davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18

IStitution. .
You can never make a tyrant
out of the supreme court" ne
said 1T lacks one single power
of affirmative enslavement. 1t can
not take one single step toward
oligarchy. But you can make any
SORT Of monster, suited to the pre-
yailing appetite Of the ruling pas
sion. out of u supreme congress
or 4 supreme executive
Haguod said political power
has drifted away from the duly
elected representatives of the peo-
pie and has been taken over by
selG-appointed political bosses"
The interests Of party have
been placed above interests OF
country to such an extent he
said. that it is the exception, ra-
ther than the rule, when we lind
members of the Legislative branch
rs who are willing to stand up for
their convictions
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18
BEGIN HERE TODAY

Kay Dunn, pretty young nurse
applies for a job as stewardess on
Overland Always. In the Over
land office she encounters led
Graham, veteran pilot, who flies
the trans-Pacific route. Largely
due to Graham's intervention, she
is accepted for trial period.
Two other gin Is, Doris Lee and
Alice Miller, are accepted on the
same basis.
The three girls begin their pre-
liminary training. Doris is first to
wiz a regular job. Alice surprises
the others by announcing her
marriage to Chuck Jones, a pilot.
Kay is assigned to the western
division, flying from Reno to San
Francisco. She meets Monte
Blaine, who is to fly the Pacific
route with Ted Graham. Together
hey watch Graham make land
ing in the big trans-Pacifjc liner.
Graham apparently is pleased
to see Kay again, though he
speaks to her only briefly, then
returns to work.
NOW co ON WITH The STORY
CHAPTER TX
Ted Graham was in port for al
most a week, getting the Mariner
ready for it's next flight, and Kay
saw him every day between her
own trips on the Overland route.
She had her introduction to the
life of the flying colony at Ship
Harbor, the home port of Trans
Pacific Always. 1t was a honey
group. Everyone knew everyone
else - the petty trials, rivalries,
good fortune and bad that came
to their neighbors.
At first they regarded Kay as
an outsider, but soon they came to
like her. Kay herself was in ex-
cellent spirits. She was enjoying
her work and was no longer lone
some.
The young pilots at Ship Har-
Dor were all interested in the new
girl. Though she was usually seen
with Ted, they liked to dance and
flirt with her. Monte Blaine was
particularly attentive. The fact
that Ted had known her previous
~ seemed to spur MOnte's inter-
est. Rivalry was part Of his ma
ture.
But the flying colony knew
Monte was the "hero" type of an
earlier ESTABLISHING, adventurous,
holder of trans-continental speed
records. Once Monte took a pri-
vate plane and flew to Reno in
less than two hours to have date
with Kay. She felt enormously
flattered, but when Ted Graham
heard about it he called Monte
on the carpet and gave him a lee
ture.
The day after Monte's trip to
Reno, Kay had a wire from Cen
trail headquarters, transferring
her to the Oakland airport. Doris
Lee took Rays place in Reno and
decided it would be convenient to
stay on in the apartment Kay had
rented.
1t wasn't a second parting be-
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18
Plan Rocky Hill
Homecoming

Sunday. September 27, is an
nual home coming day at Rocky
Hill Baptist church, Cedar Noun
tain. The church is located about
ten miles from Brevard, on the
Brevard-Greenville highway. An
interesting program has been ar
ranged and a special invitation is
extended to all former pastors,
members, and friends to be pres
ent on that day. Picnic dinner
will be served on the grounds at
the noon hour and all are asked
to bring baskets.
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18
FRIDAY, SEPTEMBER !, .,

