davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Milford chronicle., 1936-09-04

Frank H. Kramlich will retire
from the management of the Central
Hotel in Milford at the end of this
year, and his successor is not posi-
lively known. For nineteen years
Mr.. Kramlich has been a popular
caterer to the travelling public, and
has maintained a large and hand
home hotel, which has done much to
raise the standard of Delaware ho-
tells, and which has been a credit 10
the town of Milford. We believe that
there is genuine regret with the
greater portion of the citizens of
Milford that Mr.. KFamlich quits the
leading hotel of Southern Delaware.
He has not decided where he will
make his future residence.
One of the oldest citizens of Mil
ford passed to his long rest last
Monday morning, October l.. after a
short illness Of pneumonia, and the
people of this community paid their
last tribute Of respect to James H.
Bell. Mr.. Bell, 80 years Of age, was
a bOOkkeeper in the wholesale gI-o-
cery business Of Joseph E. Holland,
Of Milford.
Milford chronicle., 1936-09-04

a party at Slaughter Beach. The
delectable hot dog made the
best supper for six hungry boys,
who had helped with the fire
and the other preliminaries.
They were Sammy Marshall,
Harry MulhOlland. Jimmie Ham
mond, Tommy Faix, David Her
son and Billy Galloway.
Milford chronicle., 1936-09-04
RAKE. IN IUMP RLOCK

Team No. 2 Of the NJ. P. Church
will hold a bake in the Jump Block
Saturday, Sept. 5th at 10 a. m. Yon
are invited 70 call and buy Of the
fine things offered.
Milford chronicle., 1936-09-04
UTUMN ACTIVITIES

UTUMN ACTIVITIES
has a familiar sound
~ and yet a year has
gone by since our col
l umn was headed that
way. The time goes quickly by
for those of more mature age,
but just now many. many little
tots are counting the days until
the happy time comes for their
first day at school. Milford has
been most fortunate in having
teachers of the first grade, who
have made school and its work
so pleasant that It never be-
came hardship for the small
boys and girls. The unfortunate
part Of school for the tender
years has been that the building
was so inadequate for the large
classes that continue to come.
Much has been done to make the
elementary school more HveabIe,
more suitable to the needs. Still
1t is an old school. a part of it
much over a century old. While
a new building erected in an
other part of town would not be
as accessible to many as the
present building; that hardship.
if it is one, would be Overbal-
anced by the satisfaction and
comfort Of new school. Pray
ers, intereession and work have
already been used to bring about
this much needed structure. Up
to now there has been little or
no results. But there are sur
prises in every package-there
may be one for all of us in the
near future. One never knows.
8
Miss Katherine Davis gave a
delightful evening to the mem
Milford chronicle., 1936-09-04

DR.. and Mrs. William Mar
shall. Jr., has as guests on their
boat on Sunday Mrs. A. d. Mar
shall and Mr.. and Mrs. A. Dom
nell Marshall, of Wilmington.
Milford chronicle., 1936-09-04

The Women's Democratic Club will
meet this Friday evening. September
4th at the home Of Mrs. Roscoe
Hitch, on Delaware Avenue, at 3
O'Clock.
Go to the Jump Block Saturday,
Sept. 5th at 10 O'Clock and meet
Team No. of the M P. Church.
They will furnish you with chicken.
potato salad, pies. cakes, rolls. and
other things. 81
Among the nine projects Of the
Delaware State Highway Commission
which were let out on bids was the
widening of the fredericksburg
BridgeVille road from the Delaware
line to Bridgeville.
Milford chronicle., 1936-09-04

Mrs. James II. Salevan was
the honor guest on Monday when
Mrs. G. Marshall Townsend took
a group of friends to Rehoboth
for luncheon and cards at Pleas
ant Inn. The other guests were
Mrs. John Holston. Mrs. P. V.
Mckay, Miss Ann Wilson. Mrs.
Andrew X. Mearns. Mrs. Robert
Hall, Mrs. Thomas Davis and
Mrs. NJ. Haswell Pierce.
Milford chronicle., 1936-09-04

Mrs. Edgar Wood entertained
the Tuesday Bridge Club this
week.
Milford chronicle., 1936-09-04

