davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30
Mem FOGJkK
ELFOGADNI

Egy javaslatot nyujtottak
be a kongresszusban amit
mem fognak elfogadni, s6t
amt ITALIAN megfojtanak a BIZ
zottsagok szobajaban, hogy
targyalasra Sc engedjek.
Mert a javaslat olyan kezen-
fekv6, olyan egyszeru igazsa-
got es olyan kitiino celt tiiz
XII, amt mem lehet keresztil
vinni ebben az orszagban.
Congressman Ramspeck ait
aian1ia a billjeben hogy tilt
cak be a hatvan mertf0ldes
sebessegnel gyorsabban sza-
guido automobilok gyartasat,
a teherkocsik es truckok se-
beseget pedig ugyanigy korla-
+ozzak orankent negyven merit
f0ldre.
Tobbszor ramutattunk mar,
hogy barmennyit ossze-vissza ir
max, tanacskoznak a szaguldo
helyett szazezret fognak even
kerilik az egyetlen jozan le-
hetoseget, hogy a sulyos SEE
rencset1ensegek szamat kor-
latozzak. Mert az 6riilt Sc
bessegrol lemondani mem
akarnak.
Most mar olyan sulyos nem-
yeti prob1ema lett a tomeg-
gyilkossagbol hogy az egyet-
len ceIra vezeto megoldast fe-
lel6ssegteljes emberek is keny-
telenek meglatni.
De egyenIore nem Iesz tor
veny a javaslatbol s6t mem is
igen fogjak AIT targyalni.
Maid ha harmincotezer ember
negyven-otvenezer dollart, a.
tie megolni, ha szazhuszezer
ember he1yett egy milIiot sza-
gu1dnak nyonorekka,, akkor
ITALIAN kezdenek igazan eszre
terni.
Egyenlore azonban a speed
mania ellen hiaba akar valaki
beszeIni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30

gyulladt a villanylampa. A
tud0s negtalalta a feleletet a
kerdesre, amt kerdezett:
- Azert raagszkodik a ma
ar halasz a termeszetadta
gvszeriibb targyakhoz, mi
haiasz5 szerszainot keszit,
- osidok ota megszokta
-zeket. Al halaszeraberek seer
szamai tehat a tortenelmi
idok eI6tti korszakba visznek
vissza benniinket, az osidokbe.
Els abban a plllanatban
egyebet, fontosabbat is 1atott
Herman Otto. EsZebe jutott
az, hogy ha a magyar halasz
szerszamok megnaradtak a
maguk 6sisegeben, akkor azok-
max nevei is ugyanazok, ami
ket a regi idokben hasznaltak,
tehat a ronlatlanui tiszta, osi
magyar szavakat i halaszok
k0reben kelT keresri.
Amint ICY gondolkozott vol
ma a Balaton partjan, egy-
szerre csak felkialtott az egyik
piszmogo legeny:
= Hogy a rossz srb! :. En-
mex is letorott szaka.
De felpattant ere Herman
Otto nagy sebten es izgatot-
tan kerdezte:
Mi torott le?
Hat mi torhetett volna
le? Ennek a horogl'ak a szaka.
A tudos irgalmatlanul fag-
gatozott tovabb:
- Mi az a szaka? Hol a ho-
rog szaka?
A fatal halasz.egeny ma
gyot bamult. Hat Tenet olyan
ember a fold kereken, aki mem
tudja, hogy mi a horognak
szaka? Kelletlenul felelte:
A horog szaka az a kis
nyelv, ami a vegen visszafele
hajlik. A horog szaka az, ami
a halat fogja is, meg tartja is.
Ennek a ''szaka" szocskanak
addig jart utana Herman OF
to, amig megtudta, hogy ah-
hoz hasonlo szot semmi mas
nyelv mem ismer q fold kere-
ken. Tiszta, osi magyar $50 az,
amelyet Azsiabol hozOtt fa-
junk magaval. Ebbo. az egyet-
len szobol mott XII az a nagy
tudomany, amit Herman Otto
a magyar halaszat kezikony-
vebe foglalt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30
(Folytatas).

