Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-12-11
: Papez Plus XII. bvl stfzen

ackoli papez niue svymi 1dy
ponekud pohybovati, nenf S to
zvednouti je. Take ostatni ca
sti jeho tela jsou seslable.
Vzodr tomu dobra mysl pa
cienta je vyborna. Neprojevu-
je zadnych starosti a jest 1pl-
ne pripraven prijmouti dobre
zle, jak vatikanstf 1rednici SIDE
lii Sc zastupci americkeho It's
ku.
Zachvat byl nasledek kom-
plikace kornateni cev a vyso-
keno krevnfho tlaku. Kdyz le-
kari Svatemu otci rekli, re leh-
Ike pusten1 zilou by ulevilo
krevnimu tlaku a mohlo by
zlepsiti jeho stav, nedovolil Jim
tuto operaci.
Uternf zprava pravi, re stav
papez6v Sc lepsf. Papez, jenz
jest 70 rokG star a jeho lekar,
DIR. Milani, doufali, re Dude
moci v 1tery sedeti v zidli ne
kolik hodin pc straveni tri dni
ma lIzku. Chladny vitr, cfteny
v LOO svetnicfch papezskeho
palace zabranil tomuto prani.
Sestra papezova, Donna Ca
milla Ratti a jeho vnuk, hrabe
Franco Ratti, byli We Vatikanu
v 1tery aniz by videli papeze.
Kdyz odchazeli, S potechou o.
znamili lepsenf Sc papezovy
choroby. Spousta telegramd
prejfcfch onemocnelemu uzdra
vent pTijata byla We aVtikanu.
Cast z Mich papez cetl. Ku luz
ku jeho polozeno tez mnoho
knih., darovanych, jez zdstaly
vsak netknuty.
" Toxic, pokus zavrazdi-
ii premiere Koki Hirotu byl
zmaren, kdyz policie zatkla
muze budfcfho podezTeni, KITE
ry sedel ma lavicce v parku.
K. o. Watanabe, SO let sta
ry, Sc primal, re hledal PRIZE
zitost, ably mohl zavrazditi pre-
miera Hirotu cd sveho prijez-
du pred trent dny. Pravil, re
podal v zaTf zadost premierovi,
We ktere odhalil pripad podvo-
du We Fukusima, neobdrzel
vsak odpovedi a proto sc chtel
pomstlti.
Policie jej prohledala a ma
LEILA dynamit, bodak a zado-
sti adresovane peti clennm ka-
binetu a pet dopisG ma rozlou-
cenou sve rodine a pfateldm.
- Parfzsky kat Anatoje
Deibler, nazyvany monster de
Paris, chysta Sc do pense. Je
mu Ga let, trad prevail pootci
roku 1898 a proved celkem
|260 poprav guillotinou. Rocni
plat mel 10000 frank1. Ia sve
no nastupce navrhuje sveho
zete a pomocnika Andre Per-
riera. Nabidku jednoho ma
kladatelstvf, ably napsal sve
pameti, odmftl. Povazuje take
Ia n~espravne, re We Francii
jsou popravy verejne. Perrie-
rem pride Ike katovskemu re-
meslu v Parfzi jiz tretf dyna-
site. V sedmi generacich byli
katy povestnf Samsonove. Po-
slednf kat z teto rodiny byl
vsak pijak, jenz nevahal "a
stavit v zastavarne i guillotinu.
Kdyz pax il potfeboval k po-
prave musila il vlada vyplatit.
= Lidske oko PRAGUE S pre-
cisnostf filmoveho prijfmacf-
no stroje, nebot bez ustani
prijima obrazy, projektuje je
ma sltnici, odkud nervy obraz
vedou do mozku. az minutu
Prime oko asi 1850 obrazl,
ktere Sc v mozku ukladaji jake
do registratury. Pr patnacti-
hodinne praci vrhne oko ma sit
nici 1 a ctvrtmilionu obarzdG,
coz by odpovfdalo asi 9 filmnm
o 6 az z d1lech. Nikdy techni-
ka nedospeje k takove dokona-
losti, nepodarf Sc v tax kratke
dobe zhotoviti film tax doko-
naly a barevny, jaky nam pro-
jektuje oko v nekolika vteri-
nach-na sftnici.
= Nejednou Sc jiz O tom
psalo, ably slupky z jablek ne
byly jake bezcenne zahazova-
ny, nybrz ably byly suseny pro
pTfpravu dobreho vyzivneho a
lahodneho cafe. Cal ten Sc o.
svedcuje u nemocnych v horec-
ce, u detf, jake u dospelych,
,jezto mfrnf horecku, podporu-
je travenf, pdsobf proti zacpe,
zjednava uklidnenim nervG
klidny a neruseny spanek. Ne
.o6hozl1ifo DrOfO 1l1noL Zbrx