davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02
Folytatas .
Ha ICY gondolkozol, Miksa,

Ha ICY gondolkozol, Miksa, -
mondta belepve Romano arcan az orom
kifejezese tiikrozodott akkor mem kell
lemondanod Nelli kezerol. Hallottam min
den szavadat, latom, hogy derek ember
vagy bizalommal teszem noverem kezet
kezedbe, mihelyt allasod lesz. Aki ugy
gondolkozik es erez, mint te annak kell
ervenyesiilnie S az bizonyoSan bOldogga
teszi a feleseget.
- KOSzOnOm a bokot mondta ke-
seruen az Greg szaniszloy grof Ha hal
lottad beszedunket MikSat ICY iteled
meg, nagyon rossz velemenyed lehet ro-
LAM
Mem, atyam, felelte szeliden
Romano - En- ont mem itelem ell. On
ugy beszelt, mint kortarsai altalaban.
Ahogyan on, ugy az elottiink valo nemze-
dek erzett es gondolkodott. Az idok azon-
ban megvaltoztak S korral haladni kell.
Ma mar mindenki szamara kotelesseg dol
gozni ebben romlott vilagban csak egy
ovhatja meg az embert rossztol: mum
ka En- megertem ont, de Miksanak mem
bocsatanam meg, ha az on nezeteit val
lana.
Az Greg grof zavartan hallgatott
- Romananak teljesen igaza van -
mondotta Miksa megcsokolta sogornoje
kezet
- Mi hozta ilyen gyorsan vissza,
atyam, fovarosba? - kerdezte most Ro-
mana apjatol.
Mem tudtam nyugodni otthon.
Szuntelenul read gondoltam elhataroz-
tam, hogy magammal viszlek ofalura.
A grofne mosolyt eroltetett az arcara.
- meghivast koszonom, de mem
hagyom el fovarost.
= TIT akarsz maradni, ebben la
kasban? TIT fogadia maid Szanlszloy
grofne vendegeit, akik egykor pompas pa
lotaiaban latogattak?
- Akik estelyeinken, baljainkon reszt-
vettek, azok ezutan ugyis kerulni fognak.
Mem kell tartanom attol, hogy felkeres-
mex, errol meg vagyok gyozodve Elvonul-
tan fogok elni vilagtol Nellivel, akit
nemsokara ugyis elveszitek.
= Ne hidd, hogy a vilag oily konnyen
elfeledhet teged, - mondotta elenken
Miksa = Meglasd tarsasag mem fog
belenyugodni abba, hogy elveszitsen. Ku-
tatni fog utanad hamarabb fog fellelni
mint hinned
= Talan meg erdekes is leszek a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02

Az a bizonyos "iras" ujra a
falon van es szerencseS lenne
az orszag, ha Roosevelt AIT ell
tudna olvasni.
Mert a falon levo iras a Roo
sevelt es a nemzet jovendojet
mutatja.
A Literary Digest probasza-
vazasanal AIT latjuk, hogy az
elnok teret veszit az orszagban
es minel tobben szavaznak az
vi deal felett, ANIMAL tobben
az elnok ellen szavaznak.
Termeszetesen mi mem TO-
gadjuk ell ezt a probaszavazast
dontonek, bar az eddigi elnok-
valasztasoknal es a prohibicio
feletti szavazasoknal a Literary
Digest probaszavazasai csuda-
latoskeppen megjosoltak az
esemenyeket.
Jelenleg megis van "a sok
okunk, hogy ennek a szava-
zasnak ne higyjunk, inert alb
boil a nincstelen milliokat XII
zartak.
De meg ICY is be kell ismer-
nj, hogy Rooseveltnek az vi
dealje egyre nepszerutlenebb
az orszagban.
Ext bizonyitjak azok az uj-
sagszavazatok is, amelyek
ugyan jelenleg meg tobbseget
adnak az eln0knek, de egyre
kisebb, egyre csokken6 tobbse-
get mutat1ak.
Az elnok nepszeruseget 'ket
taborban vesziti
Term6szeteSen ellene vannak
azok a kiyaltsagokat elvez6 to-
kesek, akik ellenseget, kom-
munistat latnak Rooseveltben
IS akik a legadazabb propa-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02

