davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25
Our
Town.
By
ANTON sCHERRER

FASHION NOTE: We couldn't
= help noticing that the show
windows downtown are pushing
summer prints" for ladies' wear,
it's all right with us, even if some
do look like typographical errors.
A VERY definite urge to learn
L "A the time Of the D. A. RS ma
tional convention-never mind why
led us to the yearbook issued by
the local Caroline Scott Harrison
chapter. Sure, we found it. 1t said:
Continental Congress, Washington,
D. c. Week of the anniversary Of
the Battle Of Lexington"
Nothing more; indeed, nothing
less.
This strikes us as pretty cute. In
another mood it might have struck
us as a high handed attempt to kick
up our I. @. Anyway, we're going
to keep it in mind and the next
time D. A. R. asks us when we had
our last haircut we're going to re-
tort in kind and tell her it was
some time during week of the ami
versary Of the opening Of the Brook
lyn Bridge.
HITY LIBRARIAN LUTHER
- DICKERSON, who is a bache-
lor and prize catch at that, re-
ceived an invitation from group
of women to deliver talk on the
rudiments and refinements of
housekeeping.
Alive to the opportunity, Mr.
Dickerson fixed up an exhibit of
books, the backbone of which con-
sisted of a choice collection of
farmers bulletins issued by the
Federal government.
For the more esoteric items like
the emotional behavior of internal
plumbing, the atavistic instinct of
termites and the aspects of dry
cleaning and every other kind of
cleaning including the modern
habit of "flicking" which, for some
reason, is enjoying present boom,
Mr.. Dickerson relied on a set of
authoritative textbooks.
You'd be amazed to know what
Mr.. Dickerson knows about books
about housekeeping. You'd be dunn
founded, too, to learn how many
were written by men.
Mr.. Dickerson packed up the ex-
hibit and dispatched one of the
brightest women on his staff to de-
liver the books and the talk with
instructions to limit the perform
ance to 80 minutes. 1t wasn't near
enough time.
Finally when everybody thought
the subject exhausted, an earnest
little woman cleaned up the bases
with: Nov will you please tell us
something about humanisn?"
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25
HEARD IN CONGRESS

CENATOR HASTINGS (R, Del): There are about
- 100000 members of the American Liberty League
few of them rich men, but SO per cent are
just plain, ordinary folks. daughter in the gall
lerieS)
Senator Hastings r., Dell: Mr.. President
Senator Robinson 3D., Ark0 Oh no! sit down
and take your medicine. The gall of the Senator
who asked another Senator dozens of questions in
his speech and then refused to permit an answer,
and then, when the other Senator waits until he
has his time. Immediately begins trying to
heckle him
Senator Hastings (R, Del) The Senator from
Arkansas not only asks a question but he then
proceeds to answer it himself
Senator Robinson 3D.. Ark): No one else can
answer it so we'll Uaughter9
Senator Robinson Cd. Arko Mr.. President what
is it that has made the Senator from Delaware
angry2
Senator Hastings r., DELI Oh, could not be
angry with the Senator from Arkansas if tried
Senator Robinson: why all this storlna !. !. It is
lust hrainstorm
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25

vt is the unshakable creed of most
u business men and bankers that
physicians, by and large, know
mighty little about business. We
know better and we have docu-
mentary proof for it.
A prominent indianapolis mer-
chant intent on a trip abroad, and
fully aware of the vicissitudes of
time and space, deemed it wise to
clean up his desk before going. He
went to his physician and asked for
his bill to date.
cit is sS8 including this visit. .
said the physician.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25

IF gratitude is due from children
IL to their earthly parent, how
much more is the gratitude of the
great family of men due to our
father in heaven.-H. Ballou.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25

Q-What is the plural of the
word cheese?
A-Cheeses.
Q-what is the caloric content
of avocado?
A-They have CTS calories per
pound
Q-Is child born In the United
States of foreign parents eligible to
the presidency of the United
States?
ASuch a child is a natural born
American citizen and is entitled to
I'll the rights Of citizenship, INCLUDE
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25

