Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-06-26
Nestestl Tety Ursuly
Napsal G. OHNET. PFelozil E.. V. HYNEK
PTelozil E.. V. N

vousem, s 1sty k usmevu nala-
denymi, jak 81 prave fotograf
porucil, S pohledem teka.jicim
do neurcita. Byl v uniforme,
MAZE dlouhy plast a vysoke ca
ko pechoty z r. 1854. Dole by
10 ma male tabulce vyryto:
Louis Silvain Exupere de Mi
rieux, padl pri oblehahi Sebas-
topolu. Pokoj budiz jeho po-
pelu!" Pod tim byla upevne-
ma svadla kytice.
Teta Ursula stanula v pamat-
mem koutecku. Padla ma kole-
ma a septala upirajfc zaroseny
zrak ma daguerrotyp: "Vojin
" rodin6 = a pc tobe? Nikdy,
nikdy k tomu nepTivolfm!" Sta
re poctiv6 panne zdalo Sc, ia
koby pohled fotografovaneho
hrdiny byl pr1vetivejsfm, a u
tvrzena tim We svych 1myslech,
cftila Sc byti dosti silna, ably
pTemohla kazdy odpor.
Ten, jehOz teta Ursula Opla-
kavala, byval "a sveho zivoby-
tt dosti wesley chlapfk. Jake
dvacetilety sirotek postaral Sc
O to, ably pokud mono v nej-
kratSf dobe zbavil sc veSkerehoj
.imeni, zavode ma konfch, jiz
nikdy cenu nevyhrali, pachte
Sc "a zenami, jichz nikdy neu-
lovil, ktere vsak posleze napa-
lily jej. Takovym hospodare-
MIN byl brzy hotov Sc svymi
pencil, nacez hledal 1tociste u
lichvarG.
Byl hoch lehkomyslny, ale
dobrak Cd kosti. S panem Pre-
votem, svym porucnikem, Of
Gem UrSulinym, casteji Sc ha-
dial, nebot tento jake byvaly
kupec docela ma jine stanovis-
ko Sc stavel a nerozumel kous-
kim, jez vyvad6l slieny Lud-
v1k; rfkal re veskery jeho roz-
tomilosti nepovedou k nicemu
a budou pro neho osudny.
Ursula naproti tomu, ktera
byla zrovna v tech letech co
mlady muz, nemohla sc mu ami
dost vynadiviti, a beze vseho
byla by zanesla sve srdce do
zastavarny, ably jen zfskala po-
trebnych prostredku pro sveho
milacka.
Zbozxovala jej = vzdyt spo-
lu vyrostli, v mladicke hloupo-
sti Sc zasnoubili a dvacetileta
Ursula pevne ma tonic nevin-
mem slibu, Zat1m co Louis, spit
novou svobodou, vedl dale bez-
uzdny zivot.
Panu Prevotovi byla brzy
vasen starsf dcery napadna.
Domlouval Ursule; ale veskery
rozumne Teci a padne dGvody
byly marny. Tato velika, hu-
bena brunette byla opojena
|svGdnym zjevem oslnujfciho
mladeho muze, a elm vice il
domlouvali, tim horoucneji kI
nemu hula. Jsout Tide, kteri
imponujf svymi chybami vice
neil svymi pfednostmi.
Otec il rfkaval: "Nikdy me-
pTivolfm, abys sobe vzala toho-
to zl~atohlavka. Ucinenym Pc
KLEIN byl by tvGj zivot."
"Svoji laskou jej napravfm,"
odvetila ona. "Jest dobreho
srdce a te nadeje Sc nevzdam."
"Ale promarnil vse, ba nase-
kal jeste hodne dluhG."
"Coz nemam ia dosti jmenf,
abychom mohli byti oba slusne
zivi?"
"Jak dlouho trva sebe vetsf
jmenf, mame-li "a muze mar
notratnfka?"
"Jak rfkam," napravfm jej."
tot Sc vi, ty tomu rozumfs."
"Jsem presvedcena, re sc to
podarf."
"Jdi jiz! isl laskou zblaz-
nena."
Ursula ustala, ale svych ide-
il sc nevzdala. Kdyz j byloI
ctyry a dvacet let, cekala Sc
zjevnou rozkosf ma onu stast-
nou hodinu, kdy Dude moci v
praxi provost ony theorie O
mravnfm zuslechtenf sveho cho
tie. Ludvfk naproti tomu "a
chazel S Ursulou jake Sc svoji|
sestrou. Mel-li We hire nestesti,
nesl to klidne, a ona mu nabfd-
la sve 1spory; a den pc tie, kdyzl
Ease vyhral, prisel vsecek roz-|
touzen domu S vdecnosti. Ably
81 il wal "a zenu, S tim valne
nesp6chal, treba re bral zfetel
k otcovskemu jmeni jejimu, jez
hv1O vo1mi ZnaHn6 Kdvz hv1o