Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-04-17
z WASHINGTONU.

ingtonu, vypluje 16. kvetna re
Seattle, Wash, ma ostrovy Kad
JACKIE u jizn1ho pobTezi Alias
ky. Toto s%ouostrovi je zvano
Gez Kodiak anebo Kadiak a cd
Aljasky jest oddeleno pr1li-
VEN Selikovym. DR.. Hrdlicka
Dude tam dale patrati pc minu-
losti IndianG, O nichz tvrd1, re
do Ameriky pTisli z Aisle pres
AljaSku. Ma ostrove Kodiak je
pouze asi 1900 lidf, kterf Sc III
vi hlavne lovem kozisinove I'VE
re.
= Pred senatnfm vyborem
byvaly zamestnanec ocelarny v
Clairtonu, Pa, J. J. Mullen O.
hlasil, re George F. Ruck, asis-
tent spolecnosti Prick Coke Co.
a pc osm let zamestnanec fede-
raln1ho departmental spravedl-
nosti byl poveren organisaci
spehounskeho systemu v Clair
tonskych zelezarskych zavo-
dech. ODE spolecnosti jsou po-
bockami United State Steel
Corporation.
Mullen, jenz byl predsedou
unie V C~lairtonu a jest nyn1 "a
m6stnancem okresu Allegheny
County, svedcil, re p~oznava z
novinarskych fotografii Rucka,
ktery mu byl pTedstaven jake
Mr.. Macklin z New Yorku.
Mullen sv6dcil dale, re v lednu
k nemu pTisli diva muzi a nab1-
zeli mu tydne $50 bude-li jim
sd6lovati, co Sc v tovarne pri-
pravuje sc zTetelem ma organi-
zacn1 cinnost.
Kdyz Mullen odmftnul S po-
ukazem, re nechce byti zrad-
Gem tech, kteTf mu davajf pra-
ci, bylo mu v~ysvetleno, re ma
jednat pro dobro akcionaTG,
kteTf chit byti informovani.
PTijal nabidku, ale pokazde
dial $50 do obalek, ktere ulozil
u mistniho federalnfho Labor
Board.
Prohlasil, re nechce "krvave
penfze" a take pred senatnim
komitetem ukazal celou Tadu
zapecet6nych obalek.
Jiny sv6dek pfedseda "a
m6stnancG o~celarny tehoz kon-
cernu South Chicago prohla-
sill, re byl pozadan dvema mu-
Ii, kteTf opetne tvrdili, re "a
stupuj1 akcionare podniku, a.
by jim podaval zpravy o nespo-
kojenosti mezi zamestnanci =
"a to mel dostavat $75 tydne.
Ostatn1 svedci, kter1 pred
vyborem mluvili, Sc shodli, re
vsechny velk6 prGmysly zvla-
ste, ocelaTske, mali dokonale
organizovany Spehounsky sys-
tenn mezi svymi zamestnanci.
PTedseda Labor Board, Mad
den prohlasil, re Poole jeho
odhadu spehounstvf mezi del
nictvem Sc zabyva ma 1885, 900
lid, zamestnanych vetsinou
detektivn1mi agenturami.
- UTadovna pro zemedel-
skou ekonomii oznamuje, re v
mes1ci 1noru t. r. bylo Size "a
znamenano mensf neil sezonnl
zlepseni V zamestnanosti ma ma
SIGH farmach, avsak vzdor to-
mu 1. bfezna bylo ma farmach
zamestnano vice osob neil v
teze dobe roku 1885. Pokles v
pravidelnem sezonnim vzestu-
pu zavinilo spatne pocas1, KITE
re zdrzelo vsechny polnf prace.
Letos ma l.. brezna bylo "a
mestnano vzdy IA osob ma 100
farem, kdezto 1. 1nora t. r. by
10 jich jenom II; pred rokem,
tedy L. brezna 1885 pripadalo
docela jen 50 zamestnanych
ma kazdych 100 farem.
Ma kazdych 100 farem bylo
1. bfezna t. r. prGmerne POI
rodinnych pracovnfk1, kdezto
1. 1nora t.. r. bylo jich jen 1913;
prot tomu 1. bfezna 1885 ma
kazdych 100 farem pripadalo
215 pracovnik1 rodinnych.
Standard Statistics z New
Yorku oznamuje, re v prvni
polovine letoska lie ocekavati
zvysenl odbytu ma hospodarske
stroje a narad1 nejmene O 25%
Pc hospodarskych strojfch je
velka poptavka, coz svedcf, Re
farmafi budou mnohem vice
seti a sazeti S ohledem ma hoj-
most vlahy a nadeji ma velkou
drodu, ktera slibuje take prime
sti leps1 ceny neil v minulosti.
Vlahy ovsem Dude malo ma il
hozapade, kde je stredisIo
prasnych bouri.
Pokud jde O ceny zemedel-
Skych prOduktH, mOhOu slice fro