davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
MEGKEZDODOTT
1 CSERKESZEK TABORA
RESZERE A GYUJTES

A Mahoning megyei Boy
Scout Council (cserkesz ta-
nacs) kezdemenyezesere feb
ruar 14-t6l 21-ig, az egesz me-
gyere kiterjed6 gyiijtes lesz.
A kitlzott osszegyiijtend6
osszeg s2H 600 90 tssz ki, fnely-
mex minden centjet a megye-
bell 9 eves-nel idosebb fiuk ia
vara hasznalnak fel, azokat
hasznos dolgokra tanitva, lido
kozonkent szorakoztatva egesz-
seges, veSzelytelen helyen ia
boroztatva, megbizhato fell
ugyelet alatt.
Az osszegyujtendo osszeg leg
nagyobb resze, kozel az Idora-
Parkhoz, a Stambough Reser-
vation taborozo hely rendbe-
hozasara lesz forditva. u. m.
taborozo helyek, konyha, halo
helyisegek epitese, fiird6 es ESQ.,
nakazo helyek, to-tisztitas,
egeszseglgyi felszerelesek, iro-
dai felszerelesek, truck, stb.
Adakozas mem kotelezo, de
aki teheti az adjon, ritkan
van alkalom ilyen hasznos es
nevelo celu intezmenyt par
tolni.
A Boy Scout-ok javara bar
mily kis osszeget is elfogad-
max es hivatalosan nyugtaz-
max.
Ft. Mundweil Janos, 545 N.
Bellevista Ave.
Mt. Laky zsigmond, 737
Mahoning Ave. es Ress Jozsef,
4O8 w. Federal st.
A gyujtes lefolyasa utan az
eredmenyt es a dollarnal ma
gyobb 0sszeget adomanyozo
magyarok nevsorat az Ame-
rikai Magyar Hirlapban is nyil-
vanossagra hozzuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
A MASODIK SzENTSEC

kerestol, inert a legfelso biro-
sag nap-nap utan a szemiink-
be vagja, hogy az 'alkotmany
a jelenlegi formajaban nem
annyira a nemzetet, mint a
kivaltsagosakat es azok kivalt-
sagait vedelmezi es szolgalja.
Es meg kell valtoztatnunk
gyorsan, anig mem sikerlil a
propaganda ezer eszk0zevel
lneghipnotizalni a nemzetet es
elhitetni a polgarsaggal, hogy
az alkotrnany a masodik erint-
hetetlen szentsege e hazanak.
Idaig is azon az uton vol
funk, hogy ebbe a tevhitbe
sodornak bennunket, de miota
egy nemzet koronajahoz merik
hasonlitani a torvenyeinket,
azota biztosak vagyunk a do
logban.
Es ma az szolgalja a nemze-
tet igazan, aki felvilagosit fe-
lole mindenkit, hogy mem
scent, mem erinthetetlen, mem
valtozhatatlan az alkotmany,
hanem egy ocska torveny,
amely jo volt idaig, de amely
ma gyokeres modositasra
szolgal, hogy ezentul ne a ra-
gadozok kivaltsagos osztalyat,
hanem a nep nagy zomet szol-
gala.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
A BRIDGEPORT Is.
FONTOS GYULESE

A Bridgeport Szovetseg
youngstown 16-ik osztalya
most ~vasarnap tartja rendes
havi gyuleset a szokott helyen
es idoban. Keri a tisztikar a
tagok teljes szamu megjelene-
set, inert ezen a gyiilesen lesz
megvalasztva a keriileti dele
gatus. Minta a multi heti la
punkban is hirdette a volt de-
legatus.
Kerem a tagokat, tekintve,
hogy februar 29-es honap, te-
hat ne varja senki a masodik
pedat, hogy maid abbol fizesse
a havidiiat, inert 27-en mar
senkitol nem fogadom el a havi
dijat.
Beteg tagok: Danyus Janos,
Beres Balazsne, Topich Jo-
zsefne. Betegseg az ugykezelo-
mel jelentendo. 1884 Silliman
st. Telefon 934O5O.
Husocski Jossef, ilgykezel6.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
SHARON VIDEKEN
CSAL0k JARNAk
Tobb magyar farmert hamis
csekkekkel csaptak be. El-
vesztettek allataikat

