Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-06-05
Obcanstvi zen.
F. L. 1. S.
Sedmy re serie clanki o OBJ
canstvi a naturalisaci.

kanf a podrzenf prace. V mex
terych statech je il zabranova-
no venovati Sc nekterym povo-
lan1m, ktera vetsinou jsou w.
hrazena zenam a k jejichz pro-
vozovan1 je zapotTeb1 1rednf-
no povolenf. TAX ma pr. nem1-
re cizinka nikdy byti ucitelkou
ma verejne skole. V nekterych
statech nemGze pracovati ami
jake osetrovatelka, maserka
nebo t. Nv. "beautician". pro-
toze povolenf k tomu jsou Wy
davana pouze americkym OBJ
Icankam.
POkud sc nestane americkou
obcankou, potud cizinka prave
tax jake kazdy neobcan, NIUE
"a urcitych okolnostf byti de-
portovana. z jednoho pred
chazej1ciho clanku vid6li jsme,
re i cizinec, jenz zde zije uz
pres dvacet nebo vice let, MI
re Sc ocitnouti v situaci, kdy
no 1Tady chtejf deportovati.
Zakony o socialn1m zabezpe-
cent neposkytujf cizinkam zad-
nych who'd. Cizinka nema ma
rok ma starobnf pensi. V mex
terych statech m6ze dostati
podporu pro vdovy a matky
pouze tehdy, jsou-li jejf deti
narozeny We Spojenych statech.
V prdmerne pristehovalecke
rodine je o%bvyklym zjevem, Re
manzel je americkym obca-
mem, kdezto manzelka z1stava
CHI pf1slusnicf, aspon v ocich
vlady. Tento stav ma nekdy
"a nasledek RUNE nesnaze.
Chcete-li ma pr. takova zena
JET ma navstevu do ciziny, ne
NIUE dostati americky pas, q
Zazada-li o pas ma Zastupitel.
skem trade tie zeme, jej1z pri.
slusn1ci Sc domn1va byti, zjistf
re svym snatkem S americkym
obcanem pozbyla obcanstvi sve
rodne zeme a re il proto pas
nemGze byti vydan. Vetsins
cizlch vlad ma totiz "a to, &c
pfislusnost manzelcina Sc rid.
Poole pr1slusnosti manzelovy
w tom prfpade, re manzel zem.
Re drive, neil Sc manzelka sta.
ne americkou obcankou, m1ze
se ocitnouti We velmi nemile 81.
tuaci, aspon pokud Sc tyce je.
jfch majetkovych zalezitostl We
Spojenych statech. V nekte.
rych re stat1 je totiz cizinc1m
zakazano ~vlastniti pozemky. Y
otazce manzelske rozluky a O.
patrovanf detf NIUE Sc cizinks
o%citnouti We velike nevyhode
proti svemu manzelovi, jenz je
americkym obcanem. Drive
byl v platnosti zakon, ma jeho5
zaklade cizinka automaticky
nabyla americkeho obcanstvf
jakmile Sc provdala Ia americ.
keno obcana. Tomu uz tak.ne.
nj. Cd %. zaff 1922, kdy t
Nv. Gable Act vstoupil plat
most, zGstava cizinka cizinkou
i kdyz Sc provda "a americke.
no obcana, anebo kdyz Sc jej.
manzel da naturalisovati. o.
ma Sc must tedy samostatne u.
chazeti o obcanstvf. Nabyt
americkeho obcanstv1 je vsal
snadnejsf pro zenu, jejfz man.
Eel uz je americkym obcanem
Nemusf 81 nejdrfve opatriti t
Nv. "prvy list" a nemusf byti We
Spojenych statech plnych pei
let, nez mGze zadati O obcan.
sky list.
Provdana zena NIUE Sc stat
americkou obcankou i v ton
pripade, kdyz JEFF manze1 III.
stava zde cizincem. Nedavnf
zmeny v zakone davaj1 zenan
stejna prava jake muzdm, pc.
kud Sc tyce naturalisace. TAX
ma pr. cd "a. kvetna 1884 mo.
hou nezletile deti nabyti ameri-
ckeho obcanstv1 nejen naturali-
sacf sveho otce, nybrz i natu-
ralisac1 sve matky. V tom pT1-
pade, kdyz Sc zena stala OBJ
cankou Pc "a. kvetnu 1884, a.
nebo kdyz Sc provdala pc tom
to dni, nepotrebuje jejl man
Eel, je-li dosud cizfm p~rfslusn1-
KEN "prveho listu" a must Sc
vykazati pouze tffletym poby-
tenn We Spojenych statech, ably
mohl zadati "a naturalisaci.
Politicka rovnopravnost je
dalsf ddlezitou veci, o nfz musi
nalezite uvazovati kazda zena'
kdyz myslf ma naturalisaci. A
mericti obcane, jak muzi, tax
zeny, rozhoduj1 svymi hlasy O
zivotnfch problemech sve oboe,
statu a cele zeme. Zena-cizin-