Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-04-03
Maly vzdy

Pred vice nee sto lety, angli-
|cky spisovatel, Sydney Smith,
poplatn1k-rebelant, napsal:
"skolak popohanf svoji IDA
nenou kacu; mladlk holobra-
1dek r1di sveho kone zdanenou
uzdou, ma zdan6ne silnici; a
stonavy anglican, naleva 81 me
dicinu ma nfz priprazeno 7
proc, a vrhne Sc ma svoje l1dz-
ko, ma ktere bylo uvaleno 20
proc. dane; nacez zemre v ma
ruc1 lekarnfka, ktery zaplatil
licensi 100 ID. sterlink1, "a W.
sadu, pomoci mu ma omen
svet."
Tato trpka slova, jimiz sta
rodavny autor Sc posklfbal vse
obsahle a nemilovane DAM. by
mohl dnes napsati kazdy mo-
dernl satirik. skolakova "kac-
ka' je zdanena v Missouri a %
Jinych statech DAM z hracek.
Zdaneny jsou take uzdy ma ko-
me- a celia rada mnoha jinych
vseobecne potrebnych vecf,
neznamych v dobe pant ber-
Mich re Smithovych dnn. Mel
vetsi vynalezavost byla pouzi-
ia pri vymyslen1 novych vecf
zdanenf, kteraz vynalezavost
byla pfetrumfnuta jedine ge-
MEM, ktery vymyslil, jak ud6-
lati tyto dane CO nejvfce bez-
bolestne, a proto vybfrany so
klikou."
Process neviditelneho zdane-
nj Sc stall v moderni dob6 tax
duvtipnym, re federalnf vlada
dostava ma 61.5 proc. vseho
sveho pf1jmu z techto tax Nv.
neprlmych dani.
z pf1meho zdanenf, ktere je
placeno primo federalnfm ko-
lektor1m, jake osobnf dan z
pfljmu, a eel, vlada zfskala
$14O9, 400, 900. z neprfmeho
zdanenl, jez Sc platf pc par
centech, ale velmi caste v po-
dobe prirazek k cenam gaso-
linu, hrac1ch karet, soucastek
pro radio, cigaret, liker1 a
mnoha a mnoha jinych vecf,
vladn1 pf1jem byl $2,234,8OO,-
900. Jest to zmena federalni
zdanovac1 politiky, ktera bvla
zavedena V poslednfch letech.
V r. 1920, pouze pred Is roxy,
Vlada dostavala z tohoto neprf
meho = tax Nv. bezbolestne-
no, protoze neviditelneho -
zdanen1 jen 27.5 proc. sveho
pr1jmu.
Mnoho Sc mluvi O danfch z
bohatych. Jest pravdou, re
stupnice zdanenf z vysokych
pf1jmG je vysoka a elm vetsf
prfjem, tim vice stoupa.. Ale
takto zdanenych bohatych je
pomerne mizivy poets ale mno
hem citelnejsf je, CO Sc dele
skupinam lidf S malym a pro-
stfednlm pr1jmem. Cfslice ma
hore citovane, tykajfcf Sc ne
pflmeho zdanenf, pochazejf
ponejv1ce re spotreby toho ci
onoho vseobecne potTebneho
produktu a jich velikost vdci
prfmym DAMN jasne ukazuje,
re vlastne Stroke davy plat
nejvets1 cast narodnfch DAM.
Mimo toho, PAM bernf mali
zvlastn1 dar vynalezavosti no
vych nepf1mych DAM a tam
kde Sc rfka, re "'natfrajf boha-
|te", dfou chude bez noze, aniz
by to postizenf vedeli.
Zat1m CO vlada potTebuje
dalsf obrovske pffjmy, nasled-
KEN vyplaty bonusu, potfeby
navratiti procesnf dane, vybra-
ne die A zakona, zrusene-
no nejvyss1m soudem, 1900
milion1 dollarG ma potTeby L.
levy a nahle potTebne miliony
ma pomoc povodnf zpustose-
nych kraft, move danove pro-
jekty Sc vymyslejf. Plan ma
zdanenf prebytkd vydelkd vel
koporaci, ktere dosud z mich
tvor1 tax Nv. reservni fondy,
IDA Sc cestnou vyjimkou IDA
nen1 chudych-ledaze by mel
neblahy vliv ma zamestnanost
a vyplacenf mzdy.
Jinak ostatnf "vynalezy a
pokroky" plant zakonodarcd
Jsou starym, opatrenym odfra-
MIN poplatnfka. Mluvf Sc O
tax Nv. vyrobnf akciznf DAM.
Ia ma Ia 1cel vytahnouti z W.
platnfch obalek a kapes hospo
dyne cd 100 do go milionG
dollar1. Mluvi Sc o akcizn1ch
dan1ch ma farmarske produk-
ty, jimiz Sc mali stahnouti pc
n1Ze do WashingtOnu zmenSe-