Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-06-05
RHINE.

Yeste, Span6lsko, doslo k pre-
strelce, ktera byla nejhorsi v
poslednfch mes1cfch, kdy poll
tickle rozbroje vyzadaly 81 jiz
mnoho lidskych zivotG.
Krone toho bylo poraneno
IA az II civiln1ch straznlkG a
asi 40 sedlak1. Civiln1 straz v
poctu 40 muz1 byla napadena
asi 5000 sedlakG, kteT1 Sc O.
zbrojili pistolemi, nozi a zelez-
nymi haky, jakych Sc uz1va pri
tahanf klad. Nektere zpravy
udavajf, re pocet zabitych cini
25, avsak tyto povesti nebylo
mono potvrditi S ohledem ma
pT1snOu censuru.
Jeden z vojfnG pravf, re sraz-
ka Sc strhla k Will tomu, re Sc
dlaci sc pokouseli vykaceti les
ma urcitem pozemku, ably pGdu
mohli vzdelati ma pole. Tato
horska oblast v JIM cast pro-
vincie Albecete ma bohate lesy
Civilni straz zatkla nekolik
sedlakn, kteTf chteli kaceti, ale
pax je propustila S ~vystrahou,
ably les nechali ma pokoji. Ia
kratko ma to Sc Tide srotili a
pfepadli straznfky. Tt pouzili
pusek a konecne Sc Jim podafi-
10 dav rozehnati.
Znalci pomerG pTedpov1daj1,
re tento pT1pad Dude m1ti vaz-
ne nasledky. Socialists a ko-
muniste v p~arlamente toho Wy
uzijf k 1tok1m n avladu, ktera
Sc pokousf potlaciti tyto vytrz-
nosti venkovskeho lidu, ktere-
mu radikalove neustale slibuJi
rozd6lenf majetku.
Zasedanf span6lskeho par
lamentu, ktere pGvodne melo
bJti odroceno cervnu, bylo
prodlouzeno nejmene do Is.
cervence S ohledem ma stavky,
kter6 ohrozujf obchod cele re-
me. Jedin6 V provincii Malaga
byla zastavena prace 81 ruiz
nych oborech.
M~inistersky kabinet Sc rozho
oil "znarodniti' male zeleznice,
jestlize spolecnosti je ridicl bu-
dou miti potize S jejich udrzo-
vanfm.
Madridska policie zatkla 27
fasist1, ozbrojenych revolvery,
kteTf zde konali tajnou schulz.
Mezi zatcenymi bylo sest zen.
Jsou pry to pTfslusn1ci f~asistic-
Ike organisace ktere V cele sto-
il Jose Antonio Primo de Rive
ra, jenz byl We ctvrtek odsou-
zen k petimes1cn1mu uveznenl.
DO posadek v severnl
cast Ciny pfibyly dalsi 5000
iaponskych vojind. Byly sesf-
leny japonsk6 posadky V Tient-
sinu, Peipingu a Fengtai. Diva
cfnsk6 protesty proti japonske
okkupaci nemely zadneho W.
sledku.
Most Granddaughter ma
zeleznicni trait mezi Tangku a
Tientsinem byl vyhozen do po-
v6trf. Soud1 Sc, re pGvodci to-
hoto dynamitovani chteli zvra-
kovati vlaky privazejfcf posilu
do posadek V one oblasti.
Jak Sc V c1nskych kruzich
odhaduje, ma nyn1 Japonsko
10000 vojfnd V Tientsinu a v
Peipingu. Japonci tvrd1, re
.jich tam mali jenom 5000.
-Obrovske role kobylek nj
Ct bavlnfk, p6stovany ma vel
kych rozlohach V 1zeml argen-
tinsk6ho Chaca. Ministerstvo
zemedelstvf oznamilo, re ko-
bylky sezraly jiz 10000 tun
bavlny a re tento hmyz zamo-
I'll liz $4,000 akrG bavln1ko-
vych plantazf.
V oblasti severnf Argentiny,v
Chacu, kde plantaze bavlnlk6
tvoTf rozlohu 100000 hektarG
(asi 72O, 900 akrG) a kde je u
sazeno ma tisic robin Cechoslo-
vak1, zabyvajfcfch Sc povetsine
p6stovanfm bavlny, vypukla v
t6chto dnech stavka, ktera ma
byva hrozivych rozmerG. Ma
kupcf obchodn1ch firem nabf-
zejf plantaznfkGm "a sklizenou
bavlnu tax mike ceny, re by
nekryly ami vyrobn1 rezii. Byly
usporadany veTejne schGze a
usneseno zakrocit u vlady, ably
stanovila nejmensf prodejnf
cenu surove bavlny ma 800 Pc
SOS Ito jest asi 1922 a zachrani-
la tax plantaznfky cd vykori-
stovan1.
Ponevadz skoro polovina ba-
vlnaTske sklizne v Chacu male
Ii CechosIovakGm, csl. veTej-
most v Argentine S napet1m O.
XoLSxS vIc1odok ct1y1kv L+orx1