davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-07-04

In conversation this to Washington listens with
keen interest but until her husband Dr. Federico Dmas-
Aru drops hint two about her accomplishments does she
offer word about herself Having lived Puerto Rico most
her life she speaks English flueny and with the in
trgung accent All through school she liked writing especially
creative writing In later years. after schoobooks and classes
things of the past Cota started her little that
reach into many and hamets in all of the
tries of South America.
Not just fiction fantasies to the time but bits of
wisdom and advice couched simple Her little thumb
nail sketches of philosophy ehashng of the we'll
known and dog-eared all familiar WITH but
she had in her everyday life.
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-07-04
DiDIOv,Ofic and Official Notes:
WILL SPEND SUAMERAT NANTUCKET
Retiring u. S. Ambassador and
Daughter to Join Mrs. Long
at Northern Resort

Mrs Breckenridge Long, wife of the retir-
ing United States Ambassador to Italy, who
the Ambassador Hotel in New York City, will leave
Monday for Nantucket Mass.
Mr. Long and their daughter Miss Christine Long will arrive
from Rochester, Mimi, to join her there
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-07-04
Army Visitors

Major and Mrs. Walter c. Phil
lips have come to Washington
from FIT. Leavenworth, Kan, and
are spending a few days at the
Shoreham. After leaving the Capt.
tai, they will visit West Point,
Philadelphia, White Sulphur
Springs and Charleston. w. Va,
returning to their post the middle
of August.
X X
Mrs. Virginia B. Molyneaux has
closed her apartment at the Shore
ham and has gone to California
for a family reunion. She will
make an extended visit in the
West.
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-07-04

Tae WITT, their attractive
little niece, has been visiting
some friends in Quincy, Ill.
In the midst of her visit, the
hostess-whether she happened
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-07-04
KeenIy Interested in Writing

lietlv Watching DOnas.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02
DOS SAND OR

volna a fuzfak arnyekaban,
egyszer csak egy fekete ba-
ranyka ugralt lie a patak vi
zehez valahonan.
- Ejnye de jo barany pap
rikas lenne ebbol! EFT Mihaly
batyam gondolta es mivel
ilyen dolgokban nala a Condo
lat egy volt a cselekedettel,
mar ell is kapta a jambor
baranykat es eppen elvagta
volna torkat a szuronnyal,
mikor meglatta, hogy feleje
kozeledik a kapitanya. Az ir-
galmatlan szorultsagban NIT
tehetett volna mast, komisz
baka k0penyegevel probalta a
baranyt eltakarni. Csakhogy
a barany mem maradt am a
kopenyeg alatt. Nemcsak,
hogy rugdalozott, de begetett
is melleje.
Felformedt ere haragosan
a tiszt ur::
- Mi az mar megint, tie
Miska? Mem hallottad a szi-
goru parancsot?
A ravasz eszjarasu Mihaly
mindjart kivagta a mentse-
get:
Jelentem alasan vitezl6
kapitany uram, hat ez az ize
lit k6dorgott k0rul0ttem es
mivel mem tudta a jelss6t, en-
bizony elfogtam.
Mas egyebekben a tiszt urak
KOHL is voltak b6seggel olya-
nok, akik mem sokat dicseked-
hettek az esziikkel. Ezek kO-
zul valo volt egy Hertelendy
newt huszarhadnagy is, aki
egyszer rakialtott Marothy
Miklos onkentesre, aki akkor
tanult lovagolni:
- Ugyan 0nkentes Ma
rothy, stallion mar lie arrol a
lorol es nesse meg q tulajdon
ssemevel, hogy milyen anyam-
asszony katonaja modjara i'll
rata.
Ez a Hertelendy hadnagy
egyszer iskolazas kozben ep-
pen az ezredes jelenleteben
akarta mutogatni a tudoma-
nyat es raszolott Rezes Ca
Dor kOzhuszarra:
- Mondja meg nekem k0z-
huszar Rezes, hogy mi a jo
katona k0telessege olyankor,
amikor egy idegen varost fog
lalunk ell?
K0zhuSzar Rezesnek a SCENE
Sc rebbent meg, oily nyugod-
tan felelte:
- A jo katona els6 k0te-
lessege az, hogy az elfoglalt
idegen varosban egy gasdag
hdsndl ssozgdl6 j6 k0ver ssa-
kdcsae utdn nessen.
Trefa ez, de megis nagy
igazsag van benne. Reg le-
vetettiik mi mar Ferenc Joska
cifra egyenruhajat, leszakadt
labunkrol a nehez bakkancs
is, de azert ha vi varosba er-
keziink, els6nek AIT kerdez-
ziik:
- Melyik korcsmaban lehet
lit legjobban enni?
Ha mas mem is, de bizonyi-
san ICY cselekszik
EakashGzi Kakds Mdrton
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02

