Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-30

-
Mohu Vas ujistiti, re pomery
u mas jsou velmi uspokojive a
vedenf naseho statu jest We We
lice spolehlivych rukou. Zd1-
raznuji zejmena demokratic-
ky Ouch Ceskoslovenska, ktery
Sc projevuje pri kazde prflezi-
tosti a ma kazdem mfste, a KITE
ry tax konstrastuje s nedemo-
kratickym prostredim nasich
sousedG, ovladanych diktatory.
Mann DOZEN, re nase repu-
blika jest vyvolena zastavati
vyssf poslan1 We svetovem spo-
lecenstv1 = poslanf strazce de-
mokracie We Strednf Europe.
Ceskoslovenska zahranicni po-
litika byla jejfmi zakladateli
Masarykem a Benesem zaloze-
ma ma modernf konstrukci de-
mokratickeho myslenf, smeru-
jfcfho k vybudovani logicke-
no, politickeho a organickeho
hospodarskeho systemu We
StTedn1 Europe, spocivajiciho
ma politicke rovnopravnosti a
hospodaTske vzajemnosti. Ten
to stTedoevropsky system Sc
pokousfme logicky umistiti v
move organisovane Europe. a.
bychom tim zajistili nasi syeto-
YOU posici.
Nase zahranieni politika by
la vzdy politikou mfru a mezi-
narodnf spoluprace. Nikdo
snad re svetovych statnik1 ne
vynalozil tolik 1silf ma vybudo-
vanf Spolecnosti NarodG, jake
mas nynejsf president DR.. Be
mes. Jeho prace ma organise
vanf svetoveho m1ru v ramci
Svazu dosla hlubokeho mezi-
narodn1ho uznan1.
To ovsem neznamena, re v
zaklade pacifisticka konstruk-
ce naseho statu vytvorila z mas
narod slabochG. Nasi vGdcove
Sc postarali, ably nase vlast by
la zajistena proti jakymkoliv
otfesum z venku. Byla vybu-
dovana silna dobTe vyzbrojena
armada S pevnym narodnost-
MIN citenfni, ktera, s husitskou
tradic1, jest pfipravena haiti
svobodu a neodvislost naSeho
naroda.
Rec p. Ing. j. Kabelace pfi-
jata byla posluchaci S oprav-
DOWN nadsenim, stejne jake
jeho sdelen1, re Csl. Republika
Sc rozhodla zr1diti v Baltimore
sve konsulatnf zastoupeni a re
jeho r1zenfm poveren byl mas
znamy krajan a narodni pra-
covn1k, p. Vaclav Primus.
DalS1m c1slem programu by
10 tanecn1 a hudebn1 duetto
pTednesene 81. A. Kasparovou
a Janem Kasparem, NIL, ktere
Sc rovnez lfbily. jake dalsi byl
pfedstaven mayor mesta Balti-
more p. Howard w. Jackson.
V delsf sve reci ocenil zasluhy
budovatel6 csl. r~epubliky a
vyznam obcan6 csl. pGvodu
pro Spojene Staty. Mnoheho z
posluchac1 jiste behem reci cti-
hodneho p. mayora bezdeky
napadlo, re snad neni to pouha
lichotka je-li nase zdejsf kra-
janska kolonie prohlasena "a
vykvet obcanstva vezme-li Sc v
1vahu HAS uTednlho censu
zdejSfho, ktery nam die jeho
SLOW dava pouze neco malo
pres diva tisfce krajan1 naroze-
nych v Ceskoslovensku a kol
ctyTi tisic narozenych zde. Nez
necht jest tomu jakkoliv, IDA
Sc re sfla lezfcf v organisaci
mluvi nejd6razneji. Nezalezf
ma poctu, ale ma jakosti.
Uvftan hlucnym potleskem
promluvil Ike shromazdenf vnd-
ce osady sv. Vaclava, dust. pan
faraT Martin Oktavec. Oprav-
dove procftena jeho slova vry-
la Sc hluboko do srdce vsech
pr1tomnych, rovnez tax i slova
jeho k mladezi, ably hrda byla
ma svGj p1vod a zachovala YER
ne dedictvi svych otc1. Koncil
svoji rec pfanfm zdaru stare
rodne vlasti a prohlasil, re do
kud budou v Ceskoslovensku
svornf, spravedlivf a budou Sc
milovat, dotud nenl treba miti
obav o stastnou budoucnost
stare otciny.
!, Jake Tecn1k "a bratry Slo-
vaky, kterf Sc opravdu We veil
KEN poctu z1castnili dnesni O.
slavy, promluvil p. Stefan Cine.
70. Jeho rec byla skutecnou
! feci bratra, prolnuta vyrazy
bratrske lasky, jez nasla sr.
: decnou ozvenu v srdcich vsecI