oSSoSSo, @AS0J AAAA J AoSAA ~
.sziven, = igazad van pajtas:
'csak egy tunder lehet olyan
tokeletes.
Toncsi baronak mem tetszett
,ez a hewlett.
= Jo, jo, hat gyony0rkodjel
benne, - figyelmeztette ba-
ratjat, - de holmi bolondsa-
gokon ne jarjon az eszed, inert
magad mondod - ahhoz
mar ven vagy.
Muki valosaggal megserto-
dott.
- Csak mem hiszed, hogy
meg6rultem, vagy hogy gaz-
ember legyek? - tort XII a re-
gi becsiiletes lelke. - Meg
akkor Sc gondolnek ilyen scent
segtoresre, ha en- volnek a ro-
mai csaszar. - Nit gondolsz,
- folytatta, - mem vagyok en-
ronlott azert, inert rossz va
gyok.
Az apat valosaggal megha-
tottak baratja szavainak ne
mes hevilete. Kezet fogott
vele.
- TIE egy igen nemes lelek
vagy, Muki.
Mukit, bar teljesen oszinte
volt a magabaszallasa, kelle-
metleniil erintette ez az ellis
meres. Erezte, hogy mar mem
melto rea. Legkevesbe a Bal
vandy reszerol.
- Hagyd ell, - mondta rossz
kedvuen. - Mem erek en- ma
mar egy hajitofat sem. SGT -
fakadt XII maga ellen szinten
ontudatlanul, - eppen abban
jar az eszem, hogy kivetkoz-
zem a lelkembol. Ha mar min
dent, mindent vesztettem leg
alabb meggazdagodtam.
Toncsi csudalkozva hallgat-
ia baratja homalyos ertelmti
paradox szavait.
Mem ertelek, - iegyezte
meg r0vid szunet utan. -
Azert, hogy meggazdagodial,
meg mem kell kivetkozn0d a
lelkedb6l.
- Haha, - S keseriien fel-
kacagott az elesett cavalier,
= ebben az orszagban oriasi
handicapteher a lelek. lit
csak a lelketlenek boldogul-
hatnak; a hizelkedok, az ok
1el6k, a ravaszok, a gono-
SZOk.
Balvandy meg jobban ell
csudalkozott.
- Hat ezentul olyan akarsz
lenni?
Olyan.
Ere mar elnevette magat
a jolelku ur.
Ha csakugyan az lenne
a szandekod, - mondta, -
mem beszelnel rola.
Es ismet megragadta S me-
legen megrazta Muki kezet.
= Ismertem egy urat, =
meselte k0zben, az is min
dig ugy beszelt, mint te most.
Dicserte a tolvajokat es be-
tor6ket, de mikor valaki egy-
seer egy homalyos, bar keres-
ked6i fogalmak szerint telie-
sen korrekt vallalkozasba
akarta belevinni: olyan po-
font inert eme valaki abra-
zatjara, hogy maid kiugrott
a SCENE. Hat tie is eppen
ilyen vagy.
Muki eszrevette, hogy az
iment ugyis tovabb ment a
kelletenel: meghagyta Bal
vandyt jambor hiteben. Egyet
csavart a fejen es elnevette
magat -.
Egy par napig semmit Sc tett
Csak cit. Mem is akart egye'
bet. S0t akkor lett volns
igazan boldog, ha elfelejthet
xz1, - o1nc1 Yooindnn pOn
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30

i1dCOCCd VO1Ild ulcS, lid lcSIdll
az egb6l az angyalok kara S
mennyei dalszoval kiseri vala
osei kastelyaba.
De Muki masforma ember
volt. Az elete javareszt a k6-
SCIENTIST es a villan.osvasut ri
kito csilingelese kozepette Or
lod0tt lie. Ra az ujsag inge-
revel hatottak az or0kkevalo
termeszet 0r0kszep jatekai.
