Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-11
RHINE.
FrancouzSkT

PAANA A0O NOOUAAO ANSAN SOAANA C%AS
Edwardu Rydzi-Smiglymu, ge
neraln1mu inspektorovi polskt
armady, ktery pTijel jake hos
ma francouzske manevry. Pc
dekoraci nasledovala slavnost
nj pTehl1dka.
Ministerska rada V Parizi ur.
ella dodatecne vydani 14,OOO,.
100000 frankG (asi $921,2OO..
OOO) ma zbrojenf francouzske
armady pc dobu ctyT rok1.Jes
to odpov6d Francie ma Hitlero-
vo prodlouzen1 vojenske sluz-
by V N6mecku. Vzdor tomuto
velik6mu bfemenu vlozenemu
ma bedra lidu Francie, vlada
p%ronaSela V pond6l1 nadeji, Re
dojde ku odzbrojeni. Pc uka-
zanf ma nebezpecf valky a
zhouby vznikle re stale rostou-
chic vojenskeho bremene, Via
da prohlasila, re rozhodnuta
jest uCiniti kroky ku ustanove-
nj mezinarodn1 konvence ma
zm~ensenf zbrojenf.
Francie ujednala vojensky
pakt S Polskem co cast svehO
programu ma pos1len1 jak
svych vojenskych alianc1, tax i
armady, ably vyvazily stale
vzrGstaj1c1 moo armady Ne
mecka.
z kruhn bl1zkych Wade bylo
dano ma jevo, re Polsku Sc do
stane We Francii 1veru, ably mo
hlo koupiti RUNE valecne po-
tTeby, a pT1padne i prime phi
cky ma v~ybudovan1 income ar
mady.
Zamyslene vyslan1 mimoTad-
ne diplomaticke missile do Wa
shingtonu, Ia 1celem pokusu
noveho otevfen1 otazky valec-
nych dluhG, cfmz by Sc mela u
rovnati costa ku vypsan1 O.
hromne francouzsk6 vypGjcky
ma americkych trz1ch, bylo
predmetem schGze francouz-
SkehO kaDlnetu.
Byvaly financni ministr Bon
net navrhl ably takova diplo-
maticka missile svolila ku revi-
dovanemu vyrovnanf valecne-
no dluhu. Kdyby move ujedna-
nj vstoupilo V platnost, Francie
pry by pocala znovu platiti ma
svGj starry duh, cfmz by Sc
vymkla ustanoven1 Johnsonova
aktu, j1mz Sc zakazuje naro-
dGm-neplaticGm, uchazeti Sc o
financnf pGjcky We Spoj. Sta
tech.
Francie potTebuje move pc
nfze, ably Sc mohla "vyzbrojiti
pc zuby' proti N6mecku, a po-
die vseho, ably mohla take fl
nancn6 pomoci Polsku.
Francouzska vlada V 1tery
hled6la vstTic krisi j hroz1ci re
spanelsk6 valky a stale Sc mnc
zfc1ch stavek. Komuniste Fran
Gle nal6hali ma to, ably Francii
poskytnuta byla pomoc Ma
dridsk6 Span6lske Wade prot
rebelujfc1m Tadam.
V Clermont-Ferrand doslo
ku boil, V nemz Tada d6lnikG z
tamnfch tovaren zran6na byla.
V Michelin tovarne zastavilo
praci 1000 deln1kG.
= Francouzska vlada pro-
dlouzf dosavadn1 chime sluzby
Poole nov6ho systemu vojen-
ske povinnosti. Povinna sluz-
ba We francouzske armade trva
nyni diva roxy. Prodlouzen1
Dude ma 2 a pill roku.
VOjenska sluzba az do rOku
1885 byla We Francii pouze
jednoleta cd skoncenf svetove
valky. Roku 1885 byla slu-
zebnf doba branc6m zdvojna-
sobena, prodlouzena ma diva
roxy, a toto ~opatren1 bylo
schvaleno i letoSn1ho cervence,
kdy bylo zahrnuto do obranne-
no prOgramu, ktery prltomne
je soucastf plant nynejSf VIA
dy."
Krone toho uvazuje Sc take,
re Francie zavede jeSte jina o.
patreni k zvysenf brannosti
naroda. Mezi ne by ma prvem
mfst6 patrilo zavedenl telesne
vJchovy ma vsech obecnych
skolach, ktere by bylo pred
beznou pT1pravou pro vojen-
skou sluzbu, jake je tomu jiz
v n6kolika jinych evropskych
statech.
= Francouzska vlada IVA
zuje O navrhu ma prodlouzeni
dosavadnf chime sluzby Poole
nov6ho syst6mu vojensk6 povin
nosti. Povinna sluzba We fran
couzsk6 armade trva nynf diva
roxy. Vlada uvazuje O pro-