davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Morfin uloupen Iekarniku.

Ozbrojeny bandita prepaid
" sobotu Samuela T. Cohen,
majitele lekarny We 400 blocku
N. Greene ulice a oloupil toho-
to O zakazane drugy: morffn
a opium. Vedle drug1 ukradl
mu $40.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Budou slyseti Rooseveltovu
rec ma JacksonHEv den.

Jedenact demokratickych
klubG We 4. distriktu pozvano
bylo ku spolecne schGzi v Me-
tropolitan Hall We $500 Refs
terstown road ma stredu ma
slouchati presidenta Roosevelt
ia reel pTi oslave Jacksonova
dine.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Pfepadena

Ma Aisquith ulici v blizkosti
Madison ulice, pfepadena byla
kolem 6. hodin vecer ma Novy
Rok Anna Phillips z Aisquith
ulice cernosskym mladfkem.
PTepaden6 ukradl tobolku, V
n1z mela kapesn1 satek, pudr
a kl1c.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Pet pripadI tyfoidu v tyydnu

Zdravotn1mu ufadu hlaseno
bylo pet pfipadG tyfoidu be-
hem poslednfho tydne. Zdra-
votn1 Trad vysetfuje kazdy
pf1pad, ably zjistil, zdali ne
pochaz1 z jednoho pTfpadu.
Doposud mic podobneho zjis-
t6no byti nemohlo.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
1874 likernfch pripadG v roce.

Uradovna vladn1 v uplynu-
lem roce projednala 1874 pTf-
padG pTestoupenf likernich "a
kon1 Zeme.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
" kestele zemreI.

V nedeli v kostele st. Jo-
seph's klastera ma Old Frede-
rick road William J. Rial, rs
rok1 starry, zemrel.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Automobily.

Lee G. Clarke, cernoch a pod
porovany vladou v lesnfm kan
pu CCC, Sc svoI prftelkynf,
koupil 81 starry automobil ma
splatky, ably mohl il CO nejcas-
tell navstevovati. Kazdy me-
sic postal sve pfftelkyni $25 re
$50, ktere dostaval cd CCC. z
kampu jezdil ku divce a zpet
caste. Kdyz We stredu vracel
Sc z Vanocn1 %navst6vy, vrazil
automobilem sym do elektric-
Ike kary ma Hillen ulici a Falls
way. Pc srazce zatcen byl a
udano ma neho, re automobil
f1dil, kdyz opilym byl.
Soudce odsoudil jej ma sede-
sat dn1 do vezeni a prftelkyne
uJala Sc automobile, ktery re-
gistrovan byl ma jejf jmeno,
kdyz pf1tel putoval "a "mrf-
ze."
= V sobotu v nemocnici po-
dlehla zranenf 63leta Julia
Hucke, jez prejeta byla auto
mobilem ma Baltimore a Ship
ley ulic1ch IA. prosince.
= sest set galonn petroleje
rozlito bylo, kdyz truck, ma
nemz tento vezen byl, srazil Sc
ma Chase ulici u Greenmount
avenue S automobilem, ktery
do trucku vrazil re zadu.
Truck ffdil Paul Blink z
Church ulice, Brooklyn. Au-
tomobil f1dil Benjamin Kava-
naugh z Hartford avenue. Kdyz
do trucku vrazil, urazil u toho-
to diva kohoutky.
- Ma rohu Pine a Saratoga
ulic taxicabem Williama F.
Quigley poraneni byli diva
chodci: Charles M. Bishop a
Aloysius Marshall. Poslednej-
s1mu pferazena byla stehenni
kost.
= V pondelf tfi predvolani
ku Traffic soudu unikli vezeni,
.kdyz zaplatili pc 500 kaz-
dych "a T1zeni automobile,
kdyz opilf byli. Bylo jim da-
no ma vybranou: bud zaplatiti
|pokutu tuto anebo jfti do we've
nj ma 80 dni.
Christian Dietzel z Chestnut
road v sobotu odpoledne vjel
do pfehrady, jez postavena
byla pres N.Bond ulici u North
Avenue. Dietzel pc narazu pu-
still Sc do boje s p~olicistou G.
Cernfkem, jemuz ku pomoci
pfispechal T1dic taxicabu, H.
Riordan a Dietzel zdolan. V
Traffic soudu popfral, re byl O.
pilym. Mel pry jen trochu pi-
va a VIVA.
Druhym byl Anton Boehm,
jenz ma Kenwood avenue u
Fayette ulice vrazil do auto
mobilu, v nemz George Heubs-
Gilman jel Sc svoj1 manzelkou.
Tretfm byl Marion J. Harp
z Fordham road.
Ia mrize 80 dni odebral Sc
cernoch Oliver Budd, ponevac
f1dil automobil, kdyz opilym
byl.
Thomas Willis, jiny cernoch
spolu S MIN odsouzen byl ma
80 dn1 do vezen1, ponevac phi
Gil svGj automobil opil6mu
Buddovi.
= John c.. Bruke, 48lety z
Pikesville, usmrcen byl, kdyz
automobil S MIN sjel ma kluzke
silnici u Ednor road a vrazil do
strOmu.
= Automobil Edgara S..
Hoffman z Belair ma Belair
road v pondeli vrazil do auto
mobilu, v nemz jela Esther
Morgan z Fork, Md. Porane-
ma byla tezce.
= V uplynulem roce v Bal
timore bylo 1926 automobi-
lovych srazek, v nichz zabito
bylo 1876 osob a 1888 osob po-
raneno.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13
TOWNSEND DOKTOR ALKONYA

