Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-11-20
Skoly pro dospsle phi WPA wy.
chovavajici inteligentnf
obcany.

osob chodl pravidelne do kur-
sG poradanych ma zaklade
nouzove vzd6lavacfho progra-
mu WPA. Mnozf z Mich jsou
v cizine rozenf muzi a zeny,
|jimz Sc pomaha pri zadostech
"a obcansky list; 100000 jich
je zapsano d okursG, We KITE
rych Sc vyucuje r1znym povo-
lanfm a asi stejny pocet navste
vuje trfdy, v nichz Sc vyucuje
cast a psat. Nejvetsf skupina
= skoro 100000 osob - studu
je pax pravidelne skolnf pred
mety We vseobecnych vzdela-
vac1ch kursech.
Observation-Disclosures program
byl zahajen pred trent lety a
jeho 1celem bylo a jest - jed
max poskytnouti zamestnanf ne
zamestnanym ucitel1m, jednak
DAFT pf1lezitost k prospesnemu
zuzitkovanf volneho casu tech,
ktere deprese zbavila zamest-
mani. Program ten vzbudil tax
velky zajem We verejnosti, re
je nynf provaden We 48 statech
Ma programu PRAGUE 41.OOO
uciteld, kteTf jsou placeni fede-
ralnf vladou a spolupracujf S
m1stnfmi skoln1mi 1Tady.
V cizine rozenf obyvatele
Spojenych Stat1 tvoTf velkou
cast zapsanych dospelych. V
m1stech, kde existuji skolnf u
Tady nepostaraly Sc O to, ably
pristehovalci mohli dokonciti
sve vzdelanf, zffdila WPA ma
vseobecnou zadost zvlastnf kur
sy. Jsou zpravidla rozdeleny
ma ctyri kategorie:
l. Kursy, v nichz Sc vyucu-
je c1st a psat anglicky.
2. Naturalisacnl kursy, v
nichz Sc v cizine rozenym oby-
vateldm dostava potTebne pff-
pravy pr oobcanstvf. Vyucova-
nj rovnez smeTuje k tomu, ably
cizinci lepe porozumeli 1stave
Spojenych StatG, jakoz i zTize-
nj federaln1mu, statn1mu i
mlstn1mu.
3. Kursy pro obcanskou W.
chovu, v nichz move naturalist
van1 obcane pokracuj1 We stu
ditch O americke Wade a SVEN
vztahu k nj. Zvlastnf oblibe u
dospelych teto skupine test
Sc kursy americkych dejin, OBJ
canskych nauk, narodohospo-
dafstv1 a literatury.
4. OtevTena fora, ktera jsou
pr1stupna kazdemu a slouzf de
batam o beznych problemech.
Tenn, kdoz teprve nedavno "a
ujali sva mfsta mezi obeany te-
to zeme, skyta Sc zde prilezi-
tost studovati vefejne profile
my a utvareti 81 vlastn1 mfnenf
o techto otazkach. V pTitom-
ne dobe je 1000 takovychto
for v zemi a jejich pocet stale
stoupa.
Zajem veTejnosti O moznost
vzdelanf, jez byla otevTena
Observation-Disclosures progra-
mem, byl daleko vetsf, nez Sc
ocekavalo. Bezplatne vecerni
kursy existuj1 v teto zemi jiz
padesat let, ale nebylo v Mich
nikdy Zapsano tolik lid, jakO
v kursfch WPA. Tuto okolnost
nelze vsak pripsati jedine to-
mu, re mnoz1 nezamestnan1
chteli zuzitkovati sveho volne-
no casu k sebevzdelanf, nebot
skoro polovina dospelych stu
dentd We mnohych z techto
skol je behem dine zamestnano
Zodpovedn1 cinitele jsou to-
no m1nen1, re neobycejnou O.
bl1benost techto nouzovych
kursG mono pricftati tomu, re
jsou organisovany a T1zeny zpG
sobem mnohem n~eformalnej-
Sim, neil tomu je u starych
vecernfch skol. STUDENT nedo-
stavajf znamky a nejsou podro
bovani zkouskam. Oni sami
rozhodujf O tom, CO vlastne
chtej1 studovati, a kursy jsou
zfizovany jedine tehdy, kdyz
Sc O to vseobecne pozada. Stu
denti mali rovnez velky podfl
ma zpGsobu, kterym jsou kursy
rfzeny, a ucitele vypracovavajf
vyucovac1 program v souhlase
s potrebami a pran1m muz1 a
zen, ktere studujf.
Ami O standardisovanf typn
kursu, ami 9 obmezovan1 roz-
sahu vyucovanf nebylo nikdy
pokouseno. We skolach WPA
vyucuje Sc 700 rdznych pred
metG. Ami ucitele nejsou nijak
standardisovani. Mnozf z Mich
V6nOvali sc drive rnGZnVch pro-