Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-04-03
James Harvey Robinson,
americky historik.

Wy AeOO1AIOOIld ACl dL1ld AIIlO11 l.
ka dejepisce a filosofa, jenz
zanechal nesmazatelne stopy
ma vzdelavacfm poll americ-
KEN. Jeho jmeno je znamo
tis1cGm a tis1c1m americkych
student1 pro nez sepsal "Uvod
do dejin zapadn1 Evropy",
"~Stfedovek a novov6k', Ellis
toricky vyvoj modernf Evro-
Ply" a jine vyznamne ucebnice.
V techto svych knihach upus-
til James Harvey Robinson cd
konvencnfho zaznamenavanf
davno Sc pTihodivsfch udalo-
sti valek, vybojG chronologic-
kych dat, jez plnf dejepisne u
cebnice a byvajf postrachem
mladeze. Mfsto toho snazf sc
vtisknouti studentstvu ma pa
met dGlezitost chapanf give
m%inulosti", t. j. evoluce lidske
spolecnosti, zrodu a vyvinu So
cialnich ideal1, dramatickeho
zapasu o osvobozenf lidstva.
James Harvey Robinson byl
pc ctvrtstoletf profesorem de-
jepisu ma Columbijske univer-
site v New Yorku, byl zaklada
telem move skoly pro socialni
badanf, jednoho z prednich u
stav6 teto zeme pro lidovycho-
WI, a byl autorem. tax INA
mych svazkd, jake je "Zkous-
ka civilisace", "Nove dejiny"
a jinych. Prof. Robinson byl
hybnou pakou hnutf, jfmz sc u
silovalo o prepsanf veskerych
dejin tax, ably zapadaly do
rance vedomostf a potreb mo-
dern1ho zivota. Pro nej "je
to minulost, jez vytvari prftom
most, a co predchaz1, je klfcem
k tomu, co nasleduje. Pred
stavivosti a te nejradikalnejsf
mysli vymyka Sc moznost pole
tt vetsf casti minulostf il pre-
danych nazord a zvyk6." To-
to posuzovan1 dedictvf minulo-
sti nebranilo vsak prof. Robin
sonovi, ably snad neveTil MOI
most vedome sireneho pokro-
ku. "Pojem pokroku je v pod
state novy. Clovek s1Til pokrok
pc statisfce let, ale je to az te-
m6r "a naseho zivota, re lid
stvo touzi pc vedomem sfreni
pokroku, a je to vskutku al te-
prve "a naseho zivota, re lid
stvo chape moznost s1renf po-
kroku svym vlastnfm 1sil1m.
Navzdor vsem brzdam a pre-
kazkam, odkazanym nam mi
nulostf, je nase era We mnoha
smerech novym dobrodruz-
Swim lidstva, dobrodruzstv1m
jehoz vysledku nelze dnes nj
komu pfedvfdati."
Roku 1921 vydal prof. Ro-
binson svou "Mind in the Max
ing, knihu to, jez zanechala
hluboky DOZEN ma ctenaTe. z
tohoto narysu dejin lidske in
teligence zaznfva zadost o O.
braceni modernlch znalost1 Ike
dlouho zanedbavanemu resent
socialnich problemI. Pc til
stolet1 svadejf pTednf mystic
lie lidstva BOZ o intelektualni
svobodu pri pojednavani o pfi-
rozenych 1kazech. Veda w
tento BOZ vyhrala. Socialnf We
dy jsou vsak i nadale zaned-
bavanym a namnoze i zakaza-
nym pollen. V Mich i nadale
panuje nevedomost a nesna-
senlivost, zat1m co intelligence
z1stava jedinou nevyzkouse-
nou nadejf lidstva. 0 1celnos-
ii intelligence nen1 mono po-
chybovati, "nebot il nebylo
dosud We velkem merltku uzito
nikde, krone We vedach pflrod
Mich. Ze Sc tam dosahlo ba-
jecnych vysledkI, to snad kaz-
dy prizna. Stadium hvezd, ne
rostd, rostlin i zivocisstva, ba-
dani O mechanickych i chemic-
kych procesech vedlo k 1plne-
mu zrevolucionisovan1 nazorG
clov6ka O svete, v nemz zije, j
o jeho obyvatel1ch, S jedinou
vyjimkou - cloveka sameho.
Kniha "The HamaniZing of
knowledge" vyjadruje touhu
prof. Robinsona, ably vsechny
objevy a vykony vedy byly u
cineny prfstupnymi sirokym
masam lidu. Jeden z posled-
mich prfspevkd z pera prof.
Robinsona byl clanek ma the
ma "Civilisace", sepsany pro
Encyclopedia Britannica.
Mysl a rozum nebyly poole
jeho nazoru darem prvotnlho
vybavenf cloveka, tax jak jim
oyly ma pr. jeho nohy a ruce.
nybrz byly jen pozvolna naby-
ySnxy q rroon6 uvnTocOuSU0nu