Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-04-17
RHINE.
Kapitan Eduard T

do vezen1 pro vyzvedacstv1. Byl
obvinen, re Sc vydaval "a zri-
zence nemecke tiskove sluzby,
a pod takovou znamkou dosta-
val diplomaticke listing.
= Veskeren polsky tisk Sc
rozepisuje dlouze o 1vahach,
ktere pronesl general Messed,
byvaly SET francouzske vojen-
sk6 misse v Polsku, jenz We
SVEN clanku v paTfzskem listu
Figaro" ukazuje ma nemoz-
most Sc strany sovetskeho Ru-
ska pomoci Francii V pflpade
move valky MISUNDERSTANDING
cke.
General Messed prohlasuje,
re Francie nemGze poc1tati ma
pomoc Ruska, jestlize Polsko
mcdowell rude armade pfechod
pres sve 1zemf. Poole jeho
mfnenf Polsko dnes predstavu-
je velkou vojenskou s1lu v Ev-
rope, jezto ma 80 divisf vybor-
n6ho vojska. Take polska po-
hranicnf sluzba je vyborna,
krone cehoz prvotrfdn1 stfele-
cka organisace je hotova "a
sahnouti kazdou chv1li do pf1-
padne valky.
Dale general Messed pfse,ze
Polsko mcdowell ami prelet vo-
jenskych letadel mad svym
1zemim. A jezto nejkratsl
vzdusna cara Cd hranic Ruska
do Nemecka pres Polsko jest
800 kilometrG, nema plan ma
jezdu ruskych letadel ma Ne
mecko velke ceny.
Podobne skepticky vyjadru-
je Sc general Messed i o mozno-
sti ruske pomoci Ceskosloven-
sku. Poole jeho dobrozdani
je tato pomoc take nemozna S
ohledem ma polozeni Rumun-
ska. kter6 jest cd Ceskosloven-
ska oddeleno nebezpecnym te-
renem karpatskeho pohorl.
= Karlis Ulmanis, ktery ro-
ku 1909 graduoval ma stat
nj universite V Lincoln, Nebra-
ska, rozmnozil seznam dikta-
tori V Europe. Bude 1radovati
jake premier a jake president
Poole noveho zakona tax dlou-
no, dokud lotysska konstituce
nebude zreformovana. Jeho
vlada ma podporu vojska a ia
Ike civilni straze, zvane Affair
gi.
Pc vystudovani zemedelstv1
Ulmanis uznal "a nejlepsi Cd
jeti do Ameriky S ohledem ma
svou cinnost prot Rusku, kdy
liz bojoval O dosazenf neodvi-
slosti pro Lotyse. Navratil Sc
roku 1913 pc petiletem pobytu
V Americe, kde castecne STUDIO
val a pTednasel ma nebraska u
niversite. V Tfjnu 1913 Sc
stall prvnim premi6rem Lotys-
ska. ktere ma kolem 1000, 900
obyvatel6 a velikost1 rovna Sc
asi polovine Ceskoslovenska. Je
synem sedlaka.
" PaTfzi, Maurice Hamy,
vynikajfcf francouzsky hvez-
dar zemrel We v6ku Is rokG.D DR..
Hamy byl hlavnfm hvezdafem
ma parizske Observatory.
" m6ste Biel u Basileje
We Svycarsku Sc utvoTil emf
gracnf a kolonisacn1 vybor pro
vystehovanl Sc do sov6tskehO
Ruska. V cele vyborG je D.
Martre. Vyjednavan1 Sc So
v6tskou vladou je V proudu.
Jde O vyst6hovani Sc nezamest-
nanych.
= Federalnf vojsko zabilo
IL rebelG bitve v oblasti Los
Altos V jihozapadnf casti statu
Jalisco, Mexiko.
= We Friedrichshafen, Ne
mecko, sc dvemi re ctyr motor6
poskozenymi, nejnovejs1 Yep
pelin Nemecka "Hindenburg",
ukoncil svoji prvnf okruznf &C.
stu do Rio de Janeiro, Brazilie,
a zp6t.
Obrovska vzducholod, ne
soucf 80 cestuj1cich a posadku
40 muz1, byla donucena dolet-
nouti domG kratkou cestou
pres Francii nasledkem poru-
chy stroll. Vzdor letu zm1rne-
nou rychlost1, "Hindenburg''
Sc vratil pred sym predepsa-
nym casem.
Balon "Hindenburg", ktery
je skoro dvakrate tax veliky
jake "Graf Zeppelin" Sc vydal
z Friedrichshafenu ma cestu
do Brazilie 81. bTezna. Doletel
tam 4. dubna. Poc1naje pT1-
stfho mesfcem vzducholod wy
kona radu letG mezi Fried