Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-23

dem osady a Arcibiskupovi
Gibbons. Kapitola napsana
d1stp. Hojdou, byla jedna z
nejsmutnejslch v dejinach cir
kve We Spojenych Statech. Pc
tretf d6stp. Urban prevail ia
raTske povinnosti v osade nez
prisel d1stp. Jan V1denka, je-
Ste jeden cesky knee ktereho
Archbishop Gibbons dostal z
Louvain. Ddstp. Vfdenka Sc
stall fararem "a. Tijna r. 1880
o znova otevrel skolu. V ko-
STEELE udelal opravy, vybudoval
vez a nastolil zvony; avsak je-
no povaha byla takova, re to
bylo nuceno pro dobro osady
dostati noveho farare.
Pc vsech techto zkouskach a
sklamanf Archbishop Gibbons
a~peloval ma vrchnfho jenerala
Otcu Redemptoristd by dosadil
kneze jeho radu k veden1 osa-
dy. Nez Sc molly pripravy do
konciti, dGstp. Jir1 Beranek,
C. SIS RE- osady Svateho Jaku-
ba dohlfzel ma duchovn1 dobro
osady. PAX 10. listopadu roku
1882, dGstp. Jan Nepomuk
Jenc, C. SIS r., prisel a prevail
vedenf osady. PAX zacala do
ba ktera mela byti nejv1ce bla-
zena a ktera mela uciniti osa-
du zdrojem radosti Kardinalu
Gibbons a Arcibiskupu Curley-
mu.
D1stp. Jenc byl pet a sede-
sat let star kdyz Sc ujal pastyT-
stv1. Slouzil stedre a nadsene
pc dobu sest let. V roce 1885
zakoupil starry Universalisticky
hostel ma Baltimore ulici a Cen
trail Avenue, ktery stall $4,000
Tento starry hostel byl prede-
Ian ma skolu a dim ktery hra-
nicl S t1mto kostelem byl zakou
pen pro faru; tez dim naproti
kostelu byl zakoupen pro skol-
nj Sestry Radu Notre Dame
jakozto klaster. D1stp. Jenc,
ktery Sc postaral O sluzbu po-
mocn1kG v jeho praci Sc odchy-
iii Cd chime sluzby v roce 1888
a odebral Sc ma odpocinek.
Zemrel V roce 1890 Portland,
Maine. Byl nasledovan jakoz-
to faraf ddstp. Rhabanus Preis-
EN-, G.. SIS R. Tento d1stp. po-
stradal znalost Destiny ale pra-
coval ne1navne. Mel "a pomoc-
Milky dGstp. Klementa Vlasaka
a dGstp. josef C. Hilda. D1stp.
Hid byl velice milovany a je-
den z nejnadanejsfch Redemp-
toristG V dejinach kongregace
V teto zemi. DGstp. Hid byl
narozen v Baltimore. STUDIO
val ceskou rec by Sc mohl vpra-
viii do svych povinnostf a stall
Sc tax vytecnym v nj, re sc stall
Cechem CechG. On drzf jeden
z nejvyss1ch 1rad1 kongrega-
ci a naleza Sc v provincialnfm
dome. R~edemptorist1 v Brook
Ign, N. Y.
Ddstp. Preis, pc sesti letech
byl nasledovan d6stp. Edwar-
dem Hornungem, C. IS r. Byl
to dGstp. Hornung ktery ucinil
krok ktery mel veliky vliv a W.
vol ma osady az do dnesniho
dine; vliv ktery Dude cften pro
mnoho prfstfch let. Osadnf
spolky zakoupily kus p1dy ma
Ashland a Collington Avenues
a darovaly jich farari, vyslovu-
j1ce nadeji re Kardinal Glib
bons da povolenf pro zbudova-
nj skoly Sc salem pTidelenym /;
to bylo v roce 1898.
Kardinal nejenom re Jim dial
po~volen1, ale nakazal by byla
skola vystavena hned S mfstno-
stf pfidelenou pro bohosluzby.
Pan Fred. C. Sauer byl zvolen
jake stavitel. Ma 6. cervna ten
to samy rok, dGstp. Hornung
vyzvedl prvnf rye zeme ma tom
to m1ste.
Zakladn1 kamen noveho ko-
stella byl polozen IA. srpna ro-
ku 1908 NejdGstp. Alfred A.
Curtisem, tenkrate Biskupem
Wilmington. Byl to velky den
pro cfrkev v Baltimore, obzvla-
ste pro Cechoslovaky katolicke
Vsechny spolky osadnf pocho-
dovaly v parade k mfstu obra.
du. Tato budova jest ia, ktera
byla zmodernizovana tax do.
konale panem John f. Eyring.
ON d0hTo ZnSmHm cfav;fo1o,o