here to eat~ ~
q g ct S Of s bo srhs, i.p'.,]
mems mems y bring their "Etalas \
I The b.r OSa I'll
friends. Instead anus; + be ny
on tn, the threshold. Il Was OoS1
ed.y ne Ho, night plane w.,
leave the airno ~, we s s
mere | am IN this "a
Monte appeared :. II
way w This is a HI bav IN he ]
IN h q storm" he i st1tsn tq .
Doris saluted. 't@TI. .5ed al
night out, sailor IT'S n
III Ralph Bangs was ,..-. i
the the. radio as Doris e. spt leaning !
! ing ROOM S,,n As soon t as r. u
s snr dropped rep e, her bag sat nj
'eF The so ro, It's you" She s ss.,.
Doris" '' o'lsAet. n
Kay said, in surpriso -,
know each other!S" ''Se' "la
Doris, chin lifted fi,,,. |
how! The last tim ,''i4'y. 4
guy !!:y, he was flying or, 4; = II
airport. For a wb %i T" 81
good friends - until S'I'' ~
h hear tales about TIL this ! sve
Romeo and did a litt is ~
ing, DO you know T'y wb, mi =
out? He had a girl i IN ~.
from c, Cheyenne to = w. s'T
After that the air aro IN;
wasn't 7 big enough for r' \.
us, One had to leave We AND r'f I
man n, won-so he got Om;
til I'll the Others began n rs;
They were all members %
ing colony. Kay was y
accepted her as one Of : i,
made her feel that She !
ed, With this FEELING r's !
to the windows and IccEs,
the thick black fog. Her
swiftly crossed the ocean
ing the Mariner wingiSo !,
perhaps through just suc5 \
rain and lightning.
,n Monte came up pbess !
Don't look at the fogl~ \
"Br-r. 1t used to be II
mare, but it's not any mor-
trans-Pacific flight, tharmn;I|
Last week he flew from No.;
to the mainland and didn't !.
ocean after he left DiamotjEl
That's progress in the am
"There'll always be som.
GER Kay said.
Monte shrugged his sLo5l
repeated. Don't look at III
Ito be continued
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18
Carlo Purchases
Swedish Estate

STOCKHOLM, Sept. Is. (UP)
Greta Carlo, Swedish-American
film star, has purchased a 1000
acre estate at Hardy, about 80
miles southwest Of Stockholm, it
was learned today. She will take
possession at the end of the year
The estate, dating back to the
10Th century, includes a l5-rOom
house and a large park.
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18
EXHIBIT RARE VASE

TOLEDO. (UP).-A pt.
formed Roman cameo gl.s
of the first century A.D, O.
~ known to exist in the vr,
its the Edward DrummOnd u
collection at the Toledo VI.
of Art.
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1936-09-18

A public court or building |
a portico, in architecture q
the Romans and Greeks, i d
Basilica.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23

segiteni. Mert hat lassa, ked-
yes kantor uram, a multi ta-
vasszal megbetegedett egy
gyonyoru sep tinom. Eleget
kuraltuk, meg a lodoktort is
elhivtuk hozza ketszer, de biz
a szegeny megis csak elpusz-
tult. Hat mikor ez a Szegeny
para a veget jarta, hat 8 is
szakasztott vilagra eppen
olyanforman es olyan Reserve
sen b6g0tt, mint ahogy kan
tor uram enekel. Hat azotatol
fogvast valahanyszor kantor
uram eneklisit hallom, mindig
a szegeny tinonak RESERVES bo-
gese jut eszembe es mem tu-
dom anelkul hallgatni, hogy
sirasra ne fakadjak.
Icy oktatta XII az igazsagra
legjobb baratjat
kakashdsi KAKAS MARION.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23