De meg szerelmes is volt, ami
megtizszerezi a ielek foge-
konysagat -.
Muki teljesen atengedte
magat erzeseinek; Deleabran-
dozott a holdba, reszvettel XII
serte a csillagok jarasat, XII
hallgatta a csendet, leste az
0r0kkevalosag titkait. Bal
vandy minduntalan karatyolt
neki valamit, klilonosen az
akviziciojarol ponty0g0tt. De
Muki "a Sc hallgatott. Egy-
egy sohajjal felelt a kerde-
seire.
A derek ur vegre is meg
sokalta a szotlansagat.
Mi lelt teged? - ker-
dezte tole kelletleniil.
Muki osszerazkodott. Hogy
kizokkentette baratja abrand-
jai szines vilagabo!, eszretert:
ct magat is boszantani kezd-
te a gyongesege. Mert immar
gyengesegnek min6sitette lei
ke szepsegeit. Terhere VOL
tax, utjaban alIottak.
- FL, valaszolt rostel-
kedve, - eszembe jutott egy
regi historic: az zavart meg.
- Mifele historic?
- Egy gyermek ment a re-
ten, kora reggei napsutes
elott es gyemantot szedett.
AIT hitte, hogy 4 fuszalon
rezgo harmatcsepp a gyemant
es ez a hite teljesen eleg volt
neki ahhoz, hogy boldognak
erezze magat. De folly
tatta Muki a mcsejet, -
amint ICY megy, rnendegel a
flu, egyszerre csak eleje pat
tan az ord0g: - Nit csinalsz
tie flu? 49,. Gyemantot sze-
dek =. - Mutasd, megve-
szem a gyemantodat =. A flu
taskajaba nyult, ahova gye-
mantot gyujtotte es ime, SEM
NIT sem talalt benne. Gye-
mantjait felszitta, megsemmi-
sitette a levego :. Sirva fa-
kadt. Aztan odaszaladt az
anyjahoz es AIT kerdezte tole:
- Edes anyam, mlpol van a
gyemant? Az - valaszolt
neki az anyja, - az ordog
konnyeboI szarmazi-z, ne vagy-
jail te, fam, gyemantra soha,
soha -.
Balvandy tatott szajjaT hall
gatta.
- Hol hallottaG teo ait a
meset es NIT akartal vele
mondani?
I - Senmit, - morsdta Mu-
XII mese, hat mese%
- Megis?
= Ugy gondoloni, aza me-
Sc tanulsaga,. hogy az az en-
Der, aki kincsek utan futkos;
az ord0gre szorul.
Sep, mondta Bal.
vandy, = ez alfglianem vafa.
mi napkeleti. nrese lesz.
Az, hagyta ilelyben Mu.
XII, = csakfogy, - tette hoz
"a, tit nyugaton valosae
az, ami a napkeseten csai
mese.
Balvandy megcsova1ta fe
jet, mint mindig, anikor nen
ertett valamit.
= Mem irtal te verset vala
ha? - kerdezte rCvid szine
mulva.
, Irtam. De most ma
: gyul0l0m a k0ltemenyt ;.
=
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30

AAOVC1y COOI, oAC1 CCCIC VO1I1d va
lahol a magasban lebegni, ta-
Ian Zsuzsa felett, hogy meg
oltalmazza, 6rangyala lehes-
sen leanynak.
Egy heti 0nfeledt abran-
dozas utan azonban vegre is
belatta Muki, hogy cseleked-
ME, egy kicsiny lepessel leg
alabb kozelednie kellene a
celjahoz, kulonben celtalanna
valik a foldgolyobison valo
teng6dese.
Most inkabb, mint valaha.
Erezte, hogy semmit Sc
szamit es - szanlitani akart.
Mindegy, akarmilyen lelki al
dozatok aran. A f5, hogy ha-
talomra tegyen szert:: irigyse-
get, megd0bbenest, gyuloletet,
avagy - tiszteletet, - halat
eismerest provokaljon.