A t0megek megtudtak a
szenatusi vizsgalat folyaman,
hogy egyszeru racket volt a
california; Greg doktor moz-
galma, hogy a gyiijt0tt penz
oroszlan reszet a klub SERVE
z6k vittek el es a vizsgalat
soran kideritett homalyos
penzkezelesi mod Sc nagyon
lelkesiti az adakozasra.
Townsend doktornak kezd
alkonyodni. Egg darabig meg
megy maid az iizlete, de to-
megei egyre fogynak maid.
Mem lehet a t0megeket sokaig
hitegetni, almokat igerni ne
xix, amiket soha Sc fognak
megvalositani.
Es a Townsend Clubok
szetziilleset sietteti az is,
hogy egyre er6teljesebben po-
litizaljanak es politizalasuk
kozben mindjobban es jobban
kitiinik, hogy Lemke partja
melyet tamogatnak, voltakep-
pen Landon erdekeben dolgo-
xix. Csak az a celia az egesz
Union partnak, hogy Roose.
veltt6l tomegeket vonjanak el
es ezzel biztositsak Landon
gy6zelmet.
Es hihetnek-e a t0megel
olyan nyugdij mozgalon
6szintesegeben, mely az eller
a jelolt ellen fordul, aki maris
tett valamit az 0regek erde
keben es olyan jel0ltet tamo
gat k0zvetve, akit6l aztar
igazan semmit Sc mem remel
hetnek a meg0regedett EN-
berek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13

