Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-08-14
Nemecko proieyilo v "a

maci zfskanych. Toto stano-
visko N6mecka bylo sdeleno
nazistickym zahranicnim mini
strem Konstantinem Won Neu-
anthem francouzskemu velvy-
slanci Andre Francois, Ponce
tow.
Naziste pfij1majf francouz-
sky navrh mezinarodni neutra-
lily We spanelskem konfliktu S
vyhradami. Cin1 81 narok ma
stanovenf podminek pokud Sc
tyce povahy a dosahu teto do
body O neutralite.
Nemecko zd1raznuie sv1i
pozadavek, ably spanelska VIA
da nahradila skody, ktere utr-
peli nemectf obcane We Spaniel
sku a dala satisfakci "a ztraty
zivot1 techto obcanG.
V Kreuz-Zeitung napsano:
"Jestlize vlada " Madridu a
Barcelona nejsou S to poskyt-
nouti dostatecnou ochranu Ii
votu a majetku c~izinc6, pax O.
vsem nesm1 byt prekvapena,
kdyz il Dude odnato 1redni u
zsani Sc strany cizich mocnos-
tt, kter6 Sc spolecne postaraji
O to, ably jejich poddanf byli O.
chran6ni pred bolsevickou zbe-
silostf."
V Italii panuje presvedceni,
re ma strane levicove vlady We
Spanelsku nestojf jenom Fran
Gle a Rusko, nybrz i Velka Bri-
TAME, kdezto nazisticky a ia
sisticky vladnf rezim We Spa
nelsku obhajujf Nemecko a l.
talie.
Vladnf italsky list. "Giornale
d'Italia" oznamuje v depesi
zaslane z Londyna, re pry by
ly z 1Tedn1ch pramen1 potvrze
ny objednavky zbranf Spaniel
skym vyslanectvfm u britske
firmy Vickers-Armstrong Co.
Dale tez povazuje Sc to v TIA
lii "a samoZfejmou skutecnOst,
re existuje organisovana tajna
doprava z Francie do Spaniel
ska.
Premier Mussolini naznacil
podmfnky, "a kterych by mo-
hla Italie We Spanelskem vnitr-
MIN konfliktu zGstat neutralnf.
To by Sc pry mohlo stat i pou-
re tenkrate, kdyz by byla "a
stavena protifasisticka a proti-
nacisticka propaganda v cizine.
Angle rozhorcena mad bonn
bardovanfm anglickeho konsu-
latu Algecirasu, pri kterem
byla zranena manzelka britske
no konsula, obema valc1clm
We ~spanelsku zaslala
ostrou protestn1 notu S pohrdz-
kou, re britska flotta u Gibral-
taru zahajf palbu z tezkych
del jestlize dojde k dals1mu
poSkozen1 britskeho majetku a
k ohrozovanf ma zivotech brit
pT1slusnfkG Sc strany val
c1c1ch v gibraltarskem pasmu.
K dals1mu mezinarodnlmu
napjet1 nasledkem obcanske
We S~panelsku doslo pc u
veTejnen1 clanku londynskem
Chronicle, We kterem Sc
re zastupce Hitle-
rGv, baron Won Robbentrop u
v6domil Britanii O tom, re Ne
mecko je rozhodnuto zahajit
demonstrate sveho valecneho
lodstva We vodach barcelon-
skych. Ucelem teto valecne de-
monstrace jest pry protest pro-
poprave nemeckych nacistd
spanelskymi komunisty v hlav-
MIN meste Catalonia.
Spanelska socialisticka vlada
vydala %vyhlasku, ktera svolava
armada delnickou do boje pro-
fasistGm. K tomuto aktu do
Slo pc zprave, re faSisticka ar
generala Franco sc opet
do pohybu smerem k hlav
n1mu mestu ma sever. Spaniel
ska narodn1 conference Prace
We Valencii ozanmuje, re sebe-
re armada 10000 ozbrojenych
deln1kG, kteT1 potahnou ma po-
moe ohrozenemu Madridu.
V PaT1zi prime Juan z A
dedic bourbonskeho tru-
M We Spanelsku, oznacil fasis-
5ickou vzpouru jake "novou
cestu k r1zen1 spanelskeho sta
u, ktera spoc1va ma starych "a
re 16. stoleti a privadf
lemokraticke principy z 49,.
stolet1, ktere otravily cely Ii
7ot We Spanelsku."
Spanelsky prime byl vypfs-
kan francouzskymi socialisty
IA svoj1 ceste autem mestec-
zem Mention, kudy Sc ubiral
10 pT1stavu, kde kotvf jeho