davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09
HAzAJONNEK A CSERKEK

az iranyban, eppen a leghatal-
masabb acel-trust munkasai,
az elso lepest megtettek.
Az Illinois Steel es a vele
most egyesitett Carnegie Steel
munkasai, illetve a munkasok
altal parancsszora alakitott
kompania tunijai elhataroztak,
hogy osszekottetest letesitenek
egymassal
A ceg kiilonb0z6 videkeken
lev6 gyarainak a kompania
junijai erintkeznek egymassal,
delegatusokat kuldenek egy-
mashoz, sot a mutt heten az
ugynevezett k0zos bizottsagot
megcsinaltak, amely ezentul az
egesz kompania juni neveben
fog beszelni.
Ezentul hat nem egy gyar
munkasai fognak szemben all
nj sajat superintendentjeik-
kel, akikt6l rettegnek, hanem
az osszes Illinois Carnegie gya-
rak neveben beszelnek.
A szervezetek szervezetenek
jelenleg csak huszezer tagja
van, ez a szam azonban ro-
hamoSan n0vekszik es John L.
Lewis meg a bizottsaga tamo-
gatjak g t0rekveSt.
Az acel-trust nagyurai, a
morganok meg a t0bbi nagy
trust-ok ijedten latjak, hogy
a rettegett union utoleri 6ket
es hogy az altaluk kitermelt
kompania juni mive lett.
Ma mar banjak, hogy olyan
lazas gyorsasaggal epitettek XII
a kompania junk szervezetet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

es szeretnek a dolgot vissza-.
csinalni. Ere azonban a lehe-
toseg nincsen meg,
A munkasok egyitt vannak,
egy taborban es tobbe oket szet
valasztani mem tudjak.
Az acel-trust Frankenstein-t
csinalt maganak, amely eset-
leg id6vel felfalja.
Egyelore persze mem tudnak
a kompania junk ellen eljarni
es ha Roosevelt meg negy evig
marad uralmon, akkor min
den kompania junibol kulon
nagy szervezet fog kiepulni.
Akik kard altal vetkeznek,
azok kard altal fognak elvesz-
nj es lesz meg lido, mikor az
acel-trust szeretne az AFL-el
es annak gyenge mestersegekre
valasztott szervezeteivel SEER
zOdni, de akkorra mar kes0
leSz.
Tanuljanak az acelmunka-
soktol a tobbi iparagakban es
hasson oda mindenki, hogy a
kompania junk helyet igazi
munkas-szervezetek tolthessek
be az iparban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09
A lehult hare

viszonyok vannak, mint Kina-
ban, anol az emberek elete
mem biztos.
Valoszlnu azonban, hogy
TampaDan a gyilkosokat ell
itelik es a Klanban csoporto-
sulo gangszterek latni fogjak
hogy a veresre piszkolt feher
lepel mem vedi meg tobbe 6ket
a tisztesseges tarsadalom ellen
es az igazsagszolgaltatas ellen.
Ebben az esetben az egesz
Klan uira felfordul, bar a re-
publikanusok konzervative
frakcioja megint oda aljaso-
dott, hogy ujra meg van koz-
TUX a sz0vetseg.
Nekunk a republicans part
ellen kiilonos kifogasaink min
csenek es el tudunk kepzelni
olyan helyzetet is, hogy oft
vegre egyszer liberals embert
jelolnek es a partban a tisz-
teSsegeS elemek veszik at az
uralmav.
De amig a republicans
part a iegcsekelyebb osszekot-
tetest tartja a Ku Klux Klan-
nal, amely a tampai szornyu-
segekert kenytelen a felel6sse-
get viselni, addig tisztesseges
ember meg ARA Sc igen er-
demesithetne ait a partot,
hogy lekopje. A republikanu-
soknak siirg6sen tisztazni kell,
hogy 1nifele osszekotteteseik
vannak a Klannal, a Klan hi
vatalos lapjaval, a Forummal,
amely allit6lag megint szaz-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

