Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-08-07

VYU0ldNdII pC1lCA q hO1lONhN -
mrel jake vazeny obcan S kid
nym pTesvedcen1m, re I'll zivot
.dobry, dobFe postaral Sc 0 svou
rodinu vydelav il tolik, ably mo
hla klidne dale z1ti, zaopatrll
vsecky d6ti dobre, nebot i mel
mladsf Josffek byl uz V dobe
1mrti sveho otce ucitelem Ia
skole V Polanech.
II.
Tri roxy slouzil uz poruclk
Harancfk v Uhrach, kdyz po-
iednou jeho pluk byl pfesazen
do Dalmacie. V polovine mi
nul6ho stoletf bylo pfesazeni
do Dalmacie u vojska hroznou
v6cf. Dalmacie platila "a zem
nekultivovanou, Tfkalo Sc "Ra-
kouska SibfT?", protoze Sc o
tuto zemi nikdo nestaral, YES
kera starost spoc1vala V tom,
re Sc zeme slime obsadila VOL
skem, hlavne pluky ceskymi,
ably sc vojini mohli domluviti S
domorodym obyvatelstvem. Do
prava vojska do jednotlivych
posadek V Dalmacii della Sc W.
hradn6 lodmi plachetnimi, pro
toze primitivnf tehdejs1 parn1-
ky neprijfmaly k doprave sire
Iva a vojsko bez stTeliva neni
vlastne vojskem. A tehdeJsl
vojin mel plnou sumku strelne-
no prachu pro svou predovku.
Takovou trapnou cestu zazil
tedy take Harancfk. Ma jare
cel6 lodstvo plachetnic: bryg,
skunerI i rybaTskych barek
vyplulo z Terstu. AZ do toho-
to pTistavu vedla nova draha
pres Alpy, kterou tehdy VISTA
v6la francouzska spolecnost.
Draha tato byla tehdy jedinym
pojftkem stTedu rise S jizn1mi
provinciemi. Cast vypluvs1ch
lodi zameTila k pobrez1 prot6j-
81 Italie, ably vystr1dala posad-
ky V Lombardsku = Benatsku,
ale dlouha rada techto plavi-
del vl6kla Sc pc kolik tydnG
pod6l breh1 Istrie a Dalmacie
vysazujfc V jednotlivych pf1sta
vech menSf nebo vets1 oddly
vojenske. Gin dale ma Jill, tim
vice trp6li voj1ni mofskymi bou
Temi a nasledkem itch take
moTskou nemoc1 jsouce stesna-
nj V 1zkych prostorach podpa-
lub1, trp6li nedostatkem potra-
vim, ktere Sc muzstvu rozd1le-
ly V nepatrnych davkach a
spatne jakosti. Nebylo tud1z
divu, re pTi takovem zpGsobu
dopravy pc mort zmocnovala
sc voj1nG zoufalost a re 81 po-
vidal:
"Uz ably mas n6kde vyklopili
ma bTeh, at je to kde chce. Kdy
by V tie Dalmacii zGstavali sa,
mi cert, nebude to mezi mimi
tax hrozne, jake ma tech n6ko-
lika prknech, ma nichz ted plu-
jeme uprostfed nesmirne vody
a z nichz nemGzeme uteci, kdy
bychom chteli."
Velika brygga ma nfz plul
Haranc1k S dv6ma setninami
sv6ho pluku, trp6la moTskou
nepohodou nejv1ce. Snad pra-
We prOto, re byla dosti velika,
ably do nj mohl zalehnouti MIRA
zivy v1tr vanoucf cd severn a
zas ne tax mala, ably il mohl
minouti. Brygga plula do Du-
brovn1ka a "a nj V nevelikych
vzdalenostech pluto takovych
lodi jest6 pet. Teprve "a Ctr
nact dnf domotaly Sc bryggy
sv6mu Gill. Kdyz plukovnfk
ma hrazi Gruzskeho prfstavu
pred Dubrovn1kem prehlfzel
svGj pluk, primo Sc zhrozil we
zfenf muzstva. Zarostlf YOU
saci vypadali jake duchove
Zmofeni moTskou nemoci a hla-
dem. Ale usmivali Sc vsichni
spokojene uc1tivse op9t pevnou
pddu pod nohami obutymi v
tezke komisn1 stTevfce. Roz-
strkali je potion pc pevndst-
kach, kter6 Napoleon ~nastavel
kolem Dubrovn1ka, ably zne-
moznil vzkf1senf zdejsf slovan-
ske r~epubliky a vojini Enema
hla zvykali poustevnickemu
zivotu mezi ctyrmi stenami, z
nichz nesmeli vychazeti.
Pomerne dosti stastny osud
stihl V Dubrovnfce Harancfka.
Setnina jeho zGstala posadkou
v kasarnach We mest6 a vo.jfni
tedy mohli vychazeti alespon
ma prochazku. V meste Du-
brovnfku je jen jedina ulice a
It ase ted hemzila uherskymi
voj1ny. Ale jen vojfny.
Obyvatelstvo Sc styku S VOL