ban jartam es talalkoztam
egyik kedves komammal, akit
mar hosszu esztendok ota
mem LATHAM. Megorvendtem
neki nagyon, pedig joval fla
talabb nalam es szivelyesen
udv0zoltem:
- FL ha Bella konlam, be
regen talalkoztam kenddel.
Jartam en- lit huszonotszor is,
de egyszer Sc LATHAM sehol.
Hol es MERE jart?
Amire az en- igazan kedves
komam szeliden felelte:
Tudja, tarajos komam,
messze jartam en- sok ideig.
Messze lent a Delen...-.
Ejnye no, ne mondja!
Aztan NIT csinalt oft kend,
komam?
Hogy nit csinaltam?
Macy ur voltam en- oft! Meg
az ajtot is mas csukta ram.
Amib0l persze nyomban
megertettem, hogy milyen a
dorges es honnan fuj a szel.
Ha mar ICY kezdtem a dol
gokat, hadd mondjam ell,
hogy mas hasonlo nagy urral
is talalkoztam, sot bizonyos
iigyes-bajos dologbol folyolag
magam kerestem fel AIT a ko-
mamat, aki hetven ewes kora
dacara ma is olyan nagy ur,
hogy mas csukja ra az ajt6t.
Kivulrol es kettos lakattal.
Sok faradsagomba kerllt,
amig beengedtek hozza, inert
igen vigyaznak am ARA, hogy
kar ne essex benne, de azert
csak kezet foghattunk egy-
NASAL. Ostoba fejemmel
persze oft kezdtem a szot,
hogy legyalaztam alaposan:
= Hallod-e, Mihaly, megis
csak szegyenletes, hogy ven
korodra, hofeher hajjal lopas-
ra vetemedtel, gyalazatot hoz-
tai a nevedre.
Amire az en- Mihaly komam
szemrehanyolag mondta:
- Hallod-e, Marci, sohase
hittem volna, hogy tie is olyan
ostoba legy, mint a tobbi en-
ber Hiszen a magamfajta le-
geny mar ait sc tudja, mi te-
vo legyen, hogy a vilag rosz-
szalast elkerilje. Mert latod,
mikor tizenhet ewes suhanc
voltam, harom evi bortonre
iteltek es akkor a biro ait
mondta nekem:
Mem szegyelled magad?
Ilyen fatal letedre maris
olyan nagy gonosztev6 vagy?"
Kes6bb, mikor mar negyven
ewes lettem, ujra csak nyakon
csiptek es OF evi fegyhazra
iteltek. Akkor meg ait vagta
a biro a szemern koze: "Csu-
nya dolog az, anikor esset
bro, jaDa korabeH ember We
temedik lopasra. Most meg
mar, hogy hetven ewes lennek
es ez alkalommal tiz eszten-
d6re iteltek ell, a biro megint
csak AIT mondja: "Ilyen to-
r6d0tt zen ember es megis
lopasra vetemedik." Hat mond
meg nekem tiszta lelkedre, ia
rajos, vajjon mikor es elete-
nek nselyik idejeben lopjon az
ennber?
Olyan kerdes volt ez, amire
minden furfangom mellett Sc
tudtam feleletet adni.
Mikor dolgomat elvegeztem
volna vele, ARA kert az en- Mi
haly batyam, jarjak utana,
hatha valami sep sz6ra,
k0ny0rgesre megis csak kien-
gednek. Magyaraztam neh:
- Mem lenne az en- szavam-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02

