Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-04-10
z WASHINGTONU.

Jak VySVlta z c1Sllc, ktere pra-
We uvefejnil William L. Austin
reditel censovnf 1radovny pri
!ederalnfm Department. OBJ
chodu. V dubna 1880 bylo v
cel6m Soustatf 6,28O,648 IA
rem, kdezto ma pocatku ledna
1896 bylo jich uz 6,812,35O.
Pokud jde O pocet akru, ro-
ku 1880 vyse uvedeny pocet
farem mel 86,771,O16 akrn
pGdy, kdezto v lednu 1886 by
10 1854, Ill akr1 farmar-
ske pGdy, coz jest zvysen1 o
TO-. Priblizne tedy $50 z
celkove rozlohy zeme Spoj.
StatG bylo roku 1885 farmaT-
skou pGdou, z toho vsak bylo
obdelavano k pestovani plodin
pouze 34%, kdezto 1870 pTi-
pablo ma pestovane pastviny u
farem anebo ma zapade ma di-
woke pastviny.
Zvysenf poctu farmaTG nej-
lepe ukazuje nasledek depre-
Sc, ktera zastavila 1tek lidi z
venkova do prGmyslovych
NEST a do dGlnfch okrskG, ma
druhe strane pax Ease je vra-
celia zpet ma fanny. Nejvetsi
pocet farem pTibyl take prave
blfze dGln1ch a pr1myslovych
oblasti.
Nejvetsf pTfrGstek farem w.
kazuji staty Connecticut,
Rhode Island, vychodnf Mas
sachusetts, severovychodn1 O.
hio, zapadnf Pennsylvania, jiz-
nj pohorf Appalachianske, po-
hoTf Ouachita, pax pr1myslo-
va oblast u Birmingham, Ala,
severnf Minnesota a Wiscon-
sin. V oblasti velkych planin
a bavlnfkovem pasmu byl pTi-
rGstek maly. V bavlnikovem
pasmu docela v nekterych O.
kres1ch farem ubylo; nejvetsi
ubytek byl u deity Mississippi
Yazoo.
= Noel Cargent, danovy
odbornlk Narodniho svazu to-
varnfkG We SVEN svedectv1 ma
padl novy vladn1 program,
vysoce zdaniti surplusy vydel-
XII korporaci, ktere sc nevypla
cejf V dividendach. Sargent
naval tuto politiku blahovo-
st1, a rekl:
"Pak-li tyto dane vstoupi v
platnost, jich nasledkem bu-
de zvysen1 poctu obchodnich
1padkG."
Cely vladni program, pravil
mluvcf obchodu, by zabranil
majitelGm vyrobnfch tovaren,
ably mohli uciniti move investi-
ce z velke casti svych vydelk6,
ktere Sc odkladajf stranou We
form6 surplusG. Automobilni
prGmysl Spoj. StatG, pravil
Sargent, by nebyl nikdy mohl
vyrdsti ma sve nynejsf obrov-
ske rozmery, kdyby navrhova-
ny zakon byl jiz PLATINUM pred
Is lety. Pravil: "Skutecnost,
re nejvets1 stupen pokroku byl
doc1len re-incesticl vydelkG, u
kazuje poSetilost kazdeho da-
noveho syst6mu, ktery tresta
ony zavody, kter6 davaji stra-
nou valne cast svych zisk1 pro
1cele novych incestic1."
K tomu mluvc1 obchodu do
dial, re tato politika by donuti-
la korporace, ably Sc stale vi
ce a vice spolehaly ma banky,
a vydavanf bond1 a podil1, a.
by molly financovati sve pod
Milky. Sargent doznal, re pri-
jet1 takoveho zakona by vedlo
k vyplat6 vyssfch DIVIDEND ak
tvrd1 vladn1 znalci, nesouhla-
81 pry ale s tim, re by to bylo
prospesne. Cely plan, prohla-
Sll, ny pOupOrOVal monopoly.
"Vim O jednom tovarnfku,
ktery je V zdrave financni ST.
tuaci, a ktery pravil, re je ma
klonen teto danove proposici,
protoze pry by vypudila vse-
cky jeho slabsf konkurenty z
obchodu," fekl Sargent.
= Riditel konservacnich
short CCC, Robert Fechner.
povolil povolanf novych &C.,
500 mladych muz1 do zalesac-
kych Short, ably Sc nahradil
clenove, ktef1 dostali soukro-
me zamestnani, nebo jich lh1-
ia vyprs1. Touto novou rekru-
tyrkou Sc udrzf celkovy pocet
CCC rad ma $4,000 mulch
Now rekruti nastoupi sluzbu
Is. dubna. Nezenatf, neza-
mestnani, a fysicky schopn.