Mindegy volt neki minden,
csak sulya legyen. Akar him
nuszban, akar palnfletben, de
emlegessek a nevet Belatta,
hogy mem valogathat az esz-
kozokben, ahhoz mar mem
volt sem eleg naiv, sem eleg
fatal. Aztan az is sarkalta
Mukit, hogy jogciinet vallja
Balvandon valo hosszadalmas
tartozkodasanak. Mem akart
huga el6tt a naplopas vagy
ingyeneles gyanujaba keve-
redni.
Nemi gondolkodas utan ait
eszelte XII, hogy felkeri Bal
vandyt egy felig-meddig
rombadolt varkastely megte-
kintesere. A rom elado volt
es csak tiz kilCmeternyire
esett Balvandtol.
Tulajdonosa, egy szeszgya-
ros volt, S mindossze tizezer
forintot kert erte a hozza-
tartozo hetven holdas elparla-
gosodott parkert. Ennyit,
velte Muki meg 8 is megresz-
kirozhat erte -. Mert biztos-
ra vette, hogy ezentul mindig
nyerni fog a kartyan. Mas
kerdes, hogy lakhatova teheti
e valamikor a kastelyt. Bar
bizott 8 mar annak a lehet6-
segeben is. Valami demon
megteveszthette az eszet: elhi-
tette vele, hogy minden sike-
rul az emberfianak, ha Isten-
mel szakit s a pokollal $40
vetkezik. Igaz, hogy eddigi
tapasztalatai e mellett szolot-
tax. ct is a szive tette tonkre
hat most az eszevel kell neki
visszahoditania AIT, amt a
szive Matt elvesztett.
Balvandy szenvedelyes bir-
tokbecslo volt es egesz Erdely-
ben az elso diletoAns alkusz-
max vallotta magat. 0rommel
teljesitette baratja kereset.
Elment vele a rolllhoz es a
szeszgyaroshoz S >kilencezer
forintert kialkudta szamara a
kastelyt.
Muki egyelore csak ketezer
forint foglalot adott, de azon-
nal intezkedett, vi birtoka
nevere leendo atiratasa irant.
A Balvandy Antal szliz er-
delyi teliver menesebol ossze-
allitott negyesfogat mar mint
hunyadmegyei birIokost ro-
pitette vi birtokarol Bal
vandra.
A bamba holdviiag es til
zes csillagok milliardjai kiser-
teties fenyt szortak az orszag-
utjara, beezistoztek az AIT
szegelyez0 fasor leveleit. Va
lahol tavolban melabus
szivfacsaro melodiakat furu-
lyazott, alighaneln valami
olah pakular. A kozelben
baglyok huhogtak az erdo sze-
len egy hirtelen kerekedet1
kobor szel fiityolt -. A loval
priiszkoltek S. duborgo patko
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30
A mindnyajunknal okosabb bolond
historiaja
Elmeseli: LAP PAL es CONDOS SANDOR

UdTUJd. MlIlucZek CSICJCOS NC
rul azutan az apro hal, az
agynak valo kicsi, szalkas hal,
aminek tetejebe vizet ontenek
a Balatonbol vagy a Tiszabol
es sot adnak hozza annyit,
amennyi megfelel a levet fozo
halaszmester szaja izenek.
Az am bizony, 4 halaszmes-
ter szaja izenek. hzert jaj an
max a halpaprikasnak, amt
veletlenul asszony keze f6zne.
Annyit ert az asszony a ha-
laszlehez, mint a najdu a ha-
rangonteshez. Hig levi gu
lyas lenne abbol asszonykezen.
Ember kel1 ahhoz, aki elke-
szitse.
A konderban megkeszitett
agyat azutan a tiiz fele te-
SILK, Iassu tuz fele IS folk adj
dig, amig szethulI benne az
Iapro hal. Egyik-masik helyen,
de mem mindenuct ilyenkor
szir6 kanaIlal kiszedlk belole
az apro szalkakat, nogy ne le-
gyen veIJik kesobc veszodseg.