Sharon kornyeken tobb, xii
lonosen farmer honfitarsunkat
erzekenyen megkarositott egy
check-kel fizeto csalo-banda.
Osszevasarolva mindenfele ell
ado allatot es termest, es ha-
mis- check-kel fizeti XII az arat.
Kiadva magat holmi iizlet-
embernek, valamelyik varosbol,
meg nyomtatvanyokat is mutat
elm es newell, amelyrol kes6bb
kisult, hogy a elm jo, de az
uzlethelyiseg tires es a bankban
is volt valamikor par dollarja
az illet6lek.
Jol teszi tehat mindenki, ha
mielott az arut kiadna a kezei
kozul, megbizonyosodik a
check josaga fel6l es betelefo-
nal, a bankba, de meg bizto-
sabb ha ismeretlentol csak kesz
penzt fogad Ell.
A PENNSYLVANIA allami rend-
orseg a sok panaszra ,elfogott
egy Charles T Ewing newt en-
bert, de tarsat meg mem sike-
rult elfogni. A csalot eppen
akkor fileltek lie, amikor egy
teherautot kicsalt szarvas-
marhat szallitott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
A Is ewes Kovacs Edward
sulyos serulesekkel kerIlt
a korhazba

Kovacs Ede (Edward), Ko-
vacs Tivadar IS Oneta Street,
regi elofizeto honfitarsunk kis
Is ewes fiacskajat, az Isaly
Dairy CO. egyik nehez tejszal-
Ito truckja februar no 10-en,
hetf6n reggel elutotte az Oneta
Streeten
A kis flu nagyon sulyos bel
SO serulest szenvedett, bar
azonnal a korhazba szallitot-
tax, allapota Matt nagyon
aggodnak eleteert sziilei, fiverei
es az ismerosok.
Mar eddig is veratomlesztes-
SCI 2r6baltak eletet megmen-
ter
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
A REPUBLIKANUS PART

kotelessege az lenne, hogy
adjon egy progressziv progra-
mot, meg akkor is, ha ragasz-
kodni kivannak a konzervativ
hagyomanXa5khaz es adjon
hozza egy tehetseges, progresz-
sziv es tiszta multu, tiszta ke-
zu ieloltet.
Ehelyett uira egy Harding
tipust kerestek, ami ait jelen
ii, hogy ujra a Wall Street We
szi berbe a partot es esetleg
a k0vetkezo elnokot es kon-
gresszust, vagyis elore eladjak
joforman az egesz orszagot,
csupan azert, hogy a penzt a
valasztasokra megkapiak.
Ha az vi deal sok hibat csi-
malt, amt mem akar tagadni
SeIlk1 sem, aKKOr aDDdn SulyOS
resze volt a republikanusok
partjanak, inert a kongresz-
szusi kepvisel6kb6l a sziikse-
ges tehetseg Is integritas egy-
arant hianyzott.
Intelligens es ertelmes pol
garok meg akkor is tehetseges
es progressziv republicans
partot akarnak, ha Ok maguk
demokratak es ha a republika-
nusoknak csak az ellenzek
szerepet szanjak a kovetkezo
ot eyre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
ELOFIZETESI NYUGTAZAS.

Mrs. Flory Letoha, Drozdik
Mihaly, Juhasz Peter, Kalocz-
ky Janos, Mezey Janos, Mikita
Jozsef, Siroki Mihaly, 10th Ga
bor, Boda Istvan, Biro Berta-
Ian, Dudas Mihaly, Szabo Fe-
reno, Martin Ferenc, Asztal-
noky Lorinc, Lovas Lajos, Miko
Lajos, G. Miller, Horvath ia
nos, F. L. Darazs, Rev. Jeroma
Andras, Szalay Istvan, Szat-
mary Jozsef, Macy JOSEF, Sza-
raz Istvan.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
SZULETESNAPI
TANCMULATSAG

