Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-07-17

- MeStO IamayO We Statu
Jalisco, Mexiko, bylo postizeno
prGtrzi mracen, ktera 81 VIVA
dala sest lidskych zivotG. Tito
nulo take mnoho dobytka a ra-
da obydl1 byla vodou znicena.
" JIM Americe je pf1@
tonne lima, zat1m CO ma sever
nj polokouli je leto. Avsak le-
tosni lima ma JIM polokouli
nen1 opravdovskou zimou jake
jindy, nebot schaz1 il prave po-
tTebne mrazive pocasl, ably by
la skutecnou zimou.
Ma nejstudenejs1m m1ste V
Argentine teplomer V patek u
kazoval pouze IA stupn1 mad
nulou. Bylo to V Laquiaca ma
hranic1ch Argentiny a Bolivie.
Ba i jinak velice studena oblast
Patagonia mela pomeren teple
pocasf, pouze % stupn1. z
ostrovn South Orkney, jihovy-
chodne cd mysu Hornova, bylo
oznameno jen 9 stupnu mrazu.
= Francouzstf oficialove
dfvaji sc ma prave oznamenou
nemecko-rakouskou dohodu co
prvni krok ku annex dunaJske
"republiky" bez vojenskych
krokG. Vyslovili MAJOR, re ne
krvava annexe Rakouska Ne
meckem je pouze otazkou ca
SUI. Take nekter1 statn1ci Male
dohody zdrahave pfipustili, re
to m1ze byti pravdou.
Kancler Hitler, bylo feceno
z techze pramend, jiz ucinil
nabehy v Ceskoslovensku, ma
blzeje mu 1mluvu neutocnosti
a pratelstv1 CO pf1pravne kro-
ky ku pripojen1 Sc Rakouska k
Reichu. Francouzstl pozoro-
vatele mali "a to, re Ceskoslo-
vensko by mohlo sotva pod
niknouti neco prot Nemecku,
v pfipade jeho annexe Rakous-
ka, z obav, re by mohlo byti
zaplaveno nemeckym vojskem
v nekolika hodinach.
V Rhine pfedpovidali, re spo
luprace ctyr mocnostl We vsech
hlavn1ch problemech Evropy-
a to mezi Nemeckem, Rakou-
skem, Italii a Madarskem -
Dude prvn1m plodem rak.-ne-
mecke dohody. Nektef1 z Mich
nell "a to, re Mussolini take
studuje moznost oziven1 paktu
|temito narody s pripojen1m
Polska a Ruska.
Virginia Gayda, znamy pisa
tel, pfse v La Voice dItalia
"Italo-nemecka spolprace, KITE
ra byla vytvoTena Sc vztahem
ku neodvislosti Rakouska, ne
mGze nez byti naklonena tako-
vemu dorozumen1 tonic vel
KEN problemu Evropy. Spo-
lecnost zajmu Sc ovsem vztahu
lie take k Madarsku, ktere Sc
jake Rakousko, 1castnf v rim
skych protokolech."
Risky v1dce Hitler, a rak.
kancler Schuschnigg utvrdili
dohodu koncem tydne ujedna-
nou vymenou blahoprejnych
telegramG. Schuschnigg We
sve zvesti pravf, re obnoven1
pTatelstv1 mezi ob6ma meme
ckymi zememi Dude slouziti o.
bema zemim, a ukaze sc po-
zehnanfm celemu nemeckemu
lidu.
" Nizze, Francie, pravica-
Fl, levicari, a police, dohroma-
dy V poctu ash 10000 utkali Sc
ma hlavnich tr1dach mesta V
smfsen5 bitve, jejichz So obet1
bylo osetreno v nemocnicfch.
Ku rvacce doslo, kdyz 1000
radikalG oblehlo schGzi nacio-
nalistG, a policie Sc pokusila,
rozvadene tabory rozdeliti.
Kdyz doslo k p1tce, pravicaTi
opustili m1stnost schGze, a pfi-
dali Sc ku vSeobecnemu .boji.
Paul Hreval-Goumet znamy
komediant, hyl dGkladne zbit
davem, kdyz provolaval re sve-
no automobile "At zije Musso-
lini!"
V 1tery pri oslave padu Bias
lilly v bouf1ch v Paflzi crane
no bylo so demonstruj1cich.
= Anglickou vladou prozra-
zeno bylo v 1tery, re "a 1kol 81
vzala opatTiti perfektn1 masku
ma ochranu proti otravnym ply
MIN pro kazdeho muze, zenu
a dltky v zemi. Masky chova-
ny budou We skladist1ch pro
pf1pad potTeby.
PrIGmysl pod vojenskou
kOnfrolOu.