Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-05-08

ValO pc prlJeZdu me Velltelky a
slecny Louise do Londyna.
Cast tretf.
Odhalena pravda.
(Z upomfnek slecny Marie
Klakove, netere zesnuleho
pana Jana Verindera.)
Vyrostla jsem v chudobe, &C
kohl skoro vsichni moji prfbuz-
mi jsou velkymi bohaci. Jedi
ny m1j stryc, pan Jan Verin-
der, staral Sc O mne, kdyz dpl-
ne jsem osirela a platil ma mole
vychovanf a vzdelani. Take
pozdeji, kdyz rucnimi pracemi
jsem Sc zivila, prispfval mi ma
zivobyti a umoznoval mi, re
mohla jsem vzdy zfti ponekud
lepe a spokojeneji, nez tomu
byva jinych dfvek, jez samy
ma seeb jsou ~odkazany.
Take smela jsem navstevova-
ii strycdv dim, kdyz sc ozenil
a skoro ku vsem rodinnym slav
nostem byla jsem zvana. Tato
pozornost tesla mne vice, nez
sebe vzacnejsf dairy. Vedomf,
re prece nekoho mann ma sve-
tie, jenz nestydi Sc "a moji chu-
dobu a pTede vsemi Ike mne Sc
hlasf, blazilo mne nevyslovne.
Ovsem, kdyz Sc zenil mIj
stryc, tonula jsem We strachu
a 1zkostech. Jaka Dude asi ma
s~tavajfci mole tetinka? Nebu-
de hrda a nevyzene cd sveho
prahu ch%udobnou divku, ktera
k nj jake ku sve pTfbuzne hla-
siti chce? Ale mole obavy sc
nesplnily! Dana, kterou stryc
"a manzelku pojal, pochazela
re vznesene rodiny a pTinesla
velike veno. Ale O pyse a one
upjatosti, jakou tax caste vyz-
namenavajf Sc Tide, kteri v bo-
hatstvi a b~lahobytu vyrostli,
nebylo u nj ami stinu.
Hned jak do move sve do
macnosti prisla, naklonila pri-
mo il zboznovalo. Take mne
uvftala velice srdecne a nabi-
ola mi, abych u nj stale byla a
do domu Sc pristehovala. Pos
lednf nabfdnutf jsem odmitla;
vnitrni jakysi HAS mi pravil, re
bych jednala die vile strycovy,
kdybych teto nabfdky pTijala.
Take netouzila jsem valne
pc hlucnem zivote bohatem
dome; zvykla jsem samote a
samostatnosti. Vzdyt ami ma
ma tento jediny ell Ii
votn1 vetsiny nasich devcat,
nikdy jsem ~nepomyslela a zad-
znamostf jsem nevyhleda-
vala. ZpGsobem takovym z1s-
kala jsem 81 ovsem nazev stare
panny, ma ktery ostatne jsem
hrdou a nechapu, proc tax mno
he starsf danny ma prfsahu jej
povazujf.
Ne tetince narodila Sc dceru-
Ska, ktere dano jmeno Louisa a
tn opet byla jsem vyzvana, a.
usadila Sc v dome stryco-
We a abych u maleho devcatka
zastavala jaksi mfsto vrchnf
dozorkyne. Ale i to jsem Cd
militia, &C sc mi zdalo, re tim
tetinku pohnevam.
Stryc, jenz pravidelne mi u
deloval mensi prfspevky ma Ii
vobyti, zemrel, kdyz bylo
Louise asi deset let. Ami v pos
ledni sve chvfli ma mne neza-
pomnel a odkazal mi znacnejsi
castku penez, ktera pc jeho
hotove mi byla vyplacena
a jez postacovala, abych z jeff
urokI mohla skromne ziti bez
starosti a beze vseho shaneni
sc pc pracnem vydelku.
Nastala mi tedy pc jeho smr-
doba jeste vetsi samostatno-
a neodvislosti, nez tomu
bylo dosud. Nemajic starosti
0 vyzivu, stala jsem Sc clenem
z damskych dobrocin-
spolecnostl, jakych v Lon
a vnbec v Anglii jest veli-
ce mnoho.
Ovdovelou tetinku %navstevo-
vala jsem malokdy, zvlaste pro
to, re z vetsi cast bydlela ma
venkovskem SVEN sfdle, kamz
ovsem nemohla jsem Sc "a nj
tax snadno vydati.
Pc kolik rokI nevidela jsem
ami il ami Louisa, kdyz tn nahle
v mesici cervnu roku 1845
jsem sc dovedela, re ODE prize
ly do Londyna a re hodlajf Sc
zde trvale usaditi.
Rozumf Sc, re nevahala jsem
sc lie navStfviti. A prave uda-