Mikor Indianaban az egyik
legnagyobb vezeruket leany-
rontasert es gyilkossagert ell
csuktak, az orszag ait hitte,
hogy egyelore vegzett ezzel a
sokfeju hydraval.
Elhailgattak, eloszlottak es
legalabb a keleti es kozepnyu-
gait allamokban hirmondo is
alig akadt belolik.
A republicans partnak a
legnagyobb gyalazatara nyolc
evvel ezelott probaltak a part
penzen vi eletet pumpazni a
tarsadalmi es politikai hullaba
hogy ait kihasznalhassak a
katholikus elnokjelolt ellen, de
a KlanC feltamasztani az sem
tudta.
Most aztan ujra eletjelt ad-
max magukrol.
Nemcsak a tampai gyava es
mocskos gyilkossaggal es gya-
va verengzessel, hanem szor-
vanyosan hat-nyolc honapja
minden deli allamban talal-
koztunk a "miikodesiikkel"
amely eppen olyan gyalazatos
es alias, mint a multban volt.
De Tampan fakadt fol mind
az a szenny, mind az a mo-
csok, ami a Klan alarc alatt
fejl6d0tt lelket kepezi.
Es Talnpan robbant fel is
met a tarsasag, oft lebbent fel
isnet a veres alarc a gyava
fejekr6l.
A verengzest, az utonallast,
a bestialitast termeszetesen ell
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

cit es nagyon boldogan eltiink egyiitt ha-
rom esztendeig, pedig az egesz rokonsagom
osszeroffent, mikor n1egtudtak, hogy el
akarom venni Szegeny leany volt es mem
volt senkije, csak beteg, 0zvegy anyja. Ia
nitono volt Puszta-Maroson, de beillett
volna hercegn6nek is Amikor- az a1lam-
vizsgat letettem, huszonegyeves koromban,
mar sc az apam, Sc az -anyam mem cit. Ha-
zamentem gazdalkodni es bejarogattam
Turra. Meg akartam hazasodni Is udva-
roltam oft egy leanynak, de aztan 0ssze-
vesztunk valamin. 8 kiadta az utamat,
inert megbantottam, en- pedfg nyakas vol
tam belehecceltem magam a haragba,
mem probaltam iovatenni do1got es kim
remeteskedtem Maroson. Ell voltam kese-
redve es nem alltam szoba senkivel. Esten-
kint paphoz jartam tarokkozni OFT is
merkedtem meg az anyadda1. Beleszeret-
tenn es attol kezdve folyton sarkaban
voltam. o szeliden kitert e1o1em de mem
tagitottam Egy evig tartott dolog mi
kor rokonsagom megtudta, hogy miert
mem mozdulok XII Marosrol mindent elk0-
vettek, hogy elvalasszanak t6le. ITALIAN 81
kerilt volna, ha meg mem hal az anyja.
De akkor Miller Juci oft maradt Arvan,
olyan egyedu1 mint az ujjam. Hat bizony
akkor hozzamjott felesegul Harom evig
eltiink egyiitt. En- kozben szolgabiro let
tenn es nagy hazat 'vittiink A harmadik
esztendoben aztan hirtelen meghalt Te
keteves voltal eppen, mikor eltemettuk.
En- meg huszonot. Mines lit fam, semmi-
fe1e titok
- Hogy halt meg? - kerdezte Lajos.
- Tudogyulladasban Par nap alatt.
TIT voltunk Pesten, lit lett rosszul; ugy
vittem haza koporsoban.
Lajos elgondolkozva nezett. maga ele.
Aztan nagyot sohajtott es ait mondta:
- Koran itthagyott benniinket SEE
geny! -.
Slvany az orajara nezett.
- Azota talan mar talaltak is! -
mondta. - Gyeriink ebedelni:
Lajos szotlanul ment apja utan Most
mar korilbelUl kitalalta az egesz tortene-
tet es csak a reszletek erdekeltek Megle-
petve tapasztalta, hogy milyen kevesse
erinti szivet ez a dolog es hogy csak XII
vancsisagat izgatja az egesz historic.
= Ugy latszik, csakugyan nagyon ko-
misz ember vagyok, - gondolta magaban,
mialatt leveset kanalazta
Az apja is igyekezett masrol beszelni
(Foytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

