davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1936-08-30
Sociological Logic.

Sociological Logic.
"You favor strikes?" asked the re-
porter.
II do" said the agitator. II want to
simplify the mathematics Of the future.
I favor distribution Of wealth"
But you are not creating wealth."
"That simplifies the problem. The less
wealth there is, the easier it will be to
distribute"
"A kite well hown," said Hi Ho, the
sage of Chinatown, lis triumph for
ali to admire. It Is q signal that some
man on earth is sufficiently favored by
circumstances that he may be consist
emily and conspicuously useless"
Hay and Straw Foot.
Sometimes the sun may be too bright
For work at making hay.
We still keep toiling day and night
With spirits ever gay.
With sickle keen our course we take
And everybody notes
That II there is no hay to make
At least weTl have straw votes.
"some o. desc college boys" said Uncle
Eben, sounds mighty smart to me.
ain surprised dat de world kind o
seems to 60 wrong when dey's away on
sumnapg vacations"
Evening star., 1936-08-30

movement is losing its force. Collec-
tions admittedly are dwindling. Some
field Offices have been closed. There are
internal clashes, both among the leaders
and among the followers. Townsend
candidates have Jared poorly in most
primary elections and DR.. Townsend
is reduced to the necessity of claiming
Endorsement for some candidates who
win. rather than having candidates come
to him for Endorsement.
Another factor, affecting the Coughlin
half Of the combination, is the apparent
dwindling national interest in imitation.
Now that people are better Off they get
less excited over promises Of a millennium
based on a big supply Of money gener-
ated by the simple process of turning on
the printing presses. Even farmers re-
spond less readily than they did a year
or two ago.
In addition, the whole plan is tending
to backflre at some points. This threat
ems to be particularly true In the key
State Of Illinois. The idea of the Union
party and its hackers is to pull votes
away from President Roosevelt in States
where votes are most needed by him.
6ut 1llluOlS ILLS party movement
promises to be taken over by disgruntled
Republicans interested In sabotaging
their own party, rather than in defeat
ing the President for reelection.
Big Bill" Thompson, three times
mayor Of Chicago, possessing some Re-
publican support even after six years in
retirement, is planning to use the Union
party as q vehicle for beating the Re-
publican candidate for Governor IN Illi-
nois. His ticket is: Lemke for Presi-
dent, Newton jenkins for Senator,
Thompson for Governor.
jenkins and Thompson both have Re-
publican followinss. They have no
Democratic following. and their antics
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20

persze, hogy a kassai helyi-
erdek mem utkozik ossze a ma
gyar allam egyetemes erdekei-
vel. Mivel azonban az urak
6ssinte Ddlasst akarnak t6lem,
akkor csak annyit mondhatok,
hogy' nagyon sajnalom, de Kas-
sa mem kaphat vasuti uzletve-
zet6seget, inert mar odaigertem
ait korabban Debrecennek. \
Nagyot iitott oklevel Farkas
Geza az asztalra es ait
mondta:
= Hat ezt ertik, tarajos, a te
szerkeszt6id diplomatikus ke-
zeles alatt.
Mivel pedig ICY mar tiszta-
ban vagyok a dolgokkal, meg
sughatom, hogy columbusi
atyamfiat diplomatikus mo-
don kezeltem a fentiekben. Ha
oszinten beszelhettem volna
vele, akkor bizonyara AIT mon
dom neki:
Csapja meg kendet a sis
tergos mennyko ugy, hogy a
pokolban ebredjen fel.
Sajnos, mines hozza ,jussom,
hogy 6szinten beszelhessek.
Ennelfogva mem mondhatom ell
ait Sc, hogy columbusi atyam-
fla ezelott het esztend6vel
munkat keresett az egyik kor-
nyekbeli gyarban, ahol SEER
szamkeszitoket kerestek es
megkerdeztek tole az irodaban:
Vannak-e a szerszamok
keszitese koriil tapasztalatai?
Amire a mi columbusi bara-
tunk biszken felelte:
- Hogy vannak-e? Meg
hiszem ait Ebben az eszten-
d6ben n,dr het gydrb6l dobtak
ki.
Mivel azonban ne szolj szam,
mem faj fejem, AIT Sc mondom
el felole, hogy egy alkalommal
tarsasvacsorara ment ez az
atyankfia a felesegevel a temp
lom ala. Hurka-kolbasz lett
volna a vacsora, de mivel az
en- atyamfia keson j0tt, azzal a
szomoru hirrel fogadtak:
- Minek jottek ilyen keson?
Most mar csak egy adag hurka
van, meg egy darabka kolbasz.
Az en- columbusi atyamfia,
aki mindig jo szivevel dicsek-
SILK, felMaltott:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20