igenis Kiprovokalja a kuzdel-
met es ugy bizonyitja be az
orszagnak, hogy a t0kes osz-
tally all a nemzetboldogulas
utjaba.
Ebben az esetben Roosevelt
meg negy evig eln0k lesz, S
tiszta mandatummal kap fell
hatalmazast olyan valtozasok-
ra, amelyekre eget6 szuksege
van a nemzetnek.
Ha azonban a kovetkezo tiz
honap alatt is a bizonytalan-
sag, az alkudozas politikajat
folytatja, akkor konnyen be-
kovetkezhetik, hogy november
utan vi eln0ke lesz az orszag-
max.
Ma meg biztosan Rooseveltet
kildenek vissza a feher hazba,
meg pedig nagy t0bbseggel.
De a nep figyel, meg pedig
elegedetlenul Is gyanakodva
figyel es ha ugy erzi, hogy az
elnok unja, vagy mem birja a
kiizdelmet, akkor a harcot a
polgarsag is feladja es vissza
szavazza az uralomra a Macy
t0ket, amelynek a husos faze-
katol jo vilagban legalabb egy
Erongyos csontot leloknek a
n1unkaSnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02

kozeleben - es elso dolgom volt, hogy fell
keresselek megujitsam keresemet. Ker-
lek jojj hozzam ofalura. Most odahaza
voltam mindent elkeszitettem fogada-
sodra.
- Sajnos, ujra nemet kell monda-
nom. Dolgaimat rendbeszedtem es nyugod-
tan elek lit. Kis lakasomat megkedveltem.
Falura menni meg koran is volna A ter
meszet meg alszik, a kikelet messze van s
a leveltelen fax es szarazagu bokrok csak
lehangolnanak
- Vegleg szakitani akarsz veliink?
-Miksa naponkent nalunk van Ez
legbiztosabb jele annak, hgy kozeli es ked-
YES rokonnak tartom st.
- Es miert idegenkedel t6lem? Mem
voltam-e mindig 10 apad, aki soha egyet-
len tettel, vagy szoval bantottalak?
Romano meghatottan tekintett ra
Csak most tint fel neki az Greg ember
szenved6 kifejezese elkepzelte ait faj-
dalmat, amt annak ereznie kellett
- Mem idegenkedem 0ntol, - mond-
ia szeliden S melegebben, mint talan akar-
ia volna, jo szive azonban minden szenve-
des lattara reszvetre gerjedt. Mem ide-
SC1uASOtul OIlIOl, ue 1IleS kcll IlO1ludIlOul,
hogy teljesen szakitani akarok multtal.
Ez az Okla annak, hogy szives ajanlatat
mem fogadhatom el.
- Valni akarsz Elemert6l?
- Mem valt-e ell mar tOlem?
- Es ferjhez akarsz menni Udal-
riquehez?
- Ere meg mem gondoltam.
- Ne haragudj, de ezt mem hiszem el
neked, Romano s6t Meg vagyok gy6z6dve,
hogy regen szereted ct, - folytatta fell
lobbano haraggal es keseriiseggel Sza-
niszl6y grof. - Talan regebben, mint sza-
bad lett volna
Mem veszem rossz neven szavait,
inert azokat csak a keseriiseg mondatja
Onnel
Es meggyoz6des! De eskiiszom,
Romano, hogy az az ember sohasem lesz
a ferjed.
- XII korlatozhat abban, hogy felese-
gill menjek hozza, ha egyszer szabad va
gyok?
- Elemer, ald mem fog t6led elvalni
t0rvenyesen.
Elemer ait teheti, ami neki tet-
SILK. En- kul0nben meg egyaltalan mem
gondoltam j0v6re.
(Folytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02

