YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-10-02

Guverner Landon, repubEkansky kanddat prezi-
ientstvo NAL sobotu Milwaukee, Wis. socianom
poisten ktore skrtzoval zakon vyneseny erasim kon
sresom, nazvdc no nepraktickym, marnivym hlupym.
.ento zakon, ktoreho podrobnosach svojho casu
psal jeho nedostaky poukaza je ME tax zy, ako
Landon predstavil ME je ami tax dobry akym by
rnoho NAL by. Landon vrd, re zakon povedie vladu
velkej marnivost ze premarn vSetky rezervy ktore
naskada robotnctvo zamestnavatea ze vyplacane
penze podpor zostane len prazdna pokladnica Ko vie
neco socianom poistenf Europe toho Landon sratl
HAS Lebo vsetky sociane zakony Europe stoa
vach dosa zadna europska vada tie rezervy nerozmar
nla ale ich pouzivaju vyucne urcene ciele We'd do
eavad Amerke tax boo, 81 Puda ktori mohli
skadali rezervu podobe bankovych vkadov podobe
ine aby mali coho brat pade potreby n1dze, keby
ME bankovych inych krachov bci by til uzva
preto ziadao postenie zvobytia vladou Landonov
argument tedy neobstoi ami pred mysacim Amerkanom
Lndon manifesto vybudovana rezervy, chce fnancovat
socalne poistene daniami roka rok yyberanymi
hned' vypacanymi - edy ako to my poveme: ruky do
us On nechce rezervu, aby sa malo coho vyplacat
zych casoch pocas deprese tedy prave vtedy ked
treba navaesia ked je pritok dani najmens
nuje financovanim zdravym rozumom utvorenie re-
zervy neporebnym, nemudrym. Tym zaroven zavrati
Hoovera ktory este ako taomnik Department. obchodu
pod Cooidgeom Dol odporucal rezervy financovanie
podpor nddzovych prac zlych casoch. Vobec Landon
moze myset dobre svojim navrhom, ale ten navrh
enact mic insie, ako okyptenie socialneho postena.
Landon reeni uprmne dost' liberane. Ludia maui
dojem ze e prateom chudoby sobody. Lenze taky
nema by odpor1cat okyptene, ale rozsrenie eraseho
socaneho zakona ME zmensene ale zvacsenie zasena
zivobytia.
Terasi zakon postaral len poistenie pro
a nezamestnanost mrzakov. Landon by NAL odpori-
cat al poistene prot chorobe, ktora e ednou najvac
sich pohrom priemerneho coveka. Robotnik maly OBJ
chodnik farmar remeselnk maly radnk potrebuje take
postene pro nemoci kore by no osobodo cd zotroce-
MIA lekarmi nemocncam Len 81 predstavme polozenie
premerneho cloveka ked must ist operacu Operaca
stoi niekoko sto doarov nemocnca tez aspon stovku
strata zamestnana, to jest place. dase stovky Ked Wy
jde nemocnce, covek nemoze it hned do roboty ale
mus zoavovat co ez stoJi penaze konecne ked je uz
dost zdravy hlasi o pracu najde svoom mieste
ineho cloveka jemu povedia "Hl ada 81 pracu nde'
Wine do polozena takehoto cloveka uzname, re e
zdfale. No pripustme dostane pracu Zaraba
jdc 40c hodinu do tyzdna 40 hodin je to len
SIG; soc hodnu urob to do yzdna len $40 po
hodnu len $24 Co covek takej place platit'
ekarovi nemocnic, ked to sotva dost edo bytne
a odev pre- vaesu rodinu? tax chodia ucy lekara
cd nemocnce, cd lekarnika "a roxy roxy Clovek ma
ednu chorobu rob pla pat sest rokov, kym konecne
vseky 1cty vyplat nejednemu robotnkoW prihodi,
Re e este dzen jednu operacu uz must mat aebo
niekto jeho rodiny operaciu duh Taxa rodina naoza
je len orokom ekara nemocnice Taky zvot e smutny
nevesey.
Preeo by Amerike postenie proti takemutp nestasu
nebolo mozn@, ked je NONE chudobnej Europe?
Preco tn must patt' chudobny clovek parmintov ma
vstevu ekara svo celodenny zarobok podnov zarobok
dodatoene lick? Preeo by tu nemohly byt take ne
mocenske pokladnce" axe maju Europe uz Wac ako
svrtstorocia osvedciy vyborne? Met zadnej prici
n.y. Je len ta re 81 tn robonctvo nevie pomoct Tu MET
robotnckych remeselnckych atp. nemocnic lekarov
nator ktorych robotnckymi atp organizaciam zamest
navani ekari osetrovatelky ekarnici vracajd nazad
zdrave ich clenom bez oho ably potom cenovia oroc
ma lekara a nemocncu roxy, kym dhov vymocu.
Ia take nieco by NAL Landon recnt, potom by voica
vacsou doverou ma neho hladeli take nieco by
maly robonicke unie pracova ba samy by mohly take
ustavy zakadat' vydrziaya potom by neboy porebne
zadne agitace, zadne miony vabenie robotnkov do
uni. Lebo by robotnici vdei ch dobrodene. Vide BY
ze sa starajd ich lepse zvobye presvedcii by
tom sebe.