lalatok mem csalnak, a tor
veny megengedi nekik, hogy
jovedelmik egy nagyon tekin-
telyes reszet egyszeruen leir-
jak.
Kopas, varatlan kiadasok
tartalekja, stb. cimen leg
alabb annyit irnak lie, mint
amennyit tiszta jovedelemnek
elismernek es k0zelebb all a
tenyhez az a megallapitas,
hogy a Fordok a harmincha-
rom ev alatt ketezer millio
dollart kerestek.
Vallalataikat ennyire becsu-
lik, teljes joggal, inert meg
tudnak keresni evi nyolcvan
millio dollart, ami ketezer mil
lio dollarnak negy szazalekos
kamatat jelenti. A mask ne
gyet a fentjelzett cimeken le-
irjak. De a j0vedelem azert
meg van, ha mines is a kony-
vekben.
Els0 sorban AIT kell meg
jegyeznunk, hogy ilyen Macy
iparvallalatokat akkor is csi-
nalnak, ha nem rak belle
egyetlen csalad ketezer millit
dollart; pelda ere az a sok
reszvenytarsasag, amelyek q
penzt a kozonsegtol kerik es
kapjak meg.
De meg elesebb pelda val
ra = Oroszorszagban, ahol 9
maganprofit nelkul is tudtah
egesz tisztesseges nagysagr
gyartelepeket csinalni.
Mem szukseges tehat a ko
zonsegnek AIT a maszlago1
beadni, hogy az ipartelepeF
epitesehez es az ipar fejl6dese'
hez nyolcszaz vagy ketezel
millio dollaros profitra var
egy-egy cegnek vagy csalad
max sziiksege.
Ha az amerikai lapok AIT 6
demokraciat akarnak hir
detni, amelynek a neveber
vezercikkeznek es beszelnek
akkor a Ford-ceg sztiletesnap
jan egesz masra hivnak fel 6
polgarsag figyelmet.
Akkor vegzetes veszedelme1
latnank ebben a profit-lehe
! t6segeben annak a demokra
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23
CON DOS SAN D o R

oldali hosszu asztalnal oft i'll
dogelt egy nenemasszony, le-
hetett az hetven ewes legalabb
es ugy nyelte az en- Alberty
baratom minden szavat, mint
ha szentiras lett volna. Eszre-
vette ezt Alberty is es vacsora
utan boldogan mondta nekem:
Lattad a baloldalon AIT
az 0regasszonyt, hogy meny-
nyire tetszett neki a beszedem?
Felrehuztam Albertyt, inert
mem akartam, hogy masok is
halifax AIT, amit mondok neki.
Elvegre szereti az ember a ba-
ratait es ennelfogva en- is csen-
desen kezdtem neki meselni:
- Hallod-e Lajosom! Abauj-
STANTON egyszer volt egy Ke-
lenyi newt kantor, aki vasar-
nap delben megfogott egy a
tiedhez hasonlo Greg nenit es
ait mondta neki:
= Ugyan, kedves Kati neni,
mi lehet az Okla annak, hogy
kelmed egy lido ota mindig a
legutolsonak marad a temp
lomban, vegigvarja az utols6
hangokig az eneklesemet es
azutan mindig sirva tavozik?
Hat ugy tetszik maganak az en-
enekem?
A joravalo oregasszony meg
torolgette arcat, maid sell
den mondotta:
Jaj, edes-kedves kantor
uram, az oman van, hogy a
kantor ur eneklese egeszen a
szivem melyeig szolgal es a
hanyszor csak hallom a hang
jat, egeszen elerzekenyedem
ugy, hogy a konnyeim is om-
lanak belle. Ezen en- mem tudok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23

A Ford Motor Company 33
ewes volt a mutt napokban,
S ebb6l az alkalombol vezer-
cikkekben unnepeltek a tar
sasagot az 0sszes ujsagok.
Megirtak, hogy a Ford Mo-
tor Co. ez alatt a 33 ev alatt
hetszaznyolcvan millio dol
lart keresett, S ramutattak,
hogy ez a nagy jovedelem
hasznara Walt a nemzetnek,
inert a Ford csalad AIT pro-
duktiv vallalatokba fektette.
Es - termeszetesen - r0g-
ton arrol is beszelnek, hogy
ha mem lennenek elelmes val
lalkozoi a vilagnak, akkor az
auto-iparhoz hasonl6 vallal-
kozasok mem tudnanak fej'
lodni.
A Ford Motor Co. hetszaz
nyolcvan millio dollaros j0ve
delmet tehat nagy 0r0mme
udvOzlik.
Elsosorban "a kell mutat
nunk, hogy mikor egy ipar
vallalat hetszaznyolcvan mil
lio dollar j0vedelemr6l szamo
be, akkor az - mem annyi.
SOkkal tObb.
A jovedelem adofizetes eel
jaira van kiszamitva es bal
termeszetesen eek a nagy val
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23
Szuletesnapi hozsannak