The Busy Bees had Mrs.
Clarence Kemp for their hostess
this week when they went to
Rehoboth for supper. Last week
they were in Dover as the guest
of Mrs. Helen Mag for their
weekly meeting. Twice before
this summer they have been at
RehOboth, once as the guest of
Mrs. Arthur Hall and another
time as the guest of Mrs. Alta
Coffin.
Milford chronicle., 1936-09-04

Jews have a great immunity to
tuberculosis.
Milford chronicle., 1936-09-04

Showell Abbott graduated from the
Peirce Business School this week
and returned home on Wednesday.
He is expecting to take a position in
Philadelphia in a few days. Mr.. Alb
bOtt is the son of William G. Abbott,
the shipbuilder of Milford.
Milford chronicle., 1936-09-04
OhttnarH
JESTER

JESTER
Irving Jester of Meriden, Conn,
died suddenly Tuesday morning,
September 1st, 1896. following an
operation. Funeral services will be
held Saturday, Sept 5th at p. m.
in Erwin Chapel. with interment in
Vair View Cemetery, New Britain.
Mr.. Jester is the brother of James
II. Jester of Glendale.
x&z
STEPHENS
William II. Stephens, aged 76 years
passed away at his residence in Mil
ton, Tuesday. September 1st. He
served as Mayor of Milton for many
years, and was one of Milton's most
successful merchants. The funeral
will be held Friday at p. m. at the
home. Interment in Odd Fellows
Cemetery. He leaves a widow and
one daughter, Mrs. Joseph Walls, and
one granddaughter. Miss Clara
Walls. Rev. Howard Davis and Rev.
Gibbons Officiated.
&&&
STOVELL
Mrs. Margaretta PenrOse StOvell,
widow of Thomas d. StoEell, died at
her home. 4239 Baltimore Avenue,
Philadelphia, after an Is months ill
ness, on Tuesday, August 25, 1886.
Mrs. Stovell. descendant of Thomas
Collins, early President of Delaware,
was an active worker in st. Mary's
Protestant Episcopal Church, 1916
Locust Street, Philadelphia. Char
les StOvell, nephew, and Marie StO-
veil, niece, survive.
&E&
BROWN
Funeral services were held Tues
day afternoon for Mrs. Dora E.
Brown, 62 years old, widow of J.
Fred Brown, merchant and farmer,
who resided at Atlanta, seven miles |
northeast of SeafOrd. Mrs. Brown |
died Saturday. August 29th, 1886, at [
the homestead at Atlanta, following |
a paralytic stroke, which she suffer-
ed some time ago. She was a daugh-
-er of the late Harrison j., and Or
)ha Ann Brown of near LAUREL The /
were held from her home,
elder Kerr of the Delmar Baptist
]hurch and Elder Baughan of the
1opewell, N. j.. Baptist Church Of
lciating. Interment was made in
Ddd Fellows Cemetery, Seaford. Be
ides her son. she leaves one brother,
'Orest Messick of near Cannon. and
wO sisters, Mrs. Andrew J. Dolby of
ear Seaford. and Mrs. John Phillips
Milford chronicle., 1936-09-04
MILFORD

Score by innings:
Milford 20 1 OS 2 0 2 0 I'D
Princess Anne 0 0 o 0 0 600 Il i
Sundays Game
Milford chronicle., 1936-09-04
MILFORD
Totals ....s4 7I1 q 2

Score by innings;
woodstown % 5000 90 o Cd
Milford 4OesO 3 x-7
Milford chronicle., 1936-09-04

Imly s. Abbott has resigned his
position in the post Office and has
accepted a position with w. Scott
Biggs.
Milford chronicle., 1936-09-04
Thirty Years Ago
Taken from 1906 Files Of the
Milford Chronicle

