Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-07-24
kapitol Spojenych stati.
F. L.. I. S..

We mnOna Ohledech Jed1nec-
ny K~olumbijsky distrikt zacho-
vava 81 mezi ostatnimi 48 staty
svou dGlezitost jiz ode dine,
kdy no JiTf Washington vyvolil
"a stredisko narodn1 vlady.
Pravf Sc, re hlavnim prdmy-
slem mesta Washingtonu je
"politika". We hlavnim meste
zeme sb1haj1 Sc vsechny milky
politicke cinnosti, mem vsech-
ny politicke strany zjistujf
"kterym smerem v1tr veje",
jedna-li Sc Jim O jakekoli poll
tickle nebo socialni hnuti v ce-
lonarodnim rozsahu.
Kdyz tfinact kolonif vydo-
bio 81 pc urputnych boj1ch
svou zaslouzenou neodvislost
cd Angle, mnohe z Mich 81
pfaly, ably bylo hlavnf mesto
noveho naroda vybudovano ma
jejich 1zemf. Ably Sc pfede-
slo NONE zavisti, vytvoril kon-
gres roku 1890 samostatny
distrikt K~olumbijsky ma 1zem1,
nab1dnutem "a tim 1celem
staten Marylandem a Virgini1.
Jeho velikost je 70 ctverec-
nych mil. Washington je sid
len kongresu Spojenych stat1
a dOmOvem presidentH liz cd
roku 1900.
Jedn1m z nejzaj1mavejsich
rysd kolumbijskeho distriktu
je jedinecne planovani mesta,
vypracovane ma zadost Jiriho
Washingtona francouzskym in
zenyrem, majorem Pierre Pen
fant-em. Tento Francouz, pri-
drzuje Sc ide1 sve vlasti, plano
val mesto Sc sirokymi, diago-
nalnlmi tf1dami.
Jiny Francouz, Stephen Hal
lette, byl poveren vybudova-
MIN kapitolu a Bileho domu,
jez pozdeji dokoncil Ircan
James Hoban. Rodil1 i priste-
hovalecti a%rchitekti a umelci Sc
lopotili, ably vybudovali jedno
z nejpozoruhodnejs1ch hlav-
mich NEST ma svete, jakym mes
to Washington dnes vskutku
je.
Billy dunn kapitolu je viditelny
re vsech cast mesta. Pc jeho
boc1ch stoj1 kancelarske budo-
Wy a domu representantG. Mel
vets1 park mesta, Mall, tahne
Sc pIldruhe mile k rece Poto-
mac a k proslavenemu Wash
ingtonovu pomn1ku. V prime
lince "a jezirkem, v jehoz vode
sc zrcadl1, je majestatn1 Lin
coln1v pomn1k z b1leho MIRA
moru, dflo to posledn1ch let. We
vzdalenosti dvou mil cd kapi-
tolu prichazime k Arlington
Memorial Bridge, jimz Memo
rial Highway, vedouci do
Mr.. Vernon.
V troj1helniku, vytvarenem
tf1dou Constitution Avenue,
rozklada Sc vetsina vladnlch
budov, &C mnoho jinych bu-
dow tohoto druhu je roztrouse-
no pc celem distriktu. Nejno'
budova, otevrena v r1jnu
1885, je chramu sc podobaj1cl
budova Nejvyssfho soudu. Ma
zapad cd Bfleho domu, osobn1
residence presidentIv Spoje-
nych statd, stojf jedenactimilio-
move s1dlo ministerstva vnitf-
mich zalezitosti.
Jednou z nejslavnejsfch bu-
dom sveta je kongresn1 knihov-
ma, kterou navstevuj1 tislce
navstevn1kG re vsech koutu
zemekoule. Knihovna, prost1-
Sc ma tTech a pGl akru
pddy, lei vychodne cd kapito-
lu a je jednou z nejvetsfch kni-
hoven sveta. V nj ulozene kni-
ny zabiraJl police zdell l65-tl
mil. Poblize kongresnf kni-
hovny lei jina knihovna, Fol-
ger Shakespeare Memorial Ii
brary.
N~ejzajimavejsfm mfstem We
w ashingtone je siroka Massa-
chusetts, zastavena pc obou
stranach ciz1mi vyslanectv1mi
a "sfdly vsech narod1". Zde
ma sve vyslanectv1 nase stara
vlast, Ceskoslovensko, zde uvi-
dime vyslanectvf malych zemf,
jake je Belgie, i nakladny pa
lac Angle, vyslanectvl Egypta,
Nemecka, Japonska a jinych
Ia historickou Tekou Poto-
mac, preklenutou novym mos
tenn Memorial Bridge, rozpro-
st1ra sc Arlington National &C..