A mask fontos kerdes, ami
re meg mem adtak es mem is.
fognak valaszt adni egyhamar
az igen tisztelt jel0lt-jeloltek,
hogy mi modon akarnak gon-
doskodni azokrol, akik segely- :
re szorulnak.
Mr.. Hoover peldaul Lincoln
napjan nagy beszedet tartott,
hogy ha a kormany mem KEEL
tett volna bizalmatlansagot,
akkor a maganvallalatok al
kalmaznanak mindenkit. -
Ilyen ostobasagot csak a szaj-
ko beszelhet, de beszelhetne ,
Hooveren Xviii mindenki. A
volt eln0k ur mem mondja
meg, hogy hat az 8 elnoksege
alatt ez inert mem tortent meg?
Kritizaljak a kormanyt, mem.
tetszik szuksegmunka, de
mines annyi guts-juk hogy
egyenesen megmondjak, val
jon Ok mikent gondoljak meg
oldani az altalanos nemzeti
szukseget? Elkuldenek-e a.
nincsteleneket a mezore legel-
nj, keszpenz segelyek rendsze-
rere akarnak-e raterni, vagy
mi hat a celjuk ebben a do
logban.
A ket legsulyosabb tamadas
ezen a ket ponton eri a kor-
manyt es nekiink mem hivata-
sunk, hogy a tamadasokat XII
vedjik.
Ellenben megkovetelheti
minden amerikai polgar, hogy
minden jelolttol, sot mar min
den jel0lt-jel0ltt6l feleletet ko-
veteljen ere a ket kerdesre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20

- Micsoda? Mar csak egy
adag van? Szeretnem tudni,
hogy akkor NIT eszik a fele-
segem?
Mivel azonban diplomatikus
ember vagyok, miota a SEER
kesztok ramparancsoltak, mem
mondok en- semmi rosszat CO.
lumbusi baratomrol, csak
eppen egy tablat kiildok neki
azzal a keressel, hogy akassza
AIT mindig a fejere, ha embe-
rex k0ze megy. Mines azon a
fabian semmi rosSz. Eppen
csak annyit nyomtattak rea:
- lit egg tires ssoba kiad6!
Ebbol azutan napnal villa
gosabban lathato, hogy hallgat
a jo szora es nagyon diploma
tikus ember lett egy lido ota.
kakashdsi Kakas Mdrton
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20
C0NDOSKoDNAK
A SzECENYEKR0L

