Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-07-03
" zeneve vlada republiky

stoupenim hrozftake Chile, ne.
budou-li stanovy Ligy zmene.
ny, kdezto Mexiko, Argentine
a nektere jine latinske repu-
bliky uvazuj1, nemely-li by ia
Ike vystoupiti.
K Velke Britanii a Francii,
ktere jsou pro zruseni trest-
nych sankcf proti Italii "a val
ky v Habesi, pripojily Sc til no
We staty: Uruguay, Haiti a Pol
sko.
Habessky vladar Halle Sc
l~assie, ktery dill prave v zene-
We, ~ujistuje tazatele, re jeho
poddani odeprou "zfti pod pod
podpatkem dobyvatele". Sc
lassie We SVEN pfsemnem pro-
hlaseni k Lie oznamil, re jedi
nou zakonnou spravou v Habe-
81 je dosud jeho vlada. Zadal,
ably clenove Ligy poskytly pc
nize a zbrane, ably Habes mo-
hla pokracovati We SVEN boil
proti ItalGm.
Kdyz cisaT Habessky, Halle
Selassie, jenz o vladu svoji
priveden byl Italy zmocniv-
SINH Sc Habese v Africe, We
Sci v 1tery do zasedan1 L1gy
narodn v Zeneve, nasledovaly
vytrznosti a doslo i ku pestn1-
mu zapasu ma galerifch salu.
Policie volana byla ku obno-
vent poradku. Pc utiseni BY
valy cisaT povstal a trpce pro-
mluvil ku clenGm L1gy:
"BGh a historic Dude vzpo-
mfnati vaseho j%ednanf". Roz-
ruch zahajili Italove, kter1 svo-
laval kletby ma Habesana v i
talske, francouzske a Spaniel
ske Teci.
Politicka atmosfera v den
ten byla napjata. Kolem pGl
noel osm italskych novinaf6
bylo formalne zatceno ma OBJ
zalobu, re ~"zpGsobili skandal
v zasedacf SIM Lfgy NarodG.
Byvaly cisar Habessky, Sc
lassie, mezi jinym rekl:
"Nemohu vefiti, re So naro-
dG - mezi mimi nejmocnejs1
sveta - molly by porazeny by
ii jedinym 1tocnfkem."
Ku konci sve Teci byl haste
vitan potleskem delegate.
Italska vlada nemile nese
novy obrat, ktery zavladl v ze-
neve a prohlasila, re zatcen1 j.
talskych novinaTG "zp1sobilo v
Rhine Fly dojem." IDA Sc, re
napjetf rosie tax, re snad TIA
lie z Ligy vystoupf.
= Max Schmeling, nemecky
boxer, ktery zaplatil $40, 900
ma osobni DAM z pTijmu We
ISpoj. Statech z obnosu re "a
pasu S cernosskym boxerem
Louisem v New Yorku, zaplatil
dalslch $4,000 i nemecke Via
de.
Poole nynejsiho penezniho
kursu onech 500, 900, ktere
Schmeling we've do Nemecka,
Dude asi 100000 nemeckych
marek. Prijem v teto vysi KITE
lrykoli rok je v Nemecku ida
men 1919. To znamena, Re
Max Schmeling Dude nucen da-
ii nemecke Wade ma DAM 100,-
900 marek Gill dalsich $40, 900
v americke meme.
Ma konci roku Dude Schme-
ling jeste nucen zapaltiti dan z
majetku, ktera NIUE obnaseti
1919 i vice z onech $50 marek,
|jez mu zbudou pc zaplacenf O.
sobnf dane z pTfjmu. Asi do
brou polovinu, nell vice, z &C.
leho obnosu, ktery zapasem
ziskal, pohlti dane.
- Veda, jak Sc IDA, 81 stale
vice uvedomuje, re film jest i
dealni prostredek k usnadno-
vanf pokusd ucencd. Professor
ma universite v Toronto proto
pouzili filmu Ike zkouman1 ia
jemstvi lidskeho spanku. Ia
tim 1celem inzenyr Wood skon
struoval kameru samocinne pri
jlmajici a film takto natoceny
nam pax predvadl dospeleho
cloveka, dokonaleho zdravi,
"a jeho osmihodinnoveho span
ku. Kazdy z jeho pohybd jest
zachycen, a hodinky, zavesene
mad posteli, jsou viditelny ma
kazdem obrazku, umoznuj1ce:
tax chronometrickou kontrolu
kazdeho pohybu. Kdyz byli
natocili Sc stopadesati rGznymi
osobami tento film = noveho
druhu - professor torontske
university prisli k pfekvapujl-
c1mu vysledku: normaln1 'spac'
menf "a osmihodinnoveho span
r., ro;~S~X oo%LrS+o cxyA11