Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-24
Hospodarske vyhlidky ma rok
1896.

F. l.. |. S.
Rusnejsl prGmyslova cinnost
a zvolna stoupaj1cf kupni s1la
konsument1 tohoto roku .jsou
jedn1mi z predmetd, kterymi
Sc zabyva Bureau of Agricul-
tural Economics" We sve ro-
cence "Zemedelske vyhlfdky'
re prfjem pr1mysloveho del
nictva Dude tohoto roku asi O .
10 procent vyssf neil byl r.
1885, tomu nasvedcuje souhrn
fakt, tykaj1c1ch sc jak pT1tom-
ne situace, tax i predpoklada-
neho dals1ho rozvoje. Odha-
duje Sc, re pr1myslova vyroba
dosahla r. 1885 asi 88 procent
pr6merne vyroby z let 1928
25, a dale re rok 1896 Dude
svedkem vzr1stu O dalsfch 10
procent.
Ocekava Sc, re stavebnf
ruch Dude mnohem pozorova-
telnejS1 v tonic roce neil v
roce minul6m, n%ejvfce k tomu
prispeJe zastavovan1 residenc-
mich ctvrt1, kde stavebn1 ruch
vzroste pravdepodobne O SO
az 100 procent.
A~utomobilovy prGmysl, KITE
ry tax dalece vykazoval merry
chlejsf navrat k normalnf Gin
nosti, Dude vzkvetati i v roce
1886. Automobilova produk-
&c z 1885 odhaduje Sc ma 3d.
700, 600 osobn1ch a naklad-
mich automobile - t. j. O 80
procent vice neil roku pred
chozfho a o 100 procent vice,
neil bylo nejnizsl niveau ro-
ku 1892.
Hned pc automobilech nej-
markantneji vzroste %poptavka-
pc zeleze a oceli. Cinnost tex
tiln1ho prdmyslu vzroste asi O
10 procent. Zadnou velkou
zmenu nenl mono ocekavati v
cele potravinaTske industrii.
Take meZinarodnl trh nedo-
INA valne odchylky cd mike
1rovne, trvaj1c1 "a svetove de-
prese. Tato nevalna situace je
privodena predevs1m rGznymi
celn1mi pTekazkami. Castec-
ne odstranenf techto prekazek
jew Sc We vzajemnych obchod-
mich smlouvach, jez Spojene
IStaty uzavrely S Kanadou a
nekolika jinymi zememi.
Pokud sc tyce americkeho
zemedelstv1, slibuje tento rok
dalsf zlepseni We farmaTske-
1v6rnf situaci. Uroky z p1jcek
ma farmafsk6 hypoteky jsou
i nynf nejnizsf, jake kdy byly
zaznamenany. PGjcky fede-
ralnfch pozemkovych bank Il
rokujf Sc dnes ctyfmi procen-
z ty. FarmaTske dane byly Size
znacne sn1zeny takrka v kaz-
7 dem state, pres to vsak zGsta-
vail vaznym problemem nejed
noho statu, hlavne tam, kde
isou zavedeny zvlastn1 spotre-
. bn1 dane.
Vyhlfdky ma vetsf farmar-
! sk6 pT1jmy jsou dobr6, bere-
l nell v 1vahu Spojene Statv
jake celek; ma lepsfm pffimn
: nebudou sc vsak podileti far
:, mari rGznych castf zeme stej-
nomerne. Nejslibneji vypada
v tonic ohledu situace v seve-
rostTedn1ch statech, kde far
mari mohou teziti z vyss1ch
cen, placenych "a dobytek ma
porazku.
! Pokud Sc tyse polni sklizne,
> pax je mono jiz dnes pTedpo-
vfdati, re cena psenice We Spo-
jenych Statech pravdepodob-
ne klesne. V posledn1ch neko-
lika letech byla cena psenice
& O 20 az 80 cent? mad 1roven
/ pFi nfz bylo by byvalo mono
) exportovati psenici v opravdu
Velkem smnOZSCVl; cato SlLuacc
!. byla nasledek male 1rody po-
sledn1ch tT1 let.
Celkova zasoba psenice Cd
haduje sc v teto zemi ma 751,-
600, 900 buslG, z cehoz 1872
600, 600 busl1 je pTebytek z 1.
cervence m. r.
Dale mono doufati We writ
stajfcf poptavku pc americke
bavlne. Celkova svetova zaso.
ba veskere bavlny v roce 1885
SO odhaduje sc ma $4,000, 00C
zokG, z cehoz asi 10000, OOC
zokG bylo vypestovano We Spo.
jenych Statech.
Pozoruhodne zlepsen1 oce.
kava sc tez v masaTskem prG.
myslu, v mlekaTstvi a "a