Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-02-14
RHINE.

din rano, kdyz plameny pro-
buddy farare Edwarda Willow
skeho, ktery Timed vbehl do
hoTiciho chramu. Pr navratu
spadl k~andelabr vaz1c1 70 IL
Der zrovna vedle n6ho, ale "a
sahnul no jenom lehce ma ru-
ce. PT1cina ohne nen1 znama.
Skoda cinf asi $4,000. hostel
sv. S~tanislava byl prvnim pol
skym chramem Kanade, zbu
dovanym Polaky.
- Ma mezinarodnich zavo-
dech vojenske j1zdy V Berllne
prvni m1sto dobylo jezdecke
druzstvo nemeck6 a druhe mi
sto Polaci, ktef1 tentokrate
pTedstihli vyborn6 jezdce z l.
talie, jiz Sc dostali az ma tret1
misto. We vzdalenostn1m "a
vodu loveck6 j1zdy prvnl ma
m1sto dorazil polsky major
Rummel, kdezto polsky major
Lewicki byl ctvrty. Polaci do
byli jeSt6 n6kolik cen pro jed
notlivce. Ceskoslovensko Sc
ma techto zavodech nepod1le-
10.
V Nemecku Size pohane-
il auta tez gasolinem a jiny-
mi petrolejovymi zplodinami,
iakO V iinych zemIch, ale mali
take auta ma uhlf. Stroj ma
spalovanf uhlf byl zhotoven V
Cachach, N6mecku a osvecil
Sc. Vozidla Jim v~ybavena ne
jen re jedi, ale take voz1
pasaz6ry. Pouzfva Sc uhlf an
thracitoveho V motoru, ktery
je vlastne znamym motorem
Dieselovym az ma male zme-
ny. Tyto zmeny pro vytap6nl
uhlfm jsou tax nepatrne, re
motor NIUE byti op6t pfizpG-
soben k vytap6n1 olejem, kdy
byse stale a olej byl lacinejs1
neil uhlf. Pouzfvan1 anthra-
citov6ho uhlf V autech zaj1ma
nemeckou vladu, jezto Ne
mecko produkuje velice malo
oleje, "a to vsak velike dolly
ma anthracitove uhl1.
Pet stat6 V stTednf a JIM
Europe zahajilo tazen1 prot
komunismu, a to Tadou najez-
DIFF ma kOmuniSticke ORGANISM
ce a podezTela mfsta, ably ne
bezpecf". Tyto staty jsou:
Mad'arsko, Bulharsko, Jugo-
slavic, Rumunsko a Rakousko.
Madarska policie rozehnala
udanliv6 komunistickou orga-
nisaci, kterou pry vyvolal Bella
Kun, madarsky komunista,
ktery pc zdolanf bolsevicke
kratk6 krutovlady V Madar-
sku roku 1919 utekl do ciziny
a zdrzuje Sc V Moskve.
Bulharska policie zatkla SO
osob pri rade najezdG. Soudy
V Bulharsku zahajily take pra
We prelfceni Sc IA cikany, KITE
Fl jsou obzalovani, re S1fili ko-
munistickou propaganda mezi
d6tmi.
Jugoslavska a rumunska po-
licie provedla podobne fadu
najezdG,k nimz Sc w delsl cas-
pTipravovala. V Rakousku u
Tady pronasleduj1 dale komu-
misty s neobycejnou prisnostl.
z Prahy V Ceskoslovensku
doSly zpravy, re tam opet
vzbudily rozruch povesti, re
ruska vlada buduje 81 V &C.
chach leteck6 zakladny Gill
aerodromy, vcetn6 podzem-
mich stanic eli leteckych kry-
til. Pc cel6 Europe oval Sc
protest proti tomu. Ceskoslo-
vensti agitatori l1tali pry jak
opaTeni cd jednoho zahranic-
niho vyslanectv1 V Praze k dru
h6mu S tvrzen1m, re ony pove-
sti nejsou pravdive. Nemohli
pry vSak popr1ti fakt, re tako-
We podzemn1 aerodromy Sc bu-
dujf v same bl1zkosti Prahy.
Pro koho, to pry Sc nev1, acko-
Ii Cesi pry tvrd1, re je to pro
jejich vlastnf l%etectvo.
Tyto pov6sti O leteckych "a
kladnach V Ceskoslovensku,
jichz by mohli pouz1ti rust1 let
ci, znepokojily ovsem nejv1ce
hence a Polaky.
Polasi otiskuji take zpravu,
kterou otiskl HlinkGv 'Slovak'
V Bratislave. V te sc tvrdilo,
re Ceskoslovenske republice
hrozf rude nebezpeci a re
kmotrfckovanf Sc CechG S boil
seviky V Moskve m1ze zniciti
Csl. republiku. "Slovak" zdG-
raznoval, re trenice mezi csl.
politickymi stranami vzmohly
Sc neobycejne cd prosince