Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-02-21
Nikolai Bucharin, redak.

tor vladniho listu "Izvestia'',
musil vefejne odvolati sve mar
cenf, re predsovetske Rusko
bylo "narodem lenochd". Pro
hlasil, re to byl omyl. Prohla-
sill tax kdyz list 'sPravda", or
gan komunisticke strany, male
hal, re tovarys Bucharin musi
"sve ideje opraviti."
V podepsanem clanku Bu-
charm prav1, re nikdy nesym-
p~atisoval s ideou, re by Rusove
byli lenosnou rasou a vyslovil
politovani mad uzitim slova
"oblomovstina" pri SVEN pro-
hlasenf, ktere pry nektere to-
varyse vedlo k commence o ne
spravnem jeho stanovisku k
ruskemu lidu.
Oblomov byl hrdinou Con
carova romanu. Byl to boha-
ty velkostatkar, ktery vsak byl
pTilis lenosny, nez ably prove
dl velike plany, ktere Sc rodi-
ly jeho hlave. z toho V rus
tine vzniklo slovo "oblomov-
stina", ktere znamena vecne
osnovani plant a nerozhod-
most, neodhodlanost, kdyz dol
de k cinu. Oblomovstina byla
povazovana "a druhou ruskou
prirozenost.
Jina "kulturnf" udalost, KITE
ra nynl zamestnava ruskou We
rejnost, je protest, ktery So
vetske Wade poslalo obyvatel-
stvo oboe Spirovo, rozezlene
prot takovym sovetskym "bas-
n1kGm', jac1 mu byli poslani z
mesta Kalininu pfednaseti O
slavnem ruskem basnikovi Via
dimfru Majakovskem.
Ma pfednasku prijelo doce-
la pet "basn1kd", ale byli tax
opilf, re jenom jeden z mich
mohl Sc jak tax udrzeti ma no.
hou a povfdat aspon neco O
Majakovskem, ovsem jenom
pate pres devate. Ostatni ety.
II pry lezeli ma jevisti a mari
kali, re k vodce nedostali dos
ii klobas1.
Pc teto "prednasce" tovary-
si-basn1ci hulakali ma ulic1ch
serenady vsem devcat6m, KITE
re potkali. Druhy den VIVA
dali 81 zvlastn1 %svetnici ma
"basnen1" a k tomu potrebne
vybavenf, pozdstavajfcf z chile
ba, klobasG, sardinek a dosta-
tecne zasoby vodky. Odcesto-
vail az tretfho dine s honora-
rem 800 rublG, ktere jim mu-
sila obec zaplatiti "a jejich
"poetickou" prednasku.
49, Maurice Rossi, veteran v
transatlantickych letech dou-
ia, re letosnfho jara podaTi Sc
mu jeho plan vykonati okruz-
nj let 2 Par1ze do New Yorku
a zret V nccelycr As hodinath
Ro>>i dobyl 81 zvucneho jmG-
ma S Paulcm Todosem, 5 riraz
sc V sr; ~ 1893 vydal ma cestu
z letiste Lloyd Bennett Y
Brooklynu do Rayaku v Syrii,
coz je vzdalenost 5,537 mil.
Dobyli tim svetoveho rychlost-
n1ho rekordu ma velkou VIDA
lenost, ktery pred tim NELL
Russell N. Boardman a John
Polando.
Tentokrate Rossi chce vzdo-
rovati 1plne sam desti. mlze a
vetr1m Atlantiku, totiz vyko-
natl tento let bez spolecnika.
Chce pouz1ti noveho letadla
typu Renault Typhoon, ktere
Dude celia z kovu. Inzenyri z
Renaultovy organisace tvrdf,
re toto letadlo niue doraziti
z Paffze do New Yorku "a 20
hodin a re Sc NIUE vratiti pra-
We v takovem casu. Rossi Ia
myslf zdrzeti Sc v New Yorku
4 nebo 5 hodin, proto prohla-
suje, re omen okruzn1 let chce
provost v necelych As hodi-
mach.
Dieudonne Costes a Maurice
Bellonte potrebovali k pTeletu
Atlantiku vychodn1m i "a
padnfm smerem 81 hodin, te-
dy dohromady GA hodiny.
Rossi ma nynf letadlo Typ
hoon O stribrnych kT1dlach,
pro ktere opustil sve stare le-
tadlo Joseph LIE Brix. Toto no
We letadlo je vybudovano pre-
znacnou rychlost i We velke
vysi. Renaultovi inzenyfi pra-
vi, re tento novy jednoplosnik
S motory o 220 konskych ST.
ZACH m1ze leteti rychlostf~ 23C
mil v iodine We vysce 5000
stop.
Nepromokavost 81 vodo.