lart. Mint a detektiv rege-
nyekben olvasta, a mozikban
latta.
Ez az eset is ravilagit ARA,
hogy milyen karos befolyas-
sal vannak a detektiv rege-
nyek, a gangster filmek en-
mex az orszagnak ifjusagara,
mely valogatas nelkil nez
meg kepeket, olvas regenye-
ket.
Persze: a sziil6knek lenne
kotelessege 6rk0dni azon,
hogy gyermekeik ne latogas-
sanak olyan mozikat, me-
lyekben gangster kepeket mu-
tatnak es ne olvassanak de-
tektiv regenyeket.
De az amerikai t0megek
mem sokat t0r6dnek azzal,
hogy gyermekeik milyen ke-
peket neznek meg es milyen
k0nyveket olvasnak. Az anne
rikai sziil6k szabadjara enge-
/, dix gyermekeiket es gyerme-
keik neveleset bizony eliza
nyagoljak
Icy szabadulnak aztan a
tarsadalomra feln6tt koruk-
ban a detektiv regenyek es
gangster filmek kulturajan
felnevelt fatal emberek, akik-
Dol kikeriilnek a baphabla-
sok, holdupolasok h6sei.
Valahogy megis csak sza-
balyozni kellene ebben az or
szagban is, hogy a gyermekek
bizonyos kepeket ne nezhes-
senek meg. Az egyes ailamok-
max, vagy egyes varosomak,
k0zsegeknek kellene t0rvenye-
ket hozni, hogy bizonyos ko-
ron aluli fiatalok ne latogat-
hassanak olyan mozikat, mi
kor azokban gangster vagy
mas mem gyerekeknek val6
meseju filmeket jatszanak.
Tudjuk, hogy ez az emberi
szabadsagnak bizonyos korla-
tok koze valo szoritasat je-
lentene, de inkabb belenyu-
godhatunk a gyermek sza-
badsaganak nemi megnyirba-
lasaba, nlinthogy a mozik-
ban nyert inspiracio alapjan
aztan gangster valjon a gye-
rekbol.
Sterling Walrod Powell
peldaja mutatja, hogy lit
lenne az ideje ilyenfajta tor
. veny bevezeteSenek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13
EFT IS LEHET?

annak, aki nem polgara en-
mex az orszagnak es akit6l
megtagadjak most a polgar-
sagot, kiteszik annak. hogy
elveszti munkajat.
Kivancsiak vagyunk, hogy
mivel biintetne Thomas bir6
ur azokat a szaz percentes
honfitarsakat, akik szinten re-
szegen hajtanak? Azonldviil,
hogy a reszegen valo hajtas-
ert megbiintetik 6ket.
Mert AIT a bevandorl6t,
akit elutasitott a polgaroso-
dast6l, mar egyszer megbiin-
tettek a reszegen val6 hal
tasert es ha a szaz percente-
seket mem biinteti meg exert
a binert meg egyszer, italian
mem jar vi biintetes a bevan-
doroltnak Sc.
Mi mem tudunk az alkot-
manyoknak olyan intezkedese-
r6l, hogy a bevandorol roltakra
masfele t0rveny lenne &rve-
nyes, mint a szaz percente-
sekre es ICY megallapihatjuk,
hogy Thomas bir6 ur mem az
alkotmany szellemeben jart el,
amikor hatarozatat meghozta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13

Az utobbi id6kben egyes
szovetsegi birak, akik nincse-
mex valami nagy baratsaggal
a bevandoroltak irant, min
den lehet6 es lehetetlen kifo-
gassal igyekeznek elitni az
elejiik keriil6 bevandoroltat
att6l, hogy ennek az orszag-
max polgaraiva lehessenek.
Csak nernregen t0rtent,
hogy New Orleansban egy biro
azert mem adott polgarpapirt
egy bevandoroltnak, inert az
munkatlansaga k0vetkezteben
segelyre szorult, mintha a
szegenyseg valami sz0rnyu
bin lenne, amt azzal kell
blintetni, hogy mem fogadja
be ez a haza az illet6t kebe-
lebe.
! Most egy mask bir6, ugy
latszik megirigyelte a New
Orleansban lak6 kollegajat6l
AIT a nagy pubicitast, annit
ezzel a hatarozataval kapott
eS olvan hatarozatot hOzOtt,
hogy mem lehet polgara az
orszagnak az, akit italos ALA
potban val6 hajtasert elitel-
tex. 4
Edwin s. Thomas, Hartford,
Connecticutban hozta ezt a
hatarozatot, amire termesze-
tesen mem sok jogi alapja
van es ami semmi masra nem
j6, mint ARA, hogy elvegye
esetleg egy bevandoroltnak q
kenyeret.
Mi termeszetesen szinten
eliteljiik ait, hogy valad re-
szegen aut6t hajtson es ezzel
nemcsak sajat maga, de ma
sok elet6t is veszelyeztesse, de
mem tartjuk olyan f6benjar6
btinnek, hogy azert valakitd
a polgarsagot meglehessen
tagadni.
Manapsag nagyon sok
tizemben mem adnak munk8t
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13
MOzIBAN TANULTA