akartak tussolni, hiszen a
rendorfonok is benne volt alb
ban a nemes tarsasagban,
amely q leped6 ala bujva We
szelyeztette a tiSztessegeS
emberek eletet es bekejet.
De a gyilkossag kipattant,
a felhaborodott nemzet un-
dorral kovetelte Floridatol,
hogy a szennyest felmossa es a
tampai ujsagok igazan halalt
megvet6 batorsaggal kovetel-
tex, hogy szamoljanak lie a
Klannal es azokkal a bandi-
takkal, akiknek az ejszaka
leple sem eleg, meg kulon al
arcot is kenytelenek huzni
magukra.
A Klan meg mindig terror
ban tartja az Old South ell
maradottabb videkeit, inert a
tisztesseges elemek tavozasa
utan a desperadok, a bort0n-
toltelekek. a lesipuskasok a ne
mes tarsasasagban egyitt ma
radtak.
Lehetseges, hogy a Klan ter
rorja Tampaban meg ma is er-
venyesul annyira, hogy a We
res kezii haramiakat elcsukni
mem tudjak.
Ha ICY lenne, akkor Florida
olyan szagyenfolttal alma el6t-
tunk, amelynek a kovetkez-
menyeit minden floridai pol
gar creme.
Akkor tisztesseges es rendes
emberek mem mennek abba az
allamba, inert akkor oft olyan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

Csak AIT sajnalom, hogy mar mem lehetek
elyan szep, amilyen regen voltam, pedig
szeretnem, ha mem tala1na1 csunyanak.
megcsokolod te rossz anyadat? Nagyon
kerlek, valaszolj azonnal. Az osszes elmu-
lasztott anyai csokokat kildi es secret
or0kke utanad vagyo anyad, Judith Muller
Paris 81. bis Avenue Kleber"
A szernetes' csengetyiije bantoan $40.
lalt meg az utica vegen erre hangra
Lajos osszerezzent. Az apja het orakor
kelt: gondolta megfurdik es atoltozik ad-
dig, hogy ne legyen ilyen gyiirott allapot-
ban, ha talalkozik vele. 8 az egyetlen, aki
vilagot derithet ebbe a raszakadt sotet-
segbe.
Az ablaktablak be voltak zarva XII
akarta nyitni, de valami ellenallhatatlan
bagyadtsag nehezedett egyszerre a szeme-
re. Ledolt az agyra.
- CSak egy pillanatra, - gondolta,
mikor lehunyta Szemet.
Del fele ebredt fol elso gondolata az
volt, amt Sander tegnap mondott neki,
hogy Lenke szerelmes belle A k0vetkez6
pillanatban azonban mar eszebe jutott az
anyja levele. Cs0ngetett
- Itthon van az apam? - kerdezte
az inastol
- A meltosagos ur ma reggel eluta-
zott Pagonyfalvara. Istvan ait mondta,
hogy holnap delben itthon lesznek.
Kim esett az ESQ. Az eg egyszin stir
ke volt, mint 6sszel apr6 cseppek YER
destek az ablakot.
Lajos level utan nyult S nappali
vilagitasban elolvasta meg egyszer. Most
mem hatott ra dolog olyan ijesztoen,
mint hajnalban.
- Judith Muller! Judith Miller! -
mondogatta magaban. Jol esett neki ez
mem magyarosan irott nev. Francia szin-
miivekbol jutottak eszebe jelenettorede-
kek mikor az anyjaval valo talalkozasra
gondolt
A fla all On elott, asszonyom!
A levelben ket dolog volt, ami foltiint
neki. Az egyik az, hogy az anyja AIT irta,
hogy jomodban van. Pedig mintha 8 AIT
hallotta volna, hogy az apja teljesen SEE
geny leanyt vett Ell? A mask az volt, hogy
harmincnyolc evesnek mondta magat, pc
dig Lajos szamitasa szerint az anyjanak
negyvenharom evesnek kellett lenni A
sziiletesi evet is tudta Hiszen "a volt YES
We a sirkovere.
Most megint 0sszezavarodott elotte az
egesz dolog es mem tudta 0sszeegyeztetni a
sirkovet a levellel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09
- Folytatas

