davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Henderson daily dispatch., 1936-07-03

action to a given stimulus. It Is well
known that the average thing which
makes people laugh should not make
them cry. Furthermore, an ordinary
trivial annoyance. such as might oc-
cur to anyone several times a day,
Is treated as such and soon forgot
ten, while an extremely nervous or
emotional person may. and often
does. dwell unduly upon it and worry
about it for days.
Oftentimes nervous people become
extremely agitated over the simple
minutae Of everyday life. and be-
come incapable Of performing their
usual duties without suffering ex-
IRENE fatigue. When something
really serious happens, this same
person may become calm and capable
and able to endure the greatest
shocks or hardships, Apparently the
shock Of the important event or
tragedy causes them to temporarily
subdue the impulses emanating from
the emotional centers. and substitute
Henderson daily dispatch., 1936-07-03

knowledge or
W h at consti-
tutes a normal
state Of mind.
This varie s
with different
people and diff
ferent circum-
stances. or even
under the same
c 1 rcumstances.
For practical
purposes. the
average person
will understand
W h at consti-
tutes the nor
NAL pattern Of
Henderson daily dispatch., 1936-07-03
By LOGAN CLENDENINC, M. D.

THE STATEMENT that an alb
normal emotional state exists is not
easy to explain on any scientific
basis. The problem. first. implies
Henderson daily dispatch., 1936-07-03

-Bkling went: North. l-Heart.
third hand: South. 1-Spade. al which
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
6 The Red Network i"

de oft van vele a pittsburgh
ismert zsido rabbi, Rev. Free
hof is.
Brophy, a UMWA egyik ba-
saja szinten bolsevik a kitiinG
asszony lisztajan, aki nem-
csak szemelyeket, hanem egye-
suleteket is beleszo a 'red net
work. "-ba.
Icy kommunista intezmeny-
mex talalja az American Fede-
ration of Labor-t, ami nagyon
tetszhetik Du Pontnak meg
Rockefellernek, de akik mem
igen ertik, hogy ebben az eset-
ben inert van az 8 titkos fize-
test lisztajukon az A.F.L. egy
par "vezere".
A Federal Council of Church
es szinten kommunista a Mrs.
Dilling szenzacios konyveben,
de hogy biztos legyen a dolga-
ban, helyet biztosit abban a
Y.MC.A.-nek eppen ugy, mint
I a Y.W.C.A.-nek.
Mrs. Dilling bajos kis kony-
vecskeje ARA sem lenne erde-
mes, hogy ler0h0gjek a kony-
YES boltok polcar6l, ha mem
latina az ember ait a SERVE
zett hadjaratot, amt ezzel a
k0nyvvel kapcsolatban a raga-
dozo t6kesosztaly reszer6l
folytatnak.
A Daughters of American
Revolution kekveru Greg h0l-
gyei a k0nyvb6l a kivonatokat
szazezres peldanyokban nyo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04

De - es lit van a niger
eltemetve a wood-pile ban -
amig 'kozelebb jutunk" lelki-
leg, vagy szellemileg egymas-
hoz, addig sok viz fog lefolyni
a Rajnan vagy a Hudsonon, S
egyelore az emberek testveri-
segere szinte szentsegt0res
gondolni.
A termeszetes, a helyes do
log az lenne, hogy a hatvan
oras ut utan ere es csak ere
gondoljunk.
A jelen helyzetben azonban
onkentelenul is az jut esziink-
be, hogy hatvan oranyira jul
tottunk az ehes, a folyton ma
rakodo, az orokke haborusko-
do Eurpahoz, ahonnan ugyan-
ez a Zeppelin hozhatott VOlna
egy jo nehany tonna - bonn
bat is a szamukra.
| Igaz, hogy a Zeppelinek ell
len vedekezni probalnak, igaz,
hogy a nagy hajotestet
"aranylag" konnyii lel6ni, de
lattuk a vilaghaboruban, hogy
Londonnak ext csupan egy-
seer sikerilt megtenni.
Az Egyesult Allamok oriasi
partvideke felett ilyen leghajt
konnyen besurranhat, kulono'
sen azert, inert olyan magas
sagban johetnek, amt mem
tudunk meglatni.
Ha ez a reptiles, mondjul
Canada es az Egyesilt Ala
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04

