Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-25
VHdce faSistn We SPANIEL

A ~
osob, jeste drive neil mes
to Rodna bylo povstalci vzato
Mezi popravenymi byl znacnJ
pocet knez1 a mnich1.
Americke veivyslanectvi '
Madridu hlas1 statnfmu depart
mentu, re americky kfiznfk
Quincy V Alicante nalodf asi SO
americkych obcand, kteff opu.
still Madrid. Vyslanectvi pre-
stale byti V utery asylem anne
rickych uprchl1kG.
Diplomatict1 zastupci 13 sta
til odm1tli vyzvu spanelske Via
dy navratiti Sc do Madridu.
Ma porade, ktere Sc z1castnil
take velvyslanec Spojenych
Stat1 Claude c.. Bowers, ktera
konana byla V prozatimnim
argentinskem vyslanectvi, Sc
podilelo take Ceskoslovensko.
K rozhodnut1 doslo kdyz diplo-
matdm dosly pokyny jejich
vlad.
z Lisabonu Sc oznamu.je, re
portugalsky premier Salazar
nafidil zorganisovani fasisti-
cke armady Poole nacistickeho
vzoru. Je to patrne opatren1
pro pTlpad vypuknut1 move ma
moTni ci vojenske vzpouyr.
Ma smrt odhodlani fasiststi
vojaci = zbytek z 1900 osob,
kter6 byly oblezeny v Alcaza-
ru skoro diva mes1ce - kladli
posIedn1 odpor We sklepich
de.jinn6 pevnosti, vzdor desn6-
mu vybuchu; ktery il rozvratil,
a zuTivemu 1toku vladnfch
milicn1kG, kteT1 obhajce napa-
dli lined pc explosi.
Vybuch byl privozen vladni-
mi inzenyry, kteFf polozili vel
Ike naboje TINT do ctyr tunelG,
ktere byly pod pevnost navrta-
ny.
Rachot ohromneho vybuchu,
ktery rozvratil Alcazar, byl sly
Sen V pTedmestf Madridu a O.
kolf ma 80 mil daleko. Kazde O.
kno V Toledo, jehoz vsichni o.
byvatel6 byli vyklizeni, bylo
rozbito, a ohromny sloup pla-
menu a koure vyslehl k obloze.
Hlavni vez pevnosti byla vyho-
zena vysoko do povetT1, a vetsf
cast jej1ho prGcelf byla prone
n6na ma kouT1ci sc trosky.
Potfze Spanelske vlady byly
jeste vice zvyseny, pozadav-
KEN income skupiny komunistG
a syndikalistG, ably We Spaniel
sku bylo nastoleno uplne rude
diktatorstv1, upravene Poole
vzoru V sovetskem Rusku.
Syndikaliste, kteTi nebyli "a
hrnuti do koalice levych stran,
premier Caballero nedav-
no sestavil novou vladu, poza-
dovali mimo jineho, ably vsich-
nj fysicky schopn1 muzi V 1ze-
mi ovladanem marxisty, byli
odvedeni k vojsku do boje pro-
ii faSistGm. Dosavadn1 vstu-
povani do vladnf milice je do
brovolne.
Dale pozadujf, ably byl dosa-
zen system sovetd, ktery by
vladl zemi, a dial delnictvu pf1-
my pod1l ma sprave verejnych
vecf; ably banky, zeleznice, a
pozGstale c1rkevni majetky by
ly znarodneny; ably Sc milici
dostalo p%ravomoci, udrzovati
verejny pofadek; ably soudy
byly zreorganisovany, a vsecky
druhy domaciho zadluzenf zru
seny, tax ably Sc lidu dostalo
"noveho zacatku, bez priteze
burzoistskych zavazk1."
Velenf povstalecke armady
Algeciras oznamilo, Re cele
valecne lod'stvo socialisticko-
komunisticke vlady spanelske
je pTipraveno k vzdanf Sc naci-
onalistum. Rebelove tvrdf, re
nejvetsf bitevnice Jaime Pri-
nero odplula z namorni "a
kladny v Malaze k Nellie We
Spanelskem Maroku, kde je
pffstav lodstva povstalcG, ably
Sc posadka vzdala rebelnm.
Britska bitevnice Queen Eli
zabeth a destroyer Anthony
dostaly nahle rozkaz k odplutf
do Malay pc zpravach, re V
Malaze doslo jiz k poulicnim
boj1m mezi vladimir trupami,
ktere toto mesto drzi pro ma
vladu, a re je mnoho
zabitych a poranenych.
- Miliony NemcG We start
cd % do As rok1 nosf, jak zpra
va Z Berlfna df, V kapse tajny
rozkaz fkoucf jim presne kdy
a kde mali Sc hlasiti, kdyby
valka vypukla.