Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-11-06

pouze pred rokem Sc otevrene
vysmlvaly padakove armada
sovet11, dnes v6nujf vaznou po-
zornost rychle Sc zdokonaluj1-
elm planGm sovetskeho armad-
niho stabu, "shazeti" S oblak1
cele armady "a zada nepr1tele,
ktere by jej napadly re zadu, a
rozbily spojenf jeho fronty Sc
zasobovacimi sbory v zaloz-
Itch linijfch.
Kritikove, kter1 povazovali
ento manevr pouze Ia jakousi
yojenskou novinku bez skutec-
ne prakticke ceny, musili ere
vidovati sve zavery, kdyz pri
nedavnych manevrech Rusove
s uspechem dopravili 5000.
muzd ma vzdalenost APO KIN a
7pustili je v pine vojenske W.
zbroji Ia zakopy nepT1tele, po-
hotove k bitve.
Vyjimaje strucneho ozname-
nj, We kterem byl udan pocet
vojakn dopravenych tfmto zp1
sobem, sovetska vlada zacho-
vala plnou mlcenlivost ohledne
toho, jaky pokrok Sc ucinil V
zdokonaleni tohoto noveho zpG
sobu utoku. Nicmene veSlo We
znamost, re ruska letadla ne
jen "shodila" pomerne silnou
armada re vzduchu, ale re "a
sobila il strojnimi puskami,
lehkymi polnfmi dely, a do
konce malymi tricky a vozni-
cemi, vse dopravene letadly.
Pr nejnovejs1 zkousce, pu-
movaci letadla zanesla soucas-
ne 1900 pine vyzbrojenych
vojakG ma nechranene mfsto "a
RADIANT "nepr1tele'. Ia pouzi-
ii padakG, tito vojaci rychle
pfistali, zabrali velkou rozlo-
hu 1zemf, jez bylo obratem
pTemeneno ma aerodrom, kan
letadla vysadila dalsf 5000 vo-
|jakG, jakoz i poln1 della, kulo-
mety, zasoby, strelivo, a do
pravnf p~rostredky.
= Premier Benito Mussolini
varoval Velkou Britanii, re
konflikt S italskymi zajmy by
vedl k evropske valce. Jinak j
nabfdl uzavTenf ujednanf die
nehoz kazda zeme by respek-
tovala prava druhe a ohlasil
re "ozbrojeny mir" je lepsfm
nez "illuse odzbrojen1 a kol-
lektivnf bezpecnosti."
Ma pGl milionu obcanG Sc It's
milo V okoli velkeho namest1
katedraly v Milanu.
Mussolini pravil, re Italie
Dude nadale vyvfjeti svoji ar
madu ma sousi, vode i We vzdu-
chu. Pravil, re Liga narodG
byla zvrakovana "Wilsonovou
ideologif," z nfz pry vznikl
prelud odzbrojen1. "Liga mu-
81 Sc r~eformovati, nebo zahy-
nouti," Tekl Benito. "Pokud Sc
tyce Italie, at 81 tfeba zanik-
me-"
= Niue boure poplasiti dite
jeste nenarozene? P1sob1 ma
zarodek tele matcine zvuko-
We udalosti vnejsfho sveta? Ma
tyto caste nadhozene otazky
odpovida kladne odbornicka
skupina university v Antiochu.
Odmitaj1 lidovy MAJOR, re uda-
losti, ktere p1sob1 mohutnym
dojmem ma matku, vtiskuj1 Sc
nejakym viditelnym znamenfm
ma tellcku detatka. Ia to vsak
zjistili, re d1te V tele matcine
jiz velmi zahy wilma tony a il
ne vnejsf vlivy. Jiz v druhem
mesfci reaguje d1te svalovymi
kontrakcemi ma to, kdyz jest
nejak dotcena jeho slapka,
malo pozdeJi pax pocfna zvu-
kove vnfmati, ovsem jinak, nez
cemu Sc pozdeji r1ka slyset.
Nebot te dobe je vnejs1 ucho
zarodku jeste uzavfeno a sire
dn1 ucho jest naplneno huspe-
ninovitou tekutinou. Re jiz v
ctvrtem mesfci dfte slysi, pro-
kazujl odborn1ci tax, re ma
zvuk pocne srdecko prudceji
tepat, podobne jake Sc urychll
tep dospelych ma prudky zvuk
Nektere zarodky o~dpov1daj1
tax ma electricity zvonek. Ne
odpovfdaji vsak zarodky vse-
chny. Zvukove vjemy Sc oci-
vidne casem zesiluji, take v
devatem mesfci odpov1da d1te
jiz asi desetiprocentn1m zvyse-
MIN srdecnf cinnosti, i kdyz Sc
tep matcin v1bec nezmen1.
= Poole oznamenf Ora. Ed
wilma Rawicze, prosluleho Ii
dovskeho statistika, pocet Ii
| dOvstva ma Sv6t6 sc ZeSeStera-