Frank P. Truitt was on the sick
list last week.
Lee Piper has gone to Philadel-
phia where he will make his future
home. --t.
Milford chronicle., 1936-09-04

oppoFtanIly Knoz wIth Land0n.
Milford chronicle., 1936-09-04

Miss Katherine Davis gave a
delightful evening to the mem
. bers Of her Sunday School class
on Monday when she gave them
Milford chronicle., 1936-09-04

opportaaiIF KnOx We I.andon.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

tettek, hogy a harcot nyilva-
nosan vegye fel Roosevelt ellen,
amt mem nehez neki megten-
nj, inert ugy latszik tele van a
szive keseruseggel, hogy mem
8 lett az eln0ke a nemzetnek.
Nehany hete, mikor a Ii
berty League bankettjen szalon
ruhat huztak ra, cilindert tet-
tex a fejere IS "iinnepi szonok-
max" neveztek XII a milliardo-
sok bankettjen, meg ait hitte,
hogy felrevezeti az orszagot.
Hogy a nep mem latja meg,
hogy Smith a szolgalatait es a
szemelyet eladta.
Olyan hangon beszelt, mint
ha nemcsak valaki, de egyik
legnagyobb tenyezoje lenne
ennek a nemzetnek es valosa-
gos nyilvanos "tetemre-hivas-
ban" uzent hadat az elnoknek.
Nehany napon belul latina
kellett, hogy a nemzet elfor-
dult tole, hogy a szerepevel
tisztaban volt es van mindenki
es hogy akik nem vetettek meg,
azok sajnaltak.
Par hete meg AIT hitte, hogy
a demokrata partot kettle re-
peszti es az elnokot kiiiti a
nyeregbol, nehany napja azon-
ban AIT latta, hogy - senki
mem akar vele egy asztalhoz
leulni.
Egy bankett volt New York
ban, ahol a legnagyobb gondot
az okozta, hogy kivel ultessek
lie a "brown derby" h6set, a
tegnap elnokjeloltjet.
Lehman kormanyzo semmi-
esetre nem akart vele egy asz-
talhoz leiilni.
A Tammany Hall vezerei, a
xix rendszerint mem finyasak
szinten mem kertek a szerencse.
b0l, inert mem akartak az elnok
ellen egyenesen tiintetni.
AL Snithet mem mertek le-
ultetni a "k0znephez", inert
bar egykor hal-pedler volt, milo.
ia a milliardosokkal cimboral
kenyes, nagy ur lett belole.
'Vegre is az ujsagirok aszta.
lahoz ultettek, akik tudvalev6.
leg mem valogatosak es ha jt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

domasu, hogy a kivaltsagos
osztaly oszlopai k0zt elso he
lyen allnak az ugyvedek.
De kisse meglepett minden-
kit, hogy az orvos is err6l tar
tott el6adast es meg jobban
meglepett minden joerzesu
embert, hogy DR.. Insley is a
torveny ellen volt.
Mem azert, mintha a kiore-
gedett munkasnak lehetne va
lami mas remenye. Mem azert,
mintha a munkatlan nincste-
len a leveg6bol is megelne. A
vilagert sem.
Az orvos urnak az fajt, hogy
ilyen altalanos biztositas maid
esetleg, s6t valoszinileg alta
lanos betegsegelyezest es orvo-
81 kezelest is hoz magaval,
megfog tehat az orvosok uzle-
tie csokkenni.
Meg mem is szegyenli a tisz-
telt doktor ur err6l egyenesen
es ilyen formaban nyilvanosan
beszelni.
Az orvosok egy reszenek -
es sajnosan hisszuk, hogy a
tobbsegenek - tehat mem az
a fontos, hogy gondoskodjanak
a nincstelen aggokrol, az sem
fontos, hogy a munkatlanokat
az alamizsnatol megmentsek.
Csak azon aggodnak, hogy
ez 'nagyon nagy teher' lesz
maid a gyarosokon es hat mel
tlekesen az orvosi bizniszt kis-
Sc maid rongalja.
Hat tenyleg attol fugg min
den ezen a vilagon, hogy XII
mex az okret gore-oljak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26
Kinek az Okre?

Az angol k0zmondas szerint
a legtobb ember velemenye
egyes dolgokrol attol fiigg,
hogy kinek az okret "gore"-ol-
jak.
Hogy ez ICY van, ait a mutt
heten lattuk a lapokbol.
A michigani allambeli Way
ne County orvosi es iigyvedi
kara koz0s gyiilest tartott a
minapaban, amelynek volt egy
igyved es egy orvos eloadoja.
Es mivel mas problema
mines jelenleg, ugy latszik az
orszagban, mindket eloado va
lami csudalatos veletlen folly
tan a "Social Security Act"-et,
az aggkori es munkatlansag
elleni biztositast targyalta.
Mert esnek ilyen "veletlenek"
a vilagon.
Hogy az ugyved ur ezt a tar
gyat valasztotta, az mem lep
meg benniinket, hiszen koztu-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26
CON DOS SA MOOR