cianak a szamara, amely mel
lett most kiilon0sen olyan So
kat szavalnak.
Ketezer milli6 dollar, vagy
csak hetszaznyolcvan millio
dollar birtoklasa olyan vegte-
len nagy hatalmat ad egy-
egy vallalat vagy egy-egy
egyen kezebe, hogy az ma
gyobb er6 a kormanynal.
Csak emlekezni kell ra,
hogy mi tortent, mikor lit az
NRA korszaka kezd6dott.
Teljesen mellekes, hogy he
lyes volt-e, vagy alkotmanyos
volt-e az NRA, az a teny es AIT
keves ember probalna tagad-
nj, hogy volt egy par honap,
mikor AIT az egesz nemzet
akarta.
Es Henry Ford duvad mod
lara szembe szallt az egesz
orszaggal, szembe szallt a kor-
mannyal, inert vegtelen gaz-
dagsaganak a hatalma lehet6-
We tette ezt a szamara.
A demokratikus berendez-
kedesben az orszag fejenek
mem adnak csak erosen meg
szoritott hatalmat a kezebe.
Ma lepten-nyomon AIT hall
juk, hogy az eln0k kormeit
meg kell nyirbalni, inert
"diktator"- -sagra torekszik.
Henry Ford e pillanatban
nagyobb hatalommal bir az
elnoknel megis, mikor a nep-
kepviselet, a kongresszus meg
akarja nyirbalni ezt a hatal-
mat, vagy legalabb AIT egesz-
seges korlatok k0ze akarja $40
ritani, valosaggal fellazadt a
kivaltsagos osztaly es diktatu-
rarol beszelnek.
! Senki mem irigyli Henry
Fordtol a ketezer millio dol
lart, vagy akar a hetszaz-
nyolcvan millio dollart, inert
igazan tOkeletesen mindegy
hogy egy millio dollarja van-e
valakinek, vagy ezer milli6
dollarja.
Egy millio dollar megszerzi
mindenkinek ait a kenyelmet
es joletet, AIT a fiiggetlense-
get es biztonsagot, amt ha,
lando ember megszerezhet ms
ganak.
Mert akarnak akkor megis
hetszaznyolcvan milliot ke
reSni?
Ketezer milliot keresni?
Hiszen akkor is csak egy
ebedet ehetnek naponta e.
csak egy agyban fekhetnel
egyszerre. Meg szeret0vel il
csak eggyel szorakozhatnal
egyszerre.
Tisztan azert "hog" -oskod
max, inert hatalmat, meg ma
gyobb hatalmat akarnak, ce
zarjai kivannak lenni annal
az uzletnek, amelyben foglal
koznak, vagy cezarjai akar
max lenni a penzvilagnak e
az uzletvilagnak.
Megmaradhat-e egeszseges
mex az a demokratizmus, aho
ilyen cezarok elhetnek?
A Mellon-csalad nyolcezel
millio dollart kepvisel6 valla
latok felett uralkodik, bar {
sajat vagyonuk mem eri el a,
ezer millio dollart sem. D.
olyan ugyesen helyeztek el
penziiket, annyi vallala
kontrolljat szereztek meg ma
guknak, hogy a csaszarsagul
nyolcezer milli6 dollara XII
terjed.
Port Arthur olajmez6i ha
taroljak a birodalmukat a de
len, Frisco kik0t6iben a doc
kok egy resze az 0veke, nyu
gatra, salmon-feldolgoz6 tele
peken uralkodnak eszakon
II eS a kelet nagv banyai &
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23
1886 JULIUS 23.