Ennyi volt az egesz es Lajos halas
volt erte, hogy az anyjarol mem beszelt.
Odament az apjahoz es megcsokolta. Mem
mondta meg, hogy miert az apja mem
Is talalta XII
Egy barackot nyomott a fla fejere es
AIT nondta
Kemeny embernek kell lenni Mem
olyan nyam-nyam fraternek. Ne torlesz-
kedI hozzam, mint macska, hanem tegy
kedvemre .Akkor maid en- csokollak meg,
de addig mem baratkozunk.
Hanem azert odanyujtotta a kezet es
engedte, hogy a flu megcsokolja.
No! listen eltesSen! Szervusz!
Eajosnak akkor rosszul esett az apja-
max ez a ridegsege, most azonban, amint
az agyan fekve visszagondolt ere jele
metre sok dolgot megertett, ami eddig no
malyos volt elotte. A level, amt kezeben
tartott, vilagot vetett az egesz tragediara.
fEdes egyetlen fam! Teged talan ab-
ban a hitben neveltek fel, hogy az anyad
meghalt es sokaig en- is ugy gondoltam,
hogy az lesz a legjobb, ha megmaradsz
ebben hitben. De most hogy mar abban
korban vagy, hogy magad laban is
megallhatsz es az en- fejem fOlott is mulik
mar az lido - harmincnvolc ewes leszek
jOvo honapban, - ITALIAN megbocsatja
nekem jo listen AIT bun0met, hogy ell
aruiom elotted hogy elek Bocsass meg
edes kis fam, hogy mem haitian meg tu-
don1 hogy fajdalmat okozok ezzel neked,
inert meg kell tudnod, hogy az anyad,
akinek az emleket eddig tiszteletben tar
tottad, rossz asszony VOLT aki a kis fiat
hit.enu1 otthagyta ketesztendos koraban.
Megblinhodott erte hidd ell nekem Soha
ner. volt egy boldog napom sohasem volt
egyetlen zavartalan 0romom huszonket
esztandon keresztil Most mar kibekiltem
jo lstennel es hiszem hogy az eg meg
bocsatotta, amt vetettem Olyan modban
vagyok, hogy sok jot tehetek es iparko-
dorl is mindenutt enyhiteni nyomort
ahot felkutathatom. Vezeklek a regi BIZ
neiIuert, mindenfele magamra rott peni-
tenciakkal, de AIT a gondolatot, hogy te-
ged sohase lassalak tobbe, mem birom ell
viselfu
IOjj ell, edes kis fam es csak egyszer
siraogasd meg hajam, egyszer mondd XII
ait ket szot: Megbocsatok, anyam! - es
en- slem kivanok tobbe a sorstol semmit
Ugy-e eljosz? Tudom, hogy ell fogsz jonni!
Ird meg, hogy varhassalak, inert mostana-
ban oeteg voltam es laz nagyon megvi-
self, de azert ha tie josz, szep akarok lenni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