szamukra Az embernek csak "erdekes-
mex" kell lenni es vilag azonnal hajlan-
do mentseget tala1ni szamara = jegyez-
tie meg Romano ironikusan.
En- Greg ember vagyok mast ia
pasztaltam Az embereket csak az erdekli,
akit feny es joliet vesz koriil, minden mas
irant kozombosek, fam.
- Csalodik, atyam Engem legalabb
mindig vonzott az, aki szenvedett.
- TIE mem hason1ithatod 0ssze maga-
dat masokkal Keves alkalmad volt ARA,
hogy megismerjed vilagot es itelhess
rola :.
Miksa nyugtalan mozdulatot tett.
- Jobb mem beszelni ezekrol dol
gokrol, - vetette kobe. - A roSsz ha-
tunk mogott van Remeljuk, hogy jobbat
hoz a jov6
- Miert ne beszeljiink arrol, ami fog
lalkoztat benniinket? Jobb, ha oszintek
vagyunk egymas irant. Legalabb mem XII
vanunk olyan dolgokat egymastol, amik
lehetetlenek .
- Lehetetlent kertem toled?
- Lehetetlent?
- Mi gatolhat meg abban, hogy g.
falura joji?
- Milyen cimen mennek oda?
- Mint menyem, aki eddig oft tol-
totte esztendonkent nyar egy reszet.
- Menyed gyanant aligha mehetnek
az iden oda.
- Miert mem? Mi van Elemerrel? -
kerdezte az Greg grof, aki csak most lett
figyelmesse ARA, hgy Elemerr0l eddig $40
sem esett.
- Kerdezze meg Miksat.
- Elemer mashol vett talan lakast?
- Elutazott, - felelte Miksa leverten.
Elutazott? Hova? Miert?
- EFT mem sikeriilt meg egeszen pom
tosan kideritenem, felelte Romano. -
Teny az, hogy egy hosszabb beszelgete-
stink ota mem LATHAM. Valoszinunek tar
tom, hogy amiota ez a beszelgetes lefolyt
kettonk k0zott, Elemer mem tekinti magat
tobbe hazas embernek
Ne beszeljunk rola, mondotta
nyugtalanul Miksa
Sot iobb ha mindent elmondunk
Elemer, ait beszelik, kedvese utan uta-
zott, aki megszokott tole egy Greg bard
tarsasagaban. Valosziniileg azert ment
utana, hogy visszahozza, vagy, ha ez mem
sikeriil, vele narration.
- Ez lehetetlen! mondotta zavar.
tan az Greg grof. Bar tudta, hogy a fla
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02

fatal asszony jellemes viselkedese es Szo-
moru sorsa az tisztelet, amelyet iran
ia ereztek, meghatvanyozodott. Mindenki
XII akarta iranta mutatni reszvetet, ESQ.,
dalatat, rokonszenvet kis lakast valo-
saggal megostromoltak4 latogatok. Kapu-
ia elott egymasutan alltak meg az ele-
gans fogatok, mindenki latni kivanta a
h6snot, aki meltatlan ferjeert mindenr0l
lemondott s inkabb szegenyseget valasz-
totta, semhogy nevet odadobja bot
ranynak, szegyennek S n0vere vagyona-
Dol egy fillert is felaldozzon Nemes ma
gatartasa, szelid modora megnyerte sza
mara sziveket szepsege mem keltett
irigyseget inert soha sem kerkedett vele.
Jo es elnezo volt mindig, mindenki irant
es mem sertett meg soha senkit Ez most
bowen kamatozott szamara.
Romananak jol esett reszvet, me-
legseg S rokonszenv Mem sok embert
fogadott, de orommel latta 0sszes regi is
meroseinek nevjegyet, akik megjelenesuk-
kel adtak tudtara, hogy szomorusagaban
resztvesznek es hivei maradnak valtozat-
lanul
Esteit rendszerint Aszlaghyek, Miksa
eS neha Udalrique herceg tarsasagaban
toltotte amennyiben helyzeteben lehetett,
boldognak es nyugodtnak erezte magat
szereny anyagi koriilmenyei kozott is. Sor-
sanak valtozasa nemcsak mem tette boil
dogtalanabba, de egyenesen kellemes ha-
tassal volt rea Orommel varta az estet,
amikor kedves tarsasaga osszegyult o
mem volt kenytelen resztvenni zaios i'm
nepelyeken, amelyeken szive banataval
mar regota idegenul erezte magat.
Egy napon Romano eppen egyediil
volt szobajaban, mikor komornaja az Greg
Szaniszloy grofot jelentette.
Amiota grof elrohant tole hogy fla
max siirgonyozzon ait visszateresre bir-
ia, mem talalkozott aposaval es AIT remel-
te, hogy az Greg grof mar mem is keresi fel
ct tobbe sohasem. Varatlan talalkozasa
most ANIMAL inkabb megzavarta es meg
dobbentette fatal asszonyt. Mem utasit-
hatta vissza, XII nev szerint meg mindig
aposa volt T6le telhet6en nyajasan fogad-
ia tehat es igyekezett, hogy leplezze ellen
szenvet konnyelmii 0regember irant, aki
fla jellemenek romlasat nagyban el6segite
azzal, hogy sem jo peldat mem adott neki,
sem pedig ct gyermek es ifju koraban nen1
szedte rancba ugy, ahogyan kellett volna
- Tegnap este erkeztem vissza, -
kezdte Szaniszloy, helyet foglalva menye
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02
T0bben is lesznek