Orosz Ferenc kib6vitett Macy
zenekara, februar ho 22-en
szombat este 7 oratol a Sentra]
Auditorium nagy tancterme.
ben (West Boardman ST. nagy
tancmulatsagot rendez a zene-
kar egyik legfiatalabb, tehet-
seges taga, Ifj. Nelepka Ferenc,
szuletesnapja enlekere es a
teljes zenekar egyenruha alap-
javara.
A. tancestelyen resztvesznek
a kornyekbeli magyar zeneka-
rok osszes tagjai es a kornyek
legjobb enekesei es tancosai.
Az estely f6latvanyossaga a
csardas es walcer-tancverseny
lesz, amelyen minden tancos
par reszt vehet. A verseny este
1O:3O-kor pontosan kezdodik, 5
kulonboz6 dij van kittzve a
gyoztes parok reszere.
Elso dij: a csardas verseny-
ben, "Csardas Kiraly" es Cesar
das Kiralyne" cim a koronaval.
Nyilvanos megkoronazas a szin
padon es ertekes es hasznos
ajandektargy: a nyero parnak.
Masodik, harmadik es negye-
dix dijak szinten ertekes es
hasznos targyak lesznek.
A Walcer-versenyben ket
dij lesz kiosztva a gyoztesek-
mex.
A tancverseny gyozteseit
megbizhato, hozzaerto birak
fogjak kivalasztani.
Id6kozben els6rangu enek es
hangszer szoloszamok is lesz-
mex. Frissitok es harapnivalok-
rol gondoskodik a rendezoseg.
A resztvevo magyar kozon-
segnek alkalma lesz reszt ven
nj egy olyan estelyen, amelyet
mem egyhamar feled Ell.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
MEG MINDEG CENZURA
CECHO-SLOVAKIABAN

A napokban erkezett vissza
egy csomag, amelynek a tar
talma az Amerikai Magyar
Hirlap 1886 evi Naptara IS
egy december 26-iki ujevi szam
lapunkbol, melyet lapunk
egyik olvasoja kiildott.
A csomagot Uzhorodon
(Ungvar) kellett volna a cim-
zettnek kezbesiteni, de csak a
Kosice (Kassa) postahivatal
cenzorig jutott Ell, ahol rairtak
"retour" (Vissza) eS raragasz-
tottak egy kis belyeg nagysAgu
nyomtatvanyt "Nepripustno
Non admis, BE mem bocsait-s
1a1 ff,,y fn1ifsfcrn1 4 s n ss "a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
INGYEN NAPTARAK
ELOFIZETOINKNEK

Meg mindeg van egynehany
Naptarunk, amelyet az ui, mint
a regi elofizetoink, a Young
stoWn es kornyekiek a
FoIRODABAN,
408 West Federal st.
A Sharon es kornyekiek
SZUCS JANOS
452 Stewart Ave. Sharon, Pa.
azonkivil Mixich Gaspar,
Ress Jozsef es Bumbulucz Jo-
zsef lapkepviseloknel atvehe-
sfGlx ..rs tEaA.s. ..........S. ".
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
v|CYAzAT CSAL0K
MUK0DNEK ITTEN
sgy magyart azert nem csap-
talk be, inert nem volt penze.
Harom mas aldozat. Egy
meggyilkolt gorog sipistat
gyanusitanak

