davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-12
Columbia River Cataract

There was once mighty cataract,
aeons ago, on the Columbia river in
Washington, over which passed
flow of water forty times the volume
OF Niagara. This falls, now dry, was
nearly three miles wide and AIT feet
high.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-12
Mormon Temple in Canada

Mormon Temple in Canada
Cardston, Alta, is the home of the
only Mormon temple in Canada.
built at a cost of $1,000, 900. Card
ston is in the foothil district of
Alberta, close to the international
border.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1936-11-12
Crossroads and Highways

mortals off the map! BE strong! Be
fearless! Be ruthless! Strike down all
who stand in your wayl" How would
you like to be mounting such silly teach
ings to the children placed in your
care?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
(FolytataS a ak oldalroD
OROSZORSZAGCAL
.MEGUJITOTTUK

: a Julius 13-an lejart gazda-
sagi szerz6dest egy ujabb ev-
re. Ez AIT jelenti, hogy a ko-
vetkez6 ev alatt isrnet leg
alabb harmincmilli6 dollar ara
portekat vasarol ebben az or
szagban az urosz birodalom.
Az utolso tizenket h6nap alatt
harminchet millio dollar arat
vasaroltak, amivel szemben mi
tizennyolc millio haromszaz-
ezer dollar ertekii arut hoz-
tunk be Oroszorszagbol.
Az oroszok igyekeznek We
link jo baratsagot kiepiteni
es remelni lehet, hogy a kiko-
tott harminc milli6 dollarnal
joval t0bbet fognak a k0vetke-
zo tizenket honapban lit vasa-
rolni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16

Valahogy szinte megujulas
fakad mindenfele ezekb6l a
jubileumi unnepsegekbol.
Mintha tiizesebben, lelkeseb-
ben dolgoznanak az amerikai
magyar tomegek a jubileumok
utan egyhazaik, egyleteik erde
keben.
Joakaratu magyarolmak
orommel kell latni a magyar
egyleti es egyhazi elet fellen-
duleset es AIT, hogy a magyar
nagy egyletekhez soha mem re-
melt nagy t0megek csatlakoz-
max. Legfeljebb az busithat el
benntinket, ha ARA Condo
lunk, hogy milyen nagy lehet-
ne ma a magyar egyletek tag
letszama, ha tiz ev el6tt kezd-
TUX volna olyan irammal a
szervezest, mint ait most tesz-
sziik. Amikor az amerikai ma.
gyar tomegek meg mem vasa-
roltak amerikai biztosit6 inte-
zetekt6l eletbiztositasokat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
GOROGORSZAG IS
FEGYVERKEZIK

? es nagyon erdekes dilemma
ele keriiltek a kormanykor0k.
Gyorgy kiraly hazaterte utan
megjelentek az angol municio-
gyarak iigyn0kei a g0r0g f6-
varosban, ahol valosaggal szor
tax a penzt es val6saggal vi
eletet vittek az ejszakai elet-
be. Folyt a pezsg6, szolt a nota
- es gor0gorszagi rendelesek-
kel tertek haza az ugynokok.
Fegyvereket, municiot es hadi-
haiot vettek Angliaban a goro-
gok. "
Csakhogy most General Mate
lett a minisztereln0k G0r0g-
orszagban, aki nemet katonai
akademiat vegzett. EFT Ne
metorszagban is megszimatol-
tax es most a nemet municio
ugynokok leptek ell a gorog
fOvarost. .....
Eek ugyan mem pezsg6ztek
annyit, mint angol kollegaik,
de annal tobbet jartak kiil0n-
fele miniszteriumokban, ahol
alaposan elmagyaraztak, mi
lyen jo iizletet csinainak a 60
rogok, ha naluk szerzik be a
puskakat, municiot - Ok
penzt Sc kernek, mint az an
golok, hanem ARRIVAL fizethet
Gorogorszag.
Es most mar nemet halo
gyarakban, gepgyarakban dol
goznak a g0r0g hadsereg meg
er0Sitesen.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16

molyan hadakoztak es Bloom
Parisba rendelte Algiria kor-
manyz6jat.
Kideriilt, hogy 0sszetiizesek
k0zben Hitlert eltettek, amib6l
ARA k0vetkeztetnek, hogy ne
met igynok0k lazitjak Algiria
ban az arabokat felkelesre.
Ostromallapotot rendeltek el
a zendulesek miatt egesz Al
giriaban.
Franciaorszag turista for
galmat kiil0nben alaposan We
szelyeztetik a sztrajkok, a kom
munistak es fascistak 6sszetii-
zesei; sokan elkeriilik AIT az
orszagot, akik mem akarnak
esetleg egy forradalmi orszag-
ban felebredni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
DANZIG KERDESET