~ EO1u Od1luoA SdAudSC066
azonban akkor is veszedelmeS,
ha a dearborni duvad ma
gaban operal, ha mem tud es
mem akar egyiitt kalozkodni
mas tokesekkel.
Ha megsert6dik a nemzetre,
mint az NRA id6kben, egy
mozdulatara szazezrek esnek
XII a munkabol.
Hat van sziikseg ilyen kis
hatalmassagokra, ilyen kis ce-
zarsagokra egy demokrati-
kus orszagban?
Mindenki tudja, hogy Ford
a munkasok szervezkedeset
mem tiiri. Meg a gondolatat
sem tiiri.
Meg ait sem tiri meg, amit
mas iparbar6 megenged, hogy
kompania junikban kerhesse-
mex tole valamit a munka-
sok.
Ma a demokrata part es a
republicans part egyarant
ait igerik, hogy ha kor-
manyt a kezikbe kapjak, a
munkasok "kollektiv szerz6-
desi jogat" biztositani fogjak.
Hat elhiszi valaki, hogy az
vonatkozik a Ford gyarra?
Hat elkepzeli valaki, hogy a
kormany - akarmelyik part
veszi at a kormanyzast, -
eleg eros lesz, hogy megbirjon
a Ford ceggel?
Ugy-e mem?
Mert koztudomasu, hogy a
Ford Motor Co. ma is erosebb
a kormanynal, a nepakarat-
nal, bar novekvesiik, vagyis
hatalmuk novekvese meg nem
ALT meg.
Ere a megdobbent6 nagy
hatalomra kellene az ujsagok-
max es a polgarsagnak gon-
dolni es ARA, hogy ilyen ha-
talon nemzeti veszedelmet je-
lent az orszagra.
Vannak, akik lit fascizmus-
tol felnek. Hat van keme-
nyebb diktatura a vilagon,
mint ami a Ford-munkasok
sorsat, kenyeret, eletet dix
talja.
A mai kormanyt regimen
tation"- "-nal vadoljak, hogy re-
| gimentezli akarja az anne
rikai munkas eletet.
Hat lehet nagyobb es sulyo-
sabb regimentezes, mint a
Ford gyare, hat van keme-
nyebb katonai fegyelem, mint
a Ford munkase?
Hiszen a Ford parancsara
a teste is atvaltozott a mum
kasnak, hiszen az orvosok SEE
rint ezer meg ezer beteg
emesztesi ember van Detroit
ban, akiknek a gyomrat es
emeszto szerveit tonkre tette
a Ford-rendszer, amely bizo-
nyos orakban nem engedi ell
az embereket tiz percre a gep
mell6l, csak vegs6 sziiksegben,
Mines olyan kormany-dik-
tatura, amely ennyire regi-
mentezheti Amerika munka-
sat, es Ford mem all ebben
a biinben magaban. De 8
a legtipikusabb kifejez6je
Amerika tobb szaz ipari car
janak es a Ford-vagyon mu-
tatja meg a legvilagosabban,
, hogy zatony fele halad a de-
mokracia ebben a hazaban.
Eek azok a dolgok, amikre
ertelmes embernek a Ford-ceg
sziiletesnapjan kell gondolni,
eek azok a dolgok, amelyeket
a hetszaznyolcvan millio dol
laros tiszta j0vedelmek ijesz-
t6en mutatnak a szamunkra.
Exert mem tudunk mi en-
mex a mammuth-valla
ennek a modern behem6tnak
0riilni es AIT hisszuk, attol fe-
: link, hogy elton az lido, ami
~~.:1~~ - ~
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23