Egy detroiti ujsagban olvas-
tam, hogy a hatalmas varos
szive mellett fekvo Belle Isle
szigeten a lovaglo palyat meg
nagyobbitjak, inert a varos
hetezer lakosa gyakorolja a 10
vaglas nemes sportjat, es eek
mex kenyelmesebb lovaglo os-
nyekkel kell szolgalni.
|. Meg aztan, ahogy farizeus
keppel megjegyzik, ez is fon-
tos, hogy ezzel munkat adnak
egy idore egy nehany ember-
mex Mert persze ezt a kis "epi-
test" a szovetsegi alapbol
akarjak es valosziniileg meg is
fogjak csinalni.
Aki Detroitot es a tobbi
nagy varost ismeri, az mind
tudja, hogy mines a proletar
Igyermekeknek eleg jatszoter a
varosban.
A nyari h6segben vagy be
vannak zarva az egeszsegtelen
lakasba, vagy XII vannak a
szaguldo automobilok utjaba
szoritva az utcara.
A szegenyebb munkasembe-
rex altal lakott k0rnyekek la
kosai hiaba kernek, kony0rog-
mex megfelel6 jatszoterekert,
"nincs pence lyesmire a va
rosnak.
De mikor a gazdag es jo-
modu lovas-sportok kivannak
nagyobb palyat es simabb os-
venyt maguknak, akkor a va
|rosi tanacs talal penzt es al
kalmat, hogy a kastelyok la
koinak k0zk0ltsegen a megna-
gyobbitott palyat megcsinal-
taSSa.
Es mindezt a proletarok meg
lis erdemlik, inert t0bbsegben
vannak es inert eek utan is
hajlandok ugyanazokat valasz-
tani a varosi tanacsokba, akik
a sorsukat eS a varosok sorsat
ilyen szepen intezik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20
EGyik sem 0sZinte

Sem a republicans, sem a
demokrata jel0lt-jel0ltek nem
oszintek.
Valamennyien ait hangoz-
tatjak, hogy egyensulyba kell
hozni az allamhaztartast, de
egyiknek sincs szandekaban
ezt megtenni.
Mert az egyetlen modtol,
amivel ext a celt elernek, ir-
toznak.
Balance the budget. (Hoz-
"a egyensulyba az allamhaz-
tartast.) EFT fogjuk hallani
unos-untalan novemberig es
nem akarjuk tagadni, hogy
teljesen jogos a kivansag. Meg
akkor is jogos, ha AIT legero-
sebben a nagyt6ke es az ural-
kodo osztaly kivanja.
Ahogy egy egyen mem csi-
nalhat adossagot 0rokre, eppen
ugy egy ne1nzet sem halmoz-
hatja a tartozasat a vegtelen-
segig es mem is okos ait meg
tenni, inert ma is ezer millio
dollarnal tObb cSak a kamat-
terhe a nemzetnek.
Az allamhaztartaSt Roose-
velt k0ltsegvetese teljesen
egyensulyba hozta, kiveve egy
nagy tetelt.
A segelyekre es sziiksegmun-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20
dos MOOR

nlSZter ur kaSSa VaroSanak is
vagy egyet azokbol a vasuti
uzletvezetosegekbol, inert rank
ferne.
A kiildottseget Munster Fe-
rene, akkori kassai polgarmes-
ter vezette, aki nagy ekesszo-
lassal mondotta el, hogy Kassa
varos foldrajzi fekvesenel, meg
kereskedelmi es gazdasagi hely-
zetenel fogva igen alkalmas
lenne ARA, hogy oft allitsak
fel a NAV uzletvezetoseget.
Hallgatta Baross Gabor
nagy turelemmel a hosszu be-
szedet es cSak akkor szolalt
meg, mikor a polgarmester
mar az Ament is kimondotta.
Akkor is mosolyogva kerdezte:
- Mondjak meg nekem az
urak oszinten, hogy NIT akar-
max: miniszteri valaszt-e vagy
pedig oszinte feleletet?
Elamult ere a kuldottseg,
maid suttogni kezdtek egymas
kozott es vegiil nagy himezes
meg hamozas utan ait mondta
a polgarmester:
- Mink mar csak ARA ker-
juk a kegyelmes urat, hogy le-
hetoleg oszinte feleletet tessek
adni alazatos keresunkre.
Megszolalt ere Baross Gabor
a maga baratsagos modjan:
- En- ezt csak azert kerdez-
tenn, inert ha n,iniSsteri Ddldsst
akartak volna az urak, akkor
AIT feleltem volna, hogy atve-
szem a kervenyuket es beha-
toan tanulmanyozom maid ait
es ami csak t6lem telik, meg
teszem a varos erdekeben, ha
egyaltalaban lehetseges, felteve
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20