De ha benne hagyjak a kon-
derba, abbol Sc leszen vesze-
delem.
Mikor a ha1aszle ALA elke-
szult, akkor vizzel feleresztik,
ujra feIforraIiak IS mikor ja-
vaban forr a masod1k viz, ak
kor eregetik belle az igazi ha-
1akat, a finor1akaS es akkor
tetezik meg ujra paprikaval
kinek-kinek szokasa szerint.
Szeged kornyeken, f0leg Tape
hataraban ugy megpaprikaz-
Yak, hogy tues Iangot vet to-
Te a mas videkre valo ember
szaja, de a BalaUCn partjan,
meg a Bodrog meI1ten eppen
csak ugy nyuInak i1ozza, hogy
STINT, meg zamatoU kapjon
t6le a le. Embere valogatja,
hogy melyiket, szereii jobban.
Mikor mar csaknern elke-
szti1t a halaszIe, akkor az Greg
Elalaszmester' egyetien lokessel
megrazza a kondelt, hogy az
ennivaIo, finom hal alulra ke-
ruljon.. Feljon az ugyis maya
tol a tovabbi fozes kozben a
| tetorg..
! Ehhez a negrazasfloz ere
kell. Macy ero. Olyan er0, ami
no csak a haEohuzashoz $40
kott halasznrester karjaban
van. A konder maya is nehez,
Benne oft van g huSzonOt-
harrninc en1ber resz6re keszuIt
halpaprikas. Macy suly az,
amt egy lokessel k2tl megfor-
gatrli ugy, 1ogy a gyenge, om-
los halhus 0ssze lie torjek,
csdk ala forduljon-
Az atforditas utan ket-ha-
rom perccel isnet q teton usz-
skal a jo hal es ezzel kesz van
az igazi halaszle. 10 etvagyat
lhozza, aki melle uihet.
/ Anig a delutani halovetesre
lvart Herman Otto, feljegyezte
la halaszle, keszItestnek min
den titkat De meg az ewes
utan is varni ke1lett es az.
alatt egyebet Sc tett, csak 6
baIatoni halaszemberek seer,
szamait vizsgalgatta.
Ne te, tudos! A balatoni ha
lasz mem vas es ne,n olomsu
Ilyokkal eregeti halajat a VII
melyebe, hanem kjlyukasztot'
kovet vagy allatcso1tokat ero
sit annak aljara.
Miert?
A balatoni halasznak mines
acelbol, vasbol vagy rezbol va
10 horga, hanem fnaga keszit
ait rozsafa tiskejebol vag.
eros csontszalkabol?
Miert?
A bolondnak tartott tudo
: hasztalan kert efeia: lnagyara
!, zatot balatoni halaszoktol
Azok csak vallaikat vonogat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30

| kOllyVcDc1l d Val S-llld 1lCV u
halrol tesz em1itest. EFT a
konyvet tobbsz0r O:vasta Her
man Otto es csoda kozva ker-
dezte:
- Mifajta hal lehet a var
sinta?
Kerdezosk0d0tt az erdelyf
Mez6seg halaszainai a varsinta
felol, de bizony azok soha hi
ret Sc hal1ottak ilyen newt
halnak. Mem tudtak ilyen hal
felol az ecsedi laprl, a Tisza
menten, Hernad es Bodrog ko-
zen sc a halaszok. De minel
jobban tagadtak AIT, hogy
varsinta newt hal le1ne, ANIMAL
nagyobb meggy6z6dessel felel-
te Herman Otto:
- Van ilyen hal, inert ha
nem lenne, akkor Fetenyi mem
irt volna felOle.
Nosza fogta magaL a bolond-
max tartott tudos Is leutazott
a Balaton melle, alroI hires ha-
laszok laktak es hekoszontott
hozzajuk iIlendoen:
- Adjon az listen kelmetek-
mex jo napot es derek halo hui
East.