NSAo AASNA S0NSAA o1 OASAoS
ban.
Szomoru trefanak latszott
a dolog elottem, inert ahogy
k0rilneztem, a szegeny ha-
lodo ember egesz holmijat
mem becsiiltem tiz dollarra,
de hat mosolyognunk KEEL
lett a trefahoz.
Csak akkor t0r0lt XII egy
par konnyut Spotty, ami dra-
ga kis, vigkedelyu pajtasunk
a szemeb0l, mikor a beteget
oft hagytuk. Mikor besz6lt
a szobaba a haz k0ver asz-
szonya es megmagyarazta
spanyol nyelven Spottynak,
hogy a betegnek nyugalom
kell, hagyjuk niagara.
Vissza mentiink a dzsungel-
ba S ITALIAN harom hettel ke-
sobb jelent meg a gyerek,
akirol ait hittek az Greg no.
box, hogy bolond, inert Jezust
kereste. Mi fiatalok, mar mil
veltebbek voltunk ebben a do
logban, inert mi Spottytol
megtanultuk, hogy Mexicoban
a Jezus keresztnev csak olyan
gyakori, mint Magyarorsza-
gon a Pista vagy a Joska.
Ahogy Spotty a gyereket
kikerdezte, halalsapadtan jott
vissza hozzank, es elujsagolta,
hogy a cousinja, akit ugyan-
csak Jezusnak hivtak, XII volt
teritve.
Masnapra tuztek XII a teme-
teset es ARA invitaltak meg
Spottyt, aki nyomban elment
toliink a gyerekkel.
A fiatalok komiszak es on
zok es ez alol mines kivetel.
Spottyt igazan nagyon SEE
rettuk, ma sem adnam a fel-
vilagert, ha fel tudnam vala-
hol kutatni, de azert a dzsun-
gel meleg tuzet es tiizhelyet
mem hagytuk oft, hogy a ba-
ratunkkal elmenjiink a ha-
lalhoz.
AIT azonban megigertiik
neki, hogy masnap delben a
temetesen meg fogunk jelen-
nj.
Voltunk vagy 0ten fatal SUI
hancok, es masnap delre XII
subickolva, kikefelkedve meg
jelentunk a cousin hazanal.
A Vieux Carre keleti SEE
len, ahol a portoricoi, a creol,
a mexicoi negyed 0sszetalal-
kozik a francia-neger negyed-
del (Orleansban akkor meg
kul0n negyede volt a yankee
negernek meg kul0n a francia
negernek) a temeteSb0l i'm
nepet csinaltak.
Annak a negyednek a lakoi
hihetetlen szegenyek voltak,
S bizony sokkal jobb modban
eltiink mi hobok a dzsungel
ban, mint akik a szivargyar-
ban heti ket es fel dollarokert
dolgoztak, vagy a French
Market k0rnyeken napszamot
kerestek. Sokfajta szorako-
zasra bizony nekik mem tel
lett es ha mar valakit TENET
tex, abban a Show re-
szesilni akart a k0rnyeken
mindenki.
Mert hogy be is fizetett
ARA alaposan mindenki.
New Orleansban mem lehet
csak ugy uk-muk-fuk meg
halni.
OFT a talajviz Matt sirt asni
mem tudnak es a halottat a
fold f0le kell temetni. Olyan
kopors6szeru k6epiiletet csinal
max a tenet6 lot-jara es abba
teszik fakopors6ban a halot-
tat. Ez a temetkezes hat
k0ltseges.
Es ha abban a negyedben
valah meghalt, mem volt
IL L
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02
SPOTTY 0R0K0LT -