is biztosan hamarosan du-
lore viszi es ha most csend is
van azon a fronton, az sem je-
'lenti, hogy Danzig sokaig len
ne fIggetlen szabad varos. Az
Olympiasz alatt mem akarnak
Hitlerek kulpolitikai bonyodal-
mat, ait akarjak, hogy Nemet-
orszag rekord turista forgal-
mat bonyolitson lie. Ha vege
lesz az Olympiasznak, j0het
ujra a danzigi kerdes rende-
zeSe.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
FRANCIAORSZAGBAN

tovabb tartanak a nyugta-
lansagok, sztrajkok lit is, Oft
is. Soha mem lehet tudni, a
Bloom kormany meddig lesz
kepes megbirk6zni a mindket
oldalr6l megnyilvanul6 elege-
detlenseggel.
K0zben Eszak Afrikaban Al
girban zsid6-arab 0sszetiizesek
voltak, az arabok egesz ko-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
MAGYARORSZAGB0L

jo termesrol erkeznek hirek.
GyGm0lcsben rekordtermest
ernek ell es szallitjak is a ma
gyar gyimolcsot Europaszerte.
Ma mar iol meg van szervez-
We a kiilfoldre szallitas es 48
ora alatt, Londonban van a
kecskemeti barack. lKalaszo-
sokban is nagyon remenytel-
jesen neznek az aratas befeje-
zese ele es a magyar f0ldmu-
velesigyi MINISTER a fels6haz-
ban be is jelentette, hogy az
ertekesites is meg van SEER
we've, a felesleget mar ell is
helyeztek kulf0ldon.
A politikai eletben csend
van. A partok betartjak igere-
tiiket es Gombos miniszterel-
nok betegsegenek ideje alatt
mem elezik XII a helyzetet.
A nyilaskeresztes part, mely-
mex Festetich grof, Karolyi
Mihaly volt hadiigyminisztere
a vezere, felbomloban van. A
negyvenezer holdas nyilaske-
resztes vezer elvesztette a to-
megek k0reben a bizalmat,
inert ait lattak, hogy a gr6f
csak szaval, de mem kezdi meg
sajat birtokan a program pont
jainak megvalositasat.
Mem sok id6be keriil, hogy
Hitler magyarorszagi partja
teljesen szetzillj0n.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
ANGLIA TENGERI

hatalmat igyekszik mennel
jobban kiepiteni. Most vi, ma
gyon gyors motorcsonakrajo-
kat epitettek, melyek torpedo
l0v6kkel vannak felszerelve.
Ugyanakkor azonban a keres-
kedelmi hajohadat is tovabb
fejlesztik; mar rendelest ad-
tax a Queen Mary testverhajo-
janak a King George-nak az
epitesere.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
II E tt ZEN lie

ismeri Austria 0nall6sagnak jo
gat es biztositja Austriat, hogy
mem fog a kis orszag ellen
t0rni. Mem avatkozik t6bbe
Austria bels6 tigyeibe, ami ait
is jelenti, hogy mem tamogat-
ia tobbe anyagilag az austriai
Nazi mozgalmat. ~
Ketsegte1eniil nagyon sulyos
Okla lehet annak, hogy Hitler
feladta programjanak egyik
sarkalatos pontjat. A nemzeti
szocialista program egyik
pontja, hogy Austriat, Hitler
sziil6foldjet is a harmadik BIZ
rodalomba kapcsolja.
A nemet-osztrak egyezseg
letrejottet keetsegtelenul Macy
mertekben Mussolini javara le
het kOnyvelni, akinek befolya-
sa Austriara k0zismert.
Es Hitlernek sziiksege van
ARA, hogy Olaszorszaggal ba-
ratsagos viszonyt teremtsen es
ennek ugy latszik Mussolini
ait az arat szabta, hogy fell
hagy azzal az abranddal, hogy
Austriat a harmadik biroda-
lomhoz kapcsolja.
Nemetorszag nagyon nehez
kulpolitikai helyzetben van,
miota a francia-orosz egyez-
meny letrej0tt. Majdnem ell
szigetelten ALT Eur6paban.
Csak Magyarorszaggal voltak
baratsagos kapcsolatai az
orosz-francia egyezmeny ala
irasakor .Akkor kezdett siirg6-
sen Lengyelorszag es Jugosla-
via fele oriental6dni.
Lengyelorszaggal sikerult is
baratsagosabb atmoszferat te-
remteni, de ez ujabban meg
lehet6sen megromlott. Jugo-
slavia fele szepen kiepitette
Nemetorszag kapcsolatait, ami
mex eredmenye az volt, hogy
Nemetorszag ipartelepei ma
gyon sok rendelest kaptak Ju-
goslaviatol, viszont Nemetor-
szag elelmiszer behozatalanak
jelent6s reszet fedezte Jugo-
slaviabol.
Hitler azonban latta, hogy
e kis orszagok baratsaga ma
gyon keveset jelenthet egy ha-
boru eseten es exert igyekszik
kapcsolatait a nagyhatalmak
fele is kiepiteni. Most Austrian
keresztul Olaszorszag fele
nyujtott baratsagos kezet, hol-
nap Angliaval kesziil melyite-
nj baratsagat. ...<
A nemet-osztrak szerz6des
mem jelenti AIT, hogy, Hitler
feladta volna Austria felfala-
sanak almat. Csak elhalasztot-
ia alkalmasabb id6re.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16

