Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-17

bylO nasledOvanO velkymi zem
mimi lavinami, ktere smelly
nekolik vesnic, tax re Sc Cd
-hadu.je cd 200 do 800 set mrt-
vych, stihlo jihozapadn1 Co.
lombii.
V jedine vesnici La Chorre-
ra, v okoli Tuquereres bylo "a
ziva pohrbeno 200. obyvatel a
celia obec znicena.
Depese dosla z Paste, v de-
partmentu NarinO oznamuJe,
re cely tento department trpel
nejv1ce zemn1mi narazy. Z ne
kolika vesnic jinych jest hla-
Seno SO mrtvych.
ZemetTeseni radio hlavne V
zapadni Colombii, bl1ze hranic
Ecuadoru, kde "a zemetresenl
udavs1m sc loni V srpnu, zabi-
to byo vice jak SO lid.
Paste, jest hlavnim mlstem
PROVINCE Narino a jest sldlem
vyroby proslulych panam-
skych klobouku.
Parfzsky Petit Journal
uverejnuje predpoved jasno-
vidky Kristiny Naurove, ktera
loni pfedpovedela valecnou
zapletku Italie v Africe, ma
rok 1886. Poole teto pfedpo-
vedi Dude pry pr1stf rok vel
i pohnuty. Francie Dude mlti
polite V prvnich a v podzim-
Mich mesicfch, ale vyhne Sc ka-
tastrofam. Italsko-habesska
valka skoncf pry V prvnlm
ctvrtletf pristfho roku. Posta-
venf hvezd pTedpovfda pry
vazne nebezpeci, hroz1cf velmi
vyznamnym lidem v Italii. Jina
evropska dynastie Dude pry
NIT v tonic roce smutek.
= Sovetsky organ "Izvesti-
ia" prohlasil, re Japonsko utu-
zuje svou alianci prot SOVIET
skemu Rusku navazanim stykG
S fasisty ci MAJESTY Nemecku,
a to vzdor tomu, re japonsky
zahranicni ministr toto narce-
nj poprel. Japonsky ministr
prohlasil, re zpravy O teto dom
nele alianci Japonsko S Ne
meckem Sc objevily pouze v
sovetskem tisku.
Hlavn1 spolupracovn1k L.
vestijf c.. B. Radek rozepsal sc
take O situaci, ktera vznikla
italsko-habesskou valkou. P1se
proc pokus O mir v Habesi, jak
iej navrhl Lavale a Hoare, "a
j1ma i sovetske Rusko. Uka-
zuje, re Nemci odpfraj1 omezi-
tt zbrojen1. dokud Sc neskonci
spor O Habes. Dostane-li Sc
Italii polovina Habese, budou
pry Nemci zbrojiti dale. jezto
pry to Dude dGkazem, re lou
pezna politika Sc nesetkava
odporem "a kazdych okolno-
sti. A v tom pfipade by bylo
ohrozeno Rusko.
" Kremlinskem palaci
byvalych ruskych carG v Mosk-
We bylo Romano druhe zaseda-
nj sedmeho kongresu 1strednf-
no vykonneho vyboru sovetsk6
Unie, ktery kontroluje SOVIET
ske Rusko. Kongres projed-
naval move plany ma novy no
spodarsky rok, ktere zahrnuji
take obrovskou vystavbu prG-
myslovou, jakoz i zvelebeni
prfrodnfch zdrojG.
Poole pfedlozenych plant
ma byti roku 1886 investovano
do rGznych podnikG $4,000
5000, 900 rublG, kdezto roku
1885 bylo investovano pouze
$4,000, 900, 900 rubl1. O tom
to planu bylo prohlaseno, re
Dude nejlepsf odpoved1 ma "po
mluvacnou propaganda prot
sovetske Uni a ma drzou pro
vokaci."
= Cd dob Cesarovych az do
roku 1910 existovala ma Ryne,
1seku Cd Basileje pc Mann
helm, Nemecko, organisace,
jejfz clenove ryzovali zlato.
Pc roce 1910 zanikla. Nyni
vsak Sc v Ketschu ma Ryne (ne
daleko Mannheimu )opet usa-
dilo nekolik odborn1kG, ktefi
s1ty 2 metry dlouhymi a 1 me-
tr sirokymi zpracovavajf fla
tonosny Tfcnf p1sek. S1to je
vylozeno kusem latky lnene, a
pax kusem latky vlnene. Ma
mich Sc pfsek prop1ra vodou a
zlaty prach Sc pax usazuje We
vlnene latce. Ia Sc pax vype-
re v kadi a vznikla u~sazenina
zlate bahno = Sc zpraco-
vava rtut1. Ma jeden gram fla
ia je treba 1900 prachovych