Hamilton Fish, Jr. a repub-
likanus eifi5kjel5ltsegre vagyo
congressman furcsa kijele11-
test tett a mutt heten.
Mem lenne furcSa SOrOk
irojatol, S mem lenne furcsa
egy mask proletartol, de kis-
sc kul0nosen hangzott a con-
gresham ur szajabol.
Akik az angol lapokat OIL
vaSSak, aZok Hamilton Fish
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-02

mindenre kepes, mem akarta mutatnl 10
mana el6tt, hogy Elemerrol minden rosszat
elIiSz.
- Varosszerte beszelik -.
- Meglasd: hazudik pletyka -.
Miksa lehajtott fovel hallgatott
- Most mar ugy-e, on is igazat ad
nekem abban, hogy meghivasat mem TO-
gadom ell?
Megyek es siirg0nyzok neki! -
kialtotta helyerol felugorva az Greg grof
- Megparancsolom, hogy terjen vissza
azonnal, kil0nben
Hirtelen elhallgatott A kiilonben $40
utan semmi sem kovetkezett Az oreg
Szaniszloy mar mem adhatott penzt fla
max, XII sem tagadhatta, inert mem volt
mibol Mem lephetett fel tehat ellene re-
presszaliakkal tehetetlen volt vele szem-
ben
- Ne faradjon, - mondotta nyugod-
tan a grofne - Kar volna minden le-
pesert. Elemer mem az az ember, akire
hatni lehetne.
- TIE sOtetebbnek 1atod a dolgokat,
Romana mint amilyenek. azok a valo-
sagban! - jegyezte meg Szaniszloy, ell
keseredetten. Azutan Miksahoz fordult. -
Hol van Elemer, MERE utazott? Neked
tudnod kell..
AIT mondjak, Marseillebe ment.
Mem beszeltem vele, senki mem latta ell
utazasa elott.
- Surgonyzok neki S ha kell, utana
megyek! 8 mem rossz, csak konnyelmi es
meggondolatlan - mondta Szaniszloy S
elbucsuzott menyetol Is fiatol.
HETEDIK FEJEZET
Napok SGT hetek multak, de Elemer
mem kereste fel a feleseget. Anikor Ro-
mana ait mondotta, hogy regi ismerosei,
baratai keriilni fogjak sorsanak valtozasa
Matt tevedett A vilag kivetelt tesz azok-
kal, akik Romanahoz jellemben, modor-
ban, egyenisegben hasonlok, akik sohasem
vetenek senH ellen jo emleket hagynak
maguk utan.
Eveken at lattak, mint szenved szot-
lanul, tiir megadassal. Nemes komolysag-
gal viselte sorsat anelkul, hogy valakinek
valaha is szomorusaggal vagy panaszaval
terhere lett volna Ferjerol sohasem be-
szelt, de mindenki tudta hogy Szaniszloy
grof mar regota mem volt ferje neki.
Amikor palota eladasanak tortenete
koztudomasu lett, mindenkit meghatott q
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Kde vedie palenka.

Ma povale v LevoGi nasli
obeseneho 36-rocneho mu-
rara Jana Rusnaka. Gin spa
'chal v podnapilom stave, z
nrzelosti zivota, lebo zena
det'mi no pre- pijatiku pred
asom opustila.
Poziadavky zabudnuteho
spisskeho okresu.
Okresny narodohospodar-
sky sbor v Spisskej Starej
Vsi ziada opravu cesty ma
Pieninach, zriadenie mestian
skej skoly V Sp. Starej Vsi,
zriadenie hospodarskych kur
zov, elektrizaciu okresu, IL
pravu vsetkych ciest, ktore
znivocila povoden, elektric-
he osvetlenie kupel'ov Smer
dzonka a autobusove spoje-
ME Spisska Stara Ves-Sta-
ra L L'ubovna-L'ubotin.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
6. MARCIA \ 1886.
cachticky zamok sfilmovany