Member OF United Press. Scripps-
Howard Newspaper Alliance. News
paper e Enterprise Association.
Newspaper Information Service and
Audit Bureau OF Calculations.
Owned and published daily Tex
cept Sunday by The Indiana polls
Times Publishing Co. 2f4-22O W.
Maryland-st. indianapolis Ind.
Price In Marion County. 3 cents
copy: delivered by carrier. ~
cents week. Mail subscription
rates in Indiana. SO a year: out
side of Indiana. IS cents a month.
c6lzso Phone RI ley 1851
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25
DAILY THOUGHT

And this stone, which 1 have set
for pillar, shall be Gods house;
and of all that thou shalt give me
I will surely give the tenth unto
thee.-Genesis, 1922.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25
IF YOU CAN'T ANSWER, ASK THE TIMES,

Inclose Scent stamp for reply when
addressing any question Of fact or in
formation to The Indianapolis Times
Washington Service Bureau. 1913 18th
st. N. W., Washington. d. c. Legal and
medical advice can not be given. nor
can extended research be undertaken
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25

United States with no respect for
themselves or any one else. They will
not work. The world owes them a
living-and their one aim in life is
to collect it, Ninety per cent OF
them are on government relief right
now.
Instead of saving these gents from
industry, Roosevelt would do much
better if he would only save them
from themselves.
QUERIES SCHORTEMEIER
ON G. o. P. POST
BY Warner Jewel
If Mr.. Frederick E. Schortemeier
has mo desire to be county chair
man of the Republican party" as
he is quoted in The Times, why
doesn't he repudiate those who are
circulating the petition among the
Republican precinct committeeman
of the county in his behalf?
The secretary of the Republican
Central Committee is said to have
asserted that the petition is not be-
ing circulated at the instigation oil
the central committee. But he didn't
say whether or not Cap Coffin has
anything to do with it.
We believe that Mr.. Schorte-
meier is highly regarded in Marion
County, but if he wishes to warrant
that same high regard in the future
why doesn't he say something more
than merely that he has no desire
TO be the Republican county chair
man? What about it, Mr.. Schorte-
meier?
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25

st want to commend those Demo-
cratic members of Congress who
have voted against the New Deal, -
says Mr.. Watson. There likely will
be Republicans who will vote ap-
prevail of the comparatively few
Democratic Congressman who have
stood out against the New Deal"
Friends of the President, if you
do not know what this means, look
at the roll calls in Congress. They
show that there still is some one
attached to the Presidents coat tails
that ought to be flicked off; some one
who expects another ride into office
on the strength of the Presidents
popularity, only to hamstring him
at every turn, when safely elected.
AS for the other candidates who
are wasting their time, unless the
Presidents coat goes to the cleaners,
we can offer them only our SYM
pathy. They are up against a COM
bination that can't be beaten, unless
the friends of the President wake
up.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25
SUGGESTS TRIMMING
RELIEF ROLLS

BY j. b. p.
Here's some more advice for
Roosevelt - which, of course, he
won't take.
Kick the iff-raff, the dead-beats,
the shiftless incompetents and the
professional gimme-guys off of the
PWA and relief rolls and the cost
will be cut in half
There is a breed of gentry in these
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1936-04-25
Vagabond
from
Indiana
ERNIE PYLE