Mikor a Hindenburg meyer
kezett a napokban, az Egye-
silt Allamok nepe oszinten
iinnepelte Eckenert, a levego
hoset, akit kul0n szemelyesen
azert is becsiilnek, inert az
osz zseni allitolag mines joba-
ratsagban Hitlerrel.
Az orszag komanya hivata-
1osan is iinnepelte a levego
utasait, S nemcsak a kormany
kikuldottje ment hozzajuk az
udvozletet elvinni New York
ba, hanem Eckenert az eln0k
is fogadta.
ttnneples teren hat mem le-
hetett okuk a vendegeknek
panaszra.
AIT sem lehet allitani, hogy
mem volt oszinte az inneples.
Viszont botorsag lenne le-
tagadni, hogy ahhoz vegyes
2rzesekkel kesziiltiink, sot
hogy a nagy leghajo tavozasa
utan maradt kisse vegyes ize
a dolognak Amerika szajaban.
Hogy szaztiz utasnal t0bb
hatvan ora alatt atr0piilt az
6vilagbol, az mindenesetre
sz6p tudat es 6szinten lehet
lelkesedni felette.
A kozlekedes gyorsasaga ell
tavolitja a tavolsagot a nem-
zetek es neuek k0z0tt, s ITALIAN
valamikor a gyors kozlekedes
reven igazan kozelebb jutunk
egymashoz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
Vegyes e1:Zekek

mok kozt, ket hagyomanyosan
bekes nemzet kozt tortenik,
akkor ilyesmi mem is jutott
volna esziinkbe.
De ha Europat figyeljik, ha
ait nezzuk, hogy halalig fegy-
verkeznek egymas ellen a kor-
manyok, akkor KENYTELE-
MEX vagyunk a dolognak ere
az oldalara gondolni es akkor
egy kis hideg fut vegig a
nemzet hatan, mikor a lelke-
sen unnepl6 hangok elulnek.
A Zeppelin tarsasag a sze-
melyszallitas bevezetesevel, il
letve a Hindenburg tiz terve-
zett utjaval ait akarja elerni,
hogy a tarsasagnak szubven-
ciot, allando segelyt adjon a
forgalom elosegitesere a kor-
manyunk.
Ketsegtelen, hogy a kozle-
kedesnek ez az eszk0ze XII fog
| fejl6dni, akar megadjuk a
szubvenci6t, akar mem.
De amerikai polgarok ma
ARA gondolnak, hogy ITALIAN
szubvencio helyett jobb lenne
surg6sen meg tobb ropiil6ge.
pet es esetleg egy par zeppe.
lint epiteni sajat magunknak
Ez mem nagyon nagy 0r0m
hogy ilyesmit kell irni egy Ii.
beralis ujsagnak, de az en-
bernek a szemet kar a valo
sag el6l lezarni es a val6sag
ARA kenyszerit benniinket
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04

matjak es osztogatjak szerte
az orszagban es csak az listen
meg Ok tudjak, hogy ere ne
xix penzt XII ada.
Hat ez az ujsag bolsevik
sosem volt, S ITALIAN a v0r0sek
tiltakoznanak a legheveseb-
ben, ha ait irnank, hogy k0-
ziink van a v0r0s eszmehez.
De ha Mrs. Roosevelt, ha
Ickes beliigyminiszter, ha Rev.
Fosdick, Rev. Wise kommu-
nistak, ha az a valodi kommu-
MINUS, anit Ok hirdetnek, ak
kor oda vagyodnank kozejiik.
De akkor is tiltakoznank
persze er6sen, hogy egy ka-
lap ala vegyenek bennunket
az AFL reakcios hadaval.
Aminthogy ait hiszem, hogy
a fentnevezett szemelyek is
csupan ez ellen a Szervezet ell
! len tiltakoznak, amit liberali-
son Xviii minden egyebnek ell
lehet nevezni.
Hat most mar legalabb az
olvas6inknak van egy halvany
fogalmuk, hogy xix a "vesze-
defines kommunistak," xix
alkotjak a "v0r0s hal6zatot"
ebben a hazaban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
"a VOrOS Halozat."

"A VOIOS IldlOAdI.
Ez a cine annak a szenza-
ci6-hajhaszo k0nyvnek, amt
egy chicagoi h0lgy adott XII a
multi evben, S amt megisme-
telt az elmult napokban.
onagysaga ebben a konyv-
ben felsorolja, hogy xix azok
a veszedelmes "vorosek", akik
veszelyeztetik a nemzet biz
tonsagat, S talan meg olvaso-
ink emlekeznek "a, hogy a
k0nyyben a tobbek k0zt mar
tavaly is fel volt a Mrs. Roose-
velt neve is sorolva.
Ez evben termeszetesen az
Egyesiilt Allamok elnokenek a
felesege ismet mint kommu-
nista szerepel az vi kiadasban
es ha ez mem lenne eleg szen-
zacio ARA, hogy a k0nyvet ell
ada, vagy ARA, hogy penzt
kapjon ARA a Du Pontoktol,
meg a t0bbi t6kest6l, szolgal a
nagyszeri asszony egyeb ne
vekkel.
Ickes beligyminiszter jofor-
forman vezet6 nev a v0r0s
lisztaban. De mellette talaljuk
a volt szocialista eln0kjel0ltet,
hogy Wise hires zsido rabbir6l
ne is beszeljink. Szerepel a
lisztan a katholikus egyhaz
Father Ryannal, es szerepel a
protestans Rev. Fosdickkal
OFT van Father Cox a pitts.
burghi hires katholikus pap
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04

