Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-11
Ia kozesinami do Noveho
sveta.

nv
zesin ma severn Ticheho more
rozlehaly Sc zpravy pc vsem
svete, a koraby rGznych naro-
dG a r1sf pocaly pojednou
brazditi more. Kozesiny vyla-
kaly tam Francouze, Anlgica-
ny, Portugalce, Americany a
r1zne spolecnosti obchodnf a
pirvodily Rusdm nemilou Sou
tez.
Rozruch ten pTimel Ease Ru-
sy, ably vyslali do z1skanych re-
mi ~vypravu razu vedeckeho.
Zaroven melo Sc v~ysetriti, IDA
Ii zaloby, pronasene O utisko-
vanf aleutskych ostrovanG rus
kymi lovci, zakladaji Sc ma
pravde. o provedenf expedice
zasazoval Sc anglicky duchov-
nj Cox, jenz pozlval velke vaz-
nosti i ma dvoTe varevny Kate
riny.
Vyprava opustila Petrohrad
v rijnu 1885 a prodlela v CHI
ne nekolik let. Vedecke zpra-
Wy NELL ma starosti Sauer, Pal
las a j. Vsech osob ucastne-
nych vyzkumn1 cesty, poc1talo
Sc 95. Ma 1000 kon1 bylo po-
tfebf, ably mohli odvezti a Cd
nesti vsecky osoby z Jakutska
do Ochotska. Bohaty Sibirja-
kov v Irkutsku, predek potom-
nfho mecenase Nordenskioldo-
va ,byl poveren, ably vypravu
opatfil zadoucfmi potrebami.
Nekterf 1castnici vypravy
podnikali vyzkum We vlasti
TunguzG, pouzfvali sob1 a zaz-
namenavali obvykle ceny kozi-
Sin zadane cd domorodcG.
V cervnu 1887 pfibyla vypra-
va do Ochotska a nastoupila
plavbu do Petroplavska, ably
tam pTezimovala a vydala sc z
lara do Aljasky. Zkusenosti
nabyte ma pevnine i ma ostro-
vech presvedcily badatele, re
81 rustf lovci poc1nali mezi do
morodci zhusta jake vydridu-
chove a re je uvrhovali v nej-
b1dnejsl otroctvl. Kazdy ostro-
van byl nucen lapati zveT do
pasti, at chtel nebo nechtel.
Ma odmenu cekali mnoz1 do
morodci nadarmo.
Drahota panovala v pTfmofi
velika. Mesfcnf plat ruskych
zrizencG byl neveliky a proto
vydelavalo 81 sluzebnictvo a IL
Tednictvo penize zpGsobem ne
dovolenym, ale ma domorod-
cfch pTece trpenym. To potvr-
zovali i rusti misionaTi pos1lanf
do noveho sveta nejen "a tim
1celem, ably sffili p~ravos1avf
mezi novymi poddanymi, ale a.
by take konali sluzby bozf me-
ri trestanci. Vypovezenci ii
byli nuceni k tomu, ably polozi-
Ii pocatek k polnimu hospodar-
stvi. Ale tento 1msyl Sc media
Til, protoze umrtnost osadnlkG
byla velka.
Vlada Petrohradska mela
nejlepsi Will zmfrniti porobu
domorodc1 ma americkem uze-
mi a chtela dokonce i odnlti
dalsi monopol kozesnicke spo-
lecnosti, ale k proveden1 zame-
ru nedoslo, a nacelnik Baranov
vracel Sc opet z Beringova "a
livu a privazel 1000 morskych
vyder nejleps1 jakosti. spoiled
most S presidentem Selikovem v
cele delala Ease lepsf obchody,
i kdyz predseda zemfel a kdyz
ujala Sc vedenf podniku poz1-
stala vdova. Kroniky zaZna-
menaly, re obchodnf madam tie
zeny bylo hodno obdivu, jak-
koli neumela AMI cfsti AMI psati.
Zmenou pomerI vzniklo jen
move jmeno spolecnosti a uvadl
Sc jakozto Rusko-americke S
Baranovem v cele. V tie dobe
vznikla opevnena faktorie
"Archandel Gabriel ma anne
rickem pobfezi zvanem Sitka a
rozvinula Sc v dGlezite sfdlo
kozesinoveho obchodu, jakko-
Ii tamnejsf rudosi nebyli tax
poddajnf jake Aleuti a umeli
Sc haiti ma zivot a ma smrt.
Poradek mel zjednati carsky
komisar Rezanov, chvaleny ia
ko muz nejvyse spravedlivy, a.
lie HAD a nouze v americke o.
SADIE donutily carskeho posla,
ably hledal pomoc We spanelske
Kalifornii a nakoupil pro kolo-
misty potravin v meste Yerba
Buena, nynejsim San Francis
ku.
Skonciv sve poslanf, pospl-
chal hrabe Rezanov do Silky,
plavil Sc pax do Kamcatky a
naStOuDil v zine ceStu do Pc