Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-16

nyn1 ODJ0Vlly VolK0 SmocKy Vi
XII, ktere napadaj1 kolchozn1
hospodarstv1. Ma jednom z ko-
lektivnich hospodaTstv1 vlci "a
davili jiz Is kusG dobytka. Ia
Ike z jinych kraft dochazej1 w
zpravy O Tadenf hladovych
smecek Wiki.
V Polsku v okresu Slonin-
sk6m ma Vilensku objevili Sc v
znacn6m poctu vlci, kteT1 ma
padajf dobytek ma pastvinach
n1ze polozenych.
- Vseobecna VIVA ku "ho-
spodarskemu odzbrojen1" =
jak to nazyva premier Fran
Gle, Leon Blum = svolane nynl
do zenevy, Dude asi hlavn1m
pTedmetem rokovan1 ma pora-
dach Ligy narod6.
neutrality-suspicious. vybor
shromazden1, jak bylo ozname
no, zahajil debatu o ekonomic-
kych problemech Evropy, a ne
kolik Tecn1kd pry Sc vyslov1
pro rychl6 a dplne zruseni
vsech pfehrad obchodovan1,
maine eel. V obezn1ku Ligy Sc
zaznamenava hospodarske 20
taveni, Sc znacnym umensenlm
nezamestnanosti.
" severosvedskych no
rach byl letos nalezen hromad-
nv hrob ma m1ste, kde V lednu
roku 1719 bylo pohTbeno 600
sv6dskych vojakG, ktef1 zmrzli
horach "a krute zimy. Tento
nalez pTipom1na dsek re sved-
skJch d6jin, kdy zbytek sved-
ske armady, patriot k znamym
iezdcdm hrdinskeho svedske-
no kraIe Karla XII, jimz velel
hrab6 Karel Gustav Armfelt
ma 1stupu r. 1719 z Norska DO
Bv6dska pres odlehle horske
kraje Jemtlandu, byl stizen
straslivou bourf a krutymi MIRA
zy. Vojaci byli jiz vyslleni
prestaIymi 1trapami pochodu
a n6kolik tisfc jich zmrzlo. Jen
nepatrny zbytek dostihl male
horske v1sky Hanoi, ale nohy i
paze Jim dpln6 omrzly a 600 z
mich zahynuIo hroznou smrtl
- zmrznut1m. Byli pax pohr-
benz V hromadnem hrobe. Ar
madnf lekaT, ktery tuto hr6zu
pTezil, napsal pax We sve zpra-
We, re proved tolik operaci, re
n6kolik sudd bvlo naplneno cd
natymi ddy. V historic sved-
sk6 armady byla tato tragedie
vzdy znama, ale hrob, kde byli
mrtvf vojaci pohrbeni, byl OBJ
.jeven teprve nyn1. V hrobe by
ly nalezeny kosti, pfilbice,
zbytky uniforem a j. Ma hro-
be Dude nyn1 vztycen prosty
pomn1k, ably pripom1nal nej-
smutnejs1 udalost V dejinach
sv6dske armady.
= Italie dala rozkazy ku
praci ma pTfpravach k NONE
valce a zaroven naf1dila zafl-
zenf novych letist. Ma byti Wy
budovano nekolik novych valec
nych plavidel o n6kolika tu-
mach snosnosti a namofnictvo
ma byti zvyseno ma 10000 mu-
III. Ma nova letiste a pozemn1
prace povoluje Sc 100000, 900
lir. Pracovn1 doba pro delhi
ky V tovarnach ma valecny ma
terial Sc zvysuje re 40 ma 60
hodin tydne.
Zaroven Dude zorganisova-
no novych 80 batalionu milice
v cernych kosilfch a zorganiso-
vana kolonialnf armada. Tyto
vsechny plany byly schvaleny
premierem Mussolinim V mini
sterske rad6. Dele Sc tax S O.
hledem ma dnesn1 vaznou stu
aci a ma nebezpec1, hrozlc1 cd
ruskeho bolsevismu.
Pc ministersk6 porade byla
vydana 1Tedn1 zprava, V n1z Sc
pravi, re vlada kontroluje L.
200 pr6myslovych podnik6,
jez mohou vyrabeti valecne po-
tTeby pro pozemnf armada, ma
moFnictvo i letectvo.
Hrabe Galeazzo Ciano, ital-
sky ministr zahranic1 a zet pre-
miera Mussoliniho, V nejbliz-
Sfch dnech zajede ma navstevu
ffsskeho kancleTe Hitlera v
Berlfne, ably S MIN porokoval o
nemecko-italske alianci. Pc tie
hrabe Ciano ma zajeti do V1d-
ne, kde Dude porada statG rim
skeho paktu, t. j. Italie, Rakou-
ska a Madarska. z V1dne po-
jede do Budapest k jednan1 O
politickych a hospodafskych
otazkach Podunaj1.
NK Ioo.-I