aZOnban eZer mllllOkra fog
rugni.
Nagyon termeszetes, hogy a
segelyezest beszintetni mem
fogjak, inert mem merik.
ARA sem gondolhatnak,
meg ha holnap ujra Hoover
venne is at a kormanyzast,
hogy a jelenlegi nyomorusa-
gos 0sszegeket levagjak, de
meg ha ezt meg is tennek, a
megtakaritott osszeg alig rug
ma rongyos par szaz millio dol
lara.
| Lehetetlen a sz0vetsegi k0lt-
segyetesbol szazmilliokat, meg
kevesbe lehetseges ezermiflio-
kat levagni.
Mikor Roosevelt a kormany-
East atvette, a nagy nemzeti
felbuzdulas lehetove tette a
szamara, hogy a veteranok-
max kiutalt 0sszegb6l egy keve-
set levagjon.
AIT a keveset, amt nyugdij
es betegseg cimen adtak azok-
max a veteranoknak, akik a
betegseget evekkel a haboru
utan es egesz mas bajokkal
szereztek. De a hos0k fenyege-
to magatartasa alatt a gyava
kongresszus ezeket az osszege-
ket regen vissza szavazta.
Hiaba venne at holnap Van
denberg, Talmadge vagy Hoo
yer a kormanyzast, a kon-
gresszus ezeket a kiadasokat
lie mem csokkentene, az allan
haztartast tehat csak egyfele-
keppen lehet egyensulyozni.
Ha emelik a bevetelt, ha
emelik az adokat.
Ebben az orszagban az egye-
mes szovetsegi ado meg mem
nagy.
Mem magas az adozas azok-
nal a nagy jovedelmu embe-
reknel, akik j0vedelmeik 80
40 szazalekat kenytelenek ado
ba fizetni, de kulon0sen le-
nyegtelen az ado annal az osz-
talynal, amely szereti magat
kozeposztalynak nevezni.
Az otezertol 0tvenezer dol.
lart keres6 egyenek alig fizet-
mex szovetsegi adot es ha azo-
kat rendesen megadoztatnak,
nem kellene az allamhaztartas
egyensulyan ragodni, inert
oriasi jovedelem forrasa nyilna
meg elottiink.
Eel lehetne mersekelten
emelni a harom-negy ezer dol
lar jovedelemmel biro egyenek
adojat is es ez is hatalmas be-
veteli forrasa lenne a kincs-
tarnak.
Ez az a kerdes azonban,
amt forro kasa modjara ke-
riilnek, inert az adoemeles nep-
szeriitlen jelszo, ARA tehat. xii
l0nosen valasztasok elott mem
akarnak gondolni.
Egyaltalan nagy baja a $50
vetsegi adozasnak, hogy nagy
reszet lathatatlan alakban kol-
lektaljak es ICY annak legna-
gyobb terheit sikerilt rarakni
a legszegenyebb osztalyra.
A cigarette ado, a gasolin
ado, a vam egyt6l-egyig a kis
embert sujtja kil0n0sen es eze-
ket az erk0lcstelen, inert tit
kolt es burkolt adokat egyal-
ITALIAN el kellene t0r0lni.
A szovetsegnek minden adot
el kellene tor0lni, kiveve az
egyenes es lathato jovedelmi
adot es a vamot es inkabb ait
kellene fokozatosan emelni.
A szegeny munkas cigarette
adoja eppen annyira rug, mint
axe, aki tizezer dollart keres
evente. Es ezt csak addig le-
het, csak addig merik megten-
nj, anig az adot lathatatlan
alakban preselik be az ameri-
| I~o: ~1oEx,kE1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20

