davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Henderson daily dispatch., 1936-02-28
TEXACO HI-SPEEDS
ARE EASY WINNERS

The Texaco Hi-Speeds geared their
team to the highest point and rolled
up ST to 16 score over zeb Vance
cagers Wednesday night on the High
Price warehouse court.
Hoyle and Fleming shared the hign
scoring honors for the winners.
The Hi-Speeds, an independent or
ganization here, flashed a fine brand
of basketball all during the season,
rolling up an impressive record.
Henderson daily dispatch., 1936-02-28
GEORGE l.. ANDREWS
WAS HERE TODAY

George Lawrence Andrews, of Ra-
leigh, assistant director of Federal
Writers under the WA, was in the
city today, and contacted with John
B. Watkins who will write interest
ing and historical facts of this sec
ton.
Mr.. Andrews called upon all those
in this section who know of such facts
to contact Mr. Watkins in person or
by letter, telling of them.
Henderson daily dispatch., 1936-02-28
HENDERSON SCOUTS
AT RALEIGH CIRCUS

A large group of Henderson Boy
Scouts left here this afternoon with
their scoutmasters and interested
friends for Raleigh, where they were
to take part in a Scout Circus If
Memorial auditorium. A picnic supper
precedes the indoor circus, which
takes place at 1880 o'clock.
Henderson daily dispatch., 1936-02-28
LADIES GATHERING
HISTORICAL DATA

Miss Lucy Ayscue and Miss Eliza
beth Burwell are searching through
the state and local records in Vance
county for historical data as part of
the survey of State and Local His
torical records being conducted by
the Federal Writers under the WPA.
The ladies have been busy for the past
days going through records at the
court house.
Henderson daily dispatch., 1936-02-28
CAREY'S BAPTIST.
B. Reavis, pastor.

Rev. L. B. Reavis, pastor.
Sunday school 10 a. m. Thurston
Hoyle superintendent
2:3O D. m. Professor Leslie w.
Campbell, president of Campbell Col
lege will speak.
Special singing by Mrs. Marie Col
Inns and Mr.. Carl Watkins.
Come to our services where you will
find a cordial welcome.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12
Matraverebely ). meg a tobbi falu

t6l es mellette val6sagos joliet
a relief kenyere, amit nalunk
kiadnak.
De otthon megis valamelyes
BIZTONSAGOT erez a talpa
alatt a legszegenyebb zseller
is. Mert OTTHON vannak es
inert a legt0bbje tudja, hogy a
feje felett a sajatja a hajleka.
Meg akkor is, ha az csak va
lyogbol van epitve.
Ez a ket haza magyarjai ko-
zott a legnagyobb kiilonbseg,
ere gondoltam mindig, mikor
otthon a panaszokat, a sohaj-
tasokat hallgattam.
A magyar falu a szegenyse-
get, de a BIZTONSAGOT je-
lenti.
Meg egy dolgot enlitek,
inert tizenharom even at egy
gondolat gyotort, mikor a ia
lum jart az eszemben.
A haboru es a forradalmak
utan Verebelyben izzo gytilo-
letet talaltam
A "gazdagabbak" (akik k0-
zil senkinek mem volt husz
holdja) halalosan gyuloltek a
szegenyeket, a nincsteleneket,
a zsellereket, inert azok a voros
teboly napjaiban beleszediiltek
az vi miazmaba es mem ertet-
tex meg, hogy akinek hat-het
hold f0ldje van, ait mem ma
gyon lehet kapitalistanak ne
vezni.
A nincstelenek, a zsellerek
eppen ilyen halalosan gyiilol-
tex a "gazdagabbakat' es szii-
10 a gyermekevel, a lanyaval
a vejevel ALT szemben, mindig
keszen, hogy raugorjanak egy.
mas torkara.
Ma ez a gyulolet hianyzik.
A nincstelenek neha ma is
azon sohajtoznak, leginkabt
Dor mellett, hogy "Keleten'
azert ITALIAN mem ICY van, Ike.
let alatt Oroszorszagot ertik)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12

