Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-06-05
z WASHINGTONU.

Poole zpravy presidenta A
mericke Federace Prace Gree
ma, behem dubna pr1mysl "a
mestnal dalsfch 10000 delhi
XII, take pocet nezamestna-
nych klesl re 12,183,O0O bTe-
znu ma 100000 Poole Cd
hadu Greena jest nyn1 zamest-
nano ma O,845, 900 lidf.
Tento zisk v zamestnanosti
jest Poole zpravy Ceremony
zp1soben "vzestupem We vyro-
be a stoupnutim vseobecne OBJ
chodnf cinnosti." Prohlasil, re
zamestnavanf dalslch prace
schopnych osob must postupo-
vati umerne Sc stoupajfci OBJ
chodnf cinnostf, jinak nenf MOI
no mluviti o nejake pravidelne
ceste k obnove.
Vzestup zamestnanosti jest
nejvetsf We skupine zemedel-
skycr pracovnfkG. V dubnu
kolem 2O8,O 600 lidf naslo praci
ma farmach. Velikonocnf ella
sezona zamestnala v drobnem
prodeji dals1ch $4,000 lid a
tovarny pribraly dalsfch 1922
900 deln1kG. Stavebni prdmysl
s jarnf sezonou pfibral dalsich
$4,000 zamestnancG. Jedine u
helne dolly zaznamenavajf po-
kles v zamestnanosti o $4,000
hornik1.
Cd lonskeho dubna bylo eel
KEN znovu zamestnano ma L.
500, 600 lid, ale ale soucasne
pfislo do prace novych 5000
mladych lid, take skutecna
zamestnanost byla pouze 9OO,-
900 lid1, O nez Sc sn1zil pocet
nezamestnanych.
= Plukovnik Joseph McMul
len, re stabu generalniho soud-
ce advokata, byl sumarne pro-
pust6n z armady, kdyz byl u
sweden We vrchnim soudu obv.
Columbia, re pTijal nahradu
"a pravnicke sluzby konane
mimo sve 1Tednf povinnosti.
= Mrtvych americkych voji-
MI bylo ma den Zdoben1 hrobG
v~zpomenuto nejen We Spoj. Sta
tech, nybrz i Europe a v o.
statnfch dflech sveta, kde tito
nalezli svGj poslednf odpoci-
mex.
We Washingtonu byla para
da veteranG z obcanske, Spa
nelsko-americke a svetove val
ky. PrGvod Sc ub1ral pc Penn
sylvania a Constitution ayes.
Ma cestn6 tribune paradu pre-
hlfzeli pTedaci z rGznych IRA
dG federaln1 vlady i CHI diplo-
mate jake cestn1 hoste.
Ma Arlingtonskem narodnlm
hTbitove, kde je pochovano
$4,000 valecnych veteranI, by
la slavnost pred polednem. Byl
pfftomen president F. D. Roose
welt. Slavnostn1mi Tecnfky by
Ii general John j. Pershing a
sekretaT Department. obchodu
Daniel G. Roper.
V Belgii, kde krone jinych
zemf v Europe je take pocho-
vano mnoho americkych voji-
nj, padlych We svetove valce,
byl den Zdobenf hrob1 oslaven
Poole americkych tradicf a hro
by vsehc voj1nG byly okrasleny.
Belgicky kral Leopold postal
presidentovi Spoj. StatG depe-
81, V niz mezi jinym pravf:
"Jsouc verna tradici, Yam
tax drahe, Belgie dnes okrasli-
la hroby americkych vojfnd,
ktef1 padli ma jeji pGde v sveto-
We valce. Sam jsem pomahal
z celeho sveho srdce pri teto
posvatne povinnosti. Pr teto
pf1lezitosti americkemu naro-
du obnovuji prohlaseni nezmer
nych dlkG a pratelstvi belgic-
keno lidu."
Take hroby americkych vo-
JIM We Francii a v jinych e.
vropskych zemlch byly okra-
sleny kv1tfm a miniaturnfmi
americkymi vlajkami, jak je
zvykem We Spoj. Statech.
Kadeti V namorni akademii
V Annapolis, Md, pTipravili hi
storickou scenu, jak Steven
Decatur sc znovu zmocnil fire.
gaty philadelphia" 16. 1nora
1904 v zalivu Tripolskem a spa
Iii il. Tato americka fregata
We valce S Tripolim padla do
rukou tripolskych pratt a pro-
to j Decatur radeji znicil. Pre-
sident Roosevelt pfihlizel teto
scene s jachty Potomac"
Take We vojenske akademii
We West Point byla primerena
@~1Oxyo -