Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-02-14

tene byly v Augsburku, v Ne
mecku roku 1909. Noviny ty
nazvany byli "Avise''. Vyda-
vatelem jejich byl Johann
Schultes.
Michael Tukacevskij,
nejmlads1 marsalek sovetske
armady, setkal Sc V Parize s
cleny franc. generalnlho sta
bu, ably spolecne konali vo-
jenske spoluprace prot ne
bezpecf, hroz1c1mu cd nazisti-
ckeho Nemecka. Francie dou-
ia, re Sc il podar1 pfivesti Rus
ko, sveho vojenskeho spojen-
ce, do takoveho stavu, ably mo-
hlo bojovati S 1spechem.
Pdjcka $54,OOO,O 900, ktera
ma sovetdm umozniti opravy
zeleznic i silnic ma zapadni
fronte Ruska je prave projed-
havana francouzskym mini
sterskym kabinetem.
Vymena dGstojnfkd mezi O.
bema armadami ma byti tez
uskutecnena a rust1 STUDENT
vojenstvf mali byti pripusteni
do vojenske academic V ST.
Cyr We Francii.
Leon Archimbaud, zpravo-
daj vojenskeho vyboru fran
couzske poslanecke snemovny
oznamil, re sovety mali stale v
chime sluzbe 5000, 600 muzG.
Pr sve zprave vsak neprojevil
zadneho velkeho nadsen1 O
hodnote techto rudych vojfnG
V prfpade valky.
Nejvetsi nesnaze u rude ar
mady, poole Archimbauda, pd
sobl "nedostatecne vzdelani" u
dGstojnikd a "holestny nedo-
istatek" schopnych zalozn1ch
ddstojnfkG. Archimbaud kri-
tisoval bolsevicke methody
pri vyberu ddstojnikd, kter1
jsou ustanovovani "spise pro
politicke presvedcenf neil pro
jejich vzdelani." Tato situace
pry by prim6la rudou armadu
v pr1pade moderni valky, re
by vydrzela jenom "omezenou
dobu."
K vychove ddstojnikn podot
knul, re S ruskymi kadety
jsou polite, protoze prvne jim
must bVti VSt6pOVanO Zakladni
vzdelan1, neil Sc jim mGze da
tt vzdelanf vojenske. Velika
v6tsina ma pry tax mizerne
vzdelan1, re nemohou ami do
bfe odborne kursy sledovati.
= DR.. Eugen Steinach, pro-
sluly rakousky odborn1k ON
~lazovanf tvrdf, re i lidsky mo-
EEK niue byti omlazen a re
stare osoby mohou byti omla-
zeny tax, re mohou miti opet
svez1 mladou mysl prave tax,
jake mlade telo.
Toto sve tvrzen1 uveTejnil
We zvlastn1m "omlazovac1m
vydanf" videnskeho klinickeho
casopisu, ktere bylo vydano k
ieho Is. narozeninam. Clanek
lie doprovazen Tadou obrazkn
fotografickych i kreslenych,
ktere nazorn6 ukazuj1, jak
POOLE DR.. Steinacha m1ze byti
omlazeno bunicne tkanivo MOI
ku, strediska nervG a pohlavnf
zlazy.
AZ dosud DR.. Steinach veno-
val Sc vetsinou jenom omlazo-
van1 pc STRANGE pohlavn1 a ON
lazovan1 nervG. Nyn1 vsak pro-
hlasuje: "Starnut1 neni nevyh-
nutelne ami pro zv1Tecf ami pro
lidske bunicne tkanivo, ovsem
V urcitych hranic1ch. Uplne-
no omlazeni niue byti docile-
no, zacne-li Sc S lecbou v pra-
w cas-"
DR.. Steinach byl az dosud
~kritisovan, re jeho omlazovan1
nepomGze, nepomGze-li Sc ia
Ike omladiti mock We shode s
ostatnfm telem. K tomu doda-
vail, re deterioace neboli Thor
Sovan1 Sc mozku staTfm je
vlastn1 pTfcinou senility neboli
starnuti.
= President Arturo Ales-
sandri a ministr vnitra gen.
Luis Cabrera podepsali mari
zenf O stannem pravu v cele
Chile jizne cd PROVINCE Aeon
cagua. Toto naTfzenf bylo Wy
dano We spojenf Sc stavkou "a
mestnancG ma statnfch dra-
bach, zahajenou pred peti dny
a rozdmychavanou komunisty.
Vyjimecny stav Dude trvati tfi
mes1ce.
= Mexicke casopisy otisku-
il zpravu re San Pedro Atlix-