Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-31
Baltimore. Md.
dine 23hO ledna. 1886.

dine 23ho ledna, 1886.
Ctenemu Obecenstvu pc ce-
lych Spojenych Statech Ame-
rickych:-
Kdyz cas- cd casu Sc pomery
menf, pakli Sc tykajf jednotliv-
ce aneb narodG ,zmeny ktere
zpGsobily tlak jednoho zivlu,
tfidy spolecenske aneb zivot V
pTlrode, oproti tomuto tlaku v
kazdem prfpade jest v opposite
ri strane vzbuzen proti-tlak;
strana ktera jest v techto jis-
tych dobach nejsilnejsf, ovla-
da.
V nasem spolecenskem III
vote v pr1tomne dobe, jak jest
nam vsem znamo panuje je-
den z takovych zapas1; ma je-
dine strane jest trida lidi ktera
jest ovladana podskocnou stra
nou ktera ~vlastni, aneb 81 O.
svojila bohatstvi nespravedli-
We; tato strana jest v poctu Ii
d1 malicherna, ale doposavad'
Sc j podarilo s pomocf poslan-
cG a senatorG We Stredni Wade
We Washington ovladat takoT
ka cele obyvatelstvo Spoj. Sta
til; jsou to tax zvani mezina-
rodnl bankeri, kterf naSi sired
nj vladu ovladajf jake nastroj
k vydfranf obyvatelstva, co
jest We velke mfre pr1cina pTf
tomnych zlych pomerG.
Mnoz1 z mas 81 pamatujem
kdyz asi pred dvaceti Lefty lid
Americky byl stastne xiv; kaz-
dy muz ktery chtel, dostal pra-
CT, kterou byl slusne xiv a vyzi-
vii rodinu, to byl ten krasny
cas-, kdyz vojna, komunism a
poddanstvi nebyly strasidly.
Clovek nemusf pTemyslet aneb
dlouho patrat nez Sc dow re
neco nasem spolecenskem
zivote sc zmenilo CO pTivedlo
pracovnf tTfdu obyvatelstva do
poddanstvi. Soustava Spoje-
nych StatG jest TAX dobra jake
byla tehda, ale tt, kteri mas "a
stupujf We Strednl Wade ne
mali smyslu pro povinnost VII
81 jejich ufadu pro ty ktere "a
stupujf.
"Clovek potTebuje malo a
priroda jest bohata," jest po-
rekadlo; v nasich rekach a le-
SIGH jest 1.-Two a z dolG Sc W.
rabf dnes jak tehda; pole ma
Sc rod1 dnes o mnohem vice
nez tehda lidskych sill nen1 a.
nj pGl tax potrebf jake tehda.
PrGmysl vyrabf v neuveritelne
velkem mnozstv1 vyrobk1, S
nejmensi rucnf pracf O ktere
|jsme az doposud nesnily; proc
tedy, kdyz B1h nam zehna jak
jest vyse uvedene vysvetleno,
jest v bohatstvi a hojnosti ne
dostatek? Okolnosti jak Sc to-
to prihodilo jsou spletile, ale
jadro vsech pr1cin jest "sobec-
tvl."
V prGmyslu a vsech jinych
pracovn1ch oborech jest umoz-
memo vyrabiteli vyrabet velke
mnozstvf vyrobkG S pomoci
stroll, ku kterym jest z%apotre-
bf 1zasne mensf pocet lidf nez
kdyz Sc prace konala rucne /;
delnfky ktere byly takto nepo-
tfebny, nesvedomit1 zamestna-
vatele je pustili re zamestna-
nj p~onevadz jich nepotfebuji
vSak, neptaj1 sc zda-li delnlk
Dude moci nalezti zamestnani
by uzivil sebe a rodinu. O.
hromne vyd6lky ktere takto
nahromaduj1 skoro We vsech
pf1padech, uzivajf v dalsi ne
prospect delnictva a jinych
nepravostf ktere nasleduji
kdyz neco malo jednotlivcuG
vladnou velkym jmenim, ktere
nespravedlive nabily a drzi to-
to jmen1 navzdor tomu, Re tax
velke mnozstvf lidu trpi hlad
a nouzi; toto Sc nazyva $50
bectv1."
Pakli by nepanovala nouze
nebylo by to tax zle, pakli by
81 vyrabitele ponechavali vetsi
pf1jem ale dokavad delnik ne
Dude moci nalezti zamestnani
a tt, kterf mali zamestnani me-
budou moci volne dychati stra-
chem by svoji praci neztrati-
ty, tax dlouho CO Dude kolem
deset milionG nezamestnanych
a skoro pulka celeho obyvatel-
silva ktera bud nemnze dobfe
vyziviti rodinu S velkym sraze.
MIN ma mzde a vysokymi cena-
mi, tax dlouho Dude panovati
nespravedlnost. Doposud je-
ste pr1mysln1ci neuznaly je-
1i0h n~nuinn0c+ xyEX; IX1x<-x