jartam es ujra bucsuztam S
mikor szegeny jo Laczi Imre,
meg Barat Pista, akikkel a
libat a pazsiton valamikor
egyiitt 6riztem, a zokogastol
nem tudtak beszelni, engem
is majdhogy vinni mem kellett
a vasuthoz. Mintha ereztem
volna akkor, hogy ezt a ket
gyerekkori cinborat, akik
nyari vakaciokban mindig
ujra tanitottak, hogy mikepen
kell jarni a tarl6n mezitlab,
t0bbe soha mem latom. OFT
is maradtak valahol Galicia-
ban mindketten.
A masodik nehez valas oft
volt a dzsungelban, mikor
Spotty kimondta vegre, hogy
Or0kre bucsuzik. Ereztem,
hogy az a helyes, amt ez a
muveletlen, tanulatlan ragyas
kis k0nnyelmu gyerek csinal,
S hogy nekem is ait kellene
csinalni, de hat a fiatalsag
ONO S azert megis ugy erez-
tenn, hogy egy darabot levag-
max a SzivembGl.
Hiaba igerte Spotty, hogy
szombaton delutan kij0n min
dig a dzsungelba, jol tudtuk,
hogy annak mem lenne semmi
ertelme. Mert aki egyszer
hatat fordit az orszagutnak
es aki egyszer rendes burzsuj
lesz, az t0bbe dzsungel szep-
segeit, annak gondatlansagat,
aranyszabadsagat mem erti.
! A rendes emberek meg q
dzsungel lak6i k0zt van va
lami eles, lathatatlan, de erez-
het6 valaszfal egymas nyel-
vet tobbe soha mem ertik.
Two-Bits Mike, Three-Fin-
ger Joe meg egy harmadik
cimbora, akit csak Shortynak
hivtunk ell is hataroztak velem
egyutt, hogy masnap indu-
lunk eszaknak.
Es ell is indultunk.
Az uton azonban, akar-
mennyire nem akartuk, min
dig Spottyrol beszeltiink.
Es inert a fiatalsag tele van
onzessel, Spottyt mar szidtuk
es mindenfele biinnel vadol-
TUX.
AIT gondoltuk, hogy talan
az "0r0kseget" mem akarta
megosztani velunk, az egesz
elvalast csak azert csinalta.
Csak TwoBitsnek volt kiil0n
velemenye, amt azOnban mem
csodaltunk, inert Mike mindig
bolondja volt a szoknyanak.
Two-Bits ait erositgette, hogy
Spotty szemet vetett a k0ver
asszony lanyard.
En- sok mindenre gondol-
tam, amikr6l mem tudtam a
cimborakkal beszelni, inert
angolul mem beszeltem meg
olyan j6l, hogy regenyeket
tudtam volna azon a nyelven
meselni. Nemetiil mem tud-
tam olyan tulsagos sokat,
hogy Two-Bitsnek a Scent
kutrol tudtam volna regelni.
Ahogy szomoruan egyre
Spottyra gondoltam, az jutott
eszembe, hogy az a gyerek
most a cousinja helyet ell
fogja abban a hazban fog
lalni. Talan 8 is f6burdosa
lesz annak az asszonynak. A
k0ver mexicoi NO ugyan egy
cseppet sem volt csabit6, de
hat tizenhet-tizennyolc eyes
koraban nem valogat az en-
ber tulsagosan az asszony-
ban.
Es akar akartam, akar mem,
a szentkuti bucsukra, meg a
koldusOkra, meg a kOlduS-
t6zsdekre gondoltam.
AldOZ0 cSiitOrtOkt6l kezdve
Verebelybe minden jeles inne-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02

