Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-03-13
81, re jeste neznamena nova
uS1oSnS iotko

ku, mluvil S americkymi stab
mimi zpravodaji, umistenymi
90 cele Europe, Cd Moskvy do
Rima, Berlina a Par1ze, a pra-
vii, re mimo obav, re by mo-
hlo dojiti ku nejakemu zoufa-
lemu GNU, re jich minenl je
jednotne, re propuknut1 valky
neni logickym vysledkem uda-
LOST poslednfch SO hodin.
Francouzsky zahranicni mi
instr Pierre-Etienne Flandin
mluvil p1l hodiny S Jesse I.
Straussem, americkym vyslan-
Gem. Straussova %navsteva v
Quai d'Orsay byla "a 1celem
z1skati informace ku uvedome-
nj Washingtonu, o umyslech
Francie. Italsky a britsky Wy
slanec, rovnez navstivili Flan-
dina, v priprave k uterni kon-
ferenci tam svolane, ktere Sc
zdcastnf zastupci Francie, Vel
Ike Britanie, Italie a Belgie,
ctyf zbyvajic1ch smluvnich
stran Locarnskeho paktu.
Nemecko bylo pozvano ku
zasedani rady Ligy narodu, We
kterem zasedanf Liga Dude
jednati O pozadavku Francie,
ably Nemecko bylo shledano
vinnym z rusenf smuv, a Poole
zasluhy p%otrestano. Pozvani
Ligy ukazuje, re situace v e.
vropske krisi je povazovana
Ia velmi vaznou.
Nemecko Dude povazovati
uvalenf nejakych sankcf proti
sobe "a "akt valky", bylo Tece-
no v kruzich nemeckeho "a
hranicniho 1radu, die zpravy
London Daily Exchange.
Nemecka armada dekovala
Adolfu Hitlerovi, re vydobyl
navrat vojenske svrchovanosti
V Porynsku, a zaslfbila jemu i
strane nazistG nezmlrajicf Cd
danost. Tento slib, We forme
proslovu pfi vyrocn1 pametnf
oslave, gen. Wernera Won
Blomberga, zvratil vsecky spe-
kulace, re nemecka armada
nekdy by mohla provost zme-
nu vlady.
Italove soudf takto: Gran
Gle nyni shledava, re Hitler
dostal odvahu ku svemu postu-
pu z podnetu diktatora Musso-
limbo, a napjetl mezi dvema
zaruciteli paktu, Britanif a l.
talii.
Francie odmitne nasledovati
rady Britanie nadale We veci
sankc1, presvedcena, re to mu-
81 nezbytne vesti ku italo-ne-
mecke alianci.
Hitlerova zminka O nemec-
Ike potrebe kolonif odvratf pc.
zornost "domacich pant kolo-
nil" cd jich kolonialnich spo-
RI S Italii.
Liga narodG Dude miti mno-
hem ddlezitejsl veci k projed-
mani tento tyden, nez vyhlase-
nj dalsfch sankcf prot Italii."
Vojenske pozdravy byly wy
menovany v Neapoli mezi pri-
jfzdejfcfmi Nemci a odjfzdeji-
cfmi do Afriky, fasisty. Kdyz
nemecky parnfk General Won
Steuben zakotvil s nekolika
sty nemeckymi pasazery vedle
italske dopravnf lodi Piemon-
tie, fasiste Sc shrnuli ma stran
sve lodi, a podelili Nemce svy-
mi planoucfmi nakrcniky, ne
souc1mi fasistska hesla. Kape-
la ma italske lodi zatfm zahra-
la nazistskou hymnu, a Nemci
odpovfdali jasotem.
Aisle byla licena Gordon B.
Endersem jake sopka, ktera
"zacne chrliti" pakmile mir E.
vropy Dude porusen. Enders,
ktery je tam "a obchodem z
Tibetu, kde je zahran. radcem
lamovi, pravil, re udalosti ma
Ryne mohou uspfsiti, CO Tibe-
tame p~ovazujl "a "nevyhnutel-
nou waikiki mezi Ruskem a ia
ponskem."
Enders Tekl: "Vybuch v E.
vrope je neco, co japonstf mi
litariste cekajf, ably Sc zbavili
vsech brzd doma, a dostalo Sc
jim pine volne ruky, napad-
nouti Rusko v ASH"
Nemecky vpad do Poryni
byl Moskve oznacen uznava-
nymi pisateli sovetd "a pr1pra-
Wy k valce, do ktere Dude str
zena doslova celia Europa.
Karel Radek, ktery obycej-
ne vyslovuje oficielni nazory,
pravil v liste Izvestija, pak-li
re staty zapadnf Evropy neza-
ujmou sjednocene stanovisko
v6ci nazistskym tahGm, re