szelen egy mask rablo urasag
varakozik ream es AIT mar is
merem. Az egy igen hirtelen
termeszetu, haragos indulatu
ember. Ha mem talal nalam
semmit, amilyen diihos ember,
meg kApes ARA, hogy agyon-
uSsOn.
No, elertettek, hogy hova ce-
loz ez a kis anekdota es az Greg
Verhovay tagoknak is kipor-
cioztak a maguk reszet. Eppen
csak egy delegatus volt, aki
hosszu gondolkozas utan oda-
setalt hozzam es ait mondotta
bizonytalan hangon:
- Hallja-e, tarajos, en- meg
most Sc ertem, hogy mire Gel
zott azzal a trefaval?
Mem magyarazhattam neki
semmit, inert kozbevagott a
mellettem lilo Indian, aki a
polgari eletben tudvalevoleg
Szarvas Pal neven szaladgal
az uccakon es ait mondta
neki:
- Tudja-e maga ait, tisztelt
atyamfia, hogy a tifusz ma
gyon veszedelmes betegseg?
Abba az ember vagy belehal,
vagy hulye marad utana.
Mielott tovabb folytathatta
volna a szot, a mi atyankfia
felkialtott:
- Igazan? Nekem mar volt
tifuszom..
Amennyire emlekszem, gye-
rekkoromban magam is tul-
mentem ezen a nehez betegse-
gen Mivel mem haitian belle.
tehaJ gal0szinuleg mas nyom0t
hagyott rattan, de ezzel mines
nit ojcsekednem.. Ugyis tud-
jan ieloleln. nogy vaiaml okDol
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

Az orosz Stakhanov rend-
seer megbukott es tobbet ar
tott, mint hasznalt, hogy ait
meg is probaltak.
Minthogy a Stakhanov rend-
seer a szenbanyaban kezdo-
dott, a banyaszattal foglalko-
20 vagy ahhoz erto emberek
tudtak a legjobban, hogy mas
vege mem is lehet a dolognak.
Stakhanov banyasz volt, aki
shortwall geppel dolgozott,
ugynevezett roomokban, anne
lyekben keskeny munkahelyen
bizonyos mennyisegu tonnat
tudott vagni a gepjevel ma
ponta.
Egyszer Stakhanov felfedez-
te AIT columbus tojasat, a
mivel ebben az orszagban ev-
tizedek ota tisztaban van
mindenki, amt regen alkal-
maznak a welsh banyakban, S
amt mindenutt alkalmaznak,
ha megfelelo tetozet van.
Stakhanov egySzerUen ra-
teri a long-wall rendszernek
nevezett munkara es nem kes-
keny roomokban, hanem hosz-
szu folyosokon kezdte a SEE
net vagni, ahol termeszetesen
a termeles haromszor-negy-
seer nagyobb lett.
Ere lett orosz nenzeti hos
a banyaszbol, bar majdnem
termeszetes, hogy a long-wall
rendszerre valo atterest mem
Stakhanov, de a mernok ter
vezte, inert hiszen a geppel
ugy kell a banyaban haladni,
ahogy a mernokok a terkepet
elore rajzoljak.
A szovjet vezerek eleg intel
ligensek es bizonyara tiszta-
ban voltak ezzel a dologgal,
mielott larmat csinaltak bel0-
lie, de ez nagyszeru alkalom-
max kinalkozott, hogy a ter
melest emeliek.
Es kiadtak a jelszot, hogy
minden iparban, mindenkinek
Stakhanov utan kell indulni
es fel kell az egyenenkenti ter.
melest emelni.
4 Minthogy azonban ez a leg
tobb iparagban nem ilyer
egyszeri dolog, termeszetesen
fiasko lett bel6le, inert stakha.
novizmus helyett egyszeruen a
roskadasig valo "speed-up"-ot
cSinaltak.
Lelkes, s6t fanatikus mum.
kasok mem ertettek a dolog
hoz, csak AIT tudtak, hogy
Stakhanov a maga termelese'
megnegyszerezte naponta e
ugy ereztek, hogy AIT mes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