A hosszuhaju, iurcsa kline
zesu tudost boszorkany mes
ternek neztek a derek balato-
nj halaszok, de 6si pogany ba-
torsaguk nem ijedt meg toIe.
Emberseggel fogaGtak, 1ell-
tettek, megkerdeztek toIe,
hogy mi jaratban lenne? Esot
es wharf hoz-e vagy eppen
csak pihenni aka1na?
Herman Otto megmondta,.
hogy mi jaratban van.
- Mi fajta hal az a varsin-
ia?
Az Greg halasz, Il mester fe-
lelt a kerdesre, aki a halaszok
k0zott olyasfajta, mint az Greg
gulyas a bojtarok hadaban..
- A varsinta csak olyan
apro halacska, ami legfeljebb
bogracs fenekere, halpaprikas
agyanak valo. Varsintat csak
akkor fogunk, ia veletlenil
kerul a haIoba, de nem veszo-
: dJink utana joszantunkbol.
Herman Ottonak felvillan-
i tax szemei ere a szora:
- Fognanak-e nekem jo
szoert abbol a varsinta halbol?
- Hat ha itt marad a tisz-
teIt ur de1utanra is, napszalI-
ta elott klvetjuk a 1lagy halot.
Mikor AIT behuzzuk, lesz ben
ne bizonyosan varsinta is.
/ Herman Otto nlegvarta a
delutant es kozhen -. jobb
f1ijjan - megtannlta, hogy
keszuI az igazi halpaprikas,
Eaminek voItakeppenl neve::' ha-
'llaszle. Kozben, amig a halo XII
Evetesere kerul a sor, hadd
mondjuk ell Herman Otto nyo-
man, hogy kelr AIT valojaban
csinalni, inert amit haIaszle,
!; meg halpaprikas neven talal-
max legtobbszor ele,,k, az olyan
messze van az igazitol, mint
Mako JeruzsalemtGI.
Ebben all fozes 14tka:
Tobbfele hal kell a halasz-
: lehez. Legyen benne pol1ty
: potyka, csuka, harcsa, sullo
5 meg ha van, akkor mas enni-
: Fvalo hal is a javab6l. Egyfajta
halbol mem lehet jo halaszle,
csinalni. Minel tOohfeiG benne
7 "a hal, annal jobb
2 Az ennivalo hal, ma tobbfele
is, a halaszlehez mem eleg. Ell
: sonek aljanak valo hal kel
; hozza. Apro, ertektelen hal
? mint a karasz, keszeg, compo
\ durbincs, mennyhal, teha1
r olyan apro halak, amelyek tie
: lie vannak szalkaval, halaszol
Y szemeben ertektelenek. De va
: lamennyi ertekes lesz akkor
q ha halaszle keszitesere kerul /;
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-30
A PECE, A VARSINTA ES A
SZAKOLCA

|
Vajjon hanyfele sodrodott a
magyarsag a fold hatan a vi
laghaboru ota? XII tudna ait
megmondani? Nagyon sokfele.
Jutott beloluk a fold minden
reszebe, meg olyan helyre is,
hogy ha levelet kapunk a
messze szakadtol, konyvet kell
elovenniink, ugy Keresnink:
hol tanyazhatik voltakeppen a
boldogtalan? A multkoriban
peldaul olyan levelet kaptunk,
amely ait hozta nirul, hogy
egyik nagybatyank fla, aki az
ota szuletett, hogy Amerikaba
vandoroltunk, most valami
Darli Atol newt helyen 1akik.
Ha ait irta volna a boldog-
talan, hogy Sugica a lakohe-
lye, akkor is zavalban 1ettiink
volna es aligha jut eszunkbe,
hogy ezt az erdelyi falut volta
keppen Sebes neven ismertuk
a korabbi idokben. De Darli
Atol?
- Indulj utnak tudosfejti
Lap Pal a konyvtar fele es ku-
tasd XII nekiink, hogy hol a
feszkes csodaban lehet ez a
furcsa newt hely?
