Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-10

Cd rOku 1918.
Neutralnf stanovisko Spoj.
Stat1 zajfma dnes celou Evro-
pu a vseobecne panuje pre-
svedcenf, jestlize Rooseveltova
administrace omez1 81 zakaze
vyvoz oleje jake valecneho
materialu, re Liga narodG bu-
de nasledovati S embargo ma
olej.
Zajem stoupa nasledkem to-
no, re Spoj. Staty mohou ma
stoupiti novou cestu %neutrali-
ty, zatfm co stara krise v Evro-
fpe Sc opet rapidne vrac1 do
~dffve.jsich kolejf.
z Rima v Italii doSla do Lon
dyna zprava, re re spolehli-
vych italskych pramenu Sc or
namuje, re odepfeni oleje TIA
lii pro jej1 vysoce zmechaniso-
vanou armada mohlo by INA
menati zanesenf nynejsi afric-
Ike valky ma pddu Evropy. By
10 z Rima oznameno, re jestli-
re Spo.j. Staty uvedou tento
program neutrality V praxi, re
by molly podlehati "vlivu
Velke Britanie a fanatickych
sankcionistn."
Poselstvi p%residenta Roosevelt
ia vyvolalo We francouzskych
| kruzfch sensaci. Bylo kritizo-
vano, re mGze spfSe zvysiti nez
Ii zmensiti pf1pravy ma Waikiki
V Europe.
Oziveni navrhu ma Zakaz w
vozu do Italie, v cemz Europa
vidf nebezpec1 valky, povazu-
ie Sc V Paf1zi nyn1 "a mnohem
dn6lezitejsf a nebezpecnejsi
neil kdykoli predt1m, ackoli
, ma druhe strane Ease jsou W.
slovovany nadeie, re k embar-
gu nedojde.
Az dosud bylo proveden1
embargo povazovano "a ne
NONE, nynf vsak pc Roosevelt
tove prohlasen1 Sc p%ovazuje
"a zcela NONE. nebot on We
SVEN programu ma navrh ma O
mezeni valecneho materialu
ma 1roven V dobe m1ru.
Rooseveltovo poselstv1 pova-
zuje Sc take "a ieste vetsi Cd
kloneni sc Ameriky cd Evropy.
Rooseveltova politika mGze
pry take zpdsobiti. re i ostatn1
narody budou hledeti zvelebi-
ii sve zdroie dobe miru ma ia
kovy stupen, ably 81 pax v dobe
valky samy postacily.
Byvaly president Hoover V
reci sve pronesene Ogden,
Utah, ostfe kritisoval patecnl
tuto rec presidentovu z kon-
gresu hlasanou cele zemi po-
moc1 radio.
V reel sve pine sarkasmu
Hoover charakterisoval presi-
dentovu rec jake "dobry pf1-
klad politicke methody obza-
lovati kazdeho jake hrozne
hrisneho a zkazeneho, kdo Sc
neshoduje S New Deal mnohy-
mi 1teky cd poctivych narod-
Mich tuzeb a idealG."
Dale O Teci presidentove re
XII, re havana by byti mohla:
"Valka ma Zemi a fla vile me-
ri lidmi."
We Washington Americkou
L1gou Syobody havana byla
presidentova rec "jako nejne-
bezpecnejsi" rec, kdy pronese-
ma presidentem Spojenych Sta
to-" V prohlasen1 Lfga VIM
presidenta jake "vin1ka nej-
test neslusnosti'', ana "pokou-
sela Sc vyvolati nenavist mezi
tTfdami lidu."
Prohlasen1 nebylo podepsa-
no. Mezi hlavnfmi osobami,
ktere jmenovany, jsou jmena :
Alfred E. Smith, byvaly kandi-
dat presidentskeho 1fadu,
John w. Davis, Jonett Shouse,
John J. Raskob a James M.
Beck. Smith Dude hlavnlm
Tecnfkem Lfgy Is. ledna.
Pfedloha ma okamzite Wy
placenf vojenskeho bonusu,
podporovana trent nejvetslmi
organizacemi vyslouzilcG, a
ktere Sc ma dostati rychleho
schvalenf snemovny, byla po-
dana kongr. Fred. Vinsonem,
DEM, KY.
Prohlidka navrhu vyvolala po-
chyby O tvrzen1 jeho podpGrcG
re Dude vyzadovati pouze mi
liardu dol, m1sto 1900 mil.
dol, iichz vyplacen1 bylo pG-
vodne pozadovano kongr. Pat
manem. Jeden vladn1 odbor-
mix vypocetl, re Vinsonova
predloha by umensila< vladni
40 nn