kulonOSen gyerek-gyerek ha-
tan szorongott.
A pap derek ember volt,
inert bar gondoltam. hogy
lit valami nagy stolat mem
fizethettek, mem siettette a
szertartast, hanem mindent
megadott, arniert Verebelyben
kil0n-kul0n kellett a temete-
SEX alkalmaval Nagybarkany-
Dol odahozatott Fournak fl
zetni.
LATHAM, hogy Spotty csak-
ugyan f6gyaszolo-fele volt,
inert a koporso mellett ALT a
kover asszonnyal es annak
vagy harom gyerekevel, akik
kozil a legid6sebb egesz csi-
nos 14-15 ewes lanyka volt.
Azok is vasarnapiba voltak
oltozve. Es ahogy bucsuztat-
tax a halottat, azok mind
zokogtak.
Mem is ertettem, hogy az
az asszony minek borul olyan
gyakran a koporsora, es hat
mem tagadom, hogy piszkos
gondolatok forogtak a fejem-
ben. AIT gondoltam, hogy a
Miszisz a volt f6burdost ST.
rata.
A halottat vegre beszentel-
tex, megfust0ltek - mar t. j..
a szentelt fistolo is funkcio-
malt a szertartasban - elbu-
csuztattak es termeszetesen
elvittek. A haz nepe vele
ment, Spotty is ment utana,
de mi oft maradtunk, inert
a baratunk ait mondta, hogy
maradjunk oft a torra. Mem
tornak nevezte termeszetesen
az ugyet, de tudtuk, hogy
ivas lesz, inert az el6keszuie-
tekre figyeltiink.
Ugy is volt.
Ahogy a halottas menet ell
indult, vagy huszan ferfiak
oft maradtak es hozza fogtak
az ivashoz.
S mikor vagy masfel ora
mulva Spottyek visszajottek,
a k0ver no enni is adott, va
lami stew-felet, ami er6sen ha-
sonlitott a magyar gulyashoz.
Es ami mem is volt rosszabb
a gulyasnal.
Akkor mar az ivasSal-eves-
sci az udvarba szorultunk,
inert sokan voltunk, de akar-
milyen szivesen vettiink is
reszt a torban, estere kelve
elsurrantunk a tarsasagbol, S
Spottyt megint oft hagytuk.
Ahogy elkezdett a palinka
dolgozni, a tarsasag termesze-
tesen csak spanyolul beszelt,
S ugy ereztik, hogy mi 0todik
kerekfelek vagyunk ebben az
egesz dologban. AIT sem igen
ertettuk, hogy inert turtek
meg benniinket, bar hat tud-
tax, hogy a f6gyaszolo a
baratunk.
Spotty ait mondta, mikor
bucsuztunk, hogy 6 talan
csak masnap jon XII valami-
kor a dzsungelba.
MaSnap a kis cirnborat
hiaba vartuk, de hat este mem
mentiink utana.
Harmadik nap azutan XII
j0tt es mindjart lattuk, hogy
valami nagy bal van, inert
szomoru is volt, meg a tambu-
rajat sem hozta magaval.
J6 nehany percig uld0gelt
mellettiink, kerdez6sk0d0tt is,
hogy Xix j0ttek meg, vagy
xix tavoztak a dzsungelb6l.
De ahogy egy leirhatatlan
newt Greg cimborank a vacso-
raval elkesziilt, Spotty kijelen
tette, hogy 6 mem vacsorazik
veliink, inert visszamegy
aludni.
Es soka tartott, anig XII
-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02

RamtOrmedt az Greg:
- Buta vagy! Ne te szolj,
hanem irj a plebanosomnak,
hogy szabaditson XII.
Huzodoztam, haboztam, XII
buvokat kerestem:
- Eloszor is mem ismerem
a plebanost. Masodszor meg
NIT irhatnek neki?
Ramnezett az Greg zsivany
elesen es azutan peldabeszed-
del felelte:
- Tudod, tarajos, az egy-
szeri cigany baka azzal a ker-
dessel fordult a kaplarjahoz,
hogy irjon a szileinek helyet-
tie levelet. A kaplar azutan
megkerdezte:
- Mi a csudat irjak nekik?
Csak AIT irja kaplar
uram haromszpr: "Jaj, jaj,
joj." Arrol aztan mindjart
tudni fogjak, hogy jobb volna
nekem most otthon lenni.
No, ennyit eppen megirtam,
de ma Sc tudom, hogy lett-e
valami foganatja?
Mihaly bacsi, a ven zsivany
egyebkent harom kis eszten-
dot szolgalt annak idejeben es
sok jo esetet meselt nekem a
katona-sor felol. Ezek k0zul
valo az is, hogy a huszar egy-
seer itatni akarta a szomjas
lovat, de a paripa visszah6kolt
a dezsa elol.
- Nj az aldojat! Karom-
kodott a huszar. Meg az itato
vedertol is megijed ez a dog.
Eppen olyan, mintha en- a
boros uvegtol ijednek meg.
De talan meg jobban tet-
szett nekem az, ~amit ekkent
meSelt ell:
Mikor mi bevonultunk
annak ideien a
miskolci kaszarnyaba, lido kel-
lett ahhoz, hogy katonat fa-
ragjanak belolunk. Sok volt
velunk a vesz6dseg, pedig hat
hegyi falukba valo buta lege-
nyek mem is volt kozottiink
es mondhatom, hogy kozu-
link egy Sc esett a feje la
gyara. De azert lassan ment
a kikepzes, amig egyszer az
utan olyan meregbe j0tt a
kaplarunk, aki, egyebkent ma
gyon derek ember volt, hogy
kifakadt a $40 belole:
- Ejnye, hogy a menny-
dorgos mennyk6 lapitsa meg
a nyakatok combat. Mifele
tanulatlan ostoba fickok vagy-
tok ii? Hiszen hozzatok ke-
pest egy baromcsorda valosa-
gos - bdlbisottsdg!
Persze mem mindig az ujonc
ban volt a hiba. Jo magam-
max peldaul olyan tudos kap-
larom volt annak idejeben a
kapitanyunk jovoltabol, aki
ICY beszelt az ujoncokhoz:
A baka allasa legyen
olyan, ahogyan ait a terme-
szet kivanja. Azert a labsza-
raknak mem szabad Sc XII
fele, Sc befele g0rbiilni, Sc
allanl, hanem csak
ugy, ahogy AIT a termeszet
kevanja..... De annyit mondok,
hogy egyenesen alljatok am,
akarhogy kevanja is a terme-
szet, inert az 6rmester ur ugy
Az Amerikaban mostansag
bajban lev6 Mihaly
oatyamrol volt egyebkent fel-
jegyezve a miskolci 0t0s0knel
az a kis historic, hogy had
gyakorlat idejen szigoru pa
rancs erkezett minden erred
hez, amit meghirdettek:
- Amerre a gyakorlat van,
oman meg egy timex Sc sza-
bad eltiinnie.
Mem lett volna ez ellen SEM
mi kifogasa Mihaly batyam-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02


