Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-09-25
Ustava Spojenych StatI a jeji
zakladni principy.
F. L.. |. S.

$50
Kazdy zadatel O americke
obcanstv1 must Sc podrobiti
zkouskam, jimiz ma prokazati
svou znalost 1stavy Spojenych
StatG, jakoz i formy zdejsf fe-
deralnf, statnf a m1stn1 vlady a
spravy. Pred casem dostali
naturalisacn1 vysetTovatele po-
kyn, ably kladli vetsi ddraz ma
zadateluv charakter a ma jeho
vztah k domovu, k rodine, k
sousednm, k obci, k Wade a k
vefejnemu blahu, neil ma jeho
technickou znalost detail1 O
Wade. K temto instrukc1m by
10 pfipojeno objasnen1 hlav-
mich principG americke vlady.
Jake otazky sc Dude zkousejicf
1fednfk zadatele ptati, je o.
vsem nemozno pfedem pTedpo-
vfdati, ale zm1nene objasneni
m1zeme povazovati aspon do
jiste m1ry "a voditko v tonic
smeru. Dodatecne "pr1kladne
otazky a odpovedi" jsou obsa-
zeny v brozurce "How to Be-
come a Citizen of the United
States, vydane Cizojazycnou
informacn1 sluzbou, jej1z adre-
sa je Foreign Language Infor-
nation Service, 222 Fourth A
venue, New York, N. Y. Cena
jednoho vytisku je rs cent?.
Vysvetlenf zakladnfch prin-
cip1 vlady Spojenych Statd ma
sleduje:
Vztah jednotlivcd ku Wade.
L. Svoboda a rovnost. V O.
c1ch zakona rodf Sc vsichni Ii
de volni, sobe rovni a obdareni
pravem ma zivot, svobodu a Ste
st1. To znamena, re kazdy clo-
vek ma pravo lit, byti volny a
hledati stest1, jak chce, pokud
tim nezasahuje do prav lidi O.
statnich. Tato prava nemohou
mt byti nikym odnata, a take
on sam nemGze Sc jich dobro-
volne vzdati. Zadny stat nesmf
odp1rati poskytnut1 ochrany
zakona temze rozsahu ktere-
mukoli svemu obyvateli, bez O.
hledu ma jeho rasu, barvu nebo
n%arodnost, aniz sm1 odp1rati
volebn1ho prava sym obca-
MIN, at tito nalezf Ike kterekoli
rase, barve nebo pohlav1.
2. Svrchovanost zakona.
Spojene Staty mali vladu zako-
ma, nikoli lid1. Zadny clovek
nestojf We Spojenych Statech
tax vysoko, ably byl mimo "a
kon, a zadny nenf tax ponize-
ny a ubohy, ably nemohl doufa-
ii v jeho ochranu. Zakon neni
vysledkem rozhodnut1 jedine-
no cloveka nebo skupiny lid,
nybrz zastupcG lidu v kongre-
sc a We statn1ch zakonodar-
mach, zastupc6, kteT1 tlumoci
svrchovanou Will lidu.
3. Demokraticka vlada.
Vladni 1fednlci nenabyvajl
zde sveho postavenf proto, re
patti k urcite tTfde lid, nebo
re no zdedili pc svych pred
c1ch, nebo re 81 no vymohli ma
slim; nybrz proto, re ziskali
souhlas1 obcanG. Spojene Sta
ty jsou Republican, v nfz veske-
"a moe pochaz1 z lidu, a ktera
je fizena zastupci lidu, voleny-
mi at uz primo, nebo nepr1mo,
volici. Kazdy stat rozhoduje
sam, kdo ma pravo voliti, ale
vseobecne mono Tfci, re mGze
voliti kazdy obcan, jemuz je
jednaadvacet nebo vice let, Wy
hovuje-li statnlm ~podmlnkam,
pokud Sc tykaj1 jeho schopnos-
ii cfst a psat, delky jeho poby-
tn We state a We volebnfm okre-
Sc atd.
4. Ustava je ivy doku-
ment. Ustava je ivy, ~rostoucf
document, v nemz je uz pre-
dem postarano o to, ably il bylo
mono rozsiriti pozdejs1mi do
datky a pozmeniti, tax ably Wy
hovovala potrebam dine. Usta-
YOU je postarano O zpdsob, KITE
rym je mono pTivoditi klidne
a radne zmeny We Wade i v u
stave same a kterym Sc tax
pfedchazf nasilnym podstat-
nym zmenam. Mnohe z nejdd-
lezitejsfch zasad 1stavy, zvla-
Ste ty, tykajfcf Sc osobn1 svobo-
dy jednotlivce, byly k nj pfida-
ny teprve pozdejsfmi dodatky.
Mezi temito zasadami je nabo-
zenska svoboda, svoboda slova
a tisku, pravo ma klidne shro-
mazdovanf a jine, vsechny tax
nesmlrne d1lezite, re Sc jim do
stale nazvu "Bill of Rights"