Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-05-15
Temer ySichni obuynici v

cele %Jugoslavii pTipojili Sc jed
nomyslne k mohutne akci prot
obuvnim zavod6m Batovym z
Ceskoslovenska. Bata prodava
svou obuv temer v kazde zemi
DO celem svete a kde jsou Who
dine podmlnky, zaklada tovar-
ny. ably tam hemusil posilati
vyrobky z hlavn1ch zavodn We
Zlfne ma Morave.
V Jugoslavii zavody Batovy
zalozily nekolik mensfch tova-
rem, v nichz Sc obuv vyrabi hro-
NADINE Poole americkeho sys-
temu delby prace. Krone to-
no vsak Bata zavedl take
spravkarny obuvi, coz jugo-
slavsk6 obuvnfky nejvfce dopa-
lilo, jezto tim byli pTipraveni i
o maly vydelek "a spravky.
Neil Bata prisel do Jugo-
slavic, vetsina Jihoslovann,
zvlaste Srbove, nechavali 81
svou obuv delati ma zakladu
Poole mfry. Zasli do male O.
buvnicke dilny, obycejne ne
prilis daleko cd jejich obydli,
tam Sc vyzuli, stoupli nohou do
kus bileho pap1ru a nechali o.
buvnickemu mistrovi tuzkou O.
brys sve nohy obkresliti ma pa
pfr. Krone toho "pan mistr''
zmeril jeste mart a poznamenal
81 nekolik c1sel rozmeru noyh a
"a tyden anebo o neco pozdeji
byla obuv hotova.
Bata vsak a S MIN nekolik il
nych tovarnik1 obuvi meni n.y.
nj cely tento pc staleti witty sy-
stem, cimz mnoho robin v ma
lych osadach prichazf O 1.-Two
bytf. Jugoslavie je nynf tez v
hospodaTske tfsni a proto Sc ma
"a to, re tito mali obuvnici wi
tezf Sc svymi pozadavky u VIA
dy, ktera jiz zavedla pTislusne
setrenf. Do vetsiny Balkan
skych zemf Batova obuv nesmi
a kdyby nynf Bata ztratil i Ju-
goslavii, mel by zavreny skoro
cely Balkan.
" Belehradu, Jugoslavie.
clenove Male dohody dali sve-
tn znati, re stojf spolecne je-
den pTi druhem, a re jsou pri-
praveni "vydati svoji poslednf
unci energie" v boji "a sve "a
kladn1 zasady.
Zahranicnf ministri Male do
body, ktera sestava 2 Cesko-
slovenska, Jugoslavie a Rumun
ska, oznamili, re temitoL zasa-
damn budou rozhodnuti udrze-
tt nedotknutelnost Rakouska,
nezmenitelny odpof prot ma
vratu HabsburkG ma trim Ra-
kouska, zachovan1 nynejsich
hranic stat1 We stTednf Europe,
a konecne respekt ku vojen-
skym klausulim, stavaj1cfm
smlouvam, a ku Lie narod1.
Rakousku Sc dostalo slyseni
V komunike ctenem v prftom-
nosti Zahran. ministrG. Bylo v
mem Teceno, re smlouva We St.
IGermainu, ktera zahrnuje vo-
ienska omezenf, udanlive poru-
sena Rakouskem kdyz zavedlo
povinnou vojenskou sluzbu,
Dude nadale respektovana.
= President statni polske
banky plukovn1k Adam Koc,
podal resignaci re sveho ira
du. Byl obhajcem zlateho stan
dardu, deflace a neomezeneho
zahranicn1ho obchodu. Byl jed
MIN z vIdcG povestne "plukov-
nicke skupiny". Tesil Sc velke
dGveTe Pilsudskeho.
- Zivotnf naklady v Nemec-
ku stouply V loni Poole spole-
hliveho soukromeho odhadu O
Is procent. Ufedni cfslice nell
re brat vazne. z rGznych mist
Sc hlas1 Observation-Disclosures a CO.
kolady, ponevadz tovarny mali
jen odstTedene mleko. Take
masla je znovu nedostatek, &C
koliv pred volbami bylo masla
dOst.
= Belgicky casopis "LInde-
tendance Belque" prozradil, re
d1verne plany podzemnfho O.
pevnen1 a podzemnich pevno-
stf belgickych ma hranicfch ne
meckych byly prodany meme
ckemu agentovi Ia $500 v anne
ricke meme. Prodal pry je je-
den dllovedoucf, ktery ma O.
mech podzemnfch opevnenfch
pracoval.
Tento d%flovedouci, jmenem
Y. Schmets, byl policif zatcen
a uv6znen. Pokud sc dalo Iii
stiti, ony belgicke plany byly
propasovany do mesta each v
porHpcku tam n6mocLTro;