davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01

es LATHAM a multi telen, hogy
hanyan fekudtek hideg, es6s
ejszakakon New Yorkban a
subway-bejaratokban.
Mikor tehat a szamok leta-
gadhatatlan bizonyitekait ir-
tam lie, hogy a magyar prole-
tar sulyos helyzetet feltarjam,
ugyanakkor ra kell mutatnom
azoknak a "honfitarsaknak" az
"6szintesegere", akik minden
magyar bait es nyomorusa-
got ARA hasznalnak fel, hogy
a kivandorolt magyar embert
a szul6haza ellen izgassak.
Elhineti mindenki, hogy ne
KEN Sc esett jol a Palatinus-
ban vacsorazni, mikor a ma
gyar nyomortanyakat megjar-
tam; ahogy szegyenkezve te-
rex meg detroiti lakasomba is,
ha a Clark Park padjain egy-
egy este a hajlektalanokat
megnezem.
A felelotlen es tisztessegte-
len vOrOs uszitas mar kikez-
dett, inert megirtam, hogy
mem temet6 a magyar szul6-
fold es ugy szeretnenek beal-
litani, mintha legalabb is be-
szeg6dtem volna valamelyik
politikai rendszer zsoldjaba.
Ahogy Ok bealltak reges-regen
Moszkva zsoldjaba.
Eek az uszitasok engem
nem fognak megakadalyozni
abban, hogy a magyarok sor-
sat 6szinten feltarjam es mem
fognak ARA birni, hogy a je-
lenlegi magyar kormany elleni
kritika vagy tamadas celjabol
en- MINDEN MAGYARORSZA-
CT TENYT MEGHAMISITSAK
avagy MAGYARORSZAGOT
MINDEN ARON GYALAZZAM.
EFT meghagyom azoknak, akik
exert a szomoru munkaert
penzt kapnak Moszkvat6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01
AMT Mem ERNEK RA ESzREvENNI

Europaban a nemzetek ARA
keszulnek, vagy legalabb a xii
l0nb0z6 kormanyok ARA han
goljak a nemzeteket, hogy
ugorjanak egymas torkara.
orarol orara ujabb, meg
ujabb "nemzetkozi valsagot''
rendeznek, 6riilten fegyverkez-
mex, s mindenki csak azon
igyekszik, hogy keszen legyen,
mikor a szikra valahol kirob-
ban.
Ilyen viszonyok kozt es
ilyen hangulatban termesze-
tesen mem ernek rea eszreven-
nj, hogy mi t0rtenik a vilag
mask oldalan es ha eszre We
SILK, kenytelenek ugy tenni,
hogy mem latjak.
Japan Kinabol nap-nap utan
leszel egy darabot maganak.
Egesz birodalmakat hasitott
XII t0bb reszletben, most pedig
Shanghait keszil megszallni.
AIT gondolhatja ere az OIL
vase magaban, hogy NIT to-
r6djek Europa Kinaval es
Shanghaival, ICY azonban mem
igen lehet a dolog mellett ell
menni.
Mert ugy all a helyzet, hogy
a feher nemzeteknek Kinaban
milliardokra rugo befektetese-
TX vanak, amelyek Japan meg
szallas eseten semmit mem er-
mex. Mem kobozza ell az erte-
keket, csak ait gatoljak meg,
hogy uzletet csinaljanak azok-
kal.
De ha befektetes semmi mem
lenne, akkor is vegtelenul So
kat szamit a kinai piac a feher
emberek szamara es el6bb-
utobb meg fognak azert itk0z-
nj Japannal.
Inkabb el6bb, mint utobb.
Ha az europai helyzet olyan
mem lenne, mint amilyen, ak
kor az 0sszeutk0zes meg lett
volna mar akkor, mikor Japan
Manchuriat felfalta.
Japan vilagbirodalom kivan
lenni, a kereskedelmet olyan
keretek kozt epiti es elmarad-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01