k0zeli haborut ket Ora mulva
josolja.
Az europaiak AIT hiszik,
hogy ez azert van, inert az
Egyesiilt Allamok nepe egesz
a vilaghaboruig nemt0r6d0tt
a vilaggal es meg csak a gye-
rekkorat eli kiilpolitikai ker-
desben.
Ez mindenesetre a legkezen-
fekv6bb es a legegyszerubb
magyarazat, mi azonban sok-
szor AIT hissziik, hogy ennel
melyebb okai vannak a foly-
tonos veszhirnek.
Egy europai haboru azon-
mali profitot jelent ennek az
orszagnak.
Mindenesetre r0gt0n profi-
tot jelent maganak a sajto-
max, amelynek alapjait egy
komoly haboru eseten kapkod
max es amelyek akkor is t0bt
pc danyszamban kelnek, hs
egy-egy ostoba es hazug head.
lajnban a haborut minder
alapos ok nelkil j6soljak.
A teny az, hogy Eur6pabar
haborukat elkeriilni ITALIAN
soha, ITALIAN evszazadokig elke.
rulni mem fogjak.
A tulzsufolt es termeszet
kincseit6l mar nagyreszt meg
fosztott kontinens tul van zsu'
folva, kiilonbozo nemzetiseg
csoportokra van oszolva,
ezek a haborut gyakran fel
fogjak idezni.
Termeszetes hat, hogy az
europai nemzetek mindig ha
borura kesziilnek.
Ez azonban mem ait bizo
nyitja, hogy a haboru XII fog
torni meg ebben az evben
vagy a j0v6re.
Europaban eppen ICY fegy
verkeztek a vilaghaboru elot
es a. haboru kitoreset harminc
ct even at allandoan josoltak.
Voltak stincidensek", miko
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12

de ma mar mem hiszik, hogy
a v0r0s megvaltasra van Ma
gyarorszagnak sziiksege es
mem hiszik AIT sem, hogy a
ketlovas, hatholdas gazdak ell
lensegei lennenek a zsellernek.
Inkabb 0szt0n0sen, mint
hozzaertessel AIT varjak es AIT
hiszik, hogy a jelenlegi kapi-
talista gazdasagi rendben is
lehet, s6t lesz bizonyos gaz-
dasagi hatar-kiigazitas, hogy
ne legyen olyan igen nagy xii
lonbseg az egeszen szegeny es
az egeszen gazdag ember k0zt.
Ez az 0szt0n pedig helyes es
abban rendes, joakaratu en-
berek hibat mem fognak soha
talalni.
Sokan vannak Magyar-Ame-
rikaban, akik Verebelyt arrol
ismerik, hogy bucsura jartak
a Szentkuthoz. Termeszetes,
hogy a Szentkutat is meg.
neztem, ahol egesz vi vilagot
talaltanl. Arr6l maid kesobb
fogok baszaInOlni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12

AIT mondjak, hogy a gon-
dolat apja a legt0bbsz6r az
ohajtas.
Ha valamit ohajtunk, akkor
annak a megval6sulasat be-
tudjuk beszelni magunnak.
Ere a k0zmondasra keny-
telen az ember gondolni, ha
az amerikai lapoknak az euro
pal helyzetr6l valo tud6sita-
salt olvaSsa.
Ezek a tud6sitasok mind ha-
borurol beszelnek es ugy ir-
max, hogy a haborut ket oran
beliil kit0rhet.
Europaban ugyanis senki
mem akarja tagadni, hogy a
haboru lehet6leg oft 'mindig
fennallt a multban, fennall a
jelenben es fem fog allni a
jov6ben, de mosolyognak azon
a hiszterian, amely nalunk a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12
HisZteria?
1886 NOVEMBER 70.