aH&AA.~zAss>>eS
Olyan levelet kaptam Co.
lumbusbol, Ohio allan fovaro-
sabol, hogy egnek berzenkedett
tole a tarajam, inert efajta
szemrehanyast ugyan sohase
vartam senkitol. AIT mondja a
level a sok egyeb k0zott, ami
benne szora erdemes:
- Mem megy a begyembe
sehogyse, hogy olyan tomjen-
saga van a maga irasainak,
Kakas uram. Akarhanyszor
szinte csepeg az ajtatossagtol
es mines is olyan irasa, amiben
a josagos Istent ne emlegetne,
mintha annak volna valami
koze hozzank, emberekhez.
No, mem folytatom tovabb
azokat, amiket az en- tisztelt
atyamfia mond listen felol,
csak eppen AIT idezem, ami
magamrol szol:
- Meglatszik kegyelmeden,
Kakas uram, hogy vensegere
ujra lacy lett a feje.
Ez bizony igaz lehet, nincs
ellene semmi ellenvetesem, de
ANIMAL jobban bant az, hogy
columbusi atyamfia ugy be-
szel az listen felol, mintha
Moszkvaban jart volna iskola-
ba. Mivel azonban mem oft jart,
hanem Gyeresen porolta rata
a nadragot a mester, hadd
mondhassam neki a kovetkezo-
ket illedelmes hangon:
Engem, a tobbi amerikai
magyar tollforgatoval, illetve
azoknak javaval egyuttesen
ugy neveltek, hogy higyJunk
Istenben es teljes jussunk van
hozza, hogy josagos listen ne
ven emlegessik. Mert bizony
mondom, hogy nekunk, ma
gyar tollforgatoknak joforman
egyedul az listen volt a part
fogonk nagy Amerikaban. Mel
kiile reg elpusztultunk volna
e5 kit piszkolhatna buntetle-
nil columbusi atyamfia, ha
mi mem lennenk?
Az am bizony, a josagos Is
ten volt mindig a mi partfo-
gonk, akarcsak nehai valo ST.
NOR Janosnak, aki valamikor
Magyarorszag hercegprimasa
volt. Az pedig mem utolso do
log a fold kereken. Anelkul
meg kiralya Sc, lehetett volna
Magyarorszagnak, inert annak
a jussa, hogy magyar kiralyo-
kat koronazzon.
Ugy all a dolog azzal a ST.
NOR Janossal, hogy nagyon
szegeny csaladbol valo gyerek
volt. Apja, nagyapja, dedapja
mezitlabas munkas-emberek
voltak. Igen sok kizk0desen
ment at Simor Janos addig,
amig a maga embersegeb6l ell
vegezte a latin iskola hatodik
osztalyat es jelentkezett alaza-
tosan a puspoksegnel, hogy
pap szeretne lenni. Volt ilyen
jelentkezo bowen, de azert Si-
NOR Janos is megkapta a le-
velet:
julius masodik napjan
jelentkezzek Simor Janos a
papkepzoDen, ahol megVlzsgal-
jak a tudomanyat. Ha ARA al
kalmasnak talaljak, lehet, hogy
beveszik a kis-papok koze.
Szaznal tobben jelentkeztek
ere a tisztessegre. Jol oltoz0tt
fiuk, akik szebbnel-szebb alan
lo leveleket hoztak magukkal
mindenfele nagy uraktcl:
- EFT vegye fel kis-papnak
a puspok III, ha kedvemben
akar jarni.
A paraszti flu Simor Janost
a kutya Sc ajanlotta a puspoR
ur kiil0nos kegyelmebe. A ia
lusi jegyz6nA nagyobb ur mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20