hatatlanul meg fog egyszer
azert a feherekkel utk0zni
S minel nagyobb darabokat
szallhat meg Kinabol, minel
t0bb kinai katonat tud annak
idejen sorozni, ANIMAL nehezebb
lesz megkiizdeni a j0vend6 vi
lagbirodalomm ANIMAL nehe-
zebb lesz a feher embernek ia
pant legyiirni.
Ha viszont EFT ell akarja ke-
rulni, ha veglegesen XII akar
terni a japan politikai es liz
lett hoditas el6l, akkor a feher
ember nadragszijjat sziikebbre
kell huzni azonnal, inert ke-
nyerre megy a kuzdelem most
is, meg inkabb ARA megy
ezentul.
A feher ember mines keszen
ra, hogy a szijjat meghuzza.
Ell kell hat kesziilnie, hogy
meg fog kuzdeni Japannal.
Azert fontos, azert veresen
fontos, hogy mi tortenik most
Azsiaban, hogy mennyit szel
lie maganak Nippon Kinabol:
A feher ember megerdemli
mindazt, ami ennel a leszamo-
lasnal "a var, inert ilyen viszo-
nyok k0zt is ARA keszul, hogy
egymas torkat minel eredme-
nyesebben harapja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01
Napszamos-sors MagYarorszagon

hogy NIT esznek. A valaszok
atlagolasa utan megallapitha-
tom, hogy egy ottagu proletar
csaladnal hetenkent egyszer
kerul egy felkilo hus az asz-
talra.
A taplalkozas legnagyobb
tetelei a kenyer, szalonna es
tel.
Taplalkozasra azert sem jut
elegendo, inert - akarmilyen
furcsa1 hangzik is - az elet-
szinvonal bizonyos tekintetben
ma magasabb, mint ezel6tt
husz evvel. Ruhazatra tobbet
k0ltenek, jobban ruhazkodnak
es termeszetesen a legt0bb he
lyen regen elbucsuztak a ken
dertol, meg a szatvatol.
A varosi proletar alatt leg
inkabb Budapest kuzdo nap
szamosait erthetjuk, inert az
ipar a fovarosra van koncen-
tralva, ami eleg nagy szeren-
csetlenseg, de aminek a maga
okai meg vannak.
Az iparcikkeknek Buda-
pesten es k0zvetlen kornyeken
nyolcszor olyan nagy piaca
van, mint Budapest videket
leszamitva az egesz orszagban.
Tizenhet magyar gyar veze-
to emberet kerdeztem meg,
hogy inert mem allitanak fel
ipartelepeket a videki varosok-
ban es falvakban es t6luk kap-
tam a fenti felvilagositast a
piacra .vonatkoz6lag. Megje-
gyeztek ait is, hogy a szallitas
Magyarorszagon - mint az
egesz Europaban - nagyon
draga es meg az alacsonyabb
videki napszam sem birna Ell
a kesz termeknek a budapest
piacra valo szallitasat, ha ait
a videken allitanak elo. Az
egyik gyar igazgatoja AIT is
hozza tette, hogy telid6ben pl.
az egy Mez0k0vesden negyezer
teljesen tetlen ember van, akik
szivesen dolgoznanak a buda-
pestinel alacsonyabb nap
szamert.
A budapest proletarok ko-
ziil a legszomorubb a sorsa a
rendes munkaval mem biro
napszamose, akik k0zil a leg
tobben epitkezesek korul dol
.goznak. Akik valamelyik gyar-
ban vannak alkalmazva, azok
legalabb allandoan megkeresik
a maguk heti Is esetleg 18
pengojet es ennel ITALIAN husz
SzaZalekkal t0hbet, kereSnek az
elarusitok, a kereskedo sege-
dek es altalaban azok, akik
valamilyen service" iparban
szaktudas nelkiil dolgoznak.
A budapest munkas f0gond-
ia termeszetesen a hazber es
ezen a teren olyan megdob-
bent6 tenyekkel talalkozik az
ember, lakas-zsufoltsagot es
hazber-uzsorat illet6leg, ami
lyen meg Europaban is meglep
bennjinket.
! A proletar keresetenek atlag
egyharmadat viszi el a hazber
es ennek fejeben tisztesseges
lakassal nem birnak. Az "agy-
rajaras" es az alberletek xii
lonb0z6 fajtaja fantasztikus
| valtozatokban zsufolja 0ssze az
I embereket az egeszsegtelen
pincelakasokba es mas emberi
lakasnak mem valo lyukakbs
es zugokba.
A kereset megmarado ket.
harmadreszeb0l kell elelemre
ruhara es olyan szemelyes kia-
dasokra, amelyek nalunk az
Egyesilt Allamokban a nun.
kas keresetenek a husz sza.
| roIkIxk4 x,sc-s1~ -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01