EDITORS NoTE-This rowing reporter
for The Times goes where he pIeases,
when he pieases. in search of odd stories
about shis and that.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
A MUNKA FRONTJAN

kiil0nben Seattleben vAlto-
-zatlanul tart az ujsagir6k har-
ca es Hearst lapja ma sem je-
lenik meg. Az ujsagkiraly
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
OROSZORSZAGBAN

valtozatlanul fogdossak osz-
sze azokat, akiket azzal gyanu-
sitanak, hogy Trotzky politi-
kajaval szimpatizalnak. Senki
Sc tudja, hogy .hany embert
kildtek mar e cirnen a mas
vilagra. es milyen nagy lehet
annak a csapatnak a szama,
amelyet beb0rtonoztek. Orosz-
orszagban ujra feltamadtak a
k0zvetlen forradalom utani
remsegek. Azzal a kiilonbseg.
gel, hogy akkor a burzsoaziat
gyilkoltak, ma pedig azokat
gyilkoljak es b0rtonozik be, a
xix a proletar hazat epitettek
K0zben Norvegiat is felsz6li-
tottak, hogy tavolitsa ell on
nan Trotzkyt, amt azonban a
norveg kormany mem hajland6
megtenni a Soviet urainak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
MUNDWEIL FOUR
CSALADJA TIT

Szllei Is nagyanyja meyer
keztek az 0hazabol. Va
sarnap fenyes misen latjak
gyermekIket elosz0r szo[
galni. Vasarnap este vacsora
Is tanc lesz tiszteletikre
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
HRICZ0 PROFESSOR
ELUTAZOTT

Hricz6 Janos egyetemi ta-
mar a nyari vakaciojat lit
Youngstownban a sziilei es no
verevel valamint jobaratok k0-
reben kellemesen elt0ltve, uj-
bol vissza utazott Omaha,
Nebraskaba.
Szombaton indult ST. Louis
max, ahol meglatogatta regi
egyetemi baratait, kedden in
dult tovabb Omaha, Nebras-
ka varosaba, az ottani Creigh-
ton Egyetemen a latin es a
g0r0g nyelv tanari szeket uj--
Dol elfoglalja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10

Egg faradt 80 ewes asszony
ozv. i'd. Mundweil Janosne tilt
a Magyarok Nagyasszonya pap
lakanak egyik szobajaban a
heten egy este.
Az Greg neni most erkezett a
valamikor magyarorszagi Apa-
tinbol (most a jugoszlavoke)
hogy lathassa unokajat, Ft
DR.. Mundweil Janost, a West
Sidei hitk0zseg derek fatal
papjat el6szor misezni. Az
Greg any6 mem latta unokajat
Is eve. Mem volt meg soha
Amerikaban, persze mem lehe-
tett jelen, mikor Ft. Mund-
WELT papa szenteltek.
Ugyancsak jelen voltak a
beszelgetesen Mundwel Janos
es neje, a four edes sziilei, akik
eljottek, hogy egyetlen eyer
mekiik kozeleben click lie meg
hatralev6 napjaikat.
A derek csalad tiszteletere
nagy unnepseg lesz vasarnap
a Magyarok Nagyasszonya Hit
kOzseg templomaban. Minden
ugy lesz, mintha most szen-
telnek fel Mundweil f0urat.
Lesz proceszio, kulon enek-
szamok, fenyes nagy mise mas
papi segedlettel es a vegen
Mundweil four sziileinek es
nagyanyjanak es a hitkozseg
nepenek aldast oszt.
A hitkozseg tagjai sem akar-
tax elmaradni. A most erke-
zettek tiszteletere este $50
kor vacsora lesz az egyhaz is
kolatermeben, amire hivatalos
az egesz magyarsag. Utana
tanc leSz.
Mundweilek, akik hamaro
san kipihenik a hosszu ut ia
radalmait, st. Louisba men,
mex, ahol Mundweilne rokon-
saga el. Oman visszajonnek es
Youngstown k0rnyeken egy
farmon fognak valosziniileg le-
telepedni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
IA FEDERATION
OF LABOR /