ben is szereny modoru Simor
Jancsika a vizsga soran a leg
hatulso sorba keriilt, oft lap
pangott az arnyekban, amig
egyik iskolas pajtasa meg mem
latta es meg mem kerdezte
tole:
- Hat neked, Jancsi, XII a
partfogod?
Simor Janos mem jott zavar-
ba. Csendes, szereny hangon
felelte:
- Egy igen nagy ur, ked-
yes baratom.
De mar ere mindenki fell
figyelt es surgetve kerdeztek:
- Ugyan XII az a nagy ur?
Amire Simor Janos bator
hangon mondotta:
- Maya josdgos Isten.
Nagyot nevettek rata. Meg
csufoltak is:
Jaj, Jancsi, adnak is lit
ARA valamit!
De bizony adtak. Veletlenul
maga az akkori hercegprimas,
Rudnay Gyorgy jott ell a WIS
CARA, meghallgatta a felelete-
ket, maid ramutatva Simor ia
nosra, felkialtott:
Ez tud legtobbet, ez fe-
lelt legszerenyebben, ebbol lesz
az elso kis-papom.
De bizony, az a magas part
Togo meg hercegprimast is csi-
malt id6k multaval Simorbol.
Mi, akiket columbusi atyam-
fla annyira karhoztat, mem ju-
tottunk ennyire, de talan SEE
rencsenk is volt, inert ugyan
furcsan neznek XII, ha tarajos
fejemre kellene tenni a herceg-
primasi suveget. Hanem azert
ne vegye rosszneven tolem es
tolink senki, ha mi is halaval
emlekszink legjobb partfo-
gonkrol. Hej be regen elvitt
volna bennunket az ordog mel
kule. Amt talan meg is erde-
meltink volna, de hat vegte-
len az listen kegyelme D..
Lesznek ugyan sokan ma
gyar Amerikaban, akik ait
mondjak maid ere:
No, kemenyebb feleletet
adhatott volna a ven tarajos
annak az oktondinak.
Mem tehettem olyat, install
lom alassan, inert nekem a
szerkeszt0k parancsolnak es
azok minduntalan figyelmez-
tetnek:
- Lassan a testtel, Greg. Ne
bants meg senkit, kezeld az
embereket diplomatikus mo-
don.
En- bizony mem tudtam, hogy
NIT ertenek a diplomatikus ba-
nasmod alatt, de a multkori-
ban, hogy Toledoban jartam,
felkerestem regi kedves bara-
tomat, DR.. Farkas Gezat, aki
ugyved is, meg szerkeszto is,
esze is van harom emberre
valo, tehat megkerdeztem t6le:
= Ugyan, kedves Geza paj-
tasom, NIT ertenek a szerkesz-
tok az alatt, hogy kezeljem az
embereket diplomatikus mo-
don?
Megtanitott engem ARA DR.
Farkas Geza nagyon finom
modon. Elmondta a kovetkezo
kis, de nagyon jellemzo anek-
dotat:
! - Tudod, tarajos, hogy volt
valamikor Magyarorszagon egy
MINISTER, akit "vas MINISTER
neven emlegettek eros keze
Matt. A hires Baross Gabol
volt az, aki rendbeszedte a ma.
gyar allamvasutakat es tobbek
k0z0tt AIT is megtette, hogy
az uzletvezetosegeket a legal.
kalmasabb helyeken allitotta
fel Mikor ere kerult volt q
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-02-20
Buy neekties
with what II saves

1t isn't necessary pay SOC to get quality in
denfrice. Listerine Tooth Paste, made by tie makers
of Lsterne. to you in large tube at 25f Note
how cleans. beautes and protects your teeth More
you approximately So year 5of den-
frices. Buy things you need with tina, saving neck.
ties are merely suggestion Lambert Pharmacal Co
Evening star., 1936-01-05

is not only at variance with good taste but -
if I am to Judge by letters sent me in
separable from questions of right and wrong.
Therefore, let us say frankly and at once
that there are certain very important exac-
tions of courtesy and many questions of taste
concerned with every aspect of smoking,
though most people today do not think it any
different from drinking black coffee or pow
dering ones nose or using hpstick. Why
smoking should yesterday have been put in
such an unpleasant category is not clear -
unless it was thought too suggestive of CANA
raderie to be in keeping with the reserve and
dignity of lady (Not very good figure of
speech, even so, since many of the great ladies
of Europe have smoked for at least as long as
the memory of anyone can bear witness.)
Over here in America twenty or more years
ago ladies' who smoked were few. Thinking
back to when l myself was very young
hostess, know there were not more than half
a dozen New Workers to whom it was neces-
sary to proffer cigarettes after luncheon or
after dinner remember that cigarettes con-
sidered especially suitable were small Russian
ones about the size around of slate pencil
and, at that, half of their length was an
empty paper tube. Ordinary other ones were
profered also but in any case cigarettes were
smoked only with black coffee - half dozen
puffs, little more. The tens of thousands of
women who smoke today bear very little
resemblance to their prototypes.
Ihave written it before. I know. but the one
justifable evidence to be brought against
smoking is the carelessness that this habit
Evening star., 1936-01-05