Shirley Templenek, a nagy-
szerii kis gyerek szineszn6nek
a papaja levelet kapott ma
jusban, melyben ARA sz6litja
fel a levelir6, hogy repiil6gep-
r6l dobasson lie Grant, Neb.
kozeleben egy megjel0lt hely-
re Is ezer dollart, inert xii
l0nben a kis Shirley halallal
lakol.
Mr.. Temple mem ijedt meg
a fenyegetest6l, hanem atad-
ia a levelet a sz0vetsegi ha-
tosagoknak.
Azok megkezdtek a nyomo-
East es kideritettek, hogy a
zsarolo levelet egy 16 ewes
farmerffu irta.
Sterling Walrod Powell, a.
mikOr a detektivek kihallgat-
tax, mem is tagadta a level
irast es mind0ssze azzal We
dekezett, hogy mem gondolta
! komolyan a dolgot.
A detektivek persze ARA is
kivancsiak voltak, hogy jutott
a 16 ewes farmergyereknek
eszebe a zsarolo level irasa
mire a legnagyobb nyugalom.
NAL AIT valaszolta, hogy
mozi es a detektiv regenyek
adtak neki az 0tletet.
Imadja a mozit es edes apjs
szerint is a flu minden kepet
valogatas nelkil megnez, a
init a kis nebraska farmer
falu mozijaban el6adnak.
Els inert manapsag nagyor
divatosak a gangster filmek 6
mozikban, a Is ewes farmer
gyerek sok ilyen kepet Ia
tott.
Es inert a gyereket meg al
sem elegitette XII, hogy flyer
kepeket nezett vegig, fanta
ziajat tovabb akarta foglal
koztatni a gangster hostel
tekkel, valosaggal falta a de
tektiv regenyeket, aminek az
tan a vege a zsarolo level ira
;Sa lett.
A moziban ait latta, a de
tektiv regenyekben ait olvas
ia, hogy a gangsterek jol 81
tozhetnek, k0nnyen es jol el
mex. Elhatarozta, hogy 8 i
Eprobalkozik egy kis konnyi
penz keresettel es megirt;
Temple papanak levelet.
AIT remelte, egyetlen level
irassal kereshet Is ezer dol
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13

Townsend doktornak, a ket-
szaz dollaros nyugdij apostle
lanak hatarozottan kezd rosz-
szul menni a dolga.
Amiota az osszegyujtott mil
liorol mem nagyon szabalyo-
san tudott csak elszamolni,
azota sokkal kevesebb penz
erkezett a nyugdij apostolhoz
Is azota sok gonddal tudia
csak szervezete kiadaSait fe-
dezni.
Aztan jott a cleveland
konvencio, ahova meg eliot
tex hivei szep szammal, de
akik, mikor oman tavoztak,
nagyon kiabrandultan utaz-
tax haza.
Clevelandban raj0ttek, hogy
| ok csak eszk0zok Townsend
doktor es tarsai kezeben es
voltakeppen most mar mem is
nyugdij kerdesr6l targyaltak
Clevelandban, hanem a har.
madik part jel0ltjenek kivan.
tax mennel SzeleSebb kOrben
propaganda vegezni.
A kiabrandult t0megek AIT
lattak, hogy a f6szonokok
Rev. Smith es FIR. Coughlin
sajatitottak XII j6forman 9
konvenciot, akik egyebet sc
tettek, mint Roosevelt ellen
d0r0gtek. Az ellen a Roose'
velt ellen, aki megis csak jut.
tat maris valami nyugdijat
az 0regeknek.
Clevelandban a konvencit
vegen bejelentettek, hogy
tires a kassza, hogy penzre
van az Greg doktornak sziik'
sege es oft valami penzt meg
ossze is kollektaltak.
De az oft befolyt penz ha
marosan elfogyott es Spring
field, Mas ban Clinton Wun
der, a klubok egyik foembert
mar sirva rinankodott, hogy
siirgosen adjanak penzt, mer1
maskent mem tudjak a moz
galmat folytatni.
A siras ugyan mem hatotts
meg a kozonseget, inert {
nagy tomeg mindossze 3Ol
dollart gyujt0tt ossze abbol :
ket milli6 dollarb6l, ami
! Wunder ur keFt. &
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13
Relief For The
Itching Of Eczema