a munka iinnepere kettle
szakadt. Mem lehetett elkeriil-
nj a szakadast, bar akiknek az
amerikai munkas sorsa sziv-
ugyiik, szerettek volna meg
akadalyozni.
Howard, a nyomdaszok ell
n0ke, aki a CIO mozgalomban
reszt vesz, az utolso pillanat-
ban ait az eszmet vetette fel,
hogy rendeljenek ell referen-
dunn szavazast a tagok k0z0tt.
Greenek mem hallgattak
meg Howardot. Ok ugy lat
SILK minden aron szakadast
akartak.
Majdnem masfel millio tag
gal gyongult a Labor Fede-
ration. Ennyi tag tartozik
azokhoz a szervezetekhez, me-
lyek CIO mozgalomban reszt
vesznek.
Most mar megkezd6dik maid
a haborusag a szemben allo
szervezetek k0z0tt es ez SEM
mikeppen sc lesz a munkas-
sag javara. Az egymas elleni
munkas haborukban mindig a
harmadik nyer, a t6ke.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
UGYES IFJU

A Vindicator Junior szep-
temberi szamaban olvassuk,
hogy ifjabb Ress Jozsef alig
ID ewes es mar a Vindicator-
Telegram, West Sidei ujsagos
fiuk es a fi6Hroda seged-
iizletvezet6je lett, Bert Nelke
helyettese es ha valamely ok
Dol az el6fizet6k barmelyike
a Vindicatort mem kapna meg
a bejelentesek utan, ifjabb Joe
Ress intezkedik, hogy a leg
r0videbb lido alatt megkapjAk
a hianyz6 szamot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
HETI SZEMLE

nyilatkozataival harcol a mum
kasok ellen, iteli ell az allan es
varos kormanyzasat, inert mem
allnak melleje, inert mem Sc
gitenek neki abban, hogy a
sztrajkot let0rjek es lapjanak
megjeleneset biztositsak.
Persze, szerinte, most mar
ebben az orszagban bolseviz-
mus van, most mar nincsen
vagyon es jogbiztonsag.
Az acelgyari munkasok SEER
vezese tovabb folyik es csatla-
koznak is a munkasok a seer
vezethez, Persze, a valasztasok
elott mem megy a hadjarat
nagy vehemenciaval, inert a
szervezes vezet6i mem akarjak
Roosevelt helyzetet munkas-
harcokkal megneheziteni. Bi-
zonyos azonban, hogy a va
lasztasok elmultaval fokozott
erovel fognak maid a mum
kahoz.
Macy sikereket jelent ujra
Van Bittner Chicago videker6l.
Mi azonban Van Bittner jelen
teseit ismerjiik meg azokbol
az id6kb6l, a1nikor Eszak West
Virginiaban szervezte a banya
szokat es kiildte a gy6zelmi
! jelenteseket, mik0zben a seer
vezet zaszlaja oft mar leha-
nyatloban volt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
SZERKESZTONK TAVOL

Lapunk szerkeszt6je csalad-
laval szombaton elutazik Ten
nesseebe, ahol szerkeszt6nk
fla viSszater az ottani katona
iskolaba. A kOvetkezo heten
pedig szerkesztonk Detroitban
lesz egy nagy acel mern0ki
konvencion. Keretnek mind
aZok, akik hireket akarnak le-
ADM, hogy AIT varosi irodank-
ba tegyek, 408 w. Federal st.
es ez lido alatt leveleket is oda
cimezzek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
(Folytatas as4-ik oldalrol)

