Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-07-31

Kdyz cizinec odjede re Spoje-
nych Stat6 bez "povolenf k
navratu."

navratu."
Dotaz: Jisty cizinec I'll We
SpoJ. Statech celou radu let, O.
dejel do ciziny, aniz by 81 byl
pred odjezdem opatril povole-
nj k navratu. Chtel by Sc sem
vratiti. Je to NONE?
Odpoved: Zdrzuje-li Sc do
tycny cizinec v cizine dele nez-
Ii sest mesfcG, nebude mu snad-
no opatfiti 81 nekvotove visum
pfistehovalecke. Bude muset
predloziti pfesvedcujfcf dGka-
zy O tom, re pri SVEN prvem
pf1jezdu sem byl pripusten le-
galnl cestou a re jeho nynej-
sim umyslem je vratiti Sc do
Ameriky navzdy. Bude muset
zaplatiti pravidelny visovy po-
platek, ktery cinf $40. Jeho
pffpad je dobrym prfkladem
toho, re zadny pristehovalec
nemel by opousteti Spojene
Staty bez "povolen1 k navratu"
Pobyt cizince pocita Sc cd
"posledn1ho vstupu."
Dotaz: Jisty cizinec priiel
sem r. 1914 a opatTil 81 "prvy
list. Roku 1920 opustil Spo-
Jene Staty a vratil sc sem jako
namornfk teprve r. 1923, kdy
utekl re sve lodi. Niue Sc sta
tt americkym obcanem ma "a
klade sveho prveho prijezdu r.
1914?
Odpoved: Nem1ze. Tim, re
opustil Ameriku ma tax dlou-
hou dobu, pTerusil sv1j nepTe-
trzity pobyt zde. We vecech
naturalisacnfch bere sc zretel
jen ma dobu uplynulou cd CT
zincova poslednfho vstupu.
Jezto poslednf jeho vstup ma
zdejs1 pevninu byl nelegalnf,
nemGze byti dotycny cizinec
naturalisovan, trebaze no uz
nemohou deportovati, jelikoz
pfijel pred 1. cervencem 1924.
Paprsek nadeje spocfva pro ne
no v tom, re snad kongres dTf-
We 81 pozdeji schvali pTedlohu
zakona, v nfz Sc navrhuje, ably
moznost legalisovati sv1j zdej-
81 pobyt byla poskytnuta i tenn
cizincGm, kterf sem pTijeli ne
zakonitou cestou v dobe mezi
3. cervnem 1921 a 1. cerven-
Gem 1924.
"Byl zenat We vlasti, nynf vsak
ma "americkou rodinu."
Dotaz: Pfijel jsem do Anne
riky r. 1909. Mole manzelka
nechtela pTijeti "a mnou, mfsto
toho dostala rozvod a znovu Sc
provdala. Ma nyn1 deti z to-
hoto druheho manzelstvf. I ia
nam nynl americkou rodinu.
Chtel bych Sc staff americkym
obcanem. Bylo by me prve
manzelstv1 tomu ma zavadu?
Odpoved: Soude Poole zku-
Senost1 cizincG v new-yorskem
distriktu naturalisacn1m, bude-
tie jiste vyzvan, abyste pTedlo-
Iii ovefeny opis rozvodov6ho
dekretu, ktery Poole toho, co
p1sete, byl vydan vasf prvni
manzelce. Nem1zete-li tento
opis pfedloziti, pax pc
chybujeme, re by YAM obcan-
stvf bylo udeleno. Vseobecne
mono Tfci, re naturalisacni u
rednfci zkoumajf velmi peclive
vsechny okolnosti, kdykoli je
patrno, re zadatel "a naturali-
saci byl zenat v cizine a nyn1
"americkou rodinu."
Naturalisace manzela americ-
Ike obcanky.
Dotaz: Ozenil jsem sc roku
v Kanade. Do Ameriky
byl jsem pTipusten zakonite r.
1884. Mole manZelka Stala Sc
americkou obcankou r. 1885.
Zaklada Sc ma pravde, re mo-
hu zadati "a "druhy list, aniz
potreboval "prveho'?
dlouho muslin zde byti,
nez mohu nabyti americkeho
obcanstvi?
Odpoved: P~ocinaje "a. kvet-
mem 1884 poziva manzel-cizi-
nee americke obcanky stej-
who'd naturalisacnich ja-
ko manzelka-cizinka americ-
obcana a Size, ozenf-li sc
pc "a. kvetnu 1884 Sc zenou,
ktera je americkou obcankou,
anebo nabude-li jeho manzel-
americkeho obcan-
stvf pc "a. kvetnu 1884. Ma
turalisacnf vyhody, O nichz
jsem Sc vyse zmfnili, spocfvajf
v tom, re manzel nepotrebuje
1iSflI'' O 70 nnzo HSdo-