Lap Pal masfel napi kuta-
tas utan mondotta meg, hogy
a Csendes Tenger keleti fele-
ben van egy szigetcsoport, a
melyet SaIamon szigetek ne
ven ismernek es annak egyik
apro szigetecskeje ez a bizo-
nyos DarIl Atol, allol mostan-
sag boldogtalan m ag y a 7
atyankfia eIdegel. No, oman
ITALIAN nem viszik Ell katona-
max, ha Europabar ujra XII
torne a haboru!
Mindezt pedig azert mon
dottuk Ell, hogy a fold hatan
szerteszet szort magyarsagto]
tiszteletteI megkerdezzuk:
- KI tudia AIT, l1ogy mi a
pece? Mi a varsinJa? Mi a
szakolca?
Nagyon, de nagyon kevesen
tudjak. A naga fiaCalabb ko-
raban Herman Otto se tUdta
de addig jart utana, hogy a
titkot megfejtse, a1nig kutata,
sa1nak eredmenyekGnt megje-
lent az Arany Janos ToIdija-
val vetelkedo Macy tudoma,
nyUs murRka:
- A magyar haiaszat kez1.
konyve.
AIT n1ondja ennek a kOnyv-
mex bevezetO beszeGeben Her
MAN Otto:
- SiOfokU1 szemenet szurta
a soknemu halasz szerszam;
kezdte1n en- AIT jegyezgetnl es
minthogy az egyes reszek is
erdekeltek, hozzafogtam a raj
zolasaoz is.
| Az a sok magyarOs mester
: $40 csak ugy csengett a fii
lembe;; eszme' eszn5t szlilt e.
egyszerre oily mul1kakedv -
, mondhatnam:: lelkesedeS -
szallott meg, mint meg soha
: Eszembe jutott, f1ogy a hala
szat az emberisegllek os fog
lalkozasa, hogy szerszama, TO
: CASA a nepismeret, az osrege
: Iszet szempontjabol Eegalabb i
), erdekes lehet, inert hiszen os
foglalkozasok teren a nep szi
: vosan ragaszkodik minden
: hez, ami osi; hatha egy-eg.
nyom elvezet oda is, ahol a.
: irott tortene5 eddig nema?
i Vadasz ember leven a ha1a
3, szat irant is mindig erdeklo
s d0tt Herman Otto, de eleint
mem tudott sokat felole.
: vizt6l tavolabb lakO magya
a ember eppen csak annyira er
deklodik a halak irant, hog
: megmondhassa, melyik az il
It letesebb? A ponty-e vagy
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-01-20
Postpone Dinner

The Ambassador Of Great Brit
ain and Lady Lindsay postponed
the dinner they were to have
given last evening at the embassy
due to the serious illness Of King
George.
Another party being postponed
is the tea which the Naval At
tache and Mrs. F. c. Bradley had
issued invitations for tomorrow
afternoon. Captain and Mrs.
Bradley had originally planned
their tea for December 4, but Off.
cial mourning for Princess Vic
toria, sister of King George,
obliged them to postpone the
party.
Mrs. Arthur F.. Mullen enter
tanned at luncheon today at her
residence in Georgetown in honor
of her niece, Miss Rosemarie
O'Donnell, daughter of Mr.. and
Mrs. John O'Donnell. Of Omaha,
Neb. The guests numbered ten.
Miss O'Donnell has been visiting
Mr.. and Mrs. Mullen for several
days and plans to remain another
fortnight.
Mr.. and Mrs. j. Arthur Mullen,
who have moved to Detroit, are
now in their newly acquired
home in the Whittier Apart.
ment on East jefferson Boule'
ward where they plan to make
their home for the winter months.
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-01-20
Is Scene
OfWeddinq

Gables have been received an.
nouncing the marriage in Peiping,
China, of Mrs. Nathalie H. Bishop
Choate. of Boston, widow Of
Charles F. Choate and daughter of
the late James Cunningham
Bishop, of New York, and of Mrs.