sometimes develops in even those who are
otherwise fastidiously neat. In fact, there is
scarcely one of us whose house bears no scar
from the burns of cigarette or cigars. Those of
us who are unusually vigilant may perhaps
successfully guard edges of especial treasures,
but unless we do this ourselves, no one else is
likely to know just which are these treasures.
My own particular sense of protection is apt to
focus on mantels, because surprising number
tells are indelibly marred by burns.
Scores of smokers have said to me; ''Oh:
that can't burn. That's marble" White mar
bic can drink in the brown stain of burn so
that cutting groove out of the marble is the
only alternative that know of to a dis
coloration, which is just as dishgwing to a
mantel as is black eye to human face. The
edge of piece of furniture is marred more
deeply, it is true, but it does not shout its
injury out loud the way white marble does, or
the way hole in velvet upholstery or table
damask does.
The hacbneyed remark of the smoker that
ashes in the carpet are good for moths is
cleaning can easily remove all the damage
they do. But cigarettes put out against lamp
bases, ornaments, and almost any surface that
presents itself to an mthinking smoker, must
on occasion be listed as unreasonable expense
for repair. The answer to all this is plenty
of ash trays everywhere, and the removal
to inconvenient locations of all perishable
ornaments that can be mistaken for ash trays.
It should be unnecessary to suggest that
those who use very long holders pay attention
to the direction in which they point the
lighted end - much as one must pay atten-
ton to where one points gun. Also, lighted
cigarettes should not be thrown into fire.
places. Aroaring fire started on a hot July day
is rather marked example of misplaced
pleasantness though preferable, it is true, to a
cigarette tossed out of the window upon an
awning or upon the clothes ofsome one passing
Until the last few years, smoking at really
formal dinner was mthinkable, but the pres
Evening star., 1936-01-05

ent day cigarettes are passed at the end of the
salad course even in the houses of those con-
servatives who have heretofore held out
against any smoking before or during dinner.
1t is true that in all great cities there are
numberless women who light their own cigaf-
cites the moment they have entered the room
and greeted their hostess, and again as soon
as they are seated at table. 1t is also true that
Others following their examples are likely as
not to give the impression that smoking is
approved by the most conservative
When young Mrs. Incmsiderate lights her
cigarette even before laying her napkin across
her knees and greets the man on her right from
beneath an ascending veil of smoke all others
at table, including the men next to her. feel
free to follow her example. And there is really
nothing that the conservative hostess can do.
1t did happen few weeks ago that hostess
sent note to Lilly Lite -Erone saying: stop
smoking! The Ambassador has asthma" But
this is not suggestion that can be followed
as rule. As rule, the only thing to do is not
to invite ardent smokers and violent anti
smokers to the same parties.
But now let us consider the present day
situation of the remaining few who object
seriously to smoke. Frankly their situation is
this: If the Dont-Ikes are to venture out
into the world in which those who smoke out
number those who do not, by hundred to
one, they must do one of two things learn
not to mind or else stay at home alone.
In short, they certainly can not ask that
the public at large or even their friends who
are miserable without their cigarettes or cigars
shall change their habits. Ifit can happen that
the majority of their friends are non-smokers.
then that is all right and the Dont-Likes can
scratch the few smokers from their party list.
But in order to avoid any encounter with
smoking they would first have to make sure
that no smokers will be invited to any house
to which they 60 - which again is impossible
unless they are very old or very i'll, in which
case they are not likely to be going out.
At all events, the Don't Likes can safely
go to church and to concerts and theatres