Filmova spolocnost' uFA
rozhodla sa sfilmovat' do
svojich znamych zvukovych
zpravodajskych filmov kra-
sny q historicky zamok v
Cachticiach, ktory ma so slo-
venskou historiou vePky
vzt'ah. Filmovanie hradn
bolo uz prevedene. O each
tickom zamku zvlast' cen-
ne je vel'ke dvojsyazkova
dielo slovenskeho spisovato-
"a; "Cachticka pani'', Q
ktorej je dokazane, re de-
dinske poddane dievcata
dala vrazdit a v fch krvi sa
kupala, lebo verila, ze sa tax
jej krasa zachova.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Peniaze mu pomItily rozum,
chcel zavrazdit' brata.

u spravy hor, patriacich
k. vojenskej delostreleckej
strelnici pri Malackach, boil
niekolko rokov zamestnany
ako dozorca 65-rocny Stefan
Matula z Malaciek. Tento
yzdy pokojny starec sa do
stal ma zle cesty tym, ze od-
razu dostal vyse 5000 kor.
Nikdy tol'ko penazi ami ne
videl, q ked' ich NAL ru-
kach, nevedel, co mimi.
Rozhodol sa konecne pre- to
najhorsie utratit' penia-
ze. Dal sa odviezt' autom do
Bratislavy a tn niekol'ko dni
marnil peniaze bez ohl'adu
ma to, Go mu povie sprava
strelnice. Ked' sa 2 'flamu'
vratil, Dol 20 sluzby prepu-
steny. Starec sa rozzlril, le-
DO to pokladal "a hrozn1
lkrivdu q verejne zacal Wy
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
70 starej vlasti
Vzbura ma slovenskej
dedine.

z Bratislavy oznamuju:
Administrative 1rady v
Bratislave vysetrovaly 21.
febr. prfpad vzbury l'udu,
ktora sa stala 5. febr. Okr.
sudca Jan St'astny sa vybral
toho dina do Novel Bani, a.
by previedol ma ziadost' Slo-
venskej banky sudny odhad
domu Juraja Repiskeho. Ia
banku boil pritomni: trad
mix FIR. Hocha, ako znalec
j. Ziarsky. Ked' okresny sud
ca vysiel z domu Repiskeho,
stal pred MIN zastup 20 mu-
zov a 20 zien, ktori volali:
"Dajte nam chleba!" z bliz-
keho lesa blizil sa zastup a.
81 40 chlapov, ozbrojenych
sekerami. Sudca zastupu Wy
svetlil, ze kona len svoju u
radnu povinnost', ale roz-
horceny l'ud sa ma neho vr-
hol a zacal no bit, az O.
mdlel. Zakrocilo cetnictvo a
zatklo dosial' "a muzov, a
zeny boly ponechane ma slo-
bode, lebo maju male ,deti.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Delove naboje : napoleon
skej vojny.

V Bratislave vykopavajd
dolnd cast Mudronovej ce-
sty, ktord prestavujd. Pri w
kopavkach, spojenych $ tou-
to pracou, nasli robotnici me-
hlboko v zemi splstu sta
rych delovych nabojov, kto-
re lezaly v zemi aspon sto
rokov. Podl'a mienky odbor-
nikov, ktori 81 nalez prezre-
Ii, ide 0 delove guile, pocha-
dzaj1ce z dob napoleonskej
vojny, pri ktorej bola Brati-
slava napoleonskym vojskom
bombardovana.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06

hlasOvat', ze zabije kazdeho
kto So opovazi nastupit' je-
ho miesto. Vojenska sprava
pridelila ma jeho miesto
42-rocneho brata Jana. Len
ze rozculeny starec nechcel
ustdpit' ami tomuto. Ked' je-
no brat robil v hore, starec
sa priblizil k nemu a zahnal
sa ma neho sekerou. V tom
vsak sam starec rozculenim
skriknul, brat sa zpakol,
cuvnul a tax 81 zachranil Ii
vot, lebo sekera zasiahla len
jeho ruku. Stary Matula boil
zatknuty a postaveny pred
sud.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Slovenske gymnazium
v Komarne.

