Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-11-20
z WASHINGTONU.
P3tidnnnf tVdnn r

ChCAA OCVl POO VVOO-
rem, ob1raj1c1m Sc problemem
pracovnl dolby.
PrGmyslovy komisaf Elmer
Andrews z New Yorku, pred
soda vyboru, pravil, re "zkuse-
nosti ukazuji, re nejzdravej-
sim rysem NRA bylo zar1zeni,
,jfmz Sc ustanovoval maximal-
nj pracovn1 tyden v rGznych o.
borech prGmyslu." Komisar
Andrews k tomu dodal:
"Po znemoznen1 NRA, doba
pracovniho tydneS Sc opetne sta
lie prodluzovala, a We vetsine
prGmyslG opetne pTesahla 40
hodin prace. Toto prodlouze-
nj hodin pro ty, ktefl jsou n.y.
nj zamestnani, vylucuje re SOU
kromneho zamestnani miliony
tech, kteTi jsou dnes prace.
Toto prodlouzen1 hodin pro
ty, ktefi jsou nyn1 zamestnani,
vylucuje re soukromneho "a
mestnanf miliony tech, kteri
jsou dnes prace schopni, muze
i zeny, a donucuje je ably z1-
stavali ma seznamech osob do
stavajfcfch prfmy relief, nebo
podporu zamestnanim, cd
WPA."
Andrews pravil, re podvy-
Dor doporucil ably zakonodar-
ma conference p%racovala ma
zavedeni pracovn1ho tydne
maximalnich peti dnG, kazdy
ne O vice nez 8 hodinach "a
mestnani, S dvema dny odpo-
cinku re sedmi, ktery by Sc
vztahoval ma vsecky pracovnl-
ky, "vyjma snad onech, ktef1
Sc zabyvajf zamedelskou a do
macf sluzebnou pracf."
Novy napor pro zakonodar-
stvf, jakym by Sc Wade dostalo
moci, regulovati minimalni
mzdy a maximaln1 pracovnl
dobu, jak bylo pfedepsano
hlavnlm 1celem odumfele
NRA, zfskal ma sfle dnes, kdyz
dive velke unie = deln1ci "a
mestnani v muzskem a zen
skem odevnickem prGmyslu -
sc zaslfbily, re budou bojovati
pro zaveden1 takoveho zako-
ma. O navrhu sc ma jednati
ma hromadnych schGz1ch v1d-
CT pr1myslu a delnictva, jich2
nazory budou vyhledavany, az
pfffistfho mes1ce maj. George
Berry svola svoji radu pro pr1-
myslovy pokrok.
= President Roosevelt Wy.
slovil pr rozhovoru Sc zastupci
tisku MAJOR, re zivotnf naklady
nemajf byti brany V 1vahu je-
stlize by mely byti pfekazkou
~zlepseni mezd. President tax
nepf1mo podporuje odpor re-
presentantd ocelarskych delhi
XII Carnegie-Illinois Steel Co.:
ktera nab1dla svemu delnictvu
ably vyse jejich mezd Sc fidila
kolisanim indeXu zivotnich ma.
klad1. Tato ocelaTska spoiled.
most, ktera ma asi $4,000 "a.
mestnancG nab1dla jim 10 pro.
centnf zvysenf mezd s tou pod
mfnkou, re jejich zastupci po-
depisou stabilizacn1 1mluvu
Poole n1z by Sc tedy vyse mezG
mela T1diti die vyse indexu Ii.
votn1ch nakladG, vydavanehc
Departmental Prace.
Sekretafka prace dotazova.
ma neoficielne zastupci tisku
jiz naznacila re zastupci del.
nictva nemaj1 pravo podepsat
navrhovanou dohodu. Dluznc
vyckati rozhodnut1 nejvySsih6
soudu.
= President Roosevelt mari
dill vladimir 1radGm, ably stu
dovaly moznost zakon1 ma O.
chranu bursovn1ch kursG a do.
mac1ch trhG pred eventuelnim
demoralizacnfmi vlivy, kdyby
Sc zahranicn1 investori, kite.
RI v posledn1 dobe zde investo
vail r1znym zpGsobem asi +
miliard dolarG, rozhodli sc ma.
HE odvolat svoje vklady.
President upozornil, re vlad
nj kruhy Sc nikterak neobava
j nynejs1ho stoupan1 kurs1 ak
eli jake sp1se vidi vazne nebez.
peel hroz1c1 menovym doho
dam We velkem pr1livu "hor.
kych pence" jak Sc nazyvaj
tyto fondy mezi bankovnim
znalci.
"Horke pen1ze" nazyvaji fl.
nancnlci penize, jez byly pc.
slany do USA ma docasna ulo.
zen1 nasledkem nejiste situace
v E vrope. Tyto mohou byt
odvolany jakmile Sc situace \