youngstown kornyeken egy
regi mesevel szeretnenek egye-
SEX k0nnyen penzhez jutni,
mint Baginy Janos, N. Hazel
wood Avei honfitarsunk mond-
ia ell a vele tortenteket.
Ket jo megjelenesu, kozep-
koru, valoszinuleg lengyel
szarmazasu ember, mas utan
erdekl6dve, a nagy hideg
Matt bebocsajtast kert, a sok
mindenfele beszed es erdeklo-
des vege az volt, hogy ok egy
oroksegbol kifolyolag penz osz-
tanak XII, amelyet jo vallasos es
takarekos emberek koz0tt kell
szetoSztaniuk.
Mindenkinek meg egyszer
annyit adnanak, mint ameny-
nvi mar az illetonek megtaka-
ritva van a bankban. Szeren-
csere Baginynak csak 0t dol
larja volt kennel, amt mem
akartak megduplazni.
Mutattak Baginynak egy
taskaba nagy csomo penzt
osszek0tve, azutan meg a ke-
zet is csokoltak, hogy 6 ilyen
meg olyan joember es hat ha
Baginynak megtakaritott pen
re volna, Ok legjobban neki
szeretnenek ADM egy csomo
penzt, de miutan Baginynak
mines hat, nagy sajnalkozasok
utan tovabb mentek szerencset
probalni.
A het elejen meggyilkolva ia
laltak egy gorog0t, Papas Janos
nevut, akiben Ginter Henrio,
bracevillei farmer hatarozottan
felismerte AIT az embert, aki
hasonlo mesevel ezer dollart
csalt XII az elmult nyaron.
Ginternek AIT igertek, hogy a
nagy wagon szetosztasaval ct
bizzak meg havi $50 dollar fl
zetessel, de ezer dollar ovadekot
kertek tole, amivel aztan meg
szoktek.
A farrelli rend6rseg pedig
ket csalot keres, akik Zann
Istvantol szinten hasonlo me-
sevel 1900 dollart csaltak XII.
zann egy sharoni bankbol vet
te XII megtakaritott penzet,
hogy biztositekot adjon a.
rabizott 16 ezer dollarra Per-
sze, amikor kibontotta a pen
zes csomagot, ujsagpapir volt
benne. Januarban valoszinu-
leg ugTanezek a csalok Blocky
Jozsef, transient lakostol csal-
tax XII 1900 dollart.
A meggyilkolt g0r0g ismert
sipista es hamiskartyas volt.
Alighanem tarsa olte meg a XII
csalt penzert.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
VERHOVAY 1O8

A Verhovay 108-ik osztaly
beteg tagjai: Pasztor Istvan-
ne, 319 Pasadena Ave, Kiraly
Istvan 281 Robinson Rd.,
Campbell, O., Vilagi Bertalan,
707 Oxford Ave, Balazs Fe-
rene 932 Franklin Ave. Deb
roszky Andrasne 1850 Wilson
Ave.
Betegseg jelentendo a titkar-
nal.
Turner Josef, titkar,
lis Manchester Ave.
Telefon 9lO59.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
VI LAPKEPVISEL0NK.

Sharon, Farrell, Sharpsville
es k0rnyekere
SsucS JdnOs, 452 SteWdrt Ave
Sharon, Pa.
elonyOsen ismert fiatalember
Az eddigi kepviselonk Kuti
Tamas soknemu egyeb elfog-
laltsaga Matt ezentul mem
lapunkat.
AZ Am. Magyar Hirldp
kind0hiUdtaIQ.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13

ia q maya nleggyOsOdeset,
tissteli a nadsoket es bisonyos
udDOs mem kommunista) do
logert ideiglenesen egyutt dol
gosnak a kll0nb0s6 felfogdsu
csoportOk.
Ilyen n1unkdra kaphat6f
Ddgyunk, de a dolgos6 magyar
sag t0meget, egyleteinket, min
deniinket elnyelessel fenye-
geto U0ros egysegfrontra soha-
sem.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
TEA ESTELY CAMPBELLBEN

A campbelli Nagybizotts5g
tea estelyt rendez most szom-
baton este 7:30-kor a Kultur
K0r helyisegeben a Reed Aven,
amelyre meghivja az osszma-
gyarsagot,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
MEM BIRTA KI.

SHARON, PA. Mercer
megyei Ground Hog megakarta
latni az arnyekat, februAr IL
en-, de a nagy hideget mem
birta ki, rnegfagyva talaltak
a Greene iar6sban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13