mines XII az en- fejemben a ke-
rex husz. Vagy eggyel tobb
benne a kerek vagy eggyel ke-
vesebb.
Volt nekem mas betegsegem
is. Tizenket ev elott egyszerre
nyolcan fekudtiink a korhaz-
ban a spanyol influenza be be-
tegei. Kaptunk orvossagot is es
reggelre, mikor a f6orvos meg
erkezett, jelentette az apollo:
- Heten meghaltak, install
lom, pedig bevettek az orvos-
sagot.
Szomoru arcot vagott a f6-
orvos, de megkerdezte:
Es mi van a nyolcadik
beteggel?
- Az el, installom. Az mem
vette be az orvossagot.
Hat ez a nyolcadik, akinek
toob esze volt, senki mas, mint
EaEaShdsi KAKAS MARION.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26
Macy huh6 semmiert

kell tenni nekik is.
Sokan megprobaltak, sok-
max sikerult a dolog, de a We
gen a speed upban kidultek,
inert ait a lehetetlensegig To-
koztak.
Es a szovjet hivatalos lapja
most bevallja, hogy a speed-up
system, a sweat-system sokkal
tobbet artott, mint amennyit
hasznalt, inert nemcsak az
emberek, hanem a - szersza-
mok, a gepek is kidultek, anne
lyek a termeszetellenes ira
mot mem birtak.
Mindezzel mem ait akarjuk
irni, hogy a szovjet munkasai
mem produkalnak bamulatra
melto dolgot, vagy hogy a
szovjet iparanak a vezetoi
mem erdemelnek meg minden
elismerest azert, amt az utol-
SO tiz evben csinaltak.
Csak lie akarjuk szogezni,
hogy a szovjet vezereinek
mem lett volna szabad eppen
ait csinalni, ami Matt olyan
sulyosan es olyan joggal iteli
el minden rendes ember a ka-
pitalistakat, hogy a munka-
sokbol gepet akarnak csinalni
es a gepeket a lehetetlensegig
akarjak hajszolni.
Az "Izvestia", a soviet egyik
hivatalos lapja szabotazst lat
a fiaskoban, S a munkasokat
szandekos ellentallassal es ell
lensegeskedessel vadolja.
Ha ICY lenne, ait Sc lehetne
rossz neven venni az orosz
proletartol, aki mem azert
szenvedte el a diktatura tizen-
ot evet, hogy most oft tartson,
ahol az amerikai gyaraknal
tart, ahonnan halalra farad-
tan szedul XII este az utcara,
hanem azert, hogy emberi mo-
don ellen es emberi modon
dolgozzek.
Valoszinu azonban, hogy
szabotazs mem volt, ellenben a
munkasok mem tudtak lehe-
tetlent megtenni S vezerek
mem akarjak beismerni, hogy
tevedtek.
Pedig teljesitmenyiik utan a
tevedest egesz nyugodtan be-
ismerhetnek, inert az a kapi-
talista rendszerben is megtor-
tenik eleg gyakran, csalha-
tatlansagot proletar diktatu-
raban sem lehet remelni.
/ A hibat kiil0nben sem abban
k0vettek el, hogy a termelest
minden aron fokozni akartak.
hanem hogy olyan nagy hu-
hot csinaltak el6re bel6le.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

kedvuk van, a cigannyal is le-
ulnek. parolazni es borozni.
AL Smith megmeretett es
konnyunek talaltatott az anne
rikai polgarok szemeben.
Az arulast meg szoktak fl
zetni, de aki a pajt megeszi, az
mem teheti AIT ell holnapra.
Al Smith a nepszeruseget be-
valtotta jo Greg cash-re, amt a
Du Pontok, meg a t0bbi multi
milliomosok utalnak XII a sza-
mara, mem tarthatta hat meg
ugyanazt a nepszeruseget ma
ganak, hogy ait megegyszer
tapSokra is bevaltsa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