dolgaim ugy allanak, hogy innen semmi-
esetre sem szabadulhatok ell egyel6re, amig
egy vizsgamat lie mem teszem, de RENE
lem, hogy amint nyar bek0szont, mar
oft lehetek az en- aranyos mamuskam ole
l6 karjai k6zott, akinek szamtalan csokot
kiild szeret6 fla - Lajos
U. i. Irjon sokat. Hogy el? Nit csinal?
Mindenr6l. Alig varom, hogy megisrner
jem."
Boritekba tette levelet nagy gyonyo-
riiseggel irta ra franciaul cimet es maya
adta postara. Oman pedig ment egyene-
sen Domokosekhoz es mem vehette eszre
rata senli, hogy micsoda elmenyen ment
at, miota utoljara oft jart.
Az apjaval masnap naindjart beszelni
akart es meg akarta neki mutatni az any
ia levelet, de, hogy meg egyet aludt do
logra mast gondolt.
Elhatarozta, hogy ovatos puhatolozas
sal fog el6bb megprobalkozni nala, hogy
kicsalja belole az igazsagot. Csak ait mem
tudta, hogy hogyan kezdjen hozza.
Az apjat az iroasztalnal talalta S
amint leult a vele szemkozt allo karos-
szekbe, szeme megakadt egy kis antik
moi oran amely egy pici uvegbura alatt
oft ketyegett az iroasztalon.
- Ez az ora a mamame volt? - ker-
dezte konnyeden.
Sivany odanezett
- Mem, - mondta kurtan, - Macy
anyade
Pillanatnyi csend utan Lajos ujra
megszolalt. y
-Apam, en- mar sokszor akartam ker-
dezni, hogy miert mem beszelt nekem soha
az edesanyamrol? En- mindig ugy erzem,
mintha lit valami titok lappangana So
kaig AIT gondoltam, hogy jobb, ha titok
marad a titok, de most mar ITALIAN eleg
Greg vagyok ra, hogy megtudjak mindent.
Sivany fiirkesz6leg nezett fla sze-
mebe, de az mem arult ell mast, csak nyug-
talan kivancsisagot.
- Mines lit semmi titok, - nondta
sivany. Mifele titkot gondolsz? Mire
alapitod ezt a feltevest?
- Csak ARA nagy hallgatasra amt
az anyam koriil egesz eletemben tapasz-
Sivany felallott es jarkalni kezdett
szobaban. Lajos az iroasztalon egy eyer
tyat kezdett vakargatni a k0rmevel.
- Mines lit semmi titok, - mondta
'Sivany meg egyszer. - En- azert mem be-
szeltem rola soha, inert nekem fajo emlek
az elvesztese, amt mem oromest idezek fol
magamban. Nagyon jo asszony volt, amig.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

Kesobb leiilt iroasztalahoz es irni pro-
bait, de gondolatai csokonyosen egy
helyben allottak Mem tudott tevabb jut-
nj az elso ket sorna1:
"Egyszer volt, hol mem volt egy flu,
akinek egy sep napon sziiletett egy
anyja -"
Akarn1it irt utana, rossz volt. Akkor
eszebe jutott, hogy valaszolni fog az anyja
levelere. Megorii1t gondolatnak, maga
ele tette levelpapirt, de mar megsz6li-
tasnal fonnakadt
mem illett az a1ka1omhoz
'Edes anyam!" Ez szokatlanul hang
zott el6tte hazugnak tint fel egy ide-
gennel szemben
"Asszonyom!' Ez poz! Melegebben
kell irni.
Hatrad6lt szekben es a gondolatai ell
kalandoztak
valami ciganyos orom vagtatott at
sziven. Ugy erezte, hogy az edesanyja
megjelenesevel folszabadult az osszes csa-
ladi eloiteletek es a nevevel valo k0tele-
zettsegek jarma alol. Ugy erezte, hogy a
szabadsag megvalto oraja kozeledik es
hogy az anyja egyenesen csak azert j0tt,
hogy megmentse ct abbol sorvaszto kor-
nyezetb6l, amelyben rabnak erezte magat.
Mem akarta meghallgatni ait belso
hangot, amely AIT mondta neki:
- Gazember vagy te, Lajos Mert te
csak ARA gondolsz es annak 0riilsz hogy
most az anyad szoknyaja mellett Paris
ban folytathatod semmittevest es szem-
beszallhatsz az apad akarataval
Titokban erezte EFT, de mem akarta
vegiggondolni. Erezte, hogy akkor becsuk-
ia maga elott az ajtot, amely most meg
nyilt elotte, pedig AIT az ajtot osztonsze-
riien nyitva akarta tartani Es most, hogy
mar megtalalta az vi helyzetben sajat
onzesenek megfelelo utat, szavak is kony-
nyen es termeszetesen folytak tollabol,
amint megirta az anyjanak szolo valaszt
"Szegeny kis anyam! Vegtelen szere-
tettel k0sz0nt0m es csokolom kezet, anne
lyikkel nekem szolo levelet irta Azota,
hogy levelet olvastam, folyton az arc
kepe el6tt ulok es olyan jol esik, hogy az,
akirol ait hittem, hogy mar 0rokre neman
fog ram visszanezni a keretbol, most meg
szolal les edes kis fianak nevez AIT irja,
hogy bocsassak meg. Nit? Hogy felreerte-
SEX es eloiteletek elzartak az utat k0z0t-
tunk? En- ugy erzem, hogy mines NIT meg
bocsatanom es alig varom, hogy ezt ma
gam mondjam meg egy olelessel es egy
csokkal minel elobb. Sainos, most az en-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