egy hajszalon allott a haboru
vagy beke kerdese es ezeket
az incidenseket harminc6t
even At bekesen megusztak.
Ma incidenseknek nevezett
kis osszekapasok nincsenek..
De ha Anglia meg ket r0-
pul6gepet rendel, ha Belgium
vagy Uranium a baratsagot .
szomszedjanak felmondja, -
hogy a szovjet egy merges kis
jegyzeket ir a harmadik inter-
nacionale kedveert, rogton az
europai haboru azonali ht0-
reset j6soljak.
Talan az anyagi erdeken
felil es kiviil oft van az 0ntu-
datok alatt az a teny is, hogy
sokan egy europai haborut
bizonyos kar0rommel Meme
mex.
A vilaghaboru alatt mester-
seges gyil0letet epitetttink XII
a nemetek ellen, amit meg
mem vetettek teljesen lie ma
gukrol az afnerikai polgarok.
A haboru utan megutaltuk
a sz0vetsegeseinket, akik ko-
miszul becsaptak bennunket.
Ugy atlag we've - valljuk be
- az amerikai mem kivan va
lami sok jot Europanak es
mar csak azert sem tenne boil
dogtalanna egy europai ha-
boru, inert akkor megmutat-
ma, hogy xviii fog abbol ma
radni. Legalabb ezt hiszi ma
az Egyesult Allamok minden
polgara)
Mem kell hat, inert mem er-
demes bediilni azoknak a hi
ob-hireknek, amelyek folyton
haboruval es annak azonnali
k0zelsegevel remitenek ben
nunket, inert sok alapja mines
a dolognak es inert mem
erdemes amugy sem inchen-
kent meghalni.
Ha lesz eur6pai haboru, ak
kor az elk0vetkezik minden-
keppen. akar nyugodtan al
SUNK, akar almatlan ejszaka-
kon remitgetjiik azzal magun-
kat.
Ma minden komoly es j6zan
ember AIT hiszi, hogy azon-
nall haboruS veszedelmek
nincsenek es Europaban meg
lehet6sen mulatnak rajtunk,
inert lapjaink annyi hiszte-
riaval fodozik fel minden Ora
ban, hogy a haboru lit van
mar a nyakunkon.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12
AL SMITH vALLA

AL Smith ARA kerte a pol
garsagot, hogy legyen minden-
XII lojalis az eln0khoz es vesse
a vallat mindenki az orszag
kerekejhez, hogy az minel
gyorsabban menjen el6le.
Ezeket a kepmutat6 szava-
kat masok is elmondtak a meg
bukott ellenzek resze16I. de
senki olyan jogtalanul mem
vette a hazug frazist a SAHARA,
mint a megbukott 'sbrcwn
derby, aki ezentul csak ar
tani tud annak az ugyl4ek,
ami mellett felsz6lal. Mert le-
hettek ellenzekiek, es voltak
sokan, akik becsuletes meg
gy6z6desb6l fordultak szenbe
Roosevelttel, de AL Smithet q
gyiil0let es a halatlansag
vitte a megfizetett uccalanyok
sorai kozt a republikanus ta-
borba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12

