Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-31
Sn3movna odhlasOVa]

povolenf 1926, 1876, 900, ma do
dovrseni vladn1ch kontraktG,
uzavrenych S farmari pro
zmensenl pesteni korny a We
pfG.
Z Moskvy sovetska tisko-
va kancelaT oznamuje: 1--WE
stija" komentuji interview "a
stupce japonskeho minister
stva zahranicnich vec1, jenz
prohlasil, re londynske zpravy
O berl1nskem jednani mezi Ne
meckem a Japonskem jsou zee
la "bezpodstatne". "Izvesti-
ia" k tomu pfse: Jestlize "a
stupce japonskeho minister
silva zahranicf %projevuje i ten
tokrate "uprfmnost", pax lie
v jeho prohlasenf spatrovati
.jen potvrzenf spravnosti dri-
vejsfch londynskych informa-
CT kancelare T. A. S. S., ktere
pochazely z pramen1 zcela
spolehlivych. V techto zpra-
vach Sc poukazovalo ma to,
re japonstf vojenstf cinitele
vyjednavajf o vojenske spoje-
nectvl Sc zastupci nemecke ris
ske obrany prostrednictvim ja-
ponskeho vojenskeho pride
lence a "a zady japonskeho
ministerstva zahranici.
= Berllnska "Deutsche Ak
ton" navrhuje, ably v Nemec-
ku Tisskym zakonem byl zaka-
IAN mnissky zivot lidem mlad-
Sim nez ctyricet let. Vstoupi-
Ii mlady muz do klastera a "a
chovava celibat, dopoustf Sc
tim loupeze ma nemecke rase.
"Deutsche Aktion" docela jas
ne prohlasuje, re i v nabozen-
skem zivote niue byt vGdcem
pouze Hitler a nikoliv papez,
nebot papez je "cizf vladaf."
= CtyTi osoby paddy Ia O.
bet move vazne vytrznosti, KITE
rou vyvolali syrsti nacionaliste
V meste Damasku, Syrie. Do
morodci vrhli Sc ma poulicnf
kary. Pet voz6 zapalili a ty
take 1plne shoTely. Policie
zatkla $50 osob. Policejni a
cetnicke strait pomaha take
francouzske vojsko.
Vytrznosti jsou projevem
nelibosti syrskych domorodcG
prot rezimu francouzskemu
ktery tam cd roku 1920 vlad-
ne. SyTane 81 pred casem "a
lozili tajnou nacionalni orga-
nisaci malice 1myslu donna
haiti Sc nejake vetsf samostat-
nosti. Jezto vsak spolek neo-
hlasili francouzskym 1radGm,
policie organisaci p~ronasledu-
je a jejfch 80 clenG bylo obza-
lovano Il nezakonneho spolco-
vani.
SyTane jsou misenci r1znych
semitskych kmenG a pax Dru-
sove. Nabozenstvlm jsou vet
sinou mohamedani, ale je me-
ri mimi take mnoho kTestan1 a
zidG. Sevreskou smlouvou z
roku 1920 byl utvoren nezavi-
sly stat Syrie a Libanon a sve-
rem pod ochranu Francii. Ten
to novy stat je vlastne svazem
peti statu ma uzem1 nekdejS1
Syrie a ma kolem tTf milion1
obyvatelG.
= Kolonist6 re Spoj. Statn,
kteTf mali osaditi a z1rodniti
1dol1 Matanuska ma Aljasce,
dostali ultimatum cd nasi VIA
dy. Predaci cd WPA We
Washingtonu rozhodli, re Sc
nadale nebudou trpeti pome-
ry, ktere V aljasske kolonii "a
vladly a proto prostrednictvfm
fiditele Ross J. Sheelyho dali
ma srozumenou tenn, kdoz Sc
stale rozmyslejf, re jest nutno
Sc rozhodnouti. Kazda rodi-
ma must mfti dine 1. kvetna 10
akrG pGdy vycistenych a hoto-
vych pro dobyvani pafez1. Ia
kovych robin je tam 100. Spat-
ne nebo studene pocasi nebu-
de nadale pocftano jake omlu-
va.
Mimo to vydal narfzeni, re
kazda rodina must do dvou
dnG vycistiti a upraviti okoli
sveho domova. Tenn, kdoz
neuposlechnou, Dude odebra-
no potTebne naTadf, jehoz Sc
jim dostalo k uzfvanf z vlad-
mich prostfedkG. Kdyz Sc ma
Aljasku pristehovali, bylo cd
Mich ocekavano, re splni vsech
ny Wade dane sliby a budou
hledeti vykonati vse, CO Cd ko-
lonist1 mGze byti zadano. Ne
kteTf z Mich stall sc lhostejni a
svych povinnostf nedbali. w.
-