Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-25
RHINE.

Uu) SCdl Sc pT1pdQ SCr0QOVoK0-
no nabozenskeho soudnictvi.
Velkostatkaf Selim Antarin,
ktery mel diva syny a jednu dee
ru Selenu, dozved6l Sc, re dew
&c Sc styka Sc synem jednoho
bl1zkeho najemce a re tento
pom6r neni bez nasledk1. Do
Slo k velkym vystupGm V rodi-
ne, ale d1vka Sc sveho milence
necht6la vzdat.
Y noci byla Selena VyvleCe-
ma zakuklenymi muzi z lGzka,
vsaZena do auta a odveZena do
blfzkych hor. Ma osam6lem
mfst6 V lese Sc konal rodinny
soud, kter6mu pTedsedaI otec
neStastnice. Poole trestnich u
stanOven1 koranu byla Selena
odsouzena k smrti. Pc vyTknu-
tt Ortelu vyvlekli oba bratT1 z
kFov1 rance. V mem byla zoha-
vena mrtvola najemcova syna.
Ma to byla neStastna d1vka pfi-
vazana Ike zkrvavenemu t6lu
Sveho milence a vhozena S MIN
do pTipravene jamy. PAX po-
cali vSichni clenove d1vku ka-
menovati, az neboha mucedni-
ce podlehla. Ma to byla jana
zasypana a rodina Sc odebrala
domG. Zlocin byl nyni vyzra-
zen s~luzebnou, ktera vyslechla
rozhovor dovu clenG rodiny.
- Nejmen6 tTicet muzGG, me-
ri mimi slavny francouzsky po-
Iarnf badatel, Jean Baptiste
Charcot, zahynulo, kdyz LODI
Pourquoi Pas, kter6 Charcot
veIel ma mnoha vypravach ma
sever, ztroskotala bl1ze pobfe-
Ii Islandu.
Proslula stara LODI zahynula
V bouri, ale dalsf podrobnosti o
jejim zaniku nebyly lined INA
my. Prvn1 zpravy, ktere dosly
z Rejkjaviku udavaly, re LODI
m6la posadku 60 muzG, a re
mimo jednoho lodnfka, vsichni
zahynuli.
Mrtvoly 80 muzd, kteff "a
hynuli V katastrof6, byly vypla
veny ma pobTez1 Islandu. DR..
Charcot, ktery byl lekafem i
namornfm dGstojn1kem soucas-
ne, Sc narodiI r.. 1867 co syn
l6kaTe. Byl velitelem lodi
POUrOuOi Pas ma n6kolika W.
pravach "a polarn1 kruh.
- Re jeden najezd moder-
mich leteckych Skadron, aniz by
tyto musily pouzfti plynovych
pun, je S to ochromiti celou
Anglii, varoval vynikajfcf inze-
nyr Britskou s%polecnost pro po-
krok vedy zasedaj1ci V Black
poolu, V Anglii. Rekl shromaz-
denym ucencGm, re nyn6js1 O.
brana proti vzdusnemu dtoku
je nedostacujfc1.
A. Rawlings, inzenyr, pro-
hlasil: "Bylo odhadovano, re
celkova vaha vsech pun, vrze-
nych V Anglii "a sv6tove valky
nemeckymi letci, obnasela asi
SO tun. Ia nyn6js1ho pokroku
V rychlosti valecn6ho ~letectv1,
kdy provadenf rychlych najez-
d1 je mnohonasobn6 snadnejs1,
nepTftel by mohl nahazeti so
tun bomb ma Londyn V jedine
noel"
"My nesmfme zapom1nati, re
dnes vyrab6jf V Italii pumova-
CT Ietadla, ktera Sc osvedcila
skoro stejn6 1cinn6 jake anne
ricka. Proc by Sc neprftel u
chyloval ku plynovanf celeho
obyvatelstva pc kousku, kdyz
n6kolik dobTe mfTenych vybus-
nych pun NIUE odTfznouti "a
soby potravy a vody, a uplne O.
chromiti dopravu?"
= Zvysena vojenska pripra-
venost Nemecka pro vpad do
Polska, ably pres toto Nemci
mohli dosahnouti hranic SOVIET
sk6ho Ruska, je pricitana Hit
lerovym nazistGm We clanku,
ktery otiskl sovetsky organ
"Ruda hvezda'. Zaroven So
vetske casopisy p~rojevily du-
very. re Rusko by Sc mohlo S
uspechem utkati S armadou ia
ponska.
Dale Sc V nj pravi, re Nemec-
ko urychluje opevneni ma
svych vychodnich hranicich, a
by bylo pripraveno k vpadu do
Polska "a Gcelem zabrani Hor-
nfho Slezska a PoZnanska, tax
ably mohlo svou provincii W.
chodnf Prusy spojiti opet s
Reichem.
Sovetske casopisy sc shodujf,
re dominance Japonska V Man
cukuu, zahajena Okkupacf
Mukdenu. byla fiaskem a re