Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-30
DOPIS.

We Washingtonu, v teto zahad-
ne dobe Sc vyfesf otazka zda-li
Sc vrat1me k demokraticke for
me vladn1, pod kterou clenove
Narodnfho Sdruzenf pro Spole-
censkou Spravedlnost doufaj1
zavesti zp1sob zitf delnfkovi
Poole Americkeho pravidla,
zfti a zdokonalit pomery vi
bee. Ma druhe strane jest ne
bezpeci risika uvesti zem v
moe proti-kTestanske bezbo-
zecke vlady preletariatu -
Komunismu. D1stp. Coughlin
pravf, re zeme nebude v tax
velkem nebezpecf komunismu
pak-li Sc vyhost1 nynejs1 admi-
nistrace.
Kdo Dude zap1rati re vse ne
nj poTadku S nasim hospodaf-
skym %systemem? Kdo jest del
nikovo pTftel? Kdo jest intel
ligentnf a Una pomery u vlady
a neohrozen6 privadf ku svet-
lu nepravosti i S nebezpecl
vlastnfho zivota? Kdo mas, o.
bycejny lid vyvede z teto ne
snaze? M1zem jfti k politika-
rum? = oni mas jiz mockrat
osalily. Pomdze-li nam trebas
kapitalista neb prGmyslnfk?
Nikoliv, oni jsou zamilovani do
jejich sobecke vaSne. Jest je-
nom jeden ktery nam mGze po-
moci; on jest jake Spasitel v
starodavnu, ktery karal farise-
je a penezomence, naval je
lhari a podvodnfky; pax byl cd
Mich ukTizovan. Pak-li budou
Americtf obcan6 moci pochopi-
tt vyjevy d1stp. Coughlina a
tax Sc zaTfditi a zachovati zem
cd nebezpecfch jest otazka; a.
lie pravda jest, re dGstp. Cough
lin jest pTftel lidu, tez kapita-
listy; on chce zachovati kapi-
talisty skrze prostrednictvf pra
veho jednan1 S deln1ky = Ko-
munism je znic1.
Jest Is milion1 nezamestna-
nych; tyto nemohou 81 zlepsiti
pomery, nemohou Sc vysinouti;
ty kteTf budou pracovati, bu-
dou muset nesti BRINE vyso-
kych DAM; mnoh6 miliony pra-
cujf necely cas-, vsichni kteff
pracujf must pomoci vydrzovat
nezamestnane. Tato vseobec-
ma nespokojenost klade zaklad
pro komunismue; lid veT1 re
pak-li Dude vladnout proleta-
riat, re pomery budou lepsf
pro n6ho; vsak obeti komunis-
tickych propagandistG, to jest,
re pak-li b Use domohli vlady
komuniste, lid by Sc nalezal We
vetSfm poddanstv1 nez "a tax
zvan6 "poddanstvf kapitalis-
tick6ho systemu''. Pod kapita-
listickym systemem lid pTec
niue slouzit Bohu Poole sveho
svedomf; avsak vine re pod
komunistickou vladou tomu
tax nenf. Nyn6js1 administra-
ce prosadila mnohe zakony;
vsak zadne nejsou takove KITE
re by polozily zaklad pro usta-
lenou prosperitu. Tato admin
strace zavedla lid do otroctv1
tim, re je zadluzila obrovskym
dluhem ktery nemusel byti.
Pak-li by Sc administrace T1di-
la 1stavou ktera mi, re "Sne-
movna jenom, a jenom snemov-
ma ma pravo a moo f1diti valu-
tn a raziti pen1ze" vSak, pone-
vadz vlada musela Sc vyp1jciti
neslychane velke pGjcky, mely
Sc raziti pen1ze ma zaklade
naSeho narodn1ho pf1rodn1ho
bohatstvf, tax by Sc molly tyto
pen1ze platiti stredn1 Wade
bez 1rokG; avsak tyto penfze
sc nase administrace vypGjcila
cd mezinarodnfch bankefG,
kteT1 v roce 1892 mely 1padek,
ably mohli pokracovati. Presi-
dent pujcil temto bankefdm
diva biliony dollaru, tax Sc stal
I've smyslu) hlavni drzitel ak
Gil techto bank. PAX kdyz Via
da povolila pGjcky pro neza-
mestnane a bonus, atd., mas
pan president Sc vypGjcil cd
techto bankerI kteT1 m6ly jen
holych dvou billionG dollar1,
ktere jim president pGjcil. dva-
Get bilion1 dollarG; techto TAX
to vypGjcenych dvacet billionG
dollar1 nemeli zadny zaklad,
kdyz bank6fi nemely dvacet
billion1 bohatstvl aneb zakla-
du, nemohli Wade pGjciti tolik;
tAvsak i kdyz bankeri nemeli
tento liver, pTec We Washingto-
nu tyto bankeTi mali bondy