Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-05-01
" cs. menSine vzbudilo

" cS. menSine vZbudil'
zaveden1 obecne branne povin
nosti v Rakousku zivou odezvu
Cesi a Slovaci, kteTf jsou rakou
skymi statn1mi prfslusnfky pc
dl6haj1 teto povinnosti pravf
tax, jake nemectf Rakusant
nebo pr1slusnfci Charvat1 {
Slovinc1. Poole poslednihe
scftani lidu jde asi O 5000 al
1000, We skutecnosti asi pres
10000 muzG ceskeho a sloven.
skeho materskeho jazyka. Ne.
narazili by ma jazykove polite,
protoze zvlaste mlade rocniky
ovladajf velmi dobTe nemeckJ
jazyk. Jina otazka je ovsem,
IDA Sc nova rakouska armada
media vesti tradicnl 1vahou z
valky a IDA nepropusti zejme-
ma Cechy Ike sluzbe sebrane.
Officialn1 zastoupeni ceske
mensiny vGci statnlm zarize-
MIN Rakouska, ale dokazalo ia
Ike skutky, re diskrimace ra-
kouskych pTfslusnfk1 ceskeho
iazyka v souvislosti S brannou
povinnostf by nebyla od6vod-
nena.
" Solnohradu bylo 38 no.
CHI, Is let a jeste mlads1ch by
10 zatceno, kdyz policie nasla
penfze pod skolnfmi lavicemi a
V ucebnicfch, ktere pry byly ur-
ceny ku financovanl nacisticke-
no hnutf mezi detmi v Rakou-
sku.
- Francouzi tvrdf, re Mem
CT 81 tajne budujf namornf "a
kladnu ma portugalskem ostro-
We u zapadniho pobrezf Afri-
ky. Ostrov patti do skupiny
ostrovH Bissago u Portugalske
Quincy. Jedna nemecka spo-
lecnost u neho z~afizuje zaklad-
nu pro submarinky a namoTnl
letadla.
Spolecnost sjednala S portu-
galskou vladou smlouvu. V
kontraktu pry take ma, re ten
to ostrov koup1.
z francouzskych kruhG Sc u
dava, re francouzske minister
stvo namoTnictvf ma podezTe-
nj, re toto opevnovanf onoho O.
strova je soucastf planu Meme
cka udeTiti nahle ma francouz-
ske transporty vojska a surove-
no materialu z kolonii v pTipa-
de, re by vypukla valka mezi
Nemeckem a Francif.
Spolecnost kontrolujfc1 nyni
tento ostrov vystupuje pod
imenem Compania Agricol y
Fabrica da Guine.
= Anglicky statnfk, Winston
Churchill V parlamente poslan-
cum WHO'LL rozsah nemeckeho
zbrojen1 a pfedpov6del, re pTf-
st1 ctyfi roxy rozhodnou o osu-
du i budoucnosti Evropy.
Obnovil tvrzeni, re behem
1885 Nemecko jenom ma valec-
ne prfpravy venovalo A miliar-
dy dolarG.
Upozornil, re cd brezna
1888 do konce cervna 1885 ne
mecky veTejny duh stoupnul O
minimalni ObnOS 7 miliard riS-
skych marek Gedna marka Sc
rovna asi 25 centdm). K to-
mu must byti dale pripocftan
vynos zvysenych DAM "a stejne
obdobl, ktery dosahuje nej-
meme 5 miliard marek.
Celek vydan1 obnasi, cd te
dolby CO Hitler prisel k moci, 20
miliard marek. Name tedy O.
pravn6ne vazny dGvod tvrditi,
re jenom roce 1885 samot-
mem Nemecku vydali ma
zbrojen1 kolem 4 miliard dola-
RI, fekl Churchill.
- Francouzska vlada vyZ-
vala Nemecko, ably zodpovede-
10 sedm hlavnich otazek, tyka-
j1c1ch Sc opevnenf Porynska,
obnoven1 kolonii, kolektivniho
zabezpecenf a L1gy narod1, ma
cez teprve Francie hodla IVA
zovati O navrhovanem planu
r1sskeho vGdce Hitlera O pro-
gramu rs leteho mfru.
Otazky mi:
Hodla Nemecko opetne
vstoupiti do L1gy narodG a "a
staff clenem, jest-li re sc Evro-
pa spTatel1 a Hitlerovym navr-
hem a reorganisac1 a upevnenf
mfru v Europe?
Jake jsou zamery Hitlera
pTi opevnovanf demilitarisova-
neho Porynska?
Chce Hitler respektovati u
stanovenf 0 nedotknutelnosti
stFedn1 Evropy, jak stanoveno
mfrovymi smlouvami pc sveto-
1,% r1$1a0O