Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-02-14

ktery byl osudem predrucen
vyrGsti v nejpoZoruhodnejS1 O.
sobnost americkych a sv6to-
vych dejin: Arabian Lincoln.
Poole SLOW Idly Tarbellove, jed
ne z predn1ch znalcu vseho, co
Sc tyce Lincolna, z1stava zivot
tragicky zahynuvs1ho sestnac-
teho presidenta S%pojenych Sta
til az dodnes "pramenem, z
nehoz cerpaj1 pfedn1 statn1ci
vsech zemf nejleps1 porozume-
MIA objasnen1 ducha i c1lG de-
mokracie.
Lincolnovi pTedci = angelic
tt kvekfi = pfisli do Ameriky
pocatkem sedmnacteho stole
tt. Jeho otec, chudy, negra-
motny tesaf, pTeplavil svou
rodinu ma voru pres reku Ohio
a spolu s jinymi kentuckymi O.
sodn1ky proklestil 81 cestu do
bohate zalesneneho 1zemi jiz-
nj Indiany.
Mlady Lincoln byl vychovan
k praci ma poll. "Kdyz jsem
d~ospel," psal v pozd6jsich
svych letech, "neumel jsem to-
no mnoho. Pfece jsem ale do
vedl trochu c1st, psat a pocf-
tat. Ale to bylo asi vse." V
mlad1 pomahal svemu otci ka-
ceti stromy, vycistovati pa
nenskou pGdu, staveti srubove
chaty a obdelavati pddu, z
n1z vydobyvali tamnejsi osad-
nfci vsechny potreby pro sve
skromne zivobyt1. Bylo to ia
kovemto skromnem prostTed1,
V nemz vyrostl Abraham Lin
coin re slabeho chlapce v neo-
hrabaneho a svalnateho veil
kama, sest stop ctyri palce Wy
sokeho.
Kdyz tento skolsky nevzde-
lany mlady obr opustil otcov=
skou farmu a vydal Sc dobyva-
ii sveta ma svou vlastn1 pest,
odnasel S sebou tradice pionyr
skeho zivota a ryz1 zasady, jez
mu byly pevnou oporou v jeho
pozdejSlm bouTlivem zivote
politickem. Lincoln byl zosob
nenou primitivni silou, pin ne
klidne energie, raznosti, sted-
rosti, optimismu a humoru,
ktery charakterisoval vsechny
zapadnf pionyry. Mezi tim co
pracoval bud jake namornfk,
p1sar nebo zamemeTic, veno-
val kazdou volnou chvilku CITE
nj a sebevzdelani, snaze Sc tax
nahraditi nedostatky sveho
skolskeho vzdelani. We veku
dvac1ti sesti let byl zvolen do
zakonodarny statu Illinois, a v
tie dobe pocal sc venovati stu
diu pray. Roku 1916 byl ma
wren "a kandidata do kongre-
SUI a We volbach vyhral. Zaji-
mavo je, re jeho souper V
techto volbach bojoval proti
nemu prohlasovan1m Lincolna
"a "aristokrata" a ''neverce".
Ma vyznamnejsf mfsto V po-
litickem zivote naroda dostal
Sc Lincoln svymi historickymi
debatami Sc stepanem A. Dou-
glasem, debatami, tykajfcimi
Sc otroctvf. Otroctvf nebylo
zadnym novym spornym bo-
dem americkych dejin. Jiz ro-
ku 1888 napsal jisty Francis
Daniel Pastorius, vGdce nemec
kych osadnfkG Pennsylvania,
procfteny protest prot zotro-
covanf cernochG, protest, KITE
ry nasel ozv6nu v srdcfch mno-
ha myslfcich muzG i pozdej-
SIGH generacf. Abolicioniste
byli cinnf v protiotrocke KAN
PAM jiz pc desftilet1 pred OBJ
jevenfm Sc Lincolna ma pokti-
ckem jevisti zeme. Bylo to
vsak poprve dejinach naro-
da, kdy odp1rci otroctvf nasli
skutecneho' vGdce, "a nfmz mo
hi seTaditi sve roztrousene ST.
ky.
Roku 1860 byl Lincoln navr-
zen "a presidenta republican
skou narodnf konvenci a pc
bouTlive Rampant byl i zvolen.
Otroky vlastnfci JIM staty u
Sufficiently svou hrozbu a odtr-
hly sc cd Unie. Pet tydnG pc
Lincolnove zvolen1 vypukla kr-
vava obcanska valka. Lincoln
muz mfru a nadseny kazatel
socialn1 spravedlnosti, zmenil
Sc v Linvolna-bojovn1ka, v or
ganisatora resistance k jiznfm
pokusGm zniciti jednotnost u
ME. Zat1m co Davis, president
JIM k~onfederace uchyloval Sc