YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-01-24

Il III
"a A PROTI TOWNSENDOVMU PLANU.
tychto easoch, ked zivot eoveka je nesty, ked II
monov praceschopnych je bez prace ked rudia oba-
vami hadia do buddcnos = ME e div, ze prchoda roz-
mantle pany zabezpecena zivobytia Pudu Jednym Mich
e Townsendov plan plaena $4,000 mesacnel penze vse
tkym obcanom co vyse 6Orocni podmienkou re ych
mesacnych dveso doarov strova behom mesaca ably bo
peniaze vzdy obehu ably tax boly fabrky zamestnane
Tento plan sa vel mi zapaeil ludonl, dosahujucim a
ebo prevysuucm 60 rokov e pritomneJ dobe naJ-
obldbenesm 20 vsetkych planov axe boy dosavad po-
dane. #~
Argumenty, ktore povstaly prot Townsendovmu
planu vyasny trochu tento plan ked'ze Sovaci on
velmi zaumau, podavame ich tu ako boy podane drom
Townsendom vacerym americkym ekonomami O.
proti. ..... ....
Argumenty IA su tieto:
l. Plan sa bude financovat' 2-percentovou danou
vsetky transakce bez Incl vadne pomoci (Pod trans
akciou' rozumie kazda kupa zamena vseko plate
ME "a tovar obsuhu aebo cenne papiere Tato dan by
tedy pripade kazdl k1pu mzdu plat ucet predaJ ne
pohnuteneho maetku, dedictvo, iroky pozcky atd(
2. Celia hodnota transakcii Spojenych Statoch je l
trilion 200 bionov doarov rocne Dvapercentova dar
ma til by vyniesa "a blonov dolarov. Len 20 bio
nov by bolo potrebne patene admnistrovanie
penzie 5000, 900 osobam vyse 60-rocnym.
g. Townsendov plan privedie blahobyt narodu bez in
facie skrze RICHLY usavcny ndeny obeh jestvujucch
penazf obchode Trovene tejto penze starymi lud mi
by nam umoznio tvorit bohatsvo rychlejse nez bolo
kedykovek predtym tvorene.
a. Plan by zaprfcnil taku obchodnu cinnost, zeby
zyacsila 400 percent behom roka Poom by zasl
Ia oHchounI zNost neslychane yysokej urovni. "a.
s, plan by da okamzite zamestnanie vsetkym odstra
aepin s5argch ud roboty. Boil by merny nedostatok
robotnkov, nasedkom eoho denna mzda $40 s12 by
stala minimalnou.
g. Townsendov plan vel'mi snizi dane, zrusenim ve
rejnych chudobincov starobncov. Bude napomocnym
udrzanf rozpoctovej rovnovahy.
Z. Plan dplne odstran obavy pred nudzou zazenie
chudobu vsetky za nou spojene
Argumenty ekonomov PRoTI tymto bodom SUI teto:
l. Dva-percentova dan ma transakcie by uvala velke
. tarchy lud. pripade platna bavlny, elovek by
plat nielen percentov dan p kupe toho platna, ale
po percenta semena, hnojiva mzdu robotni
ka pri satf sberani, pr odpredani drody,
cesane bavlny, nitkovej bavny, ka
nej bavlny, veIkoobchodnika prekupca
cenu maoobchodnka Vsetky tieto dane - spou S
2percentovou daou mzdy palvo masneru, transpor-
taeiu najomne pohon rojov atd atd by boy nakopene
platene konecnym kuptel om vyrobku. tohto je
mozreJme re by vem vyskocily niektorych vec al
vyse 100 percent.
2. Ackopvek hodnota vsetkych transakc v Spojenych
Statoch roku 1929 dosahla trionu 200 blionov dola
rov, roku 1927 - ktory boil priemernym rokom - ch
hodnota dosiahla len 800 bionov roku 1884 ba 470
bionov. toho tedy vdno ze 2perc dan by nedostaca
Ba Co Wac vada by nesvora to bohatstvo Vsetkych
bonov dolarov penzu by slo jednotivych prijmov
obtanov (ktor nemajd nych pramenov patenie dan)
Ale kombinovane prijmy vsetkych Amerikanov roku
1894 obnasay len 49 bionov (79 bionov roku 1929
podPa zpravy Department. obchodu Spoj Statov To
y
ho prfjmu.
8. Jestli Dr.. Townsend ma pravdu potom elm Wac
Fudi by boo ma penzii, ym lepse by cey narod NAL
vepka chyba toho panu lezi predpoklade, ze mono
svort biahobyt vzam pefaz cd SO percent Pudu da-
4 MIN ch percentom ludu okradnutim Petra vypla-
tenim Pava Podpa planu start uda by strovil Wac pc
hazi, nez predtym. Ini ludia patiac ohromne dane
rekordne ceny, by schudobnei.
Zvysenie cen "a bilionov transakcnych daniach
by ryche snfzo pocet ransakcii lebo doare kupova-
teIov BY knply menej preto bez nflacie obchod by
yi9xnuL
5. Plan by neprivedo nedostatok robotnictva Maj
Aoye cenzusove cice vykazud len 4156OOO osob vyse
0r0cnych zamestnan Ich odstranene prace by dalo
6cu len 81 percentom tych 100000 bszrohotnych
81 Aanerik&nov.
s. Iud sa zaluje vysoke feder&lne, statne mies
dane ktore 1882 obnasaly len yyse bilionov
0olozte MIN "a bilionov bremeno danf
vlady by porebovaly dalsie biliony svoje
1dAyky nasedkom zdrazenia vsekeho tom istom case
tmy vad BY paddy nasedkom zmensenej obchodnej Gin
Ncs TAX BY federalna vlada boa nutena taci penaze
IND platenie syoch vydavkov Nasledok: zhusna inflaca
hu