Abigail Hancock Bishop, of this
city, to Mr.. George Robert Merrell,
jr., first secretary of the American
legation in Peiping.
Mr.. Merrell attended the Uni.
versity School for Boys in st.
Louis and served as a second
lieutenant in the United States
Army in 1917 and 1918. He was
graduated in 1921 from Cornell
University with the degree of ABB.
He was appointed, after examina-
ton, secretary of embassies or
legations of Glass 4, on December
is, 1921, and was assigned to the
State Department on January 4,
1922. He served as secretary to
the American Delegation on Com
mission of Jurists at The Hague,
1929, and was then assigned
to Port-au-Prince. On November
l, 1925, he was assigned as Sec
ond secretary in Paris; at Teguci-
galpa, July "a, 1928; at Panama,
August 9, 1890: to the State De-
partment again, June 10, 1881,
and to Peiping on April 10, 1885.
4
Representative Caroline O'Day
is patroness for the opera,
"Lakme," to be presented at Con-
stitution Hall tomorrow evening
by the National Opera Associa-
ton. Other patronesses include
Mrs. Kingman Brewster, Mrs.
Daniel c. Stapleton and Mrs. Ed
ward r. Finkenstaedt.
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-01-20
StoteSecretory
To Entertain

The Secretary of State and
Mrs. Cordell Hull have issued
invitations for two diplomatic
dinners, the first to be given on
Wednesday, January 20, and the
second on Wednesday, February
10, at the Carlton, where they
make their home.
The Minister of Austria and
Nine. Prochnik entertained last
evening at an informal dinner
party in honor Of the retiring Min
lister of Bulgaria and Nine. Petroff
Tchomakoff, who will leave the
Capital soon for their home in Bull
garia.
The Minister and Nine. Proch.
mix will be hosts at dinner WedneS'
day, February S.
The Italy-America Society Of
Washington has issued invitations
for Tuesday evening, February 4,
at 9 o'clock when Mr.. Frank H.
SimondS will deliver an address
on 1.-TWO Pages of History"
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1936-01-20
Opera Tomorrow

Wide interest Is being shown in
the production of "Lakme" at
Constitution Hall tomorrow eve.
ming by the National Opera Asso.
citation.
Mr.. and Mrs. Robert L,oree, jr.,
Of New York, are bringing a group
Of friends for the performance;
Mr.. and Mrs. Alfred Wyllie, also
Of New York, are entertaining
friends in their box, and Mrs.
George B. Human, of Atlanta,
Ca, is coming to Washington ex.
preSSly to hear the opera.
Justice and Mrs. Louis D. Bran.
deis, Justice and Mrs. Owen j.
Roberts, the German Ambassador,
Herr Hans Luther, and the Am.
bassador of Brazil and Senhora
Aranha are among the boxholders,
honoring the young Brazilian so.
prano, Bidu Sayao, who sings the
title role in this lovely opera.
Other boxholderS include Mr..
and Mrs. Wilbur j. Carr, Mrs. Glib,
son Fahnestock. Mr.. and Mrs.
Jouett Shouse, Mr.. and Mrs. w. c.
Kendall, Mr.. and Mrs. Allen Nc.
Daniel and Mr.. and Mrs. Cabot
Stevens.
The Second Secretary of the
Brazilian Embassy, Senior Decio
de Moura, has been at the Wal
dorf-Astoria Hotel in New York
for a short visit.
Mrs. Clarence Norton Goodwin
will be hostess at luncheon on
Wednesday at the Chevy Chase
Club in honor of Mrs. Samuel
Rinaker, of Lake Forest, Ill, who
is in Washington for few days.
Mrs. Edity o. Susong of Green.
vile, Tenn, is spending a week
at the Martinique.
4 X 4
Mr.. and Mrs. S. B. Farmer, of
Toronto. Ontario, Canada, are at
the Dodge for a few days.