Magyarorszagon az lido es a
munka a legolcsobb, terme-
szetes hat, hogy mines jo dolga
q munkasnak.
A buzatermelesre berendez-
kedett magyar foldmiveles
keptelen tisztesseges napsza-
mot fizetni a munkaert, a ma
gyar ipar pedig mines meg
annyira kiepiilve, hogy a va
rosi proletart becsiiletesen ell
tartsa.
A mestersegnelkili magyar
napszamos atlag egy peng6t
keres naponta. Budapesten ia
Ian clerk a masfel peng6s, SGT
bizonyos szezonokban a ket
peng6s napszamot, de vannak
videkek, ahol egy peng6t sem
keresnek.
Szomoruan sz0gezem lie,
hogy a munkasok kiuzsoraza-
saban vezet a kisgazda. Debre-
centol tizenot kilometernyire
talaltam napszamosokat, akik
napi tizenket orat 80 fillerert
dolgoztak. julius honapban.
Bar allami szuksegmunka
jelenleg aranylag keves van,
itt-ott ait elkerulni mem tud-
jak es bizony talaltam helyet,
ahol utepitesnel a kotor6k
HATVAN fillert kaptak a val
lalkozotol egy napra.
Iparosok harom es fel pen
g6t6l hat peng6ig keresnek ma
ponta, aszerint, hogy videki
vagy budapest cegnel dolgoz-
make es aszerint, hogy melyik
iparban.
A banyaszok legnagyobb re-
sze akkordban dolgozik es
megkeresnek - szerencse dol
ga, mint nalunk - negy pen
g6t6l hat peng6ig naponta.
(Csakhogy a nyaron termesze-
tesen nekik sem volt minden-
napos munkajuk.)
A cseledek fizetese IL pen
g6t6l 1924 pengoig valtakozik
havonta, aszerint, hogy a Csc
led NIT tud dolgozni es hogy
videken vagy a f6varosban
van-e alkalmazasban.
Eek a munkaberek olyan
alacsonyak, hogy meg a letmi-
nimumot sem kepesek a mum
kasnak megadni.
Ezer embert megkerdeztem
otthon, hogy mikeppen tud a
munkas ezekbol a berekb6l
megelni, de feleletet mem tud-
tam kapni meg magatol a
munkastol sem, akit valosag-
gal eletmlvessze tett a nyo-
NOR.
Meg kell jegyeznem, hogy
ezek a nyomorusagos munka-
berek csak az utolso hat ev-
ben tortek lie ennyire, inert
anig az Egyesult Allamokban
prosperitas volt, addig Ma
gyarorszagban sem kellett a
munkasnak koplalni. 1928
1928 kozt a beruhazasok es
epitkezesek kora volt az or
SZagDan eS aDDan az ldODen az
emberek tisztessegesen megel-
tex.
A falusi es kisvarosi mum
kasember kilencvenkilenc eset-
ben a sajat kis portajan lakik,
hazber gondjai tehat nincse-
mex, de annal sulyosabban
nyomjak az adok, amik min
den esetben magasak.
Itt-ott a csaladtagjaik is dol
goznak es ha a sommas mem
is keres atlag hatvan fillernel
t0bbet naponta, megis jelent
az is valamit a csaladban. Es
a legszegenyebb falusi prole-
tar, a legnehezebb sorsban el6
Ynapvar ZSe]lar is bir epv-ket
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01