az osztom-nem-osztom. FL
mondjak egyenkent a fiok tit
karok felol:
- Ez tires kezzel jott, mem
hozott semmit. Az pedig husz
vi tagot hozott ajandekba az
otven ewes Verhovaynak.
Feler ez a par $50 a dicse-
rettel, meg a fejmosassal.
Hat ahhoz, hogy err6l egesz
Amerika magyarsaga hirt
halljon, nagyon is szuksege-
SEX az ujsagosok. De kozben
is kellenek am, inert nelkiiluk
ugyan hogy tudna meg a vi
lag peldaul ext:
A legutolso Verhovay
konvencio elhatarozta, hogy
ezentul osztondijakat ad a
Verhovay tagok egyetemre ja-
ro erdemes fiainak es leanyai-
max.
Mi tagadas benne, a mi anne
rikai magyar portankon SEE
geny az eklezsia, maga haran-
goz a pap, sok koztunk az
olyan ifju, aki orvosnak, ugy-
vednek, mernoknek, tanarnak,
papnak tanulna, ha lenne mi
boil. Ezeknek reszere ad evente
tiz darab ketszaz dollaros osz-
tondijat ezentul a Verhovay
Segely Egylet es ez bizony eleg-
ge fontos hir ARA, hogy az uj-
sagosok dobra ussek mindnya-
junk hallatara.
Mikor a fiatalsagnak adott
valamit a Verhovay konvencio,
akkor az oregeknek is XII KEEL
lett merni a porciojat, inert a
! ! delegatus uraknak eszebe jut-
tattam a regi historiat, hogy
az egyszeri zsido pap az erdo-
ben setalgatott, amikor a fax
KOHL kiugrott egy rablo, pisz-
tolyt szegzett a mellenek es ra-
orditott:
- Penzt vagy eletet!
A nagy bolcsessegu pap mem
ijedt meg, hanem nyugodtan
| mondotta:
- Nezze csak, igen tisztelt
rablo ur, maganak az utonallas
a mestersege es nekem semmi
kifogasom az ellen, ha a mes
terseget gyakorolja. Nalam
azonban csak ket forint van.
Abb6l odaadok maganak egyet,
inert mar latom, hogy az erd6
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26
ICY MULIK Ell AZ EMbER DICS0SEG"

AL Smith nyolc eve elnokje-
loltje volt az orszagnak es tiz-
egynehany millio ember szava-
zott amellett, hogy a Feher
Haznak 8 legyen negy eyre a
lakoja.
Minthogy kisebbsegben ma
radt, elnok mem lehetett bel6-
lie, de bukasaban a nepszeruse-
&c meg nagyobb lett.
Akkor felvaltotta ext a nep-
szeriseget, ezt a tiszteletet egy
tai lencsere. Igaz, hogy hatal-
mas nagy tai lencset kapott
Raskobtol meg a Du Pontok-
tol, inert legeloszor is evi otven
ezer dollart "fizetest" utaltak
XII a szamara, mint az Empire
Building Observation-Disclosures.
Ami ait jelenti, hogy ingyen
huzza azota is evente ezt a
csinos kis kegydijat.
Miota az vi deal kormanyoz-
"a az orszagot, az ingyenes
kegydijat meg kell neki fizetni.
Tamadnia kell ait a partot,
amelyik a legnagyobb megtisz-
telteteseket ajandekozta neki
es nevleg elere kellett ALMA a
rosszhiru, sot mar hirhedt Lii
berty League-nek.
Kesobb ARA is rakenyszeri-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