Zasluhou SLOW. Ligy, III
veny a ostatnych SLOW. kul-
turnych spolkov, dojde po-
ciatkom buduceho skolskeho
roku k otvoreniu sloven-
skych pobociek pri mad ar
skom gymnaziu v Komarne.
Vybor SLOW. Ligy prejednal
uz i otazku umiestenia tried
ma zaklade doslych nabidok
a zalezi uz len ma minister
stve Skolstva, aby suhlasilo
s hotovym faktom.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Bude vyuzite nerastne bo-
hatstvo Slovenska?

DO0e VyuZlIc nSE0SInc 10"
hatstvo Slovenska?
Podl'a odhadu odbornikov
a znalcov slovenskeho bani-
ctva, nachadza sa v Sloven-
skom Rudohorf "a 60 mill
onov ton medenej rudy, z
ktorej mono vyt'azit' az L.
100000 ton cistej medi. Ia
to ciastka predstavuje hod-
notu asi 5000, 100000 Kcs.
Freto ze med je vel'mi do
lezitym kovom pre- narod-
MI obranu a elektropriemy-
sci a dosiap sa k nam W.
hradne dovaza z cudziny, je
s podivom, re jej t'azbe u
mas donna nevenuje sa pa
tricna pozornost'. Slovenska
spolocnost' Montannia, Ia
lozena, ako svojpomocny
podnik obci a jednotlivcov
20 stredneho Slovenska, So
sbierala sice slusny kap:tal,
ktory ale nestaci k oziveniu
t'azby medi a postaveniu hu-
ty. A kapital 81 .jednoducho
tohoto vePkeho nerastneho
bohatstva ma Slovensku ne
vsima, pretoze banske pod
nihanie je vec nakladna a
nedonaSa zisk tax skoro, ako
inc obchody a penazne trans
akcie. Medzitym Pud trpi
nezamestnanost'
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06

mi zastdpene vyznamne ho-
spodarske ustanovizne, ako
obchodne a priemyselne ko-
mory, ustredne sdruzenie
slov. priemyslu, Zemedelska
rada, Svaz zivnostenskych
spolocenstiev a Svaz OBJ
chodnych gremii. Vybor po-
.iednal o vsetkych aktual-
nych dopravnych otazkach
slovenskych. Pokial' ide o
rozdelovanie prijmov cest-
neho fondu, bolo rozhodnu-
te dozadovat'" sa zlepsenia
prfdelu pre- Slovensko do
tych cias, kym sa stav tu-
najsich hradskych nezlepsi.
Bude sa pokracovat' v ak
eli, smerujucej k tomu, ably
sa Slovensku dostalo prime
ranejsieho zastupenia v IL
strednej zeleznicnej rade a
v spravnom Shore pri mini
sterstve post. Tuna bolo ma
vrhnute, ably sa Slovensko
domahalo zriadenia ustred-
nej rady postovej, ako je pri
zelezniciach. Podrobne sa "a
oberal vybor al otazkou vel
kej upravy tarifnych sa-
dzieb zeleznicnych. Bolo u
stalene, ze zeleznicna spra-
va V tomto ohl'ade nepod-
nkla nicoho v tom smere, a.
ko bolo ujednane. Studijna
komisia, zriadena "a tymto
ciel'om pri ministerstve ze-
leznic este ami nezacala svo-
iu cinnost'. Proti umyslu ze-
lezni6nej spravy pridelit'
niektore slovenske trait ria
ditel el'stvam v Brne alebo v
Olomouci zaujal vybor roz-
hodne odmietave stanovisko.
Obvod slovenskych riaditep-
stiev zeleznicnych ma byt'
tax rieseny, aby posobnost'
tychto bola CO najosoznejsia
pre- lcelne riesenie otazky
dopravy zeleznicnej. Schva-
leny boil navrh Zemedelskej
rady, aby snizenie tarifov
pre- dopravu SOLE bola rozsi-
rena pre- dopravu olejna-
tych semien. PokiaP ide o
1cinok tarifnych ul'av, po-
skytnutych slovenskym to-
|.varnam v Trnave, Fil'akove
a Matejovciach, ktorym hro-
zilo nebezpecie zastavenia
vyroby, bude tento zisteny a
v pripade potreby bude sa
ziadat' d'alsia podobna dl'a-
va pre- tieto tovarne.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
12S-rocny clovek ' Pol'sku.