a magyar prole--I mem enged-
heti meg, hogy keresetenek
8-18 szazalekat eligya, amit
megis megtesznek.
Termeszetesen, mikor a ma
gyar munkas kereseter6l besze-
LINK, ismerniink kell a ma
gyar peng6 vasarlo cricket,
inert csak ugy erthetjuk meg,
hogy mikeppen tud a kereset-
b6l kij0nni es hogy inert keny-
telen nelkiilozni meg akkor is,
ha allandoan van munkaja.
Egg font cukor k0rulbeliil
60 filler, a cukor tehat mem
szerepelhet a magyar proletar
etkezesi listajan.
A kenyer fontjat azonban
"a centert megkapja, egy pen
g6s napszam tehat vasarol f.
5 kilo kenyeret a proletar sza-
mara. Videki napszamosok ter
meszetesen lehetoleg elmennek
aratni es a lisztet, illetve a
buzat termeszetben megkap-
jak.
A husnak fontja 8-12 cent,
a szalonna ara k0riilbelul
ugyanennyi, a zoldseget fill
lerekert adtak a nyaron es pei
daul Salgotarjanban, amely
mem oicso varos, ket filler volt
egy sargadinnye a piacon, mi
kor oft jartam.
A ruhazat - az olcso ruha-
zat annyiba keril - dollarok-
ban es centekben - mint ma
lunk, a cseled tehat egy par
cip6ert a kosztjan es lakasan
Xviii majd egy honapig keny-
telen dolgozni.
Egy banyasz, vagy egy jobb
iparos-seged egy olcso ingert
dolgozik naponta, amilyen in
get nalunk meg lehet venni
egy dollarert, legfeljebb egy
dollar es husz centert.
Budapesten a kulvarosok es
munkasnegyedek vendegl6iben
tobbsz0r ettem olyan ebedet
24-3O fillerert, amiert nalunk
$3.50 centet kell fizetni.
Ha a budapest proletar ke-
res hetenkent 1913 pengot,
abbol elfizet "lakasert", ha
csalados, hat peng6t, hogyha
molten, harom es fel pengot.
Vagy ez utobbi esetben "agy-
ra jarhat" heti ket peng6ert.
Elelemre egy csaladnak
sziiksege van legalabb egy
pengore naponta. Molten en-
Der EFT levaghatja napi hatvan
fillerre.
Ruhazatra keves marad, Or
vossal, betegsegellyel, stb. ell
latjak azok a szocialis alaku-
latok, amelyek Magyarorsza-
gon merhetetlenul jobban XII
vannak fejl6dve, mint NINA
lunk.
De jaj a proletarnak, ha
olyan helyen dolgozik, hogy
villamoson valo utazasra van
sziksege. A villamos, mint al
talaban minden k0zlekedes,
nagyon draga, inert Budapest
mem engedheti meg maganak
ait a lukszust, amt New York,
hogy evente milliokat fizetnek
"a a subwaykra. A viteldijak
IL fillernel kezd6 6dnek es tavol-
sag szerint So fillernel vegz6d-
mex.
Beszeltem egy epitkezesne]
olyan napszamosokkal akik
reggel es este % 6rat gyalo-
golnak a munkaba es a mum
kabol.
Senki ne vagyakozzek ARA,
) hogy Magyarorszagra menjen
munkasnak, inert a dolgoz6
proletarok nehezebb sorsban
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-10-01