A penz, a wagon szentse-
get.
Orcatlan szemermetlenseg-
gel a wagon jogat" tettek az
emberi jogok elebe es vala-
hanyszor egy-egy nagytokes
piszkos erdekeibe a kozerdek
bevagott, r0gt0n szaladtak a
birosaghoz, hogy a "due pro-
cess -" alapjan kussoljon a
kozerdek.
Fetis, listen lett a dollarbol,
S ma mar meztelenul all el6t-
think az a gyalazatos alku,
amely a dollar erdekeben kild-
te az amerikai ifjusag vira-
gat az europai harcterre.
Most aztan ugy erik, hogy
az elso es egyetlen szentseg
erosebb vedelemre szorul,
mint amilyenben resze eddig
volt, megprobalnak hat egy
masodik szentseget csinalni,
amely az elsonek a biztonsagat
megvedje.
Az alkotmanybol csinalnak
kulon amerikai, serthetetlen
es erinthetetlen szentseget.
Azel6tt nem volt az egyeb
kozonseges torvenynel, amt
egy uveg palinka kedyeert ket
izben is hajlandok voltak meg
valtoztatni, ma azonban erint-
hetetlen mimoza, vak-tisztele-
tet parancsolo szentseg lett
belole.
William j. Cameron, a Ford
csalad szoszoloja peIasal nem
a1Iitott keveSebbet a radon ke-
reszttil, minthogy az amerikai
alkotmany mindenben meg
egyezik az angol birodalom
koronajaval, amely az egyseg
szimbolumat kepezi a brit
nemzetek szovetsegeben.
Mint tudjuk, a korona scent,
serthetetlen es erinthetetlen
es ezze akarjak tenni ait az
alkotmanyt, amelyet a supre-
me court ketseges ertelmezese
drill allitott, hogy vedje meg a
penzt, a legnagyobb szentse-
get.
Azert irjuk, hogy a supreme
court "ketseges ertelmezese,"
inert hiszen a legmagasabb BIZ
rosag tagjai sem tudtak meg
egyezni es ket csoportban
ketfelekeppen latjak az alkot-
manyt.
Jaj lesz ennek a nemzetnek,
jaj lesz Amerikanak, ha be-
veszi ezt a maszlagot, ha a
nep elhagyja magaval hitetni,
hogy szentseget kell csinalni a
torvenybol.
Akik az alkotmanyt csinal-
tax, azok sem szantak ait
erinthetetlen szentsegnek, hi
szen Ok maguk mar beleirtak
az alkotmanyba magaba, hogy
ait megvaltoztatni hogyan
kell, ha az idok es a lakossag
tobbsege ait ugy kivanjak.
Ha azonban a nemzet ugy-
nevezett atyai szentsegnek
szantak is volna az alaptorve-
nyeinket, aminthogy olyan
butasagra mem is gondoltak,
mi akkor sem fogadhatnank ell
azoknak.
Mert lehetett Washington,
vagy Jefferson, vagy akarki
okos emher kozilik, ahogy
ketsegtelenul azok voltak, a !
i0v6be Ok mem lattak, profe-
tax Ok mem voltak, es ma mem
igazodhatunk ahhoz, amt Ok
jonak lattak masfelszaz evvel
az akkori nemzet sza-
mara.
Igenis meg kell valtoztatni
az alkotmanyt, akar XII akar
az elol terni a politikusok
gyava hada, akar mem es lehe-
tove kell tenni, hogy ne kilenc
Greg bir6, hanem a nepkepvi-
cnJNf 1IaINDya - -,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-13
Ese menyek.