IClSEc q uCtSA ACCoAxO, q SA0
got atfog6 buza-krach ujra
megraktak q kis Is nagy gaz-
dakat adossaggal, de valahogy
az adossag ma mar mem jelent
olyan gondot, mint q hAboru
elotti evekben. Az a f6, hogy
VAN MIRE taxtozni.
Most a falvakban szegeny-
seq van.
Az epitkezes pang, a banyak-
ban is kevesebbet dolgoznak,
a depressziot Oft is minden vo-
nalon nagyon sulyosan meg
erik.
Es - szomoru igazsag, hogy
amig a 25-28-as evekben a be-
levetyit legalabb hetenkent
ketszer-haromszor hus kiserte
az asztalra, (amit azel6tt ma
lunk csak ket-haromhetenkent
ha ettek) ma a belevetyi is
ranges etel, inert gyakran Walt
ia AIT fel a = kenyerleves, ami
a haboru utani nyomorusagos
evek bcrzaszt6 talalmanya.
A divatos ruhak most kopot-
tax. Az adok - amelyek ma
lomkovet kepeznek a magyar
falvak nyakan - ma ujra a
piacra keriil6 hizott liba ara
Dol kerdlnek XII es a verebelyi
borbely, cipesz, meszaros, asz-
talos (mindezeknek a hire
hamva sem volt beke- -id6ben a
falumban) ma bizony nagyon
szegenyek.
De - az asztalos, borbely,
cipesz, meszaros megis oft van
max, ket bolt helyett megis 0t
uzlet van a falumban es ez
mind AIT jelenti, hogy a ma
gyar zseller eletszinvonala ma
gasabb lett.
Ha a magyar termeles vi
iranyzata eljut Verebelyig, ha
a nadragszij-f0ld0n mem blk.
k0nyt meg buzat. hanem para
dicsomot, meg z0ld babot fog
max termelni, akkor a kenyer-
leves megint kimegy divatbol
akkor talan meg ait is meg
tanuljak, hogy a dios-tortat
mikeppen kel csinalni, de ha
mem is, a belevetyi melle biz.
tosan jut megint hus az asz
talra.
A magyar falur6l azonbar
voltakeppen nem AIT akartan
megirni, hogy mifele etel a.
ebedjiik.
Harem ait, hogy az utolst
masfel evtized alatt masfelszaz
evet fejl6dtek.
Nemcsak anyagiakban, ha
mem szellemiekben is.
Klebelsberg alatt az iskolal
melle kulturhAzak is epultel
es a levente- -suhancok nemcsal
testedzesben reszesiilnek.
Ujsag is t0bb jar a falvakba
Mikor Matraverebelyr6l ir
tam, MINDEN magyar falur.
gondoltam. Mert eek a val
tozasok MINDEN falu hatara
elertek.
Amerre megy az ember,
vonatb6l modern falusi hazal
tomegeit latja es amelyik ia
luba oemegy, mindentitt ez
a haladast talalja.
Ismetlem, hogy most nag
a nyomorusag. Mem tulzas m
ait irni, hogy egy szal gyufa
lehet6leg megsp6rolnak, mer
kenytelenek azzal sp6rolni.
A nep lie van rongyol6dvs
a taplalkozas ma hianyos.
De es ez az a nagy d.
ami a kiil0nbseget jelenti a
otthon maradt, meg a kivar
dorolt es Amerikaban el6 ms
gyar k0zt, ere ugyeljen ha
, minde1lki.
Amig nalunk a welfare sz'
q a u L.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12