Mikor azonban a magyar
napszamos borzaszto sorsat
szaraz Standardization leirtam,
kenytelen vagyok ARA is ra-
mutatni, hogy ezekert bajos
akar a magyar kormanyt, akar
a magyar "urakat", akar a po-
litikat okolni.
A magyar kormany peldaul
az vi ipartorvenyek alapjan a
minimalis munkabereket rem
deletileg megszabja es miutan
otthontartozkodasom alatt is
tobb ilyen rendeletet adott XII
a munkaminiszter, megallapit-
haitian, hogy azokkal a leg
tobb esetben meg vannak ele-
gedve a munkasok. Err6l xii
l0nben kesobb fogok irni, mi
kor Magyarorszag szocialis tor
venyeit es intezkedeseit is
mertetem.
A magyar gazda keptelen
nagyobb napszamot fizetni,
mig buzajaval versenyeznie
kell a vilagpiacon, inert az
utolso tiz evben meg ilyen
napszamok mellett is eladoso-
] dott a magyar fold.
A magyar gyaripar a csc
csemokorat eli es az europai
vamhaboruk kovetkezteben tel
jesen a magyar piacra van
Szorulva.
Ketsegtelen, hogy a karte-
lekbe t0morult iparvallalatok
bizonyos esetekben fosztogat-
jak a magyar munkast es a
magyar fogyasztot, de nagy
altalanossagban sokkal ma
gyobb napszamot a jelenlegi
elszigeteltseg mellett mem tud-
nanak fizetni.
A magyar proletar meglehe-
tosen ismeri a helyzetet es
meg is lenne nyugodva, ha a
szocialis es kereseti adot le-
vennek a vanarol. Mert kere-
setenek majdnem hat szaza-
lekat elviszik a kUl0nb0zo
adokba.
Minthogy a magyar nagy-
birtok es> "a magyar gyaripar,
a progressziv adorendszer da-
cara, kibujik nagyreszt az ado
zas terheb6l, a magyar kor-
many ezen a teren segithetne
a magyar munkason.
A teXtil-kartel bizonyara
sokkal konnyebben elbirna vi
selni ait az adot, amt mum
kasatol hetenkent "kereseti
ado" cimen levonnak es a tar
sadalmi biztositasok terhet is
ra lehetne ITALIAN haritani a
munka- -adora.
! Meg csak ait akarom meg
jegyezni, hogy mikor a ma
gyar munkas nagyon nehez
sorsat leirom, ugyanezt allit-
hatom peldaul a francia mum
kas sorsarol.
Parisban el6 angol es anne
riaki ujsagirokkal futtaban a
francia napszamos sorsat is
megneztem, azok ebedjebe is
belek6stoltam es bizony Paris
ban sem jobb a dolga a prole-
tarnak, mint Magyarorszagon.
A budapest Rakovszky park
vilaghiru modern lakasain XII
viii az vi parisi kertvarosokat
is megneztem, de megneztem
azokat a nyomortanyakat is,
amelyek oft huz6dnak meg a
francia f6varos kiiltelkein Is
a nyomor azokban is eppen
olyan, mint a budapestiekben.
LATHAM razziat, mikor a tt
sza Kalman teren 0sszefogdos-
tax azokat, akiknek Buda-
pesten mines hajlekuk es lat
tam a hajlektalan franciak to-
megeit, akik egy ESQ el6l a
Evening star., 1936-03-22