egy gorog hajon. New Yorkbol
indult ell es hosszu ideig tarto
utazas utan el6bb G0r0gor-
szagba, maid Torokorszagba
vet6dott es visszateroben ARA
gondolt::
- Ha mar lit vagyok, akkor
megnezem a tobbi balkani al
lamot is.
Nit latott Bukarestben az
olahok, Belgradban a szerbek
kozott, afelol sohase tett emil
test, de annyi bizonyos, hogy
nemcsak ket teljes hetet toll
tott Budapesten, hanem azota
sc multi el esztend6, hogy a
magyar hazat meg ne lato-
gatta volna. Aprankent be-
jarta az egesz orszagot, vegiil
mar ARA is kivancsi lett, hogy
rnilyen elet van azokon resze-
ken, anelyeket Trianon elra-
bolt tolunk. Megnezte Erdelyt
es a szekely foldet, bekukkan-
tott a SERB kezen lev6 BAGS
kaba, vegul el0bb elment Pra-
gaba, a csehek k0ze, oman pc
dig atment a magyar hazatol
elrabolt Felvidekre.
OFT bizony egy kicsit meg
zavarodott a derek amerikai
ujsagiro. Arvaban, Liptoban es
Zolyomban ait mondtak neki,
akiket negkerdezett, hogy mi
lyen nemzetisegii:
En- tot vagyok!
A Szepessegben elobb ovato-
san koriilneztek az emberek,
csak azutan vallottak be:
Nemet lennek!
Kassan kerdezni Sc kellett
senkit. Megismerte amugyis az
emberekrol, hogy tiszta, hami-
sitatlan abauji magyarok. In
men jutott ell azutan Ungvarra,
amely voltakeppen a derek
ruthenek Ruszinko newt alom-
orszaganak fovarosa lenne es
ahol a kerdesre ait mondtak
neki:
- Mi, kerem, kiS OroSzOk,
helyesebben ruthenek va
gyunk.
Az amerikai ujsagiro felso-
hajtott::
Szeretnek mar vegre egy
igazi cseho-szlovakot latni!
Es mivel sehogyse ment a fe-
jebe az, hogy ilyen fajtaju en-
ber mem letezik csak a neki-
vadult cseh politikusok kepze-
leteben, el0fogott egy angolul
is tudo ungvari ruthen urat es
megkerte, hogy magyarazza el
neki ezt a magyar-cseh-tot-
nemet-ruthen kerdest, aminek
atkat nyogi az egykori magyar
Felvidek. A derek ungvari en-
ber ezeket felelte:
Macy kerdes ez, uram,
olyan nagy kerdes, hogy ne
csodalkozzek azon, ha belet0-
rik a bicskaja ennek kifaraga-
saba. Joforman hozza Sc me-
rex kezdeni ennek az osszegub-
bancolt kerdesnek a megma-
gyarazasahoz, inert ezt ameri-
kai ember mem ertheti meg
Amerikaban csak egyfajta en-
Der van ugyanis - amerikai,
En-, kerem, 6s magyar meme
ST csaladnak leszarmazottja va
gyok, de tot nemzetisegti, ru-
szinkoi illet6segu, cseh allam-
polgar. Ha tehat ebb6l meg
tudja On itelni AIT, hogy en-
voltak6ppen hova tartozom,
akkor csak annyit mondok,
hogy nagyon okos ember kell
1egyen.
Nit tehetett volna az ameri-
kai ujsagir6? vonatra tilt 6
sietye visszament Budapestre,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-23