It's wonderful the way soothing, cool-
ing Zemo brings relief to itching,
burning skin, even in severe cases.
Itching usually stops when Zemo
touches tender and irritated skin, be-
cause of its rare ingredients. To COM
fort the irritation of Rashes, Ring
worm, Eczema and Pimples, always
use clean, soothing Zemo. It should
be in every home. Insist on genuine
Zemo. Approved by Good House
keeping Bureau, No. 4874. 35f, co.,
81. ALI druggists.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13
DOS SA N D OR

seer megszoritott emiatt a
szatmari pispok:
Mondja csak, plebanos
uram, ha veletlenul mem
volna viz Cseken, akkor mivel
keresztelne?
Borral, meltosagos PITS
pok uram.
- Es ha veletlenul Dor sc
volna Cseken?
- Szilvoriumot hasznalnek,
piispok uram.
- De NIT csinalna akkor,
ha Sc Dor, Sc szilvorium mem
volna Cseken?
- Akkor en- sc volnek csekei
plebanos, pusp0k uram.
Volt ennek a csekei pleba.
nosnak egy gazdaja, aki min.
dig tudalekos nyelven beszelt
Szerette nagyon a cifra szava'
kat, ha mem is volt azoknak
sok ertelme. Egyszer diszno'
toros vacsorara hivta a pleba.
most, aki valami modon meg
akarta dicserni a gazda fiirge.
seget es ait talalta neki mon.
dani a vacsora vegen:
= Ejnye be friss ember ma.
ga, Andras gazda. Csak ugy
eg a keze alatt a munka. Reg.
gel, mikor a tenplomb6l j0t'
tenn, meg hallottam, amint
mangalica az udvarban r0fO
gott es most mar kolbassza
etet belole.
Megszolalt erre nagy tuda
lekosan Andras gazda:
- Hat installom, plebano:
ur, csak ugy disspensdciova
ment ez a disznooles.
Nit szolt ere a cifra be
szedre a csekei plebanos, AFRO
eddig mem hallott hirt
E1kaShdsi K1k1S MGrtOp
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13