Longs had not been at the family dinner at
Simpsons the night before, Michael felt she
would like to know what had been settled
there He found the Laurels, where the Longs
lived, to be large house with a good-szed
garden Patricia was waiting in the sitting
room.
1T was nice of you to let me come today
Michael said. as she rose to greet him.
''On the contrary, it was nice of you to
come! Won't you sit DOWN." .
Thanks. Patricia, I'm frightfully sorry
you're not coming on this trip"
$50 am l."
Couldn't you possibly persuade your
father to let your OF course, we should have
to leave you parked in hotel in Cape Town
while we went into the Desert. We couldn't
let you take any risk -but we should have
fun on.the boat going out"
"I'm afraid it's impossible, Michael.
Father would never let me go. But tell me,
she hurried on, lis Sandy McDiamid going,
and what have you and the Bennetts decidedF
when Sandy turned up at our dinner last
night" Michael answered, ''he said he'd been
in taxi smash-up and had lost the knob
kerrie He didn't say much else while the
Bennetts were there except to tell us that ne IS
sailing for Africa on the 29th - that is, two
days later than the Union Castle boat on
which am sailing with my two half
But Sandy is taking the italian Line from
Marseilles, so he will be in Cape Town day
before U.s. After my half-brothers had LETT ne
became more confidential and as we were leav-
ing he asked me to lunch with him today.
Go on" urged Patricia. you're getting
me all excited -"
1T seems that he had had the idea of look
ing up all the people to whom old John lett
his money in the hope of getting some intor-
nation out of them He got Roger Philbeach
tomeet him by appointment. Philbeach sug-
Evening star., 1936-03-22
THE STORY so FAR

NEVEN relatives of the late John Thomas
- Long listened in amazement to the
reading of his will For malicious old
John had left his considerable fortune to
friends - and former mistresses. To his re-
lations he left only letter and three strange
objects: necklace of mumrnified monkey
skulls; lavishly carved knobkerrie, and
leopard-skin kaross.
Its a disgrace" stormed his brother
Henry The others. Henry's step-daughter,
Patricia; Gertrude Kane Swift, his sister; her
son Michael; and Ernest and George Bennett.
also her sons by former marriage - made
no comment. They were too stunned. Only
Sandy McDiamid, nephew from South
Africa, could see any humor in the situation.
Then the lawyer read the letter wherein
John Long revealed the source of his wealth -
a valley of diamonds deep in the heart of
the Kalahari Desert The necklace, knob
kerrie and leopard-skin were symbols by
which those who dared undertake the venture
might find the guides who had accompanied
John Long on his perilous journey. AT the
lawyers suggestion, lots were drawn for the
symbols. The leopard-skin fell to Gertrude
kane-Swift the knobkerrie to Sandy; the
necklace to Patricia
All we're now determined to seek the vast
wealth of that hidden valley. Henry, alone.
out of pique or avarice. pretended to an in
difference he did not feel.
After agreeing to meet the Others at seven
thirty that night. Sandy got in touch with one
of the beneficiaries of his Uncle's will,
Roger Philbeach. As they rode in taxi
through the Outer Circle of Regents Park, he
showed the knobkerrie to Philbeach and asked
him if he had ever seen it before.
The next moment Sandy felt as though the
whole of ST. Paul's had suddenly crashed on
his head. He pitched forward to the floor of
the taxi When he regained consciousness
few moments later. both Philbeach and the
knobkerrie had disappeared.
Evening star., 1936-03-22
PART II

" the afternoon following the
reading of John Thomas Longs
will, Michael went down to Sur
biton to see Patricia Long. AS the
The Washington times., 1936-03-09
New Parachute

OGDEN, Utah. GN.S).-For
estry officials here predicted wide
spread use of a new type of para
chute in getting men to forest
fires quickly during the coming
season. The new parachute, de-
vised by T. V. Pearson Of tn e
United States forest service, opens
almost inStantaneouSly and will
make possible the landing of from
one to six men at the desired
place from an airplane flying
overhead,
The Washington times., 1936-03-09
Stonehaven Quits Post

LONDON. Lord Stonehaven,
who has been chairman Of the Con-
servative party since 1881 and has
brought it through two successful
general elections, has resigned.
Prime Minister Stanley Baldwin,
leader of the party, accepted the
resignation and later it was an
nounced that Douglas Hacking,
undersecretary for the dominions,
had been appointed the new chair
man.
The Washington times., 1936-03-09

bin a wool and rayon mixture or
in a linen thread.
Pattern 1166 comes to you with
detailed directions for making
the set shown; illustrations of it
and of all stitches used; material
requirements.
Send 10 cents in stamps or
coin (coin preferred) for this pat
tern to The Washington Times.
Needlecraft Dept, 80 Eighth Ave
nue., New York, N. Y. Write
plainly PATTERN NUMBER,
your NAME AND ADDRESS.
The Washington times., 1936-03-09