het Soran, hogy tolytatasa is
van a Verhovay jubileum
iigyenek. Ez a folytatas oft
kezdodik, hogy cit egyszer Bu-
dapesten egy fatal ember, aki
nagyon szeretett volna mar
meghazasodni. Az volt azon-
ban rogeszmeje, hogy csak
falusi lanyt vesz ell, inert ugy
tudta, hogy a falusi lanyok
romlatlanok, tiszta erkolcsuek
Mem volt azonban a faluk-
ban semmi ismeretsege, en-
nelfogva ARA kenyszerult,
hogy a hazassag kozvetitohoz
forduljon es annak mondja
meg:
Tisztelt uram, en- haza-
sodni akarok, de csak falusi
lanyt veszek ell, inert jo er-
kolcsu feleseget akarok.
A magyar hazassag kozve-
titok tudvalevoleg mind azok
kozul valok voltak, akik szom-
baton unneplik a vasarnapot
es akiket elelmes eszuknel fog
va bajos zavarba hozni. A mi
hazassag kozvetitonk Sc ijedt
meg, sot inkabb vidaman fe-
lelte:
= Van nekem Botos koz-
skEten agy olya4 falusl IL
nyom. ak eppeu az igen ttsz
telt agaak gal5. Erk6]csos
kel IeEEen. inert taIao talusl
lany ~.
A hazasodni akaro fatal
ember megkerdezte:
Hol van az a Botos koz-
seq?
Magyarazta a kozvetito:
OFT van az mindjart
Szanto nagykozseg hatamo-
gott, a hegy tulso oldalan.
Mem nagy falu, alig van ben
ne otven haz, de ismerik ait
jol a megyen is, meg a tor
venyszeken is. Olyan falu az,
amire kozmondasokat olvas-
gatnak.
E bizony igaz volt. Eppen
:, f,,rfanoos enoher nedig
- osoL ann,,;+ uo1,ott Potos
sa,s,.
u;os; : hors do arsr
11+nal ;nd,,1t bszosodni
uso,,a f;.+a1enoher ~. VOLT
v.1., nsov nanio 81 otodilen
nod;o heroot6, szikrsz6 sza-
rneLIe, tonnan+ he bazas-
ssa Lazvetit6hoz ss naroesen
~s;4a..a.
ua,,io noao osirLofor6
x,ono ,n1,on szsn be,vro ill,
sste - rI;.ror onn.k .
1asnunaI v;szonvs volt mar
arasy po+oss.1,
n,;r hsaors5n Lszuo+i+5
10 aovot ,eovin+ett xezave1 &c
L;os;,,,,sIo9 vsnts od..
Ugyan kerem! AZ a pace-
Ee falu. Nit szamit az?
Hat EFT a kis anekdotat
csak azert meseltem ell, inert
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-03-26

SySAiSN ooo on AJo1SA>, S"A
bizonyosan tudta, hogy meg
lehetett a magyar falu eskud-
tex hijjan, de soha nagydobot
pergeto kisbirak nelkil. Azok-
max a munkaja volt az, hogy
minden fontos dolgot dobra
ussenek, hirul adjanak a falu
nepenek.
Az amerikai magyar elet
kisbirai az ujsagosok. Neha
bizony olyan kisbirak, akik
nemcsak a nagydobot verik,
hanem szepen, balkan meg
szolalnak az emberek lelke-
ben is.
- Jo uton jar-e kegyelmed?
Aki veka ala akarja rejteni,
az akar meg Sc gyujtsa az ego
gyertyat. Sziikseg van am az
ujsagosokra az efajta magyar
esemenyeken, amelyek felol
tud az, aki oft volt, de az
ujsagosok nelkul mas mem
tud. Mar pedig sokkal tobben
lesznek tavol, mint a jelenle-
vok. Es a korulmenyek folly
tan megis csak azok a fon-
tosabbak. Azoknak kell az uj-
sagos tudtul ada, hogy mi
tortent, kit dicsertek meg, XII
mex a fejet mostak meg.
Az am bizony, inert lesz a
Verhovay jubilaris unnepse-
gen felmagasztalas is, meg
fejmosas is boseggel. Mikor
egyitt ulnek maid a Verho-
way fiokok titkarai, mikor la
zasan jegyzik mar az ujsag-
tEtE q tGrt6ntGEet, nfkor
zy4d asztaI m@.la telepedneK
La gaceta., 1936-07-25
BERLIN HIZO UN GRAN
R~ECIBIMIENTO A LOS
ATLETAS AMERICANOS

Berlin, julio 25.-Mas de 100,
900 alemanes acudieron aver a
recibir a los atletas americanos,
ovacionandolos.
AL llegar ell grupo a la Casa
consistorial, algunos de los at
letas americanos tiraron cigarri
Hos a las personals que Sc encon-
raban mas cerca de ellos. Los
alemanes miraron con asombrO
a los atletas negros del team,
Jesse Owens, la maravilla del
salto amplio; Ralph Metcalf,
Cornelius Johnson y otros.
Ell primero en- bajarse del
tren 10 fue Avery Brundage,
presidente del comite america
no, a quien bes6 en- las mejillas
ell DR., Teodoro Lewald, iefe de
la organization alemana.
Hablando en- inges Lewald
die la bienvenida a los atletas
n-orteamericanOs, cOnbeStaDdOle
Brundage.