XII Tribes megallohelyre, hogy
a vonatra feluljek.
Es egy lerongyolt, nagyon
szegeny falu szomoru es csig-
gedt nepet6l bucsuztam.
Matraverebely zseller-falu
volt, inert kis hataranak a
nyolctizedet az Almassy csa-
lad birta es az en- szegeny gye-
rekkori pajtasaim az urasag
f0ldjet minden tizenharmadik
csomoert arattak. A masfel-
ezer lelket szamlalo faluban
harmincket gazdanak volt 60
gata", vagy tizen a zsellerek
k0ziil q vasuton, vagy huszan
a kistereni meg a batonyi szen-
banyakban dolgoztak. Ahova
es ahonnan ket orat gyalogol-
tax naponta a munkabol es
ugyanannyit a munkaba.
A hstar foldje annyira sect
van hasogatva, hogy a Gyor
megyei Bako Jani baratom, aki
akkor Verebelyben velem volt,
a fOldeket nadragSZiiaknak
nevezte.
Es az en- szegeny zseller-
nepem nemcsak szegeny, de
elhetet]en is volt, akik belle
voltak csiggedve, hogy a tuze-
lot az asszonyok a lehullott
galyakhol szedtek az urasag
erdein, hogy az asszonyok meg
a gyerekek eljartak somma-
saknak, hogy nyaron a sziik-
gatya meg a bocskor volt a
ruhajuk.
En- bizony csak Amerikaban
ismertem meg azokat a ma
gyar asszonyokat, akik a csir-
kep0rkolt utan sajat-keszitesi
dios-tortakat szolgaltak fel az
asztalra, inert Verebelyben
"Belevetyit" ebedelnek es nagy
iinnepeken csak turoslepenyt
meg morvanyt sitnek. A tu-
roslepenyt minel vekonyabb
turoval, a karacsonyi makos-
gubat csak fekete kenyerliszt-
boil.
Tizenharom eve azon tiinod-
tenn, hogy a falu termeszetes
szaporulasa hol talal maganak
hajlekot, inert az alatt a tizen-
hat ev alatt, amig en- addig
lit voltam,, mem epult tizenhat
vi haz a falumban.
Hogy nekem Verebely megis
tetszett hogy en- megis AIT
tartottam a legszebb helynek
a vilagon, ait eppen a falum
nagy szegenysege okozta. A
szalmakeves valyoghazak, a
szegenyes haranglab, a vendeg-
maraszto sar olyan baratsagos,
meleg feszket csinalt bel6le,
amilyen mines meg egy = ne
KEN - a vilagon. Es hat mi
kor tavasszal a falut Ovez0
Matra zoldbe borul, mikor a
hatarban kivirulnak a pipa-
csok, meg a buzaviragok, vagy
mikor nyari estenkent a ma
rekver0 lanyok notaja zug 2
hatarban, a vilag kozepenek
az listen kalapjan lev0 bokre-
tanak tetszik az a falu, amiben
a gyerekeveinket tOltOttiik.
Mikor a nyaron - t0bbe
mem T1ribeSen - a Matravere.
bely-i allomason leszalltam q
vonatrol, az allomason kocsi.
kat talaltam. Mem elhetetlen
var Verebely lakossaga, a ha'
boru utani id6k nyomorusaga
kivaltotta az uzleti szellemet
bel6luk.
A falu XII van kovezve es =
villanylampak vilagitanak es
tenkent az uccakon.
Es Matraverebelyhez tobbe1
epitettek az utolso tizenharon
ey alatt, mint amennyi a falu
volt nehany szaz even at odaig
A hatar egy reszeb6l egysze
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-11-12

lgaz, nOgy eZeKet a gyonyO-
rii, modern hazakat olyan
adossagok nyomjak, amelyeket
a harmadik nemzedek is fog
meg fizetni, de a haboru ota
megtaliultuk, hogy az adossag
neha csak papirt jelent, a
mire a kotelezveny van irva, a
hazak pedig let0rulhetetlen er-
tekek. A Behlen kormany alatt
felszedett kiilf0ldi kolcson0k a
fundamentumai ezeknek a ha-
zaknak. Eleg kar, hogy sokkal
tobb penzt mem kertek, inert
Amerikanak ugyan mindegy
lenne, hogy Magyarorszag vagy
Chile mem fogjak maid tudni
az adossagokat fizetni.
AIT is megmondta Bogar
Lajcsi gyerekkori kenyeresem,
akivel haidan az iskola padjat
egyutt koptattuk, hogy - mem
sokat tanyaznak ezekben a
szep hazakban, hanem inkabb
a hazak melle emelt shantyk-
ben huzodnak meg, hogy a
cifra haz ell ne piszkolodjek.
De egy par ev alatt behuzod-
max maid ezekbe a hazakba,
ahogy az eletszinvonalat k0ny-
nyebb emelni, mint silyeszte-
nj, ha az alkalom meg van ra.
A ruhazat is mas Verebely-
ben, mint mikor en- oman
eloszor vagy masodszor eliot
tenn.
A szatva ma mar ritkasag a
faluban, a tilot, a hehelyt
szinten keves haznal talaljuk
es vasarnap mar csak az Greg
Laczi Andras meg Boncski La
jos jarnak rancos gatyaban a
templo1nba.
A ferfiak bolti ruhaba Ol-
toznek, az asszonyok es lanyok
szazfele formaju gyari felcipo-
ben, rayon-utanzatu MUSLIN
harisnyakban jarnak es a nep,
viselet ritka kozottiik. Meg az
oregebbje sem igen akarja mar
vasarnap a kekfesto holmit fel.
venni.
A haznal szovott vasznak
jobbak es szebbek voltak, g
nepviselet ragyogo szinei ne
KEN hianyoztak, de az oltoz.
kodes modernabb, igenyesebk
es a magasabb szinvonal felt
torekszik.
A jegyz6, a tanito ugyan be
szelnek meg hazi iparrol, TO
nasrol-sz0vesrol, kosarfonasrol
de a fiatalabb nemzedek til
relmetlenul init lie oket, hogy
a gepek a haladast jelentik e
Ok haladni akarnak.
A falu ferfi-lakossaganak ;
harmada megtanulta a k6mU
YES mesterseget, a mask har
mada banyasz lett. Mem nyug
szanak mar meg abban, hog,
aki zsellersorba sziiletett, an
max 0rokre ''belevetyi" (maj'
egyszer megirom, hogy mi a
a belevetyi, ami ketszer keru
Verebelyben naponta az asztal
ray legyen az ebedje.
A k6miivesek munka utal
az egesz orszagot bejarjak,
banyaszok - biciklin es tobb
mem gyalog jarnak a nun
kaba.
A bicikli Magyarorszagol
meglep6en elterjedt. Ahogy ns
lunk az autot hasznaljak
munkasok a munkaba valo ia
rasra.
Igaz, hogy ezeket a bicikli
ket leginkabb az 1928-as cras
el6tt vettek, de 0nmagunkrt
tudjuk, hogy akik egyszer a
automobilra feliiltek, azoka
tobbe a depresszi6 sem birj
lehajtani azokrol. Icy wanna
es lesznek otthon a biciklikkt
/ is a nunkaSOk.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19
Depend on Strong Line to
Apply Pressure to Foes