Crochet this winning pair-the
beret a universally becoming
style with openwork "sunburst"
stripes in a simple rib stitch
forming the popular crown ef-
feet. (Wire is used at the edge of
the beret for stiffening) The
bags in a rib and plain stitch.
topped by padded rolls. Both
hat and bag are so easy to
crochet, and doubly mart if
made in white or colored guimpe,
The Daily Alaska empire., 1936-02-05
UNEMPLOYED BEING KEPT
 FROM CALF,
Adjoining States Move in Retaliation -Sheriffs
 Refuse to Act

LOS ANGELES, Cal, Feb 5.-De- spite pro spectiye retaliation by neighboring states, California police are tightening the blockade against migratory unemployed along the states borders.
 Arizona officials immediately moved to guard against any at tempt to send indigent transients into their territory. The Jackson County court of Oregon met to con- slider similar action.
 In two of eleven counties where 136 Los Angeles patrolmen arc de- tailed to hold 100-mile line against destitute travellers, the Foreign Le- zion has metIwith non-cooperative attitude from officials.
 Sheriff c. Sharp of Modoc County refused to deputize officers, which is necessary if they are to carry on their duties.
 Sheriff Emmett L. Lacy of San Bernardino County also refused.
The Daily Alaska empire., 1936-02-05
National Guard Acts to Break
 General Strike
City of l7,000 Paralyzed labor Conciliator
 Calls Conference

PEKIN, H., Feb. 5.-Five com- panies of National Guardsmen have been mobilized in nearby Peoria as Federal authorities joined in at- tempts of Illinois officials to end the distillery plant dispute that pre- cipitated a general strike yesterday, virtually paralyzing the city with a 17000 population.
 All but a few stores planned to remain closed today. J. E. O'Connor, Federal Labor Conciliator, and Di- rector Martin Durkin of the State Labor Department, called confer ence at Peoria with strike leaders from the American Distillery Plant
The Daily Alaska empire., 1936-02-05
FIGHT IS ON

WASHINGTON, Feb. 5. = The Liberal and Conservative wings of the Republican Party plunged to- ward showdown fight today after senator Borah's announcement that he has formally entered the Presidential struggle.
 Senator Borah h's announcement that he will campaign for dele gates in Ohio foreshadowed a wide open race for the nomination and served as challenge to other Re- publican possibilities.
 Party leaders, whom Senator Borah has battled, and politicians in general, began speculating whether other candidates would contest with Senator Borah for Ohio's 52 delegates or would let him fight against the favorite sor entry
The Daily Alaska empire., 1936-02-05
SWITZERLAND
 H|TLERITE IS
 ASSASSINATED
Militant Ma zi Physicist Meets Death at Hand
 of Medical Student

DAVOS, Switzerland, Feb. 5.-Wil- helm Gustloff, 40, militant Nazi Ger man physicist, who was attached to the observatory here, was assassinat- ed last night by medical student who said he was David Frankfurther, Jugoslav from Berne.
 The student said he wanted 10 strike a blow at the Hitler regime. He escaped from Gustloff's apart ment by waving pistol at the gath ering crowd, but later telephoned the police and surrendered.
 The Swiss Socialists had repeated ly demanded Gustloff's expulsion because he was organizing Germans to support Hitler, but the Swiss gov ernment ruled he was within the law.
The Daily Alaska empire., 1936-02-05

entered no votes for today's stand ing of 162,875.
 Linda Furuness rose overnight from 67,O00 to 102,050, to take twelfth position, and was one of the features of today's tabulation
 Complete standings of the 30 contestants appear daily in The Daily Alaska Empire, sponsor of the trips to Mexico, in cooperation with all leading Juneau and Doug las merchants.