX SPRING; for full size
wood bed, woven " 90
$500 ...............
60 LAYER FELT MAT
TRESSES; roll edge, O. A
deep tufting. Were 9.95.
% HIGH RISE STUDIO; green
tapestry cover, inner ~ ~
spring mattress, floor K0.SA
sample. Was $500.
az FOLDING COTS; - ~
coil spring base, green SS
finish. Were 8.95.
(6) METAL BEDS; twin - "a
and full size, damaged, A/A
brown finish. ......
"a NATIONALLY ADVERTISED
BOX SPRING; for ~ ~
twin bed, green 20
damask ticking -.
GoZdenberg'S-Third Floor
The Washington times., 1936-09-10
HOSIERY

(4ON FULL FASHIONED HOSE;
sheers, chiffons, 81a to 10. o.
All cosors. Slight seconds o7S
Of 79c to 100 ............
(45O) BEMBERG VICE
WEIGHTS; all colors. IT,
Sizes 49, to TO- Slight DC
seconds of 29c ............
(5OO) PURE SILK HOSE; ~
chtffons, new colors. Sizes &c
81a-1O. Slight seconds Of 39c
Goldenberg'S-Mdi11 Floor
The Washington times., 1936-09-10
CORSETS

UOO RUBBER UCING
GIRDLES; back lace cor ~
sets, 4 garter; broken sizes 1G
Were 100 ..............
(2OO) 2-WAY STRETCH GIRDLES-
CORSETS; garter, satin n
brassiere top. imperfects NS@G
of 69c and Toe .........
(2O Upper STEPIN CORSETS:
brocaded, some two-way q ~
stretch backs, broken IVY
sizes. Were 1.95. ..
(4OO) BANDEAUS & BRASSJERES;
satin, silk, and brocaded "a
materials. Were 29c to %G
0SC
GOldenberr'S-Second Floor
The Washington times., 1936-09-10

NlEl) MEMS Shlh1SS SOHle slightly
soiled, neckband style, an
1872. IT. 171a. Were 49C
zee to 1.39 ............
u9D MEMS COTTON WORK q
SOX; black only. 0G
12c values ............
Ga MEMS WEARABLES; ~
ties, polo shirts, union &c
suits; SOC to 100 values.
$ $ss# a.: As: s.. : IS; 69e
(42) MEMS COTTON NIGHT
SHIRTS; full cut, broken m
sizes; seconds of 100 0SG
to $50 .... ...
5000 MEMS BROADCLOTH PA
JAMAS; full cut, fast m
colors; coat, MILDLY, and ~ 0G
lounging styles. Were 1.19.
5000 MEMS BROAD CLOTH
SHIRTS; perfect quality, white,
blue, and fancies; collar R0
attached. Sizes IA O0G
GoIdenberg'S-Main Floor
The Washington times., 1936-09-10
200 WOnuen'S and Misses
FALL DRESSES
Regularly r.
3.99 to - -
sos. ......... wv

Black and navy sheers and chit
fons for immediate wear. Short
or elbow sleeves. Tailored or
dressy styles. IA to 81.
(20 WOMEN'S AND MISSES
DRESSES; all silk crepe, WasnaoIe
pastel and printed chit- no
fons. Broken sizes. IA O0H2
to So. Were 7.95 to 1885.
us) WASHABLE SILK PASTEL
DRESSES; broken sizes n 10
and colors. Sizes IA to LIZ
IS. Were SOS ...........
(27> WASHABLE ACETATE PASTEL
DRESSES; broken sizes "a
and colors. Sizes IA to
to as. Were 3.99 .....,.
OBSERVATION-DISCLOSURES Floor
The Washington times., 1936-09-10
SPORT APPAREL

u2O SLIPON SWEATERS; sizes
"a to 40; navy, red, m
green, rust and brown. wv
Were 100 ...............
1897 SILK BLOUsEs; floral 90.
and polka dot designs, sizes S3G
"a to 40. Were 69c ......
1OO) WOOL AND FLANNEL SKIRTS;
sizes % to 80, checks, n 60
stripes, and novelty I'D
tweeds. Were 1913 ......
(5O) 3-PC. PLAY SUITS AE
AND CULOTTES; BROKEN ZOS
sizes. Were 1875 ........
Goldenberg'S-Second Floor
The Washington times., 1936-09-10
UNDERWEAR

500 SATIN CHEMISE and ~
DANCE SETS; flesh; -0G
slightly soiled. Were 1.09.
uO WOMEN'S KNIT ~
UNION SUITS; regular 9C
sizes. Were 29C .........
(lSO) RAYON TAFFETA SLIPS;
i siisnt s5'| soiisa or w Sa5a0's' 44c
(2OO) RAYON INDIES; tailored or
trimmed small, medium Il
and large sizes. OG
Were 25c ................
(3OO) RAYON PANTIES AND STEP
ms; extra sizes; slightly a.
irregulars. Were Z9G
(24O) WOMEN'S CREPE GOWNS;
cut full; trimmed with "a
contrasting crepe. I'VE
Were 100 ............
GoZdenberg'S-FirSt Floor
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1936-07-20
Travelling Stages
Show Nazi Play
On German Farms

BERLIN, July 20-To familiarize
isolated German rural communities
with Nazi trends in dramatic art.
travelling theatrical companies have
been sent to shed educational light
in the corners of the reich.
These touring companies are not
to be confused with the barnstorm-
ers. of old nor are they guests
from large city casts. Their purpose
is to place the German drama in a
worthy manner before country aud
fences who live too far away from
towns to see good acting.
The latest mechnical and light
ing devices for staging a play cred
itably in barn or villgae hall have
been adapted, in miniature or SIM
piled form. A few touches, and a
Greek landscape changes into an
interior scene, and vice versa. Nov
able revolving stages are being
built.
The program includes Nazi prod
ucts. folklore dramas and classical
works by Goethe, Schiller and Les
sing.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1936-07-20
MILDRED KEATON
TO BE STATIONED
AT PIT. BARROW
DR.. Raymond Maurer of
Metlakatla to Have Charge
Of Outp ost Hospital

DR.. Raymond w. Maurer, who
has been stationed at Metlakatla,
will have charge of the Indian Bu-
reau Hospital at Point Barrow
which has just been transferred
from Dr. Henry Griest, Presbyterian
Missionary, to the Indian Service,
according to DR.. j. F. VanAckeren,
Bureau Medical Director, who re-
turned to Juneau today on the Yu-
kon with Educational Director c.
M Hirst, after flying to Barrow in
connection with the transfer
Miss Mildred Keaton, former Ju-
neau girl, will be field nurse at the
Arctic outpost and two other nurs-
es will be employed, he reported.
Enlarge Hospital
The institution, now an eight
bed hospital, will be enlarged to Is
beds, DR.. Van Ackeren said, and
material for the work is on the
North Star, now bound for the Arc
tic. Dr. Griest is going Outside on
the southbound trip of the North
Star.
DR.. Taylor j. Pyle, Field Dentist,
who returned with the party from
the Westward, reported excellent
work being done by the DR. L. M
Waugh expedition near Bethel