Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-11-13
Fasisticke hordy prorazi-

ly v SObOtu pOSlednl Obranne
posice vladn1ho vojska ma okra
il hlavniho mesta a vstoupily
jiz do Madridu. Tam dochazi
k poulicnim boj1m pfi nichz
nenf udelovan zadny pardon.
Ministerstvo presidlilo do Va
lencie, kde zrfzena vypomoc-
ma vlada. Rusky velvyslanec
Marcel Rosenberg odebral sc
Sc svym Stabem z Madridu a
zffdil vyslanectvf "mimo Ma
drid". Spanelska vlada mari
dila vladimir vojsku, ably zdr-
zovalo obsazenf mesta fasisty
tax dlouho, dokud lie, houzev-
natym bojem v ulicfch mesta.
Hlavnf stan fasistskych pow
stalc1 oznamil, re jeho pluky
vnikly jiz do mesta Madridu a
bojuji v jeho ulicich. V ozna-
meni je receno, re povstalci Sc
prodrali do mesta re zapadni-
no brehu Teky Manzanares, a
pfekrocili mostly Princessa a
Segovia.
Vladnf obhajci pry Lii ma We
trelce zhavy olej Sc strech.
Mnoho zen Sc 1castnf boje, a
strflejf z dkrytG ma pronikajfcf
1tocnfky, hajfce mesto pc boku
muzn 2 balkOnG a strech domn
v Madridu.
Della rebel1 busila do obhaj-
CT Madridu podel celeho JIM
no kraje mesta.
- Italstf lodnfci napadli v
Tangieru, Afrika, kavarny a
kramy stoupenc1 spanelskeho
vladnfho rezimu. Take doslo
ku rvackam italskych lodnfk1
S francouzskymi.
Premier francouzske vlady,
Leon Blum, prohlasil We schizi
SOCIALISM, v Parfzi, re jeho VIA
da je ~pohotova zrusiti dohodu
O nevmeSovanf Sc do obcanske
|revoluce We Spanelsku, a zaha-
jiti dodavku zbranf a streliva
spanelske Wade Sc sfdlem v
Madridu nebo Valencii, pakli
Velka Britanie je ochotna pri-
pojiti sc ku Francii.
Blum pravil, re ujisteni cd
Britanie, re Dude staff pTi Fran
Gil, by umoznilo Francii prispe-
ii Wade spanelske socialisticke
no premiera Caballera a mama
I'll, re pouze Ia slib pomoci
Angle, Francie dala by podnet
ku zTfzeni neutralitnfho vybo-
ru. Blum pravil:
"Nemohli jsme dopustiti ably
delna trfda zasla do slepeho
dobrodruzstvf. Kdyby byla
prisla vseobecna valka, nasli
bychom Sc pc boku Ruska."
Poole zpray doslych z Lon
dyna, BlumIv projev vyvolal
zdesenf We vladnfch kruzfch,
ktere daily ma jevo, re nemely
potuchy, re Blum ucinf podob-
ny p~rojev.
- Francouzsti fasiste a ko-
muniste obvinuji sc navzajem
z pokusu o o%vlivnovanf armady
i namornictva v revOlucnlm
spiknutf proti nynejslmu socia-
liStickemu kabinet1 Dremi6ra
Leona Bluma.
Kazda strana sc pri tom do
maha rychleho 1redniho zakro
cent prot druhe, ably pry byl
ucinen konec tomu, CO nazyva-
il "nebezpecfm vseobecneho
mfru."
Stavky, ktere jsou pritomne
jiz v proudu, byly take prfcinou
slovnfch potycek mezi konser-
vativci a komunisty v parla-
mente, kdyz ten Sc sesel k no
vemu zasedani.
Zatim CO poslanci Sc hadaji,
stavka Sc zalozenyma ruka-
ma" 5000 delnik1 v automo-
bilce Panhard-Levassor rozsi-
rila Sc do nekolika dalsich SEX
CT Francie. Stavkujicf S hes
lem "z1stante ma miste" v Lea
budy-Sommier vzdoruji Wade,
ktera pomoci policie Sc pokou-
sela vypuditi je re zabrane ra-
finerie ma cukr. V Roubaix
tTinact tovaren zahalf, jezto
nasledkem stavky v deseti u
helnych skladistfch nemajf to-
piva.
Zamestnanci v parfzskych o.
lejnych rafinerilch stavkuif,
kamenictf delnfci vysli take ma
stavku a pekafst1 zamestnanci
rozhodnou o stavce hlasova-
MIN. V Lille hrozi stavkou "a
mestnanci v restaurantech, ka-
baratech a kavarnach.
- Palestinska vlada vypove-
4 49,