DR.. Marvin Stevens, one of the
better thinkers and more fearless
takers among the football notables,
touched upon the subject a day or
two ago. While dilating upon the
virtues of his N. Y. U. line he point
ed out that it is the steady pound
ing which really reveals the excel
lence of team so well equipped up
front. In other words, if pressure is
relentlessly applied during the first
two periods, something almost in
evitably must crack before the fin
ish.
Reduced still further this becomes
the A b C of football-viz-the
proper application of Drawn will win
games.
When men are well matched in
weight, speed, intuition and expert
ence and are equally well coached
as is the case among most
of today's pennant contenders-
two factors sway the results of their
contests. The more glibly reported
of them is luck. The more impor-
tant is physical condition.
A tired boy relaxes for a moment
in the line. He has practiced hard
all week, trying to keep up with
complicated plays. He has been
pounded all afternoon. He still
wants to win but the brain is almost
as tired as the body on which it
must depend. He relaxes. The
steady pressure is applied once
more. There is the break through
and a game that might have been
won is lost.
The touchdowns that come stand
ing up are similar. Perhaps a fresh
back is in the game. Perhaps a jad-
ed boy shakes loose by some chance
and is spurred by the victory urge.
Tired brains functioning in tired
bodies note him, but it is fraction
of a second too late. Leaden legs fol-
low but the pursuit is useless.
Naturally this is not new to coach
es. Trainers and training tables are
almost as old as the game, and
modern methods have vastly inn.
proved all conditioning processes
1 suspect, though, that coaches
lured by the soul warming cheers
which greet some chance feat OF
Iegerdermain, lost perspective fol
a season or two
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19
Coaches Realizing
Grid Fundamentals
Will Pay Dividends