(Folytatas as4-ik oldalrol)
doktor elcsuszott azon, hogy
belekapcsolodott a politikaba.
Hiveinek sokasaga mem nezte
EFT jo szemmel. Akik a ketszaz
dollaros nyugdij remenysege-
ert csatlakoztak a california;
doktor zaszlaja ala, mem tud-
jak megerteni, hogy miert KEEL
lene nekik exert Lemke vezer
zaszlaja ala csatlakozni. Miert
ne maradhatnanak 6k meg
abban a partban, amelyben ed
dig helyet foglaltak
Es az 0reg doktor politiza-
lasat kihasznaljak a ligajaba
tartozo vezerakarnokok. XII
szakadnak a DR.. Townsend
mozgalomb6l es ellenmozgal-
makat kezdenek.
New York allamban az al
lami szervez6 Walt meg hadse-
gedeivel egyiitt a ligabol es
azonnal mas programmed ala
pitottak ellenligat.
Az vi apostolok ait allitjak,
hogy az 6 programjuk sokkal
eszszerubb, sokkal k0nnyebben
megval6sithato, mint a DIR.
Townsende. Ok mem igernek
csak molten embereknek SO
dollar, n6seknek 60 dollar
nyugdijat so even felil, de
amely 0sszeget 80 nap alatt ell
is kell k0lteni.
Es inert ebben az orszagban
iigyes salesmanek mindent e]
tudnak adni, egeszen biztosan
az vi ligat is el tudjak maid
adni a koz0nsegnek es ebbe
is ezerszamra fogjak a tago-
kat toborozni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
SIT. GYORGY SZOVETSEG
GYULESE VASARNAP

A Scent Gy0rgy Sz0vetseg q
rank kovetkez6 vasarnap, azaz
september 13-an tartja rendes
havi gyuleset a szokott helyen
es id6ben. Keretnek a tagok
a pontos megjelenesre, miyel
sok ugy var elintezesre, ugy-
szinten a kerlleti gyiilesre q
kikiild0ttek megvalasztasa.
Az vi alapszabalyok is meg
erkeztek, ait mindenki at ve-
heti.
Az osztaly megbizasab6l
LEGENY FERENC, titkAr.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
A VILAG FIGYELME

meg mindig Spanyolorszag
fele fordul, ahol valtozatlanul
folyik a hare a ket vilagnezet
k0z0tt. A harcok kimenetele
valtozatos, hol a kormanycsa-
patok, hol a forradalmarak je-
lentenek el6rehaladast es ami
kor e sorokat irjuk, a forra-
dalmi csapatok eszaknyugat-
r6l veszelyeztetik Madridot.
A kormanyt atalakitottak es
ma mar kommunista tagja is
van a spanyol kormanynak.
Ketsegtelen, hogy Spanyol-
orszagban dol ell voltakeppen,
hogy milyen rendszer szerint
fogjak a k0zel j0v6ben koruna
nyozni Europa legtobb orsza-
gat. Ha a szocialista kormany
gy6z, ez meger6siti a francia
kormany helyzetet, ha a fas-
cista Observation-Disclosures gy6z-
mex, e nezetet vallo koruna
nyok helyzete eros0dik es ero-
s0dnek azok a kormanyok is,
melyek ma meg csak kacerkod
max a fascismussal.
A vilag mfnden reszen el6
szocialista es radikalis elemek
AIT allitjak, hogy a fascista
csapatok a semlegessegi nyi-
latkozatok dacara is kapnak
segitseget Nemetorszagtol es
Olaszorszagt6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10
Vert isznak a spanyolok