AL S6y SoAAASAAy OOlA 444UAOA VA-
tovabbra is szabad nekik a ko-
csikat hajtani.
A szul6k biiszkek ARA, ha a
gyermekuk minel korabban
autot halt es ha van kocsi, oft
a tizenot ewes gyerek a soff6r
a csaladban.
Ez newell aztan a szegenyebb
sorsu gyermekeket, hogy ra-
boljanak, ha csak ugy tudnak
maguknak automobile SEE
rezni.
Koztudomasu, hogy ez az
ujsag liberals es mi sok min
dent megertink.
Mi mem itelnenk ell ait a
fiut, aki azert lopna, inert
ehezne. Vagy azert, inert mem
lenne tisztesseges ruhaja.
De az automobile mem tart
juk olyan eletszuksegletnek,
ami miatt rabolni is szabad le-
gyen, SGT olyannak sem, ami
miatt koplal annyi munkas
csaladja.
Az automania szerencsetlen
nyavalyajat bun0s kezekkel
hintette sect az orszagban a
profitehes nagyt6ke. Az be-
szelte be a havi szaz dollart,
vagy kevesebbet kereso mum
kasnak, hogy neki "jussa" van
kocsit venni, inert Amerika-
ban demokracia van.
Es ezzel a jussal tulsagosar
click es elnek a munkasok.
Annyira elnek, hogy a kare
Matt sok helyen rongyoskod-
max, sok helyen mem taplai-
koznak kell6keppen es sok he
lyen lesiklanak a tisztesseg ut
jarol.
Mi ait hissziik, hogy ha
csak 0t millio automobil lenne
es a lakossag tobbi resze to-
vabb is jarna vonaton, villa
nyoson, meg gyalog, akkor a
depresszio mem lett volna
olyan nagy atok a vilagon.
Akkor a munkatlansag mem
talalt volna rongyosan, egy
cent nelkiil annyi millio csa-
ladot.
Ezen azonban mem tud mar
segiteni senki, inert az auto
mobil hasznalat olyan jar
vany, amely mem pusztul XII
cSak az emberrel.
ARA azonban ITALIAN meg le-
hetne orvossagot talalni, hogy
II ewes k0lyk0k ne menjenek
a kare Matt rabolni, hogy
egyaltalan ne vehessenek ka-
ret maguknak, S hogy leg
alabb huszonegy even aluli
egyenek ne vehessenek autot a
keziikbe. A szerencsetlensegek
szama lecs0kkenne a felere, a
zull0tt ifjak szama talan meg
aranyban cs0kkenne.
Akik az auto civilizaci6nak,
meg a huszon0t millio autonak
olyan nagyon tudnak 0riilni,
azok neha egy-egy percre ell
gondo ozhatnanak azon az
es erk0lcsi pusztita-
son, amit ez a Is milli6 kocsi
v&gzett ebben az orszagban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
MAGYAR AMERIKABAN

egyleti, egyhazi jubileumok
korszakat eljiik. A mutt heten
Keleten a Verhovaynak volt
New Yorkban igen nagy sike-
Ri jubileumi iinnepelye es a
Reformatus Egyesiilet tartot-
ia Trentonban es Bethlehem
ben negyven ewes fennallasa-
max iinnepet. Nyugaton egy-
hazak iinnepeltek husz, hu-
szonOteves fennallAst.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
AMERlkAI KORRAJzOK

