Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-25
ne. niue no tato druha osoba

OPA OOOAAO0C1N411 4OA-
my vlady naznacuje jiz pravo
lldu ma mlrumilovne sch1ze, pri
nlchz Sc lid radf O verejnych O.
tazkach, a pravo dozadovati Sc
napraven1 toho, O Gem Sc dom
n1va, re je bezpravf Gako je
ma pr. zasahovanf do pray, "a
rucenych jim 1stavou).
6. Ochrana jednotlivcn1.
Nikdo nesmf byti zbaven 1.-Two
ia, svobody nebo majetku bez
naleziteho soudnfho procesu.
a. Kazdy clovek ma pravo
ma spravne soudnf jednanf a
must Sc mu dostati pTilezitosti,
ably pronesl obhajobu svych
maJetkovych pray a sveho pra-
va ma zivot a ma svobodu.
81 Soukromou domacnost
nenl dovoleno prohledavati,
nebo V nj neco zabaviti, bez "a
koniteho povolenf.
q Pr soudnim jednanf je
obzalovany povazovan "a ne
vinneho potud, pokud nen1 do
kazana jeho VIVA; obzalovany
nem1ze byti prinucen, ably sved
Gil sam prot sobe.
d. Nenf dovoleno pozado-
vati pills vysokou zaruku, ne
DO uvalovati nadmfrne pokuty,
AMI nelidsky a barbarsky tres
tati.
e Nikdo nesmi byti VISTA
ven dvakrate nebezpecf smrti
nebo zalafovanf pro jeden a
tentyz pTecin.
z. Zdroj vladnf moci. YES
kera vladn1 moe pochaz1 We
Spojenych Statech pGvodne z
lidu. Vlada Spojenych Stat1 je
vladou lidu, lidem a pro lid.
Organisace vlady Spojenych
Statd.
8. Vlada delegovane moci.
Federalnf vlada je vlada dele
govane moci; jejf autorita je
pTesne definovana a vymezena
1stavou, zakladnlm zakonem
zeme. VeSkera moe, ktera ne
nj udelena federalnf Wade L.
stavou, je vyhrazena stat6m
nebo lidu.
9. Federalni system. Pc.
die federaln1ho systemu, vybu-
dovaneho 1stavou, jsou zde
diva druhy vlady: narodnf via.
da, ktera je vladou Spojenych
Statd, a statnf vlady, jimiz je
individuelne spravovano ctyTi.
Get osm statG Unie. Kazdy stat
ma svou vlastn1 1stavu, je5
vsak nesm1 byti nikdy v rozpo.
ru S 1stavou federalnf. Fede.
raln1 vlada a statnf vlady, pc.
vefene rGznou moc1 a urcent
pro r1zne 1cely, jsou pouze
jednateli a vykonavateli lidu.
10. Separace moci. Moe fe-
deraln1 je rozdelena ma tTi cas-
tt, a Size ma
a. moe zakonodarnou, KITE
ra spoc1va V rukou senatu a do
mu representantu;
b. moo vykonnou, ktera
spoc1va rukou presidenta, mi
stopresidenta a vykonnych de-
partmentd a 1radG, kter6 spra-
vuj1 a vymahajf dodrzovani
zakona;
g moo soudn1, ktera spo-
c1va V rukou nejvyssfho soudu
a ostatn1ch federaln1ch soud1,
ktere zakony vysvetlujf a po-
die zakona jednajf O prfpa-
dech, pTichazej1cfch k soud6m.
IL. Ochrana prav. Ably
zde byla jista ochrana prot
nepredlozenym cin1m a prot
soustTeden1 veskere moci v ru-
kou jedineho cloveka nebo ma
lie skupiny lid, postarala Sc L.
stava o jisty zpGsob vyrovna-
vaci.
a. Ably mohla byti vlada,
slozena vyhradne re clen1 jed
ne strany, nahrazena vladou
clend strany jine, k tomu by by
10 treba plnych sesti let. Toto
je vysledkem nasleduj1cfch zT1
zen1: president Spojenych Sta
til je volen ma ctyry roxy; "a
stupci domu representant1
jsou voleni kazde diva roxy;
jedna tfetina senator1 je vole-
ma kazde diva roxy ma dobu Sc
sti let.
b. Zakony pfijate senatem
must byti schvaleny i domem
representant6 a vice versa.
g President NIUE vetovati
kterykoli re zakon1, schvale-
nych kongresem. jeho veto NIL
re byti prehlasovano teprve
dvema tfetinami HAST obou
domG.
d. Soudy mali pravo W.
svetlovati zakony, schvalene