Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-07-17
Mluvci rakouSkeho kan

SmlOuVa, upraVuJlcl Styky meZl
t6mito dvema staty, NIUE byti
dana do veTejnosti.
Ku vyvoji udalostf doslo pc
zajezdu nemeckeho velvyslan-
&c Frame Won Papena z Vidne
do Berchtesgaden v Nemecku,
kan Sc vydal letadlem, ably O.
sobne porokoval s Tisskym kan
cleTem a v1dcem Adolfem Hit
lerem.
Smlouva zahrnuje ustanove-
nj: Z~arucenf neodvislosti Ra-
kouska; rozpustenf rakous-
kych nazistd, nynf internova-
nych V Nemecku; odvolanl po-
platku 1000 marek "a turistic
Ike viso pro rfsske turisty pri
ceste do Rakouska, a konecne
amnestii pro vsechny nazistic-
Ike a. a~gitatory v Rakousku.
Zpravy z V1dne O dohode
mezi Rakouskem a Nemeckem,
iez ma vesti k mirumilovnemu
souzitf obou statG, jsou v Rhine
v diplomatickych kruzfch po-
vazovany Ia neklamnou znam-
ku, re take Italie a Nemecko Sc
dohodnou a re mezi obema sta
ty dojde i k dalekosahajicf po-
liticke dohode.
Slib nemeckeho kanclere Hi
tlera. re Sc Nemecko nebude
vmeSovati do vnitTnfch zalezi-
tostf Rakouska, povazuje Sc "a
cenu, kterou Sc Nemci odhodla
Ii zaplatiti Ia italskou podporu
pro sve vojenske obsazen1 Po-
rynska.
Take Sc ma "a jiste, Re ra-
kousky kancler Schuschnigg
nebyl by Easel We SVEN jedna-
nj S Nemeckem tax daleko,
kdyby jeho plany nebyl pre-
dem schvalil italsky premier
Mussolini.
V Londyne kousek papi-
ru v rozmeru 5x512 palce byl
prodan "a $21,3OO, z Open
heimerovy sbfrky starych mi
str1 V Christyove drazebni mi
stnosti. Ma tonic pap1ru je
kresba couvajfc1ho kone cd
Leonardo da Vinciho, slavneho
italskeho mal1fe z DOLBY renais-
sance.
= Habesane Sc 1plne zmoc-
Mill mesta Mojjo, asi 80 mil il
hovych. Cd Adds Ababy, O.
znamil V PaTfzi denn1k L'Oeu-
vre. Svym zabran1m mesta,
HabeSan6 prerusili jedine re
leznicnf spojenl mezi hlavnfm
mestem a francouzskym pr1-
stavem, Dzibuti. List prav1, re
diva ma rychlo vypravene vlaky
z hlavn1ho mesta do Mojjo by
ly vykolejeny, a tfet1 byl do
nucen k navratu pc uniknut1 u
toku, v nemz mnoho italskych
vojfnG bylo pobito.
Habesske vojenske operace
proti ItalGm, " kterych je "a
hrnuta prudka bitva u Hararu,
We ktere mnoho bylo pobito ma
obou stranach, byly obnoveny.
Slime tlupy domorodcG, &C by
ly jednou zahnany, nanovo ma
paddy italsk6 vojaky, a dopra-
va mezi hlavn1m mestem a Di-
redavou byla prerusena. Take
telegraph spojen1 mezi Adds
Ababou a Dessye, ma severn
cd mesta, bylo pTetrhano Ha-
besany, take Italove v nekte-
rych sekc1ch jsou 1plne osamo-
cent.
= Nemecti naziste, kterf
natlakem sehnali ma 25,OOO,-
900 delnfkG do sve Fronty pra-
&c, Sc chlubf, re mali nejvetsf
delnickou uni ma svet6.
- Hladomor zavineny uzas-
nymi suchy V severni cast Sc
cuene, Gina, Poole odhadu Gin
skych socialnfch pracovnfkd6, 81
dosud vyzadal ma 5000, 900 O.
bet1. Miliony jinych pry ceka
smrt nedostatkem potravy.
= Pozadavek DIR. A. Grei-
sera, presidenta senatu svobod-
neho mesta Gdanska, "a zruse-
nj dozoru Ligy narodG mad me-
stem, ma podporu nazistske
vlady. Hitlerova vlada v tom
to smyslu zcela o~tevrene uve-
domila Francii a Anglii.
Nemecka vlada pry dala
Francii i Anglii ujistenf. Re
N6mecko nema v dmyslu neja-
kym zpGsobem vybouTiti "a
hranicn1 situaci.
= Sucho a lima panujf v
JIM Africe, avsak toto pocasf
nenf stejnomerne rozdeleno 20
cele Jihoafricke Uni. Zatim