mat. Gy0ny0rkodik a kion-
tott verben.
Szinte evezredes jellemvo-
nasa ez a spanyol fajnak.
Ugy mondhatnok, hogy mem
tehet rola, ha kegyetlen, hi
szen 0r0k0lte ezt a vonast
6seit6l.
Spanyolorszag valaha a
most Afrikaban el6 NOR nep-
faj orszaga volt. Az arab
fajjal k0zel rokon a NOR,
amelynek akkor, amikor a re-
gi latin nemzet legvadabb fiai
Franciaorszag fel6l besziva-
rogtak a mai Spanyolorszag
teriiletere, oft magas miivelt-
seget, el6rehaladott tudo-
manyos szinvonalat talaltak
mar.
A hires spanyol Alhambra
tisztara NOR epiilet. Parjat
ritkitja a vilagon ma is. SzaB;.
ert6k velemenye szerint, ha
elpusztulna, szaz millio dol
lar k0ltseggel lehetne csu-
pa nujra epiteni es akkor Sc
lenne olyan, mint amino ere
detileg volt, inert ma mar
nincsenek olyan miiveszek a
kezmtivesek k0z0tt, akik
olyan dolgokat tudnanak
csinalni, mint a regi iparosok,
Es ilyen Alhambraszeru
epiilet van t0bb is Spanyol.
orszagban. Kincseket er vala-
mennyi Is faj az ember szi-
venek, amikor ait olvassa,
hogy a Sevilla spanyol varos-
ban dul6 harcoknak els6
romja eppen a regi NOR XII
ralyi palota volt, amely szin-
ten a legszebbek k0ziil val6.
Es meg jobban faj az en-
beri szivnek az, mikor AIT
olvassa, hogy ugyanennek a
Sevilla varosnak utcain 1000
gyermek verzett el a hare So
ran. Gyermekek, akik sem
kinek Sc vetettek, akik artat-
Ian, kerekre nyilt szemekkel
bamultak a nagy verontast es
mem ertettek, hogy miert kell
ennek ICY Jennie?
Tavol all t6liink, hogy bar
kit, helyesebben barmely har-
colo partot tegyiink felel6sse
a nagy verontasert. Ha az
egymassal szemben allo ket
vilagnezet k0zul emberelet
kell az egyiknek gyozelmehez,
AIT csak sajnalni lehet, de
elitelni. ocsarOlni. k0rholni
mem.
A vilagnezet az egyes en-
berek felett valo valami es
ha uralmanak megteremtese-
hez vagy fentartasahoz en-
beri aldozatok kellenek, alb
ban a t0rtenelmi multi tanu-
saga szerint meg kell nyu-
godnunk.
De emberileg faj az artat-
Ian yer kiomlasa es felforr a
szelidebb termeszetiiekben is a
yer a spanyol polgarhaboru
soran t0rtent kegyetlensegek
hallatara.
! A polgarhaborus jelentesek
olvastara 0nkenytelenul is a
spanypl inkvizicio korszaka
Juts az ernber eszebe. Akkor
sc t0rtent mas, mint most.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10

Polgarhaboru diihong Spa
nyolorszagban koriilbelul ket
h6nap ota. E,s ma mar mem
tagadja t0bbe senki, hogy
mem testverek, hanem vilag-
nezetek harca az, ami spa
nyol f0ld0n folyik: a bolshevi-
XII allamrendszer akarja fran
cia es orosz segitseggel kezebe
kaparitani az uralmat Spa
nyolorszag felett veglegesen.
Avert mondom, hogy veg
legesen, inert edGig is bolshe-
wiki iranyzatu volt a spanyol
kormanyzat, csak eppen
gyakorlati erdek szempontja-
Dol tagadta ait, mig most nyil
tan vallja, hogy vegs6 celia
a szoviet rendszer megterem-
tese.
Ez alkalommal ne kutassuk
AIT, hogy jobb lesz-e, ha a
bolsheviki part gy6z vagy
nagyobb el6nye lenne a vilag-
max abbol, ha a regi rend-
szerhez ragaszkodok gy6z
nenek? Vegezzek EFT a mum
kat masok.
Mi maradjunk egyetlen
r0vid hir mellett, amely mind
ket harcolo fel reszer6l egybe-
vago m6don jelenti, hogy hat
het alatt 0tvenezer halottja
volt eddig q polgar +
max.
Rettenetes szam Ell A vi
lAbhaboru soran Falkenhein
es Mackensen nemet hadve-
zerek hat het alatt elfoglal-
tax egesz Romaniat, de en-
mex a hadjaratnak mem volt
0tvenezer halottja.
Isrnet kideriilt a reg meg
allapitott igazsag, hogy a pol
garhaboruk a legveresebbek.
Tudni lehetett azonban
el6re, hogyha polgarhaborura
keriil a sor, akkor irt6zatos
lesz az Spanyolorszagban
Mines a f0ldnek verszomja-
sabb, kegyetlenebb szivii en-
bere, mint a spanyol. vele
csak a francia versenyez.
De k6szivusegben italian
meg a francia Sc eri fel a spa
nyolt, aki hiu es biiszke ARA,
hogy hare eseten kegyetleniil
veronto. Mem ismer irgal-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-09-10

