Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-06-26
RHINE.
" PaTizi. 42letV Lei

pc operaci. Narodil Sc v Pol
sku. Pet rokG ztravil take We
Spoj. Statech, kde nektere je-
no hry byly provedeny ma III
dovskych jevistich. Jeho nej-
lepsi prace je "The Dregs",
drama re zivota polosveta We
Varsave.
= v uredn1ch kruz1ch v
Tokiu a V Berlfne je p~opfrano,
re by Japonsko melo vojen-
skou dohodu S Nemeckem.
" Parizi, muz jehoz jme-
no bylo zatajeno ma policejn1
stanici pozadal, ably byl ~zatcen,
protoze prave rozTezal svou re
nu ma male kousky.
" Radon, Polsko, doslo
k pogrom1m ma zidy nasled-
KEN rozhoTcen1 PolakG pro W.
trznost pTi katolickem p~roces1
n6kolik hodin pred tim. Eide
ma ulicfch byli zmlaceni. Jeden
zidovsky holic byl ubodan.
" Moskv6 byla spalena
mrtvola zesnuleho ruskeho spi-
sovatele Maxima Gorkeho. V
poslednf chv1li pred svou smr-
II ma zan6t Pile Gorkij V blouz-
n6nf neustale mluvil O nastava-
jfc1 valce a nezbytnosti pfipra-
viii Sc ma nj.
Maxim Gorkij, vlastnim
.jm6nem Aleksej Maximovic
PeSkov, narodil Sc Poole ruske~
no letopoctu IL. bTezna 1859 V
Nizn1m Novogorode.
Pochazel z m6stanske a do
sti zamozne rodiny. V Z. roce
1plne osiTel. Jeho bohaty ded
V tie dobe pTisel ma mizinu a
chlapci nastala t6zka doba
strasti, potulek a odr1kan1, KITE
"a V jeho dust zanechala nor
kost a byla pffcinou, re pozde-
il 81 "a literarnf pseudonym
zvolil jm6no Gorkij, coz INA
mena hoTky.
Literne zacal pracovat roku
1892, byl V Tiflisu jake zelez-
nicnf deln1k.
We % letech byl zurnalistou.
Roku 1901 byl zatcen pro revo-
lucnf cinnost a vypovezen. A
vsak jiz nasledujfcf rok byl
zvolen clenem academic we'd
Ia sv6 nepT1tomnosti.
Roku 1906, kdyz byl cinnym
V revolucnim hnutf 1905, odjel
"a hranice, do vyhnanstvf. Nav
stfvil Finsko, Sv6dsko, Dansko,
N6mecko a Francii a vsude pG-
sobil proti rusk6 Wade. PAX Sc
vydal i do Ameriky, kde vsak
no pTinutili k odchodu z hotelu,
kdyz zved6li, re ~necestuje Sc
svou choti. Americky fisk Sc ma
neho oboTil a Mark Twain sc
vidal presidentstv1 banketu,
ktery mel byti V New Yorku ma
pocest Gorkeho.
Pc pTevratu ma Rust byl S po-
catku prot komunismu podob-
ne jake Saljapin, ale ma konec
byl ieho vGdcfm propagatorem
kdezto Saljapin 81 rad6ji ne
chal zabaviti svGi majetek ma
Rusi, jezto S bolsevickou Via
dou nechce niceho m1ti a odm1-
tt i pozvan1 vlady, ably Sc vratil.
Chatrne zdravf Gork6ho pTi-
melo, re pc valce I'll Sorrento
v Italii. Roku 1882 Sc vsak
vratil ma Rus a jiz tam zGstal.
Jeho literarni zen je bohata a
zajfmava, avSak teprve dels1
casovy postup ukaze, oc ro-
mantick6 hlavy ~pTecenily oce-
kavany obrodne revolucnf vliv
a nepodavajf zadnych klad-
nych hodnot.
" pondelf narizeno bylo We
Francii dalsf pos1lenf francouZ-
skych posadek u nemecke hra-
nice mezi Belgif a svycarskem.
Posadky tam 1000 muzG sill
ne sesileny byti mali dalsfm
vojskem V poctu 10000 muz1.
We Francii zatfm dalsi vnitr-
nj nepokoje panujf. V Mar
seille p~Tfstavu kdyz plavci "a
stavili praci, vztyceny byly ru-
de prapory ma lodich. Stavkou
V pondelf vyvolano bylo muz-
stvo ma so lod1ch.
= Dive osoby zabity byly a
pocet nedostavenych budov
rozbit byl bombami V nov6m
vJbuchu nepokojG We Spaniel
sku. Jeden zrfzenec pohrebn1-
no zavodu zastTelen byl zamest
navatelem sym. Druhym byl
strazce stanice V Sevilla pro-
vincii.
V Cebrilla Teruel provincii
vanda1v vvkradany byly hrob-