VSCUOAs .f"Sf-
Az illet6 egy ma mar ma
gyon nepszeru gambling ehaz-
ban cdolgozott, ahol automata
masinakba az emberek nicke-.
leket odobalnak.
Ezeket a nickeleket akartak.
a nagyremenyi csemetek ell.
,venni.
Hat ez magaban mem ke-
pezne olyan nagy szenzaci6t,
inert ilyen suhancok voltak
mindig a vilagon.
De mikor elfogtak 6ket, ak
kor bevallottak, hogy azert
akartak rabolni, inert az -
automopiljukra 'tartoztak.
"A ket csemete egy aut6t
vett ketszaz dollarert, amire
OF dollar keszpenzt fizettek a
vetelnel, S amire a tovabbi
reszleteket kellett fizetni.
A ket ifju szegenysorsu szii-
lok gyermeke, a gasolinra is
lopniuk es rabolniuk kellett a
penzt es mindjart be is vallot-
tax, hogy marketen gyakran
az asszonyok kezeibol a penz-
tarcat kirantottak es ilyen mo-
don jutottak penzhez.
Ez a ket elbitangosodott if
Ju is ugy erezte, hogy auto
nelkul mem lehet elni a villa.
gon, hogy auto nelkul mem
udvarolhatnak lanyoknak, -
inert ezt a finom kis tarsadal-
mat ugy rendeztek be, hogy
maJdnem valoban ICY van ma
napsag.
Az autogyarak hirdetesi
kampanya, amely felesleges
utak tiz, meg tizezer mertf0l-
deivel epitette be az orszagot,
a kocsik hasznalatat annyira
"eladta', hogy auto nelkul ma
az emberek elni sem akarnak.
Mania lett a kocsi hajtas es
taknyos kolyk0k, akiknek a
helyuk az iskolaban van, vagy
akiknek otthon kellene segi-
teni a hazimunkaban, ma ell
mennek es OF dollar lefizetesre
kocsit vesznek maguknak.
Termeszetes, hogy mikor az
ifjusag lezilleserol es helyte-
len felfogasarol beszeltink, ell
sosorban a szul6ket kell. va
dolnunk.
Az amerikai szil6k egy re-
sze, sajnos, nagyon nagy resze
ugy tartja, hogy a gyermeke-
ket az iskolak kotelessege ne
velni, S hogy azok alol az isko-
lax a sziil6ket felmentik.
Akik tehetik - es akik nem
tehetik - azok termeszetesen
automobile tartanak, amin
mines nekik hova menni, S
amin 0ssze-vissza szaladgal-
max es ezeket a veszedelmes
kocsikat odaadjak az iskolas
gyerekek kezebe.
Tizenket-tizennegy ewes gye-
rekekre biznak automobilokat
es a szul6k maguk marakod-
max a rend6rseggel, ha egy
varosban a hatosagok legalabb
ait kerik, hogy 18 even aluli
gyermekek hajtasi engedelyt
ne kaphassanak.
|. Cleveland egyik kiilvarosa-
ban, ssLakewoodon, valosagos
hzadas volt a multi hetekben,
inert egy iskolas gyermek ha-
lalos balesete utan a varosi ta-
macs ell akarta a 18 even alu-
liak hajtasi engedelyet ko-
boZni.
Es a leginkabb jomoduak al
tai lakott varoska lakoi any
nyira larmaztak, hogy a varo-
81 tanacs meghatralt, tovabb-
ra is tizennegy-tizen ewes
tacskok veszelyeztetik a varos-
ban az emberek eletet, inert
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16


