Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-04
:. Letci rebelske armad,

ILL PAO~OOJN A 4ACJOAAON
rebelsti letci bombardovali lie
tiste pred mestem, spousteli lie
taky, v nichz byly madridsk,
1rady varovany, ably Sc vzdaly
Tentokrate spousteli bomb,
Primo ma mesto.
Jose Maria Gil Robes, by
valy spanelsky minstr valky
pTipojil Sc rebelske armada pt
dobrovolnem vyhnanstvf w
Francii a V Portugalsku. &c.
neral Emilio Mola, nacelnil
severnf rebelske armady mel
MIN rozmluvu We Valadolidu
odkud chce Gil Robes auten
do S~alamanky. Gil Robes pra.
vii, re chce pracovati k sjedna.
nj mfru v obcanske valce.
Vrchni velenf rebelske ar.
mady k zprave, re zavede vo.
ienskou diktaturu a pax nasto.
Ii monarchii, podalo jeste dalsi
vysvetlivky O sve programu.
Fasisticky program zahrnu.
je: Potlacenf vyluk Sc strany
zamestnavatelG a pravo k stav.
kovani, zruSenf rozd9lovani
pddy mezi sedlaky, jak il pro.
vadf dnesnf socialisticka Via
da; vracen1 zkonfiskovanehc
majetku soukromnfkGm, cfrk-
vi, vychovnym institucfm, to-
varnam a velkostatkaTGm; roz.
pust6ni socialistickych delnic.
kych organisaci, ktere mali by
tt nahrazeny fasistickymi or
ganisacemi.
Depese Daily Mail z Parize
oznamuje, re v centru Madri.
du asi $4,000 komunist1 radio
navzdor socialisticke Wade,
ktera vede zoufaly BOZ S nacio-
nalisty, jejichz hlavnf stan sc
naleza v Burgosu.
V Madride panuje anarchie
a cele mesto je podesene, jezto
rudf radikalove srdci m6sta
vylupujf domy i verejne budo-
Wy a zavadejf pry "gangster-
skou vladu" Gill vladu lucy
Situace sc skoro podoba one,
iakou prozila PaTiz "a komuny
roku 1871.
.Bylo oznameno, re pfi noe
MIN najezdu rebelskych leta-
del ma Madrid bylo v srdci me-
sta bombami poraneno 10 O.
sob. Prvnf rannf zpravy uda-
valy, re k poranenf pTisli pou-
re ctyfi milicaci.
z vatikanskych pramenn w.
slo najevo, re Barbastro We
Spanelsku radikalove povraz-
dill 148 katolickych knezf,
zvanych "bflf .otcove". protoze
nosf bile roucho. Vrazdenf
mnichG zacalo tam 2. srpna,
kdy superior Bilych mnichG
zastfelen popravcf cetou a
S MIN dalsf ctyri mnichove. J..
Glen tohoto mnisskeho Tadu,
jemuz Sc podaTilo pred ctyrmi
dny uprchnouti re Spanelsku,
vypravel We Vatikanu, re mni-
chove byli v Barbastro kazde-
no dine pc dvou nebo trech W.
vadeni a popravovani. Biskup
z Cordoby pribyl do Valencie
z PROVINCE Santander ma SVEN
1teku pred spanelskymi komu-
misty, kter1 no odsoudili k smr-
ii. Pravil, re Sc mu podarilo
u%prchnouti v prestrojeni "a Sc
dlaka. Pc diva dny musil Sc
prod1rati pc horskych stez-
kach, neil Sc dostal do bezpe-
cf.
Odplut1 americkych valec-
nych lodi re spanelskych vod
naf1zeno bylo. Urcite datum,
kdy lodi mali plouti ku Spoje-
nym Statum, nebylo urceno.
President Roosevelt a jeho
administrace projevili polito-
vanf sve mad pokusem spaneld
bombovati americkou valecnou
Kane" u pobrezf Spaniel
skeho. Zadna re svrzenych
bomb nepadla ma LODI. Tato ma
1tek zahnala bombovacf cetu
nekolika vystfely.
z Washingtonu Sc oznamu-
je, re administrative ztracf tr-
pelivost S Americany, kteri
vzdor vsem vystraham znsta-
vaji We Spanelsku. Cd 1. srp-
ma opet a opet vyzvani byli, a.
by uzili americkych lodi Jim ku
pomoci poslanych, ale mnozi
dosud tax neucinili. Vyslanec-
tvi americke v Madridu zasla-
10 jim v pondelf noty, Re costa
Madridu ku pobTezi kazdym
okamzikem jim znemoznena
byti NIUE.
Eric C. Wendelin, spravce a.
merickeho konsulatu v Madri-
du, dolehal ma Americany. abv