a OUIllUIdUl CkleLSld d ICSl
j6 idokben a kes6bb espresso
lett, jeles tudomanyu Gergely
Karolyt valasztotta meg lei
keszenek, mondvan nagy b0l-
csesseggel:
Ha ilyen fatal ember le-
tere Gergely uram j6 volt a
debreceni kollegyiumba seged
tanarnak, akkor j6 lesz ne
kiink is lelkesznek.
A fatal Gergely Karoly ell
fogadta a meghivast, bevo-
nult els6 vasarnap a temp
lomba es a Megvaltonak "egy
akol, egy pasztor" szavaira
gondolva, ICY kezdte beszedet:
- Kedves juhaim!
Sep volt, okos volt, b0lcs
volt a beszed mindenkeppen,
csak eppen a bevezet6 szavak
keltettek a derek hivek k0-
zott nagy visszatetszest. Az
egyik joravalo gazdaember,
Golyvady Samuel kifejezest is
adott ennek az Istentisztelet
vegeztevel.
Mar kerjiik szeretettel,
tiszteletes uram, mondOtta
vegtelen komolysaggal, - min
ket ne nagyon hasonlitgasson
holmi -birkakhoz Hanem
ha mar ilyen megszolitast SEE
ret hasznalni, hat inkabb ha-
sonlitson egy par olyan sep
okorhoz, mint a Kajla sogore,
amelyekert most is kinalva-
kinalnak negyszazotven form
tokat. Meg kell becsiilni ext
a nemes eklezsiat, inert hogy
az annak a modja.
Nagyot nyelt ere a beszed-
re Gergely Karoly, de azert
megnyugtato hangon felelte:
Kedves atyamfia, mem
gondoltam en- semmi rosszat a
megszolitassal, de legyen ke-
gyelmeteknek sajat kivansa-
guk szerint.
Es ALTA is a bolcs lelkesz
igeretet, inert legkOzelebbi
vasarnap, mikor felment a $50
szekre, szetnezett a hiveken es
szeliden kezdte:
- Kedves Okreina!
Err6l a Gergely Karoly es-
peresrol beszeltek egyebkent
annak idejen nekem, hogy a
sok k0zott, aki igazan derek
ember volt, akadt egy garazda
verekedo, korhely hive is, akit
szokott bolcs szelidsegevel Sc.
hogyse tudott jo ultra teriteni
Pr6balt vele sok mindent
amig vegiil egyszer ujra csal
magahoz hivatta es megker
dezte tole::
- Raer-e kend most, Istvar
gazda, hogy beszelgessunk?
Hat eppen, ha mayor
muszaj, akkor raerek. Epper
csak annyi dolgom lenne
hogy a Bugyi Lakos Pal feje
verjem be, de AIT megteheten
kes6bb is. Hat NIT akarn.
t6lem a tiszteletes ur?
Gergely Karoly kihuzta a.
ir6asztal fi6kjat, kivett bel6l'
valami irast, azutan mondta
Eel akarom olvasni ke
gyelmednek AIT a halotti be
szedet, amit akkor mondol
maid Ell, amikor a kegyelmet
holta utAn oft allok a kopor
s6ja el6tt.
Megh6k 6kkent egy hcsit err
q korhely gazda:
Mar mint az enyemet?
Mem is a maset. A tn
lajdon kegyelmedet, Istva1
gazda.
De hiszen en- meg elek!
Hat most meg el, O
eeysser bizonyosan kend !
naeehal Ieeal6 l6bb most t'ldj'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-08-13