ezerszain jelenik meg republi
kanus penzeken es XII kell on
magabcl lGknie mindazokat,
akik ext a verfert6zo rokonsa-
got kivanjak.
Ha nlegn1arad az 0sszekot-
teteSuk - amt mem hisziink,
akkor a tampai szornyii-
segekert maga a republicans
part lenne kenytelen a fele-
losseget vallalni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-04-09

Egy regi, igaz kozmondas
valik be, amely szerint a csir-
kek hazaj0nnek kolteni es xii
lonosen azert 0riiliink, inert
ezuttal az orszag legnagyobb
iparvallalatanak a csirkei kot-
lanak az acel-trust hazanal.
Mikor az NRA lazas napjai-
ban ugy latszott, hogy egy-ket
ev alatt az AFL-nek tiz millio
tagja lesz es mikor a nagy-
toke mar hajlandonak mutat-
kozott, hogy a szervezkedes te-
rem valamicsket engedjen, az
acel-trust hirtelen feltalalta a
fabol keszilt vaskarikat es
megcsinalta a kompania juni-
kat. Amt minden mas nagy-
iparban hirtelen utana csi-
naltak.
Mi abban az id0ben, 1888,
nyaran, AIT irtuk, hogy EZ is
eredmeny a munkasnak, inert
semmi nem gatolhatja meg a
kompania junk tagsagat, hogy
alkalmas id6kben ne fiiggetle-
nitsek magukat a munkaadok
befolyasat6l es uralmatol.
Or0mmel latjuk, hogy ebben
Milford chronicle., 1936-05-01
The GrOwing Road Bin

The exceedingly hard winter
through which we have passed,
makes the spring thaws doubly well
come. But they bring with them a
relatively new problem-that Of re-
pairing, at public expense, our roads
and highways. Spring has always
neeessitated a certain amount Of
road work-more and more is re-
quired each year because, according
to experts, Of the exceptional wear
and tear caused by increasing motor
truck trafic.
Twenty years ago only 215,0OO
trucks we're registered in the entire
nation. In 1884, there we're 3,550,O00,
and each year witnesses enlarge
ment of this motor army. The
trucks I'LL a certain transport need,
and they are here to stay-but It is
a fact that their extremely rapid
growth was largely due TO their be-
ing in an artifcially advantageous
position in competing with the rail-
roads in handling merchandise
freight.
haiAtOduS nave " acquire buiiui
maintain and pay heavy taxes on
their right of way. Trucks use high
ways built and maintained at public
expense. They contribute to their
upkeep, in a measure, through reg
fees, gasoline taxes and in
some states other kinds Of taxes
but It cannot be questioned that the
public, through general taxes, builds
and maintains the highways that en-
able the trucks to operate.
AS a result, there is growing SEN
Iiment in this country to make |
trucks pay the increased road up
keep that results from their steady /
Milford chronicle., 1936-05-01
THE VOICE OF INDUSTRY