BuKareStl uJJarOl eS Erdely-
ben val6 latogatasarol azonban
hozott Amerikaba egy olyan
anekdotat ez az ujsagiro, ami
mex koztiink is kelete lehet.
Arrol van benne $40, hogy az
olah kiraly, a vor0shaju szere-
tojevel valo botranyairol hires
Karoly a szekely foldon jart es
meg-megallott a falukban,
hogy a nep sorsa fel6l erdek-
l6djek. Icy jutott el Malnas
kozsegbe is, ahol a hires NAL
nasi borvizes forrasok vannak
es a kozseghaza ele hajtatva
megallittatta kocsijat es oda-
szolt az eloljaroknak:
En- vagyok Karoly XII
rally! Ha van valami panaszo-
tok, mondjatok ell nekem, inert
ha hiba van valahol, ait en-
bizonyosan megigazitom.
Mem szolt azonban senki a
biztato kerdesre, csak alltak
hangtalanul a kiraly el6tt, aki
kisse idegesebben kialtott rea-
juk:
No, csak XII vele! Bator-
sag, emberek! Miert mem be-
szeltek? Halljuk a szot!
A szekely eloljarok azonban
ere Sc feleltek egyetlen szoval
sem. Mem jelentkezett oft SEN
XII, hogy az olah rend ellen
panaszkodjek.
De mar egeszen diihos lett
a kiraly es haragosan formedt
fel:
FL, hat nincs semmi pa
naszotok?
A nagy osztokelesre vegre
elolepett egy igen Greg SEE
kelly es csendesen felelte:
PanasZunk az lenne, XII
rally uram, garmadaval. Akar
kazlat rakhatnal belole. De
ugy all am a dolog, hogy tiz
perc mulva a kiraly elmegy a
mi falunkbol, ellenben a jegy-
70 ur meg az olah csendorok
lit naaradnak.
Valoszinileg annyi alapja
van ennek az anekdotanak,
mint annak, hogy Karoly XII
ralyt a szekelyfoldi szovatnai
fiirdorol az oserdok k0zott Wit
tex Csikszereda fele. Szekely
kocsis hajtotta a paripakat es
a rengeteg erd6seg kozepen
egyszer csak megszolal a XII
rally erezhet6en reszket6 han
gon:
Vajjon nincsenek ebben
az erdoben haramiak, kocsis
ur?
Amire a szekely kocsis XII
vette illemtudoan a pipat a
szajab6l, hatrafordult es be-
kes nyugalommal felelte:
- Nincsenek biz lit, hacsGk
most mem vissek egyet.
De, hogy a magam amerikai
korere terjek vissza, hadd me-
seljem el mostansag ait, hogy
van nekem egy igen kedves, j6
baratom, bizonyos Alberty La
jos newt uriember, aki fatal
koraban magyar huszartiszt
volt, er6skezu legeny ma is, de
elszakadt az oldalam mell6l
inert hogy a Verhovay keruleti
szervez6je lett Dayton varosa.
ban. No, megallja helyet ott
is emberul, annyi bizonyos
mindenkeppen.
Hat a multkoriban Macy
Verhovay unnepseg volt ebber
a Daytonban, engem is oda'
vetett a sors es egyszer csal
AIT LATHAM, hogy a vacsors
utan ere az en- kedves AlbertJ
baratomra biztak AIT a tisz
tesseget, hogy a sz6nokoka1
felhivogassa, meg beszedet Il
tartson aldott magyarul, mee
ekes amerikai nyelven.
Nyomban LATHAM, hogy AL
berty mem sziiletett sz6nolnak
A1-o< <1cr;I- hO006 . v,vo1un r,noc
Evening star., 1936-03-17

suficient to pay the cost Of transpor-
tation.
The commission pointed out that
the peak travel year was 1920. What
did the railroads do in that year, the
best In their history for passenger
travel? They came in and got 20
per cent increase in their fares. The
commission comments on this by say
ing: "This would seem to indicate
that the 20 per cent fare increase not
only failed to attain the purpose, but
was attended by q substantial net loss
in passenger revenue" They then
found that experiments that the rail-
roads had made with III cent fares
were most successful where they had
been tried, and that they brought in
more money to the roads than the
ordinary 3h-cent rates. II the rail-
roads are going to survive their pres
ent illness under private operation
they are going to have to generally
reduce their basic charges. They will
have to apply to transportation some
Of the principles of mass production
Evening star., 1936-03-17

which have so revolutionized our Other
industries. Certainly their field is al
most without limit-it Is as unlim-
tied as the wants and the needs Of
the people.
I don't think need to elaborate on
the social consequences Of drastically
reduced transportation costs. The i'm
pact of cheap automobiles on our
daily lives well illustrates what might
happen II the full use were made of
our transportation facilities. And this
use Is going to come. II the roads
themselves cannot see the handwrit-
ing on the wall, 1t becomes the duty
Of the Government.
In closing let me say that busses
and trucks are wonderful things-they
have accomplished what Congress, the
Interstate Commerce Commission and
the shipping public have never yet
been able to accomplish-they are to-
day stirring the sleepy giant, the rail-
road monopoly, into almost unheard-
Of activity. And perhaps it will be
| this activity which will save him.