Mem nekivadult vallasi Orion
geS csinalta a rettenetes ke-
gyetlensegu inkviciot, mem
akarta senki jobba tenni
akkor Sc az embereket egy
vallas tanitasai alapjan, ha-
mem csupan a hatalmon le-
v6k pr6balkoztak a legke-
gyetlenebb eszkozok haszna-
lataval annak elerese erdeke-
ben, hogy a hatalom tovabbra
is keziikben maradjon.
A hatalom alatt termeszete-
sen a vilagi, a kormanyzati
hatalmat kell erteni, mem a
vallasit, amely a szelidseg esq
k0zeivel probal javitgatni.
Mintha az inkvizici6 kora
tamadt volna fel Spanyolor-
szagban es az aldozatokat
csak azert mem egetik ma ell
a maglyakon, inert nincsen
ia. ANIMAL jobban dolgozik
azonban a hirhedt spanyol
carrot, amely kegyetlenseg-
ben, durvasagban meg a ko-
tellel Sc merhet6 0ssze, pc
dig mar a kotellel val6 akasz-
tas is egyike a legkinosabb,
! egfajdalmasabb es leglassubb
kivegzesi m6doknak.
Ne higyjen annak senki,
anikor AIT hallja, hogy a XII
vegzett embernek kitort a
nyaka. AIT akafja ez .elhi-
tetni velunk, hogy a gerinc-
agy es a nyult.agy kozott
megsziint minden 0sszek0t-
tetes es ICY a kivegzett ember
semmi fajdalmat mem erez-
hetett.
Mem igaz ebb6l egy $40
sem. A k0tel mem tori el a
nyakcsigolyat, hanem belle
fojtja, belefullasztja az aldo
zatba a lelegzetet.
De ez meg irgalmas kiveg-
zes ahhoz kepest, amit a
spanyol csinal.
A spanyol a garrot-ot hasz-
MALTA. Ez abb6l all, hogy az
aldozatot a hoher leiilteti egy
szekbe, amelynek hata mo-
g0tt egy eros fagerenda van.
Ehhez a gerendahoz hozza-
k0tik az elitelt derekat es
akkor egy vekony, de ket
ujjnyi szeles vaspantot fon-
max nyaka k0re es AIT egy
csavarral elkezdik szukebbre
es sziikebbre huzni.
A vaspantnak egyre er6-
sebb, szorosabb nyomasa 0sz-
szetori az aldozat gegejet es
aprankent belefojtja az ele-
tet. Hogy a kivegzes kino-
sabb legyen, a vaspantot a
spanyol bako lassankent szo-
rita 0ssze.
Aprankent fojtja meg aldo
zatat, akinek szabadon ma
radt karjai es labai kinosan
kapkodnak, hadonaznak es a
spanyol t0meg, amely a bor-
zalmas jelenetet nezi. meg
biztatja is a veszt6mestert,
hogy ne siessen a munka-
val.
A spanyol gy0ny0rk0dni
akar az aldozat verg6deseben,
kinlodasaban.
Az egyik londoni napilap-
max Spanyolorszagban lev6
tud6sitoja jelenti, hogy a regi
kinzo eszk0z0ket ismet el6vet-
tex a polgarhaboruban. Al
litolag csak az elfogott kato-
nakkal szemben hasznaljak
azokat, inert csupan a hadi-
titkokat akarjak kinzas ut
jan megtudni t6liik.
De az ujsagir6 tobb kiveg-
zett polgarember holttestet