C. M. Chester, president Of the
National Association Of Manufactur-
ers and chairman Of the General
Foods Corporation, in a recent ad-
dress, offered the following program
which he said industrialists could
indorse land which, l believe, every
thoughtful worker and farmer and
white collar worker" can indorse:
Il. American industry believes in
the government acting as a regula-
tory organ, and safeguarding against
monOpolies, but It wants to be as
sured that regulation is not a dis
guise for cOnhscatiOn, for the con-
troll and operation Of industry.
"2. Progressive industry firmly be-
lieves in cooperation between the
employer and the employee in the
interest of each industry and of both
groups, but we cannot accept class
conflict as a basis for emplOyer-em-
plOyee relations.
"3. Industry expects to contribute
its share of the cost Of government
in the form Of taxes. but taxes must
not be used TO compete with, and
possibly eliminate, growth and ex-
pansion of Industries.
- Industry supports a constant
Iy rising standard of living, but it
insists that wages, salaries, divi-
dends, and taxes, come out OF nFO-
IS. Industry welcomes develop |
nent and improvement in govern
Milford chronicle., 1936-05-01
THE CHIEF SOURCE OF JOBS

Industry cannot be coerced into
absorbing unemployed labor" says
the Washington Post.
Rather it should be encouraged
to provide work by the removal of
existing obstacles to further expan-
sion. That is the essence of various
suggestions offered by the National
Association of Manufacturers in a
statement intended to afford a basis
for study and discussion Of employ
ment problems.
"The manufacturers, It is pointed
out, are now carrying on their pay
rolls about 100000 fewer persons
than the maximum number record
ed in 1929. With from 100000 to
10000, 900 unemployed, IT is obvious
that industry cannot provide work
for the entire army Of pObless. Yet
the opposite impression is conveyed
by the alternate seedlings and ap-
peals which President Roosevelt is'I
accustomed to direct at business
men.
.'The question is not what indus
try ought to do but what It can do
under given conditions. The. N. A. M.
states the case succinctly in saying
that neither an individual nor a bus
mess can employ at continuing loss
nor unduly increase operating cost
without jeopardizing through bank
ruptcy the employment Of those now
employed
"In other words, only a prosper
Gus industry can sustain a perma-
nent increase in employment. For
time Jobs may be created by spread
ing work, and men can be kept on
at a loss. If the employing concern
has surpluses out Of which to pay
wages. But such reserves are soon
exhausted II used to cover deficits
resulting from employment Of sur
plus labor"
The Post points out that "expan-
sion Of private enterprise would be
aided u governmental extravaganza
were curtailed and government COM
petition with private industry held
in check"
Milford chronicle., 1936-05-01
PAYING THE BIG BOYS

The money paid to farmers by
AAA is money extracted from the
taxpayers. It is public money. It
was disbursed by officials Of the
United States Government. All pay
ments are of record. But Secretary
Wallace and Chester C Davis, late
AAA administrator, steadfastly re-
fused to make public information
about large benefit payments.
II the AAA is really designed for
those who need relief, there is no
reason to keep secret the amounts
Of money paid to each individual
farmer. The suggestion is made that
the AAA, like other branches Of the
Government, rides on the back Of
the common man for support and
then makes the rich richer. Natural
ly the big fellows would favor the
system, but how about the little far
mers ?-Bluefield. W. Va, Telegraph.
The man who invented the mod
ern plOw (JethrO Wood whitfield
his first models out Of potatoes.
Milford chronicle., 1936-05-01
CLIFTON'S CORNER
NEAR LeWesl

Wedding bells have been ringing
again. This time for Miss Helen
Moore, daughter of Mrs. Joe Moore
of near Lewes and Howard Joseph
of Hollyville, who were married on
April 10. They are now with the
groom's mother, Mrs. Elizabeth JOS
eph. Mr.. Joseph is employed at Re
hObOth.
Several gathered at the home of
Mrs. Elizabeth Joseph on Monday
night, April q, to give them 9n cid
fashioned serenade. All had a fine
time. OF course Howard had to ride
the rail, which he did with pleasure
and at a late hour they received