Ezzel azutan el6 is vette
Gergely Karoly esperes az
irast es lassan, ertelmesen fel-
olvasta bel6le, hogy a meg
boldogult Kaszas Istvan, aki-
hez legyen irgalmas a josagos
Uristen, inert nagyon reaszo-
rult, foldi eleteben milyen
korhely, garazda, vereked6s
bitang naplopo vala, aki sok.
nemi gonosz cselekedetei
Matt tulvilagon bizonyara
mem fog udvozolni, hanem
megyen egyenesen a pokol fe-
nekere.
Istvan gazda nagyon meg.
rok0nyodve hallgatta a furcsa
halotti beszedet.
Tiszteletes uram, = $40
lalt meg vegre, talan meg
lenne m6dom ra, hogy ezen
valamikeppen valtoztassak.
/ = Lenne, lenne, - bolint-
gatott az esperes - ha fogna
meg kenden a jo $40.
- Probaljuk meg, hatha
fog? Mert megis csak ait sze-
retnem, ha masfele bucsuz.
tatot mondana felettem az es-
peres ur, mint amilyet fel-
olvasott.
Es attol kezdve a legjobk
eletii ember lett bel6le.
Maga az Greg Gergely Ka.
roly esperes meselgette, hogy
egyszer beallitott hozza Macy
sirva bizonyos Guzsaly Mi
halyne es zokogva kony0rgott:
lessen valamit csinalni
esperes ur, hogy valasszanaF
ell az uramtol.
Megprobalta az esperes
hogy segitsen a dolgon, tire
lemre into szavakkal, amiket
igv feiezett be:
= Nyugodjek meg a maga
keresztjeben, Guzsalyne es
menjen vissza az urahoz.
Amire azonban a nekikese
redett asszony busan felelte:
- Konnyen beszel az espe
res ur, inert mem isnaeri a Gu
ssaly Miska kesejdrdsdt.
Ambator a vilag legszelidebt
lelku embere volt az erdemes
esperes, aki ITALIAN meg a legy
mex sc artott volna, igen nagy
! haragba keveredett Szilad!
Aronnal, a kes6bbi halasi re
formatus piisp0kkel, a magyar
Tudomanyos ACADEMIA tag
javal. Macy nyelvtud6s vol
Szilady Gergely is, folytoi
vetekedtek egymassal, hogy k
tud jobban koziil0k magyarul
ebb6l lett a harag koz0ttuk
Bosszantottak is egymAst
/ ahanyszor csak talalkoztaE
Egy alkalommal zsinati gyu
lesen keriiltek 0ssze, egyma
mellett iiltek az ebednel, ami
kor Gergely Karoly hirtelel
megsz6lalt nagy fensz6val:
- Ez az Aron soha nine
megelegedve a kenyerrel. Ott
hon is mindig a pekkel vesze
kedik. A multkoriban is e
fogta az utcan a vadkerti pei
mestert - inert vadkerti le
kesz volt akkor Szilady, - {
AIT mondta neki:
- Kedves Csombor uran
mar ne haragudjon, nagyo
elegedetlen vagyok magava
Ha jo zsemlyet akarok enn
akkor mindig Halasra ke
kiildenem utana.
| Nagyot mosolygott err
Csombor pekmester es janbt
ran felelte:
- Eppen ICY vagyok en- !
nagytiszteletii uram! Ha
predikaci6t akarok hallani, NJ
kem is Halasra kell mennem.
/ De mivel mem illik, hog
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Ouch trestal zarlivost.

Ma Observation-Disclosures sc v
posledn1 dobe velmi rozs1Til
spiritismus. V Kunovic1ch cho-
dill do seanc1 take jeden zr1ze-
nee We vysluzb6, ktery podez-
rival svou zenu z nevery. Ouch
1sty media no vsak ujistil, re
pry mt zena nen1 neverna. Jen
pry 81 dopisuje Sc trent mlad1-
ky. Kdyz vsak zena onoho
pensisty jela do Uherskeho
Hradiste, vycinil manzel du-
chow, re pry no obelhal. Ouch
pry Sc rozlobil a hned V seanci
dial zarlivemu manzelu par ia
eek. A naTfdil mu, re Sc must
z Kunovic vystehovat. Cd tie
dolby dostaval zarlivy manzel
denne Cd ducha nekolik rad
nych ran do zeber. Nejcaste-
il to bylo We spanf, ale 1dery
cftil i kdyz pTemohl spanek.
Ustrasen. nakonec Sc vysteho-
val do Veself mad Moravou a
cd te DOLBY ma pokoj.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03

Pred soudem v Presove ma
Slovensku bylo odsouzeno &c
vesnicand z oboe Bajerova Ike
4 tydndm az 4 mesfcGm we've
nj pro nasilf, ktereho Sc dopus-
till ma uciteli. Ucitel pozval 81
rodice, ably jim pfipomnel, re
dochazka do skoly je povinna,
nebot mnoho deti chodilo do
skoly hodne nepravidelne, pra
covaly donna v hospodaTstvf.
Rodice nesouhlasili, srotili sc
z cele oboe, pT1sli S motykami
a palicemi a ucitele vyhnali re
skoly. Ted Sc "a to zodpovf-
dali. TF byli osvobozeni, ale
26 dostalo nepodmfneny trest.
Je mezi mimi i pan starosta.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
ceslxoslovensky narod presi-
dentu osvoboditeli.