Bridgeport kollegdnk, Csong-
rddi Kornel 1aagyon a tejen ta-
ldlta a sseget, an,ikor "Egyseg-
front es Egyebek" cimneI az
aldbbi DesercikEet k0s0lte lap
jdb1n::
"Mostdndban igen sokdt hal
lunk es olvasuak is a ldpok,
: kdl0n0sen a radikdlis lap ha-
sdbjain bisonyos "egysegfront-
rop', mely act celossa, hogy az
amerikai naagyarsdg minden
retege fogjon 6ssse bisonyos
dolgok k0vetelesere exert al
kosson egysegtrontot.
Bdr es az ujsdg dlapitdsa dta
naindig a magyar er6k t0m0-
ruleseert, 0sssefogdsdert har-
rc0lt es est tessi ma is, mi
mem tudu11k Ielkesedni exert
a naOStani n10sgalonaert.
Sserintunk nadr maya az
egysegfro,1t elaeDeses is hibds,
az dnnak megvalositdsdt cels6
nunka pedig naedd6. Kiuihe-
tetlen. Meg pedig asert, inert a
tuset es viset egg edenybe
sdrai lehetetlen. Egyik a md
sikat elen,essti, vagy pedig
mind a kett6 elpusstul.
Az ugynevesett egysegfrontot
leginkdbb a konamunistdk es az
9 lapjuk ajdnljdk, meg pedig
dsert, inert nekik Dan ssGkse-
guk rd, vagyis inkdbb a to-
nnegre. Az Amerikdban dol
gos6 magyarok 75po-a mem
Eommunista, meg csak mem is
radikdlis. Ssorgalmasan dol
gosik (ha van mit), eleget
tess csalddi, egyhdsi, tdrsadal-
mi, polgdri, adofiset6i k0teles-
segeinek, tehdt mines ssUksege
"vedelemre", q kom1n1unistdk-
kal valo egysegeskedesre. Va
gyait, terveit, k0Deteleseit elm
tesi a maya k0reben, a t0rUe-
nyek keretein belUl, q v0r0s0k
segitsege r1elkiil is. Es utobbiak
Dissont keDesen vannak, de
akci6juk olyan ldrn1ds volt ed
dig, hogy America egyre ma
gyobb igyekesettel akar meg
ssdbddulni t6ldk S a t0rveny-
hosds egyre ssigorubb inteske-
deseEet' leptet eIetbe ellenuk.
Esert keH a v0r0seEnek az egy-
segfront, hogy adand6 alkal-
naakkor a t0naeg vedelmesse
meg 6ket.
Tdrgyilagosan meg keH dlla-
pttanu,ak, hogy a kommunistdk
aagyon Igyes taktikusok. Ma
guk is, lapjuk is teljesen meg
vdltostak. Sselidek lettek, ssa-
kitottak a regi, mindent es
mindenkit legyalds6, seteget6,
kigunyolo politikdual;; jounek
k0senk, egyhdsi, tdrsadalni,
segelys6 egyesdleteinkbe dlla-
1,ak, tudnok ndr ervekkel is
vitatkosni, nemcsak husdnggal.
S6t meg a sarl6t es kalapdcsot
is levettek lapjukrol.
Az 8 ssenpontjukbol 1aagyon
helyes, celraveset6 taktika es,
de velank, a t0bbi naagyarolc
kal ssemben mem 6ssinte. A
hdttere az, hogy k0sibenk ke-
veredpe, els6sorban 0nnaagu-
kat vedjek az esetleges t0rve-
nyes uld0sesek ellen, n1dsodsor-
ban pedig, hogy ssep sserevel,
n1eses-nzdsos lepel alatt ter
jesssek k0s0ttunk a konln1u-
nista essmeket.
u;;o,, Lcc,,otsL NoosLco,n NIL
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1936-04-18

We do not incorporate in club
news and other social items, cards
OF thanks, as cards OF thanks are
forms of advertisement which
must be paid for.
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1936-04-18
Continued from last week.

Even up to this time (1917-1928),
only two or possibly three of our
surgeons had been able to gain ad-
mission to staffs of the larger De-
troit hospitals and to perform
their own surgical operations there.
But at Dunbar and Good Samari-
tan the younger men, many of them
just through their internship, avail
ed themselves of the abundant sur-
gical possibilities in these insti-
tutions and under the tutelage OF
the older physicians, they soon &C
CURED self-confidence backed by
the most important thing Of all
good surgical judgement.
AT the Mercy Hospital DR.. North
cross, i'm addition to a very large
general following, also practiced
considerable major surge y.
Most OF the surgical work at Mercy
was done by DR.. Northcross him
self and from time to time he call
ed in many of his colleagues who
had surgical ambitions. The most
powerful X-ray machine yet pur-
chased by any of our hospitals was
installed at Mercy. 1t was a
twelve-inch Kelley-Koett and was
fully adequate for superficial and
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1936-04-18
T < - .
| 1tnt1rUr$fft1g
lI~~ As Wis IONED 90
II In the CRYSTAL
1k RAMW' he Gd1a/is1