Szotlan volt Sander is es alig evett va
lamit Ugy tilt oft, mint akinek veret
vettek.
- Mi lelte Lenket? - ez jart az esze-
ben folyvast.
Csak Maria es Lajos beszelgettek
gondtalanul. Lenke is beleszolt neha tar
salgasukba, de firkeszo SCENE vegig-vegig-
siklott Sandoron es alig varta, hogy egye-
dill maradhasson vele.
- Hiivos van! - rnondta az oregasz-
SONY kurtan, mikor megitta kavejat. -
En- bemegyek.
Szorosabbra huzta vallan a horgolt
kendot es betipegett a hazba.
Lajos par perc mulva utana ment Ma
riaval, Sander oft maradt es kedvetlenll
szivta cigarettajat Lenke szemben tilt
vele az asztal tulso oldalan
- Miert ment ell ma olyan iinnepe
lyesen mellettem az utcan? - kezdte Len
ke kis sziinet utan a tamadast
Sander elpirult. Ugy hitte par perccel
ezelott, hogy Lenke szorul vedelenre es
i'm, most hebegett valami mentegetod
zest:
- Mem volt egyedul . es AIT gon-
doltam
- Nit gondolt?
- Hogy alkalmatlan leszek.
- Maya sohasem alkalmatlan; ait
hittem, hogy maga is komolyan veszi a
baratsagot; mem tudtam, hogy ennyire
szertartasosan veszi fol-
Sander megkonnyebbiilt Mar elmult
a rossz kedve, Lenke elso szava eloszlatott
a szvebol minden aggodo feltest es gya-
nakvast. De azert mem tudta $40 nelkul
hagyni Sivanyt.
- Mem szeretem ait az embert! -
mondta ridegen.
Lenke meglepetve itotte fol fejet.
- Hiszen alig ismeri! 8 mondta, hogy
csak tegnap este ismerkedtek meg. - Az
tan valami csudalatos moi 0szton sugalla-
tara meg hozzatette - Maya nagyon
megtetszett neki .
- Ma ait igazan csodalom, alig szol-
tam harom szot egesz este.
- Pedig megis ICY van. Kerdezte to-
lem, hogy honnan ismerem magat, aztan
sokat beszeltiink magarol :. En- mond-
tam, hogy mem mindennapi ember es AIT
felelte, hogy ait rogton eszre lehet venni.
Sivany nagy emberismer0.
-Igazan mem reflektalok az elisme-
resere.
Lenke latta, hogy hasztalanul erosza-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
AR0C 4 Y VARJU~

kolja dolgot. Mas hurokat kezdett pen
getni.
= Mondja, Sander, mi lelte magat?
- Engem? Semmi!
- De! Valami baj ia van Nekem iga-
zan elmondhatna Hiszen ugy alkudtunk
meg, hogy jobaratok lesziink Beszeljen
6szinten. @s
A flu keze az asztalon volt Lenke SEE
liden ratette magaet es gyongeden kez-
dett beszelni
- Nezze! . En- tudom, hogy maga
ok nelkul mem ideges, magat bantja vala-
mi es nekem nagyon rosszul esik, hogy
mem mondja ell.
Sandor elhuzta a kezet es a tornyon
akadt valami neznival6ja. Felt, hogy ell
arulja magat es reszketett ARA Condo
latra, hogy leany szemebe nevet. Le-
tagadott mindent, amt szeretett volna be-
valiant Es letett mar arrol is, hogy ST.
vanyrol beszeljen. Minek is? Ez mem volt
fontos ugy sem es mar felt, hogy ezzel
is nyomra vezeti Lenket
- Igazan teved! Mines nekem senmi
bajom. Csak sok tanulnivalom es WIS
ga-terminus kozeledik. Exert vagyok ide-
ges
Lenke ugy olvasott a flu lelkeben,
mint egy plakaton de mem arulta ell 8
sem, amt gondolt. AIT mondta:
- Mi az maganak? Tud maga annyit,
amennyi ket olyan vizsgara is eleg. Tud
maga mindent, csak mines eleg hite onma-
gaban es exert hianyzik batorsaga.
Sandor vallat Won't es beszed masra
terelodott. De ezen mondason elragodott
magaban egesz este. Vajjon celzatossag
volt-e ez, vagy veletlen? Lehetett erteni a
vizsgara is, de masra is
Tele volt ketsegekkel es nagyon nehe
zen jott alom a szemere, mikor vegre agy-
ba keriilt
Mem feltekenyseg bantotta. Sivany
Laszlora mem is gondolt mar De leanyt
ma annyira ontudatosnak, hatarozottnak,
jozannak es annyira f0lenyesnek latta,
hogy szerelemrol beszelni neki, ugy erez-
tie, annyi volna, mint szantszandekkal ne
vetsegesse tenni magat Ettol pedig iobhan
felt, mint akarmit6l vilagon
A nok sohasem nevetik XII azokat,
akik szerelmesek belejuk, - mondta neA
egyszer Lajos, - kulon0sen ha szerelem
ahitatos tisztelettel keres maganak utat
hozzajuk
Ezen a mondason tiinodott most, de
ugy erezte, hogy Lenkere mem vonatkozik
szabaly Lenke kivetel Hiszen azert volt
belle szerelmes, inert kivetelt latott benne
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
Lenke megprobalt vedekezni.