homokba siilyedt ,maradva-
nyait kiassak, sarra a megalla-
podasra jutf1atnak, hogy egy
,magas 'foku civilizacio romjai-
ra akadtak.
A ffelh6karco1ok, a hatalmas
epulettombok maradvanyai bol
dog en1berekr6l 'fognak regel-
nj ]es sejteni sem sfogjak, hogy
.ez aiatt "a magas civilizaci6
aiatt az "elet milyen feneket-
len melysegei rejt6ztek.
"A multi heten ket erdekes
hirt talaltunk a ,lapokban, a
.melyek mindegyike ~egy-egy kis
rajz ~errol a szerencsetlenne
tett korszakrol, amelynek elo
alanyai keptelenek a helyes
egyensulyt meglelni.
A technika szeduletes hala-
dasaval mem tudott az ember
egyutt haladni, a gepek min
den teren elhagytak benniin-
ket.
Es amig megtalaltuk a to-
megtermeIes rendszereben a
gepek kihasznalasanak a leg
gazdasagosabb modjat, kepte-
lenek vagyunk megtalalni a
sajat helytinket, keptelenek
vagyunk megallapitani a sa-
jat viszonyunkat a jelenlegi
helyzethez.
A ket kis hir egyike elmond-
ia, hogy egy veterannak a bo-
nusz azonnali halalat okozta.
A veteran Milo, Mich. lako-
sa volt, masodik felesegevel
es els6 felesegetol szarmazo
ket gyermekevel ket teljes ev
ota a welfare tartotta.
Mikor a baratunk bonuszt
megkapta, azonnal vi auto
mobilt vasarolt erte es vizitbe
indult South Bendbe.
osszeitkozott egy truck-al,
a szerencsetlenseg azonnali
halalat okozta.
A ket eve jotekonysagon,
kozjotekonysagon elo veteran,
a tegnap hose, akinek a labai
ele viragot szortak husz eve,
AIT tartotta a legsiirg6sebb
szuksegnek, hogy vi automo-
bilt .vegyen maganak.
Mem gondolt ARA, hogy fell
ruhazkodjek, ait mem tartotta
olyan fontosnak. Mem gondolt
ARA, hogy egy rendes lakast
vegyen XII maganak, SGT ARA
sem gondolt - es ez a korrajz
a dologban - hogy a jote-
konysagon valo teng6dest fel-
ada. Hogy a bonuszbol ra-
alljon a sajat labara.
Mikor a legio megszolal,
mindenki csendben van ebben
a hazaban.
Ugy beszelnek hazafisagrol,
honfiui kotelessegekr6l, alkot-
manyrol es honvedelemrol,
mint akik a szivet, a gerincet
kepezik ennek q nemzetnek.
De a1nig hivatalosan meg
halt veteran neveben ilyen
kenetteljes es zengzetes ham
gon beszelnek, addig a veteran
mem szegyen1i, hogy automo-
bilra kolti a nehany szaz dol
larjat, mik0zben tovabbi evek-
re kesziil teng6dni a segelyen.
aaI nagyODD erKOlcSl meIy-
segek mem igen letezhetnek a
felh6karcol6k t0veben.
Egg mask ujsaghir szinten
automobillal van kapcsolat-
ban, hiszen auto nelkul mem
is lehet ma a napi esemenyek-
rol beSzelni.
Detroitban ket iskolas no
vendek = Arnold Montgomery
18 ewes es Kenneth Massey II
ewes - akik a High Schoolba
jarnak mindketten, egy en-
H rl~A/ * A.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-07-16
AUSTRIA
ES NEMETORSZAG

egyezmenye jelenti a legna-
gyobb ujsagot Europaban. En-
mex az egyezmenynek sokkal
melyebb jelent6sege van, mint
az els6 pillanatban latszik.
Az egyezmenyben Hitler ell
Nogales international., 1936-07-25
Big Papers Oppose Roosevelt

Persons returning from the Democratic national
convention in Philadelphia report that with the ex-
cepton Of the Philadelphia Record, and possibly one
two other papers, the metropolitan press is against
President Roosevelt.
There is a reason for this. Most papers are owned
and controlled by the predatory interests and those
interests are opposing Roosevelt because he will not
stand for their dctation.
If our very able President had taken the advice
of the big interests and that includes his most bitter
opponent William Randolph Hearst - he of the rule
or ruin type the nation would not now be we'll on
the road to recovery from the great depression and
would be in the terrible shape we were when Herbert
Hoover went out of office in the spring of 1888.
Notwithstanding the opposition of the big papers,
President Roosevelt still has the support Of most OF
the country PRESS that heaches millions and millions
Of voters and will be reelected in November assuring
the nation of four years excellent adminstra-
ton an administration favoring the forgotten man
Nogales international., 1936-07-25
The Death Of Charles F. Holler