az "Old Man River" felett a
vadludak a Gulf-fele suru csa-
patokban ropiltek, egy kis
tiz-tizenket ewes gyerek jelent-
kezett a new orleansi dzsun-
gelben.
Az orleansi dzsungel a va
roshoz k0zel van, a French
Markettol mem kell egy merit
foldnel tovabb menni, hogy
a halaszok vityiloit meg cso-
nakjait, barkit talaGunk A ha-
laszbarkak kepezik a dzsun-
gelt abban a varosban. Min
denki oda tud talalni.
A tarsasag a tuz k0rul tilt S
bizony akkor mar sokan vol
funk, inert a gyapot behor-
dasa utan lehuzodik a deli al
lamok minden hoboja ARA a
videkre. Joval kesobb, kara
csony fele a hobok aztan
Florida fele siettek.
Lehettlnk vagy harmincan
es a tarsasag - Colonel ell
n0klete alatt - felig mar
elazott.
Akik a dzsungel szelen ha-
saltak, azokat egy gyerek meg
szolitotta egyszerre csak AIT
halljuk mi fiatalabbak, akik a
Spotty tamburaja mellett da-
noltunk, hogy egy "crazy"
gyerek j0tt a dzsungelba.
A gyerek Jezust kereste.
Spotty akkor lett figyel-
mes, felugrott es megmagya-
razta, hogy ct hivjak Jezus-
max S kozben elkezdett a gye-
rekkel spanyolul beszelni.
Akkor mar mi is tudtuk,
hogy kit tiszteljink a kis ven-
degben.
Spottynak egy cousinja cit
New Orleansban, S Two-Bits
Mike, Three-Finger Joe meg
en- voltunk is ketszer Spottyval
abban a burdos hazban, ahol
a cousinja lakott egy szinten
mexicoi asszonynal.
Neha, ha Two-Bits Mike a
seven-eleven-jatekot kivalo sze
rencsevel folytatta, vagy ha
nehany napig elmentink a
dockra dolgozni, ki4kiruhazkod
funk S egyszer egy karacsony-
ra remek citrom-sarga cipot
vettunk, sarga rezgombokkal
Spottynak, aki hallatlanul
buszke volt ere a par cip6re.
Akkor witt ell benniinket
elosz0r a cousinhoz, aki ter
meszetesen traktalt -mexicoi
palinkaval benniinket.
Sokat olvastam mar az
orosz vodkarol, az absynthet
magam is kostoltam, de aki a
mexicoi italt meg mem ta-
pasztalta meg, az mem tudja,
hogy mi a gyilkos palinka.
Lehet tizenegy eve, hogy
Bako Janival meg Ful0p Ilo-
naval utoljara kostoltam ait
az italt Tia Juanaban, de mi
kor ragondolok, meg most is
eg a torkom az utolso korty
mexicoi italtol.
A cousinnal nagyobb tarsa-
sag volt, akik szivesen lattak
bennunket, kiil0n0sen mikor
Two-Bits kellemes baritonja-
val elkezdett a Spotty tambu-
raja melle danolni.
Hogy mikepen keriiltunk
masnap vissza a dzsungelba,
ait mem tudom maig sem es
nehany honap mulva
ujra neki indultunk Spottyval,
megfogadtam, hogy a mexicoi
palinkat en- meg nem erin
tenn.
Felesleges volt a fogadko-
zas, mem kinalt benniinket
palinkaval senki, inert a cou-
sin sulyos beteg volt. Azert
uzentek valakivel Spottynak,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-02

