Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-04-10
ProhlaSeni katOllkn O po-

sici v Rakousku, ma ktere Ii
dovske casopisy lined odpove-
dely, zpdsobila re otazka Sc
mitu stala Sc V Rakousku jed
nou z nejdGlezitejsich. Sdru-
zeni nemecke katolicke mia
deze We SVEN proh4asenf dopo-
rucuje "1Tednf omezeni a O.
sobnf spolupraci" a prohlasu-
lie, re zidovsky Ouch "hrozi ro-
zezrati mas hospodarsky a spo-
lecensky zivot."
V zapeti prisel jiny vystfel,
tentokrate z katolickych Cd
borovych organisacl delnic-
kych. ~Jejich v1dce Leo Kun
schak prohlasil, re nenalezne-
Ii Sc "~rozTeseni zdravym rozu-
men," re pobouTene vasne ne
spokojenych RakusanG ma ko-
nee sc zvednou proti "nicive
praci zidd."
zidovsky fisk ma to odpove-
del. re 'nen1 zidovske otazky
We smyslu Kunschakova pro-
hlasenf''. List Die Stimme k
tomu napsal: "Jsme obcany,
platfme nase dane a pracuje-
me ma vybudovan1 hospodar-
skeho zivota."
K temto obrannym prohla-
senim Sc strany zid1 pozdeji
prohlasili diva katolictf hodno-
start, re "zidovska otazka je
problemem statnfm i narod-
MIN" Byli to biskup Alois
Hudal, rektor spolecneho ne
meckeho narodnlho institute v
Rhine a George Bichlmair z
Tadu JesuitG.
Pater Bichlmair prohlasil
cod padu stareho Rakouska
roku 1918 zidovska otazka by
la iednou z nejnalehavejsfch,
nynf pax nasledkem principu
Tretf rise dostoupila sveho W.
cholu. My rakoust1 katolici
neprejeme 81 jednati Sc zidy
nekTestansky, avsak to mas ne
zdrzuje cd toho, abychom O.
tevren6 nerekli, re doporucu-
.jeme urcita prava nebo jejich
omezenf."
V rumunskem minister
stvu zahranicf bylo oznameno,
re ma rychlo byla svolana schG
re Male dohody, ma ktere Sc
Dude jednati o %poruseni vojen-
skych podmfnek mirove
smlouve S Rakouskem. Je
pravdepodobne, re Mala do
hoda pTedlozf celou vec Lie
narodG.
V Prazskych vladnfch kru-
zich Sc povazuje zmilitariso-
vani Rakouska a Madarska
nejen "a p~orusenf st.-germain-
ske mfrove ssmlouvy, ale "a
pT1my pokus monarchistickych
zivlG strednf Evropy podnik-
nouti BOZ prot demokratic-
kym zTfzenfm, jejichz pred
MIN pTedstavitelem v stTedn1
Europe jest mlada Cesksloven-
ska republika.
= Odvazny pokus vyzveda-
&c nezname narodnosti,o nemz
je pouze jisto, re patti k ma
rodnosti nepfatelske Rumun-
sku, mel "a nasledek, re vse-
chny plany nejposlednejs1ch
vojenskych letadel a motoro.
vych vozidel rumunske arma-
!, dy jsou V rukou, v kterych BY
tt nemely.
Tento pTekvapuj1ci objev
byl ucinen, kdyz zamestnanec
rumunske nejvetSi tovarny ma
letadla V BraSove nalezl bez-
pecnostn1 pokladnu v kancela-
Fl zprehazenou nejakym We
trelcem. Zlodej-vyzvedac kro-
me toho ukradl take vsechny
licencn1 smlouvy mezi onou
rumunskou spolecnosti a "a
hranicnfmi tovarnami, mezi
nimiz jsou nektere i americke
Rumunska policie a agent
generalnfho stabu vyslychali
dlouho radu podezTelych osob.
avsak az doposud bez jakeho-
koliv 1spechu.
= re Japonska pevninova
armada Sc pripravuje, nahro.
maditi znacne vojenske silly na
hranicfch Mancukua, ably sc
vyrovnala koncentracfm SOVIET.
ske armady v Sibfri, bylo ohla.
seno spolu S tim, re sovetsks
vlada neodvola-li sve slime DO.
hranicnf silly, re japonska ar
mazda Dude donucena "jedna
it,"
" PaTfzi general Baptis
tie Estienne, vynalezce fran
couZskVch tanku. uzivanVc1