D ECENTLY it was noted here
N that the professors of football
were becoming more and more in
clined to devote themselves to en-
lightened expositiOns of the games
fundamental practices. Instead OF
advising that the air be filed with
forward passes they were making
moderate and effective use of this
weapon. In place of the lateral "trip
peries and the more gaudy shifts
they were advising some intelligent
application of the punt and field
goal.
Such evidence of progress after
an overlong period of blatant con-
fusion has led to some examination
of the causes Immediately preced-
ing the return to sanity. l believe
I now have the reasons for the
trend.
They are: 1. The increasing total
of last period triumphs during the
past five years. 2. The innumerable
tOuchdOwns scored standing up. Let
us consider them in the order in
which they are set down here.
Formerly the less pretentious col
leges were so venal that they fairly
gibbered in their eagerness to be
sacrificed behind the Yale Bowl
turnstiles at some early season
date. Top-heavy scores then were
almost as frequent as torn muscles.
Anxious to guard against any quirk
of the gods, celebrated professors
turned their big varsities loose
against crude opponents.
So the period scores were COM
paratively uniform. Having torn
their tank town adversaries to
pieces during the first half flush of
zeal, the major leaguers ambled
across the daZed and wounded with
far less zest but just as pretty
touchdown results during the final
moments.
Now, though, the great universe
ties have deprived the little fellows
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19
HEARD IN THE HUBBLE:

Coach Jock Sutherland played in
only one losing game during his
four years of varsity football at
Pitt !. Buzz Buivid, the son of
a Lithuanian tavern keeper W h o
grew up to become Marquette's ALI
America halfback candidate, has a
better than 500 passing average.
He has thrown twenty-three touch
down passes in the past two years
E. st. Mary's is angling with Hciy
Cross for game to replace the
FOrdham contest now that the Polo
grounds packing rivals are more
than a bit steamed up at one an
Chicago Bear ace, has converted
148 out of Isl tries for points after
tOuchdOwns during the past three
seasons.
South Benders are wailin G
about how Notre Danes scholastic
requirements have been frightened
since the days of Rockne. They
claim this has been the real reason
for the slump in Irish football and
that several leading teams right
now are made up largely of boys
who were scared away from Notre
Dame incidentally, during
Rocks thirteen years the Irish lost
only twelve games. During the six
seasons since then they have
dropped fourteen Bill Moss,
Tulane tackle, and Gaynell Tinsley,
L. S. U. end, rank high among
DiXie's candidates for all-star hon
ors =. Bill Berries, brother of the
Navy's former Buzz, gets plenty of
applause with a rather weak w. and
L. cast.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19
Simple Cross Stitch
Towels Quickly Done
Pattern 1902

You'll enjoy doing these-they
&C so fastl You'll enjoy owning
them-they're so effectivel The
simple cross stitch dishes contrast
so well with the dainty flowers.
Any bride-to-be would be delighted
with set of these-they'd GER
tainly make an effective Fair do
nation. Lose no time, for you'll
want to make a number of sets.
Pattern 1902 contains transfer
pattern of six motifs averaging
4 by 8 inches; illustration of all
stitches needed; color suggestions;
material requirements.
Send Is cents in stamps or coins
(coins preferred) for this pattern
to The Sewing Circle NeedIecraft
Dep. 81 Eighth Avenue, New
York, N. Y.
Write plainly pattern number,
your name and address.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19
Women Workers in u. S.

There are 10 million women en-
ployed in the United States. Two
out of every nine are married.
Among them are longshoremen,
deep sea divers, undertakers, pa
per hangers, steeple jacks, and
laborers. Six thousand of them
work on railroads as switchmen,
fiagmen and laborers.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19

gloat a full month
earlier than usual about how the ex-
ploitation of few dozen young men
can provide even tidier profits than
season of whining at the Rock
efeller font.
Obviously this matching of big
time teams and of the big time
bank rolls with which the teams
are obtained, should produce better
football. 1 think it does. also think
that there is some enlightment in
the fact that tbirty-fOur of ninety
two important games have been won
or tied in the final fifteen minutes
of play this season.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19

western team i )
adding to his repu-
tatiOn of having won
GA games, lost "a
and tied eleven dur
ing 10 years of
coaching 7 o m
Healey, Harvard
frOsh captain, is one
of the few CLEANS
in Coach HarlOw's
eye. The Irisher,
son of a Worcester
police captain, is a
ION $4,000 - aIrI2
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-19
Might Think So

"D'you know, Mrs 'arris, some
times wonder if me husbands
grown tired of me-"
Whatever makes you say that,
Mrs. 'iggs?"
''Well, e amt been 'ome for seven
years"