business.
n. L. A.-WOuld l be doing the
right thing to leave!
Ans: Yes-and the sooner you
decide to make this change the
better you will feel. You will never
enjoy living in the north as much
as the SOUTH.
L. w. C.-m what particular
line will 1 find the success and
cOntentment that 1 so dearly crave I!
Ans: You will find this in SING
ING only as this is your talent and
it is the only thing that you get
any pleasure out of doing. 1t seems
to me that you will win some kind
of prize and be given an oppor-
tunity to develop your talent.
+. +. d. am wondering Ii the
man that l care for is ever going
TO ask me to marry him!
Ans: l do not believe that he will
marry anyone. He is not about
fifty-seven years old and he has
been going with you for the PAST
FIVE years and if he was really
interested in getting married he
would have asked you before this
time. Don't waste all of your time
with this man go with other
| friends.
l.. {. B.-Please tell me Ii
should carry this insurance or droI
II, l am undecided?
Ans: Just as long as you are able
to pay the premiums you should
not think Of dropping your
HEALTH AND ACCIDENT POLL
CY. This is one of the very best
policies for people of moderate
means.
b. b. C.-Should l leave this
man and where would be the best
place for me to go? l realize my
mistake and l want to get away.
Ans: You are fortunate to real
ize the mistake that you made this
early in life-return to your PAR
ENTS and begin your life over
again and they will forgive you. 1t
is best that you do not let this man
know where you are going for he
will try to follow you.
l.. C.-Will my husband get over
the condition that he is suffering
with7
Ans: He will and it appears to
me that he will be able to return
to WORK before the first of MAY.
His boss will give him his old job
back and | see him working con-
stantly in the future.
VI. X.-ShOuld l elOpe or should
| tell my mother!
Ans: Since you are the only
child and you have no one but
your mother-then tell her where
and when you are going to get
married. She will not try to stop it.
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1936-04-18
LOCAL NEGRO HOSPITALS
OPEN NEW OPPORTUNITIES
TO PHYSICIANS OF GROUP

deep therapy as practiced at that
time. The X-ray room had a ce-
ment flooring and many of the pro-
tective devices that are now stand
ard equipment on present machines,
were lacking. One day while max
ing an X-ray examination, DR..
Northcross received a very severe
electrical shock accompanied by
third degree burn of the foot.
Fortunately, however, he was only
laid up for few months. 1t was
not long after this that DR.. Yancy,
a u. of M. graduate, while intern
ing at st. Louis Hospital No. 2
suffered a similar accident which
was fatal. Incidents of this type
spurred many of the manufactur-
ers to eliminate the dangers of
the old X-ray electrical design.
DR.. Northcross continued his large
surgical practice and many and
diversified were his investments.
Besides the hospital he operated a
savings bank, a theatre, an audi
torium, a hotel, and other real es-
tate holdings.
The need for better hospital FACT
lities was becoming more and
more apparent and as far back as
1925 weak efforts were being made
to contact philanthropic sources
whereby one large and well equip
ped hospital could be obtained for
our group. City-wide campaigns
for semi-public institutions were
being conducted by the leading
citizens of Detroit which resulted
later in the erection of such in
situations as the new Florence
Crittendon Home, the Clinic for
Crippled Children, and the new
Y. w. G.. A. branches. Many
wealthy individuals were also CIV
ing freely to the city's leading pri-
vate hospitals. The Newberrys,
the Barbours, the Joys to the Grace
Hospital; Senator Couzens to Har-
per Hospital, etc.
The other group knew what they
wanted and got it. We were not
so sure of ourselves. The thought
was injected that philanthropic gifts
to our group might aggravate and
perpetuate some of the existing
evils. Always in the background
turks the segregation bogy, some
times real and sometimes imagin-
ary However that may have been,
it is doubtful whether another such
opportunity will again arise.
The equipment of Dunbar was
gradually becoming outdated and
the building more and more made
quate. w. c. Osby, the superin-
tendent and president Of the board
since it's organization. brought to
the institution many years OF ex-
perience in engineering and the
building trades, He was no less