v dedine pri Wine zije
sedliak Zaremba, ktoremu
minulo 128 rokov. Je mai
starsim clovekom v celom
Polsku. Narodil sa roku
1907 a je este celkom Gully.
Neminie u neho dina, ably
nenavstfvil kostol a hostinec,
kde 81 vypije svoje poldeci
vodky. Pamata sa dost' do
bre ma povstanie Poliakoy r.
1880 a podrobne vie rozpra-
vat 0 druhom povstanf r.
1863, ktor6ho sa tiez sam
Izdcastnil.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Bieda ma Slove.isku

!. v 903 stravovacich stani-
ciach dava sa kazdodenne
pomoc $4,000 det'om, aby
nezomrely hladom. Dostava-
jd mlieko s chlebom, poliev-
ku a niekde al cely obed.
10000 detf nechodi do sko-
", lebo 81 nemajd co object
a mnoho deti je opustenych
rodicmi a pribuznymi.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Nadherny film Janosik.

Prve predstavenia hovo-
riaceho filmu Janosik v Pra-
he ukazaly, ze toto filmove
dielo ma vynikajuce kvali-
ty, a kritika no oznacuje "a
najlepsi domaci film v po-
slednom case. Chceli by SINE
nasim citatel'om pripome-
nut, re pri vyrobe tohto fill
mu funkcionari Matice Slo-
venskej mali vynikajuci po-
diel. Je vseobecne znamo,
ze Karol Plicka uz davno
zaoberal sa myslienkou spra
Wit film o Janosikovi, a ked'
sa tento plan podobrala re-
alizovat' spolocnost' Lloyd
film, Plicka stal sa uncle
ckym poradcom rezisera.
Mnoho z Plickovych znalo-
sti slovenskeho kraja, slo-
venskeho narodopisu, rudo-
vych typov a konecne jano-
sikovskeho materialu pouzi-
10 sa pre- tento film. Najma
l'udove komparzy zaobsta-
raj Pkcka. - Druhy matte
ny pracovnfk, Jozef Cincik
NAL ma starosti vypravn1
stranku filmu. Navrhol ko-
stymy a exteriery. Ukazalo
sa, ze tato beast maticnych
pracovnikov pri vyrobe fill
mu Janosik bola vel'mi uzi-
tocna umelecky prvotried-
ma. Konecne treba pripome-
nut, ze okrem inych SLOW.
hercov, vystupuj1cich v TOM
to filme, maticni pracovnici
navrhli predstavitela hlav-
nej dlohy, PaPa Bielika. On
hraval ma ochotnickych di-
vadelnych zavodoch, po pr
vom jeho vystdpeni ma "a
vodoch hned' SINE oznamo-
vail Plickovi, ze sa nasiel
hrdina pre- jeho nadejny
film O Janosfkovi. Plicka
potion fakticky ma radu ma
ticnych pracovnikov, z1cast-
nujdcich sa v nasom ochot-
nickom zivote, PaPa Bielika
pre- film angazoval, a uka-
zalo sa, ze to bola dobra
voPba. ''Slovensko.'
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Silna vol'a zeny.

Prikladom, co zmoze sill
ma vol'a, je manzelka riadi-
tel'a novozamockej banky,
pani Glaserova, ktora ako
matka dvoch malych deti,
zacala pred a rokmi STUDIO
vat prava, a bola teraz v
Prahe promonovana "a dok-
torku prav. Vsetky skdsky
slozila s vyznamenanfm. Sta
ne sa vraj pravotarkou.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1936-03-06
Neznamy Glovek skoGil do
Hornadu.

V Spis. Vlachoch pri Niz-
nom mlyne skocil do Hor-
nadu neznamy muz a zmizol
hned' vo vlnach, hoci l'udia
no chceli zachranit'. V ten
isty den cetnici dostali list
cd nejakeho Klaizla 20 Sp.
Pedhradia, v ktorom i'm kan
didat samovrazdy oznamu-
je, ze skocil do Hornadu.
Zistilo sa, ze Kleizl boil ke-
dysi zamestnany ma pile V
Levoci. Jeho mrtvola nebola
najdena.