Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-11-27
" Alicante. Snan1lv lose

bJvaleho spanelskeho diktato-
ira, byl popraven. Byl vIdcem
span6lskych fasistG-monarchis-
til. Byl odsouzen k smrti "a
strelenim re vyjednaval S Hit
lerem O vyvolan1 vzpoury We
spanelsku prot republikanske
Wade.
Dale sc sdeluje: Rakousky
konsul Uwakonning a Marti-
nez Arias, paraguajsky konsul,
byli popraveni, re dodavali re-
belum zpravy O pT1pravach a
pohybech republikanske arma-
dy.
V evropske situaci nastal
povazlivy obrat uznan1m pow
stalecke vlady v Burgosu Ber-
linen a R1mem. General Fran
cisci Franco touto akci povzbu-
zen nar1dil lined blokadu bar
celonskeho ~pristavu, ably "a
staveno bylo dodavani zbranl
madridske Wade, hlavne Rus
KEN. Soucasne vydal pohrdz-
ku, re uzije vsech prostfedkG,
ably zastaveny byly vsechny
podobne kontrabantnf zasilky.
Vice jak 5000 uprchllk6 re
spanelska Dude nemeckou VIA
dou usazeno ma vesniclch a v
mestech v rynskem udoli a pra
vo asylu potrva pc celou zimu.
Mezi bezenci jest asi 400 sko-
lou povinnych d1tek, ktere jsou
zapsany do skol kontrolova-
nych nazistickymi 1rady.
correspondent denfku "Gior-
male d. Italia" v Tangieru o.
znamil prave, re dive ste rus
kych letadel pTistalo v BARGE
lone a v Alicante We spanelsku.
Tato ruska letadla jsou urcena
pro madridskou vladu v jejfm
boji prot nacionalistGm gene
rala Franco.
Kriznik "Canarias'' We sluz-
bach nacionalisticke armady
rebeln generala Franco bonn
bardoval a potopil obchodnl
LODI ma Stredozemn1m mort
stranou Palamos, 60 mi seve-
rovychodne cd Barcelony.
Toto obchodni plavidlo Sc
potopilo, kdyz rebelsky kfiz-
mix vypalil ma ne pres 40 ran
re svych del. Posadka potope-
ne lodi doplavala k brehGm.
Francouzsky komunisticky
vddce Maurice Thorez ma sch1
ri v Lens We Francii vyzyval
Francouze, ably vstoupili do
mezinarodnl armady, ktera ma
pomoci spanelske Wade prot
fasistGm v boji o hlavn1 mesto
Madrid. Thores prohlasil, re
jeho diva svakri do teto arma-
dy jiz vstoupily.
Nabor pro komunistickou ar
madu We spanelsku byl nyn1
rozsiren verbovan1m polskych
vystehovalc1 i v Belgii, v me-
ste Segaing, ktere lei uhel-
mem revfru severn1 Belgie, kde
je hojne komunistu.
Vystehovalci, naverbovan1 v
rnznych polskych kolonilch,
jsou poslani do komunisticke
centrally, kde dostanou poukaz
ky a pod vedenim jednoho z
komunistickych agitatorG jsou
poslani do Francie. VIdce je
prevede pres hranice u Valen-
ciennes beze vsech c~estovn1ch
pas1. Nekterf Sc dali naverbo-
vati pres to, re v Belgii je nyni
dosti prace a mono v dolech
vydelati 500 mes1cne.
Valenciennes je mfsto, KITE
rym kazdeho dine prochazf IT,
Size belgickych delniku, pracu-
jicich We Francii, a proto Sc
tam pTi prekrocen1 hranic ne
pozaduj1 zadne d%okumenty.
- To je hrozne - vskutku
hrozne", promluvil anglicky
kral Edward VIII. kdyz profit
del osadu "a osadou krusnymi
easy p%ostizenou havfrskou O.
blastf jiznlho Walesu, ably wy
slechl vypraveni b1dy a utrpe-
nj. Jeho chovan1 sc behem
vypravy ably ma vlastnf oci a
presvedcenf seznal pomery ha-
vir1, vyjadfovalo soucit a smu-
tex mad 1trapami nezamestna-
nych. Allanu Harrisovi, preds.
pomocneho vyboru v Blaenavo-
MI pravil: "Sledoval jsem
vsecko CO jsem videl jizn1m
Walesu, S nejvetsfm zajmem
Neco Sc must podniknouti ma IL
levu tomuto lidu."
V Londyne krali Edwardovi
Sc dostalo nadseneho prijetf
kdvz sc vratil DO dvOudenni