Death, from which none Of us can escape and
which strikes all ages took another prominent citi-
zen Tuesday when Charles r. Holler passed away.
The untimely and sudden death of this we'll
known and beloved man came as distinct shock to
every man, woman and child in Nogales who knew Mr.
Hoer for to know him to love him. 1t is doubtful
if any Nogalian ever had more friends than Charley
Holer
Active for many years in the commercial and So
cal life Of the city right up to the time Of his DEATH
and downtown short time before the grim reaper
called it is hard to believe that this popular man
good citizen and good father, husband, son and
brother here to greet his host of friends
more popular than Charley Holler never
lived in this city The extent of his great popularity
was demonstrated four years ago when in the Sep
tember primary election he was high man in the vot-
ing for Democratic precinct committeeman
The International joins with the public in general
in extending sympathy to Mr. Hollers very fine fam
lily in their hour of bereavement.
Nogales international., 1936-07-25
State Will ll-----

Continued from Page One)
Highway 80, is more than half fin
ished. The new routing will be more
direct, eliminating curves and low
ering maintenance costs by improv-
ed drainage conditions.
At the Nogales high school an i'm
provement project has included
construction of a stone and con-
crete stadium. overlooking the ath-
letic field, terracing of grounds, and
other work, Tt is reported about 10
percent completed.
An average of more than SO wo-
men have found employment on a
sewing project in Nogales. Federal
funds have made possible the hiring
of registered nurse who has been
working in the homes of the needy
persons.
Work on a civic center building,
of brick construction, housing muni-
cipal offices a, library, and recrea-
tional facilities, has been stopped
pending an expected release of ad-
ditional funds. It's construction up
to the time work had stopped, re-
leased approximately $18,50O to
workers.
Nogales international., 1936-07-25
MAYOR OPPOSES
REDUCED BUDGET

Having rapidly disposed of the
purchase of a new truck for the
street department and the giving of
an easement to the Mountain States
Telephone Co. to place poles on
section of land owned by the city
in the vicinity of the pumping plant,
the Board of Aldermen, on Friday
evening, July 18th moved heatedly
into the discussion of the tenta-
tive budget for 1936-37.
The budget committee had made
numerous reductions in the city's
operating expenses by the elimina-
ton of unnecessary employees and
salary reductions. These steps did
not meet with the approval of May
or Bettwy who stated the figures he
had received did not represent a
budget.
Mayor Bettwy made increases in
the budget and vote upon the in
creased tentative budget showed AL
dermen Tovrea and Edmonson vot-
ing mo, Wayte, Lohn and Ran
kin voting "Yes".
The budget as it now stands has
a tax rate of approximately $1.65.-
That does not include special levies.
On August 10, the council will take
final action on the budget.
What effect the action of the
city dads will have on the possibili-
ties of refunding the city's bonds
was a matter of much speculation
around town as the board had gone
on record by resolution to reduce
the city's operating expense by the
elimination of unnecessary employ
ees and by a proper estimation of
the revenue for the current year.
If the city loses this opportunity
to lessen the tax burden Of the peo-
pie it is quite probable that furth-
er efforts in this direction will prove
futile There remains the possibility
that when the time comes for the
final adoption of the budget the al
dermen will reverse the situation
and reduce the items which caused
the difference thereby keeping faith
with the Valley Bank and others
who have been cooperating up to
this point.
Nogales international., 1936-07-25
TRIBUTE PAID
CHAS. F. HOLLER

A resolution of tribute to the
late Charles F. Holler, former coun-
Gilman, was passed at a recess meet
ing of the city council this week.
The tribute follows:
WHEREAS, the Almighty God in
his wisdom has removed from the
ranks of our citizenry CHARLES
FREDERICK HOLLER, whom we
loved and whose memory we cher
ish, and
WHEREAS, we question not this
verdict although we bow our heads
in sorrow realizing that one who
has served his family, his city, and
his nation well has been removed
from our midst, and
WHEREAS, we recognize the
sterling citizenship of a man who
once served as an official of our
city, performing his duties honor
ably, reflecting credit to himself
and to the community.
NOW, THEREFORE, BE TT RE-
SOLVED, that we, members Of the
Nogales Board of Aldermen and the
Mayor, in regular meeting duly as
sembled do hereby publicly recog-
nize our loss and express sympathy
to those who are bereaved, and
BE TT FURTHER RESOLVED,
that copy of this resolution Of
respect be spread upon our min
utes, a copy sent to the family and
copies given to the press.
Done this 21st day of July A. D.
1886, in regular meeting assembled.
ANDREW BETTWY, Mayor.
A. w. LOEN, E. S. EDMONSON,
H. G. WAYTE, G. D. RANKIN, j.
G. TOVREA, LOUIS HUDGIN,
Members Board of Aldermen.
Attest:
ALEX DURAzO, City Clerk.