Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-31

nelehce Sc uzivit, tyto bankeTi
porouci vyrobcGm kolik delhi
XII mohou zamestnati, mzdu,
podminky, atd.
We vsech odborech pr1my-
slovych a jinych pracovnfch
odborech stroje prevzaly We
velke mlre zamestnan1 delhi
ka, proto re to Sc stale We vsech
odborech, ucinilo to v n%ejvetS1
b1re nezamestnanost re vsech
jinych pficin. Re zacatku
kdyz Sc stroje v~yrabely, pravi-
10 Sc delnfku re Sc to della by
bylo cloveku pomozeno cd W.
siluj1c1 roboty, avsak jak dnes
vine tax jak 81 to velko-vyrob-
ci vypracovaly jest to pro del
nfka poddanstvf, hlad a nou-
re, ponevadz vyrobci doposud
neuznavajf jejich povinnost
vGci delnfkovi jak mas Spasitel
pravil: "delnik jest hoden sve
mzdy'', mzdu S kterou niue
vychazeti. Kazdy clovek KITE
ry chce pracovat, i kdyz by
pr6myslnik musel zkratiti pra-
covnf cas- a nabrati vice delni-
XII aneb nejaky jiny plan, KITE
rym by velko-vyrobce byl "a
vazan rozdeliti sve ohromne
pTljmy S delnlkem, nejvice
pTfpadech bohac pomaha 81 k
velkemu jmenf ktere nespra-
vedlive 81 pfisvojil,a kdyz, jak
dnes panuje nouze jest Java
zan DAFT deln1kovi ziovtni
mzdu.
Kdyz tax clovek 1ctuje S
dnesnfmi pomery must pfijiti
k jistemu zaverku: totiz: Me-
zinarodni bankeri a velko-vy-
robci S jejich moci mad nasi L.
stfedni vladou, dokazaly svou
nehodnost a sobectvf ktere zne
moznuje delnlkovi dostati
spravedlivou mzdu; drive, de-
lie dockali by jsme Sc komu-
nismu. Komunismus jak vsich-
nj vine take jiz dokazal svou
nehodnost z nejvets1 vetve ma
stromy Slovanstva ,totiz Ruska
a jeho miliony mlrumilovnych
lidi ucinil ohromne vezen1 ;kde
tyto miliony naSich bratrf ne
sou jho zelezne ruky, hr1zo-
vlady. Agitatori komunismu
hlasaj1 rovnopravnost a rozde-
lovani bohatstvf mezi vsemi
lidmi; We praksi vsak Sc cele
bohatstvf zeme nahromadf do
rukou nekolika diktator1, KITE
RI vladnou zeleznou rukou hrG
zovlady. Soukromeho Vast
nen1 majetku a svoboda v ma
bozenstv1 jest V komunismu
neznama, proto S komunis-
mem nen1 mic.
Ustava Spojenych Statd vsak
nam zarucuje jedno vychodis-
ko S kterym by bylo mono
bez krvave revoluce zavesti pc
Tadek. Name zde lidovladu
Democracy, jsme jedna vel
ka rodina; obycejnf Tide jsou
deti a 1strednf vlada jest mas
starostlivy otec ktery ma to do
hledne by nebylo ublizovano
chudym a bezmocnym ktef1
jsou vydfrani silnejsfmi a bo-
hatsimi. Ponevadz mas nynej-
81 otec nenf svedomity, totiz
(kongresnici a senatori), jest
to nase svata %povinnost by
jsme Sc vynasnazili skrze vol
bu dosaditi do techto kresel
svedomite muze ryziho karak-
teru ktere mezinarodn1 banke-
ri nebudou moci preplatiti !;
takto 81 zbudujem spravedlive-
no, laskaveho otce. Vine, re
pakli by jsme nechali svet-
skym politickym stranam tuto
praci ma starost, re by Sc nam
nikdy nepodafilo muze o KITE
rych SHINE dostati do 1fadu.
Ukol jak vsak dostati radne
muze "a poslance a senatory
jest vsak rozlusten. Spasna
hvezda nam zarf z Michigan,
z osady Kvetinky Jez1sovi, kde
dust. pan Karel E. Coughlin
pc radiu jiz pc deset let ucil a
pripravoval lid americky ma
tento velkolepy dkol. d1st.pan
vypracoval plan Poole ktere-
hoz jest mono vyplniti tento
sen a S pomoc1 trvale organi-
FACE do budoucich dob i NADIA
lie udrzovati poradek We sny-
stu vyseuvednem vsichni Volt
ci jsou vsak zadani r1diti Sc po-
die tohoto planu ktery Mir z
organizovati ksechni volice v
celych Spoj. Statech v organi-
saci tax zvane: "Narodni Sdru
zen1 pro Spolecenskou Sprave-
I1~oo4S a~~1:1x (TLo M