Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-31
"TELEGRAF," BALTIMORE, MD, JANUARY 81. 1886

obcanske pro zachovan1 celist-
vosti unie, nab1dly mu mezina-
rodni bankeTi hmotnou pomoc
S vyjimkou re jim dovoll raziti
a riditi cenu penez We Spoje-
Statech; &C nerad, musel
president Abraham Lincoln
jim svoliti; cd tech dob NELL
do jiste m1ry tyto mezinarodnl
bankefi tuto moe; bylo tehda
usneseno re oni ucinili konec
vsem depresim peneznfm. a.
vsak cd tie DOLBY panovalo ne
kolik tlsnf TIA nejcitelnejsf jest
ia, dnesnfch pomerech. Dust.
pan Charles E. Coughlin doka-
zuje, re prlcina vsech techto
tfsni Sc pripisuje jen temto me-
zinarodnfm banker1m, a dnes-
nj, alespon z nejvetsf cast jsou
zodpovedni, ponevadz teto
moci zneuzfvaji We vlastni pro-
speech, f1dice cenu penez v je-
jich vlastn1 prospect, a nashro
mazduji ohromne jmenl v ru-
kou nekolika jednotlivcG. Nasi
poslanci v snemovne a senatu
We Washingtonu jsou ovladani
temito bankery ma m1sto ably
sc snazili pomoci lidem ktefi
je tam poslali, oni lidi proda-
vail pro pTiZen a "tricet Zla-
tych."
Dust. pan Coughlin zaluje
tyto bankere v sedm a dvaceti
(2O zalobach, tyto zaloby jsou
vazne, a v neuveritelnych roz-
merech. Uvedu zde jednu z
t6chto zalob: takto 81 pomaha-
il mezinarodn1 banker k ma
jetku:
"Jan Konrad ulozi v bance
rekneme tisfc dollarG ($1,OOO)
Bankefi pravf re pakli jest
bankovek desetkrat tolik v O.
behu neil jest prave jmenf,
aneb zaruka "a pen1ze, jest to
spravne natisknouti bankovky
"a deset tisic dollarG. Tyto
bankovky vlada natiskne "a
neco malo cent? Ia tis1c dolla-
ri.
Janu Konradovi tato banka
da "a rok 40 1roky ma tonic
tisfc dollarG ($4O.OO). Tech
zbyvajfcfch devet tisfc dollard
natistenych padelanych ban
kovek p1jcf, Tekneme, JiTf Ku-
drnovi "a go 1roku; CO eta
rocne asi $54O.OO; TAX jenom
ma 1roc1ch ma tonic tis1ci do
laru Janu Konrada mali ne
svedomite nabitych pet set do
larG. Nyn1, pakli by Jiff Ku-
drna nemohl pro nejakou pri-
cinu ciniti splatky; banka mu
vezme jeho jmenf ma ktere Sc
penize pGjcil. Povazme, ma
padelanych bankovek ~ktere
vlada bankeTGm zakonite ma
tiskla, oni 81 pTisvoj1 prave
jmen1; bankovky nejsou jme-
nj, ale dim, pozemek, automo-
bill, t~ovarna, atd. Toto jest
neuveritelne, ale %pravdive, po-
nevada dust. pan Coughlin ne
musel ami slova odvolati re
vsech svych zalob ktere proti
t6mto bankerdm a jinym uci-
nil.
Minuly tyden jsme byli sved-
ky jak nasi senatori zachazej1
S pencil v nasi p~okladne. Bu-
de Sc totiz vyplaceti vojfnGm
re svetove valky t. Nv. bonus
sunni penez kterou vlada Jim
slfbila; re vlada tento bonus
vyplacl jest velmi pekna vec,
ale zpGsob vyplaceni tohoto
bonusu jak Sc rozhodl pocet
76 prot 16 HAST jest hromad-
ma kradez penez nas1 stfedni
vlady. V pokladne Sc naleza
dvakrat tolik nez co by Sc po-
trebovalo vyplatiti tento bo-
nus; bonus obnasl asi diva bill
ony dollarG. V pokladne Sc
naleza We zlate a str1bTe v &C.
ne deset bilion1 dollarG, vlada
by mohla lehce natisknouti
bankovky v Gene dvou bilionG
dollarG, cena techto bankovek
mela by pevny zaklad v tonic
zlate a stTfbfe V pokladne. Me-
zinarodnf banker vsak nedo-
wolf Wade takto vyplatiti bo-
nus; oni mini re by takto w.
placene bankovky nemely zad
ny zaklad, tie Nv. Initiation;
tyto bankeri jsou vsak 'volni''
pGjciti Wade tyto diva biliony
dollarG; pomyslete vsak jak Sc
toto ma dit:
Hotoveho jmenf (ne banko-
vek) mali vsichni bankeri do
hromady jenom asi 100000
900 dollarG ami ne cely billion
Io11ar1 0uS xyXol~ 40 1&1x14IS