(Folytatas a 7-ik olda1on)
The Waterbury Democrat., 1936-07-29

American Negro" from the book by Ina Corrine Brown. Looking back to Africa--Jenne, an important commercial center; and Timbuctu, with It's famed university; and the noted Negroes with their gifts in the arts-wood carving, delicate and intricate work in gold and tiny brass weights, bronze, ivory and iron works were told. Years after the Negroes exile in 1919, 20 of them were brought to America. Tn the second scene-They were seen pick ing cotton on c plantation, and the songs "SWanee River" and Q gpir- itual "Oh, Mary Don't you Weep" were sung. Scene 1Ir-brought about the breakdown of slavery through the work of the abolition ist agitation and tho Civil War. After tho proclamation of emanci- patton in 1863, and December, 1865 when the Amendment to the Con- stitution prohibiting slavery through out the land was finally ratified, could { million people be sure that tkiGH btbbub Whb AVTCVGS CI1b1BGQ from that of things to men. Scene IV.-The Negro starts his Struggle Upward" and we found him going to school. Miss Lyda Hawkins was tho Schooima'afn in that scene. The Negro began to take stock of hIm- self, and with fine leaders like Booker T. Washington, W. F. D. DuBois, the Negro church, and oth- CTS he became known in the various professions, music, drama, poetry, painting and every other field. Ho began to Face the Color Line and though burdened down with lynch. ings, handicaps, getting on educa. ton, getting c job, bad housing and health in the last scene Q group of 1030 college graduates presented Q program on their conmencemen night and the pageant closed with the entire department singing the national Negro anthem, by James Weldon Johnson. Those taking part were Misses Lyda Hawkins, Bertha Harrison, Anna Reddick, Lois Mckinney, Virginia datling, Ruth Jenkins, Viola Jones, Verna drier, Helena Durham, Theodore Hayward, Walter Comes, John Chapman, James Gary, Nathaniel Byrd, George Crowder, others in the departament were Seretha White,
The Waterbury Democrat., 1936-07-29
City's Largest Vacation School Closes
HONG DRAWN OUT
 ACTION SETTLED
$5,OOO Suit Against Con- necticnt Co. Formally
 Withdrawn Today

After being tried in the local com mon pleas court, then being carried to the Connecticut supreme court and then being returned to the Wa terbury tribunal on a writ ot error, involving one of the defendants, the 96,000 damage suit of Celestine Boileau of Woodbury against the Connecticut company and John Williams, the latter of Woodbury, was withdrawn today. The suit was settled without having to 90 to trial once more. The amount of settle- ment was not disclosed.
 The action involved several tech- nical questions when tried in tho local common pleas court. The plaintiff, on July 25th, 1893, had alighted from Q Connecticut com pany bus in front of her home in Woodbury and was waiting for tho operator to return some change to her when she was struck by Q car owned by the defendant, Williams. and operated by Edward Diaova.
 In the common pleas court thv plaintiff was given a $2,000 judgmens against both the Connecticut com pany and Williams. An appeal was taken to the supreme court. The latter court found that there was error in allowing the judgment against the Connecticut company and sent the case back to the cotn- mon pleas court.
 Today the case was settled adn the action was withdrawn 50 the litiga- ton is ended.