Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-12-04
President v Rio de Janeiro.

SoIleIl HVlCdIl, kCoTo Iuu ucny-
stall obyvatele brazilskeho hla
mesta, pronesl pred spo-
lecnym zasedanfm brazilske
poslanecke snemovny a senatu
Rio de Janeiro, rec, ktera by
la prijata s nadsenfm.
Zduraznil, re navSteva Rio
de Janeira jest pTedevsim W.
razem osobnf vile poznati jed
nu z nejvetsfch jiho-americ-
kych republik a mimo to ofici-
eln1 pozdrav r%epublice Sc KITE
rou Spojene Staty udrzuji tolik
desftiletf dobre a pfatelske
styky.
"Dejiny nasfch stykd" rekl,
"jsou nejlepsf odpovedf onem
pesimistGm, kterf Sc posmfvaj1
myslence opravdoveho pTatel-
stv1 mezi narody. Ia nynejsi
svetove situace jest skutecne
povznasejicf, kdyz diva velke
narody ma teto polokouli byly
schopne "a pomoci dobre vile,
rozumneho ovladani a zdrave-
no rozumu provadeti vsechny
sve styky bez srazky nebo kon-
fliktu.
Vast hlavnf starosti, prave
tax jak nasf, jest mir - nebot
vfme, re valka nenic1 jenom
lidske zivoty, ale osobni svobo-
du a demokratickou formu VIA
dy, ktera jest cflem vsech anne
rickych republik. Heslem val
ky jest "necht SLIM vydrzi a
slab1 zemrou." Heslem m1ru
Jest ''necht SLIM pomahaji sla-
bym zfti."
Dale Tekl:
Predlozme d1kaz, ktery MI
re nase polokoule dati svetu,
re mir jest vsude tam, kde ma
rody, malice zabezpecenou
svou svrchovanost, jednajf S
beznymi otazkami S porozume-
MIN dobre vile. Vsichni dobre
vine, re zadne skutecne a tr-
vale prosperity nelze dosfci ma
1cet nasich sousedI, re mezi
narody, jake v nasich witt
Mich stycfch, jest princip wa
JENNIE zavislosti nejvyznamnej
sim.
zadny narod nemnze zfti
pouze pro sebe. Kazdy z mas
poznal velikost neodvislosti.
Ucme Sc poznati velikost zavis-
losti. Hospodarsky poskytuje-
me jeden druhemu CO potrebu-
jeme, intelektualne udrzujeme
rostoucf vymenu kultury, vedy
a mySlen1. Ukazujeme v me-
zinarodnich stycich co zname
jiz davno v soukromych sty-
cfch = re dobfi sousede delaji
vzornou obec.
V tonic uvedomen1 sc dnes
schazfme jake sousede. MIze-
me odlozit nebezpecnou rec
so%uperen1. Muzeme odloziti
prazdne fraze diplomatic
kych triumf16" nebo "chytrych
1stupk1". MGzeme zapomenou
tt vsechny myslenky nadvlady
sobeckych koalicf nebo rovno-
vahy moci. Toto falesne zbozi
nema mista mezi americkymi
sousedy."
President Roosevelt z Rio de
Janeiro vydal Sc dale k jihu, do
Buenos Aires v Argentine.
V Buenos Aires president
Roosevelt uvitan byl S velikym
nadsenlm, jemuz nenf rovno v
Argentine.
Neil odebral Sc ku presi-
dentu republiky Argentinske,
radil Sc Sc sekretaTem statu,
Cordell Hull, ohledne progra-
mu Vnitro konfe-
renee.
President Roosevelt v kon-
gresu FL Americkych republik
konanem v Buenos Aires v Ar
gentine, slavne v 1tery prohla-
sill, re Americke republiky jsou
"rameno ku rameni" prot L.
toku jakemukoliv a zaslibil, re
budou vzdy prot valecnym W.
padum namirenym ma zdolani
soused1, cimz dial vystrahu
"Staremu Svetu, v nemz kata-
strofa hroz1" jinymi, kteri hna-
nj jsou ku valce silenstvim a
hladem pc 1zem1 a kterf by
vypadnouti mohli proti NAM"
Zastupy naslouchajfci presi-
dentove feci, provazeli vyvody
presidentovy s nejvetsim mad
Sen1m.
PfiJet1 presidenta v Buenos
Aires popsano jest jake nejvet-
81 v historic Argentiny a demon