Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-02
RHINE.

ma asi 40 az 43 miligramGG, coz
jest devalvace franku ais O ire
thu. To znamena, re V budouc-
nosti francouzsky frank Dude
Sc rovnati asi 4 a pGl az 5 cen
tn, ma m1sto nyn6js1ch 6 a dvou
tTetin cent?.
Francouzska bursa byla "a
vTena a pTestala dorucovati
zlato. Ministr Auriol mluve O
opatrenfch pred novinafi, Wy
slovil dfky pro pomoc jiz mu
pTi jednan1 poskytli sekretaT
pokladu USA Morgenthau a
britsky kancleT pokladu N.
Chamberlain.
Devalvace franku byla privo-
d6na trent hlavnfmi pricina-
mi: pTedevs1m bylo to velmi
Spatny stav vladn1ch finance;
dale posice Francie We sveto-
v6m zahranicn1m obchode byla
tydn6 horst a horst, a jiz bylo
pFesv6dcenf, re nenajdeli Sc
nahrada, must doj1t k inflaci.
Dale neustal6 zkracen1 zlatych
zasOb.
Devalvace je vitana OBJ
chodnimi a financn1mi kruhy
francoUzskymi. NekteTi pred
pov1dajf prosperitu a velky o.
brat ObchOdu, ZlepSenl turistic-
keno ruchu.
SekretaT pokladu Morgen-
thau, kdyz ohlasil novinaTGm,
re americka vlada spolecne s
britskou pTipojila Sc k podpo-
re Francie pri jej1 devalvaci
franku, Sc nikterak netajil pre-
sv6dcenfm, re tento krok jest
nejbezpecn6js1m pos1lenfm mi
ru V Europe a re reorganisac1
pen6zn1ch stykG mezi Franci1,
Spoj. Staty a Britani1 Dude "a
listen v6tSf stupen hospodaTsk6
prosperity, ma nfz .pTirozene le-
Ii zaklady m1ru.
Do jake miry Sc V N6mecku
prOvede devalvace nen1 INA
mo.
Belgie a svycarsko provedou
t6z devalvaci.
DR.. L. J. A. Trip, predseda
Holandsk6 narodnf banky pro-
hlasil: "Nenf vdbec pT1ciny, a.
by Holandsko menilo svou pc
n6zni politiku S ohledem ma to,
re jina zeme byla prinucena-
pTistoupiti k devaluaci jeff me-
ny"
V Parfzi zahranicni banky
vyplatily V sobotu AmericanGm
a jinym turistGm pc 1919 fran
ku "a kazdy dollar Spoj. StatG.
Vyplata tursitGm byla ucinena
s dorozumen1m, re jim Dude
dodatecn6 vyplacen rozd1l po-
die move 1Tednf valuace fran
ku, az Dude francouzskou VIA
dou proveden.
Polsko nebude snizovati hod-
notu sve meny nasledkem de-
valuace We Francii, jak prohla-
sill ministr finance Kwiatkow-
ski, lee stoj1 pevne a %pfiprave-
no pTipojiti Sc k mezinarodnl
pen6znf dohode.
Ministr pravil, re Polsko ma
dosti zlata, ably udrzelo dosa-
vadni hodnotu sveho zlotyho, a
re francouzskych frankd drz1
tax malo, re mt to nezpGsob1
zadnou dGlezitou ztratu.
Ma druhe strane devaluac1 We
Francii Polsko z1ska S ohledem
ma sv11j duh Francii, ktery ny
nj obnasf 2,000,339,00O fran
XII.
= Jest odhadovano, re le-
tosnf 1roda prinese farmaf1m
V zapadn1ch provinci1ch Kama
dy kol 300 milionG dollarG.
Jest to nejvets1 suma cd roku
1929 vzdor tomu, re letosn1 u
roda znacn6 sklamala. Ia to
letosn1 ceny jsou vyss1.
Nejvfce obdrz1 "a psenici,
priblizne 1877 milionG, "a owes
pres As milionG, "a jecmen rs
milionG a zbytek "a ostatn1
plodiny.
" Radovljici V Jugoslavii
bylo soudn1 drazbou prodano
Bledske jezero S Parkhotelem
a 90 jinymi objekty, dosud ma
jetek manzelG Kandovych. K
drazbe pfisli tez italStf a ra-
koustf financn1ci. Jezero s &C.
lynn pT1slusenstvfm koupila "a
druzna Gospadarska Banka "a
23,4OO,OOO dinarG. Jezero sa-
me bylo prodano "a 1858, 900
dinar1. U Bledskeho jezera je
letnf sfdlo jugoslavske kralov-
ske rodiny.