Narodn1 ~shromazdenf jedno-
myslne odhlasovalo zakon,
jlmz Sc p%residentu Osvobodite-
Ii udeluje dozivotni uzfvanf
zamku V Lanech jake jeho ST.
ola. D~osavadnf presidentovy
pozitky budou mu i nadale u
delovany. Pro zakon hlasova-
10 dokonce i Henleinovci. Je-
jich mluvc1 prohlasil, re jeho
strana hlasovala pro zakon
vzhledem ma presidentovo pro
hlaSen1:
Donna potrebujeme sprave-
dlnost Ike vsem obcan1m, at
jsou kterekoliv narodnosti."
A konecne proto, re presi-
dent pred svou resignac1 ude-
Ill rOZsahlou amnestii.
Poole zprav zvolenf noveho
p~residenta Dude nasledovano
reorganisacf diplomaticke sluz
by. Syn byvaleho presidenta
vyslanec Jan Masaryk Dude
odvolan z Londyna, ably vedl
BeneSovu presidentskou kance
lar. Vyslanec We Washington
ne, DIR. Ferdinand Veverka, bu
de prelozen do Londyna.
Premier MILAN Hodza, jak
Sc ocekava, zformuluje novy
kabinet.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03

V Jablonci We sch6zi sklar-
skych deln1kG, svolane sesti
sway asi 1000 d6ln1kG a
delnic ceske a nemecke narod-
nost1 protestovalo prot zb1da-
cent sklarskeho lidu v Jizer-
skych horach. Poole prohla-
SEMI nekolika Tecn1kG ma byt
protest poslednf vystrahou.
Dlouha krise stihla nejvfce
sklafsky prdmysl Pojizer1,
ktery je prGmyslovou pFepy-
chovym a z 90 procent zavisly
ma vyvozu. Nedostatecna O.
patient k zlepsen1 vyvozu ten
to stav jeSte zhors1.
Podnikatele, ably zlepsili Cd
byt, nab1zej1 zboz1 "a velmi
mike ceny ,ale m1sto dobreho
zbozf vyrab6jf meme cenn6.
Ponevadz ceny surovin dosud
neklesly, dele Sc to ma 1cet del
Mkt a hodnoty vyrobkG. Mzdy
40 halefd "a hodinu nejsou
jiz zvlastnosti. PRAGUE Sc 16
az 20 hodin denne i v noel. ze-
ny i deti pracuji We studenych
nezdravych bytech a trpf pod
vyzivou. VetSina zamestna-
nych sklaTG nenf ~pojistena
nemocenskych pojistoven ne
DO jen "a mike pejistn6, takze
pri onemocnen1 nemohou ami
vyhledat lekaTe.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
Deln1ci Prevail tovarnu do
svvch rukou.

V Pacove dostala Sc Weine-
rova tovarna ma kozene a O.
zdobne zboz1 do t1zive financ-
nj situace. Tovarna mela byti
zastavena, coz by postihlo 40
delnlk1 a delnic. Mattel to-
varny vsak nab1dl delnictvu,
ably pTevzalo tovarnu do Vast
mich rukou, re jim il povede
jake jejich zamestnanec. Del
nfci pTijali a doufajf, re vyro-
bu udrzi.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-03
v nabozenskem Silenstvi u
smrtila sestru.

V Rozsusce ma Rachovsku wy
kFikovala pc vsi zena rolnfka
Druljaka, re ma sestru v nebi,
re 81 pro nj prisel sam b6h.
Chv1lemi Sc pri tom divece
smala, chv1lemi plakala. We
staven1 pax nasli jejf sestru u
bitou sekerou. Je to matka o.
smi det1. s1lena Durljakova sc
stale modlila a neuvedomila 81
hrGzu sveho cinu. Odvezli il
do 1stavu V Uzhorode.