Lenke megprobalt vedekezni.
- Igen, inert olyan ostoba fedele van
ennek a kandlinak!
Piros volt haja toveig es egy kisse
restelte is dolgot, de azert mem tudott
bunbano kepet csinalni A Mali neni mely
seges felhaborodasa, ami az arcan tiikrO-
zodott, ellenallhatatlanul komikus hatast
tett ra es alig ALTA meg, hogy ne nevessen.
Iajos kis asztalkendovel probalta felt0-
roni szetomlott kavet de Mali neni ra-
szolt:
- Ugyan kerem, ne nyuljon mar belle
abba malacsagba! Mem kell AIT t0riil
getni. A kis asztalkendo meg eppen mem
ARA valo
Lenke mem birta tovabb, kacagas XII
tort bel0le
Ere aztan varju Mali vegleg megbot-
rankozott.
- Ma hat, nevetni igazan mines NIT!
Lenke azonban mar trillazva futott a
hazba mask abroszert es cseszeert. K0z-
ben szobaleany is elokeriilt, hogy le-
szedje barna leben usz6 teritot, de Mali
neni meg mindig dohogott.
- Delben a vizet 0ntotte vegig az asz-
talon, most meg kavet En- igazan mem
ertem hogy mi lelte ma ezt leanyt! Meg
mem foghatom, mi zavarta ICY meg? Es
meg nevet rata! Nevet!
Sandornak egyszerre valami nagy, ne
hez ko hengeredett szivere
- Mi lelte ma Lenket? - kerdezte
magapan is, de mem merte vegiggon
dolni gondolatat, amely osszefuggest ke.
resett szeleskedes es muzeum-k -korutj
seta kozott
Lenke sietve jott vissza karjan hozva
a friss abroszt, egy talcan meg tires
cseszeket es poharakat.
- Egy kis kesedelem, amig uira teri
tunk - mondta, - igazan bocsanatot ke-
rex tarsasagtol
Meg most is csillogott a szeme a jo-
izu kacagastol, de amint a Sandor kreta-
feherre Walt, szomoru arcat meglatta ell
komolyodott. Osszevonta szem0ld0ket es
egy percig farkasszemet nezett fiuval,
aklnek kutato tekintete belekapcsolodott
az ovebe Finom osztonevel azonnal kita-
lalt mindent, ami abban a becsiiletes, tet-
tetni mem tudo fiulelekben vegbement.
Varju Mali konokul hallgatott az egesz
uzsonna alatt es hajthatatlan maradt Len
kenek minden igyelmessegevel szemben. A
kavekiboritast talan mar ell is felejtette
volna, de bosszantotta, hogy Lenke olyan
kOnnyen veszi az egeSzet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
- Folytatas .

Meg Sc lesz belole semmi. Mem szeretem
a nagyzolo embereket Meg most is elve-
hetne ktilonben =.
A ket lany osszenezett. Vasaros Gabri
jelent meg elottik rizsporos arcaval, min
dig ijedt tekintetevel es kinosan hatra
viaszolt hajaval Lenke nagyon kozel allott
a neveteshez es hogy ezt elleplezze, a., VIZ
utan nyult, azonban olyan szerencsetlenul,
hogy a pohar felborult es viz vegigom-
lott az abroszon.
Mali neni rosszkedviien csovalta fe-
jet es elkeseredett hangon mondta:
Nap, mint nap! Sohasem vigyazol!
Legalabb ait a kenyeret vedd ell oman, at
ne azzek!
Delutan ket flu egyszerre allitott be
Domokosekhoz. Mar fol volt teritve uzson-
nahoz az eperfak alatt es ket leany oft
hirnezett az asztal mellett Mali neni uj-
sagot olvasott.
Sandor egy kisse elfogodottan szoritot-
ia meg a Lenke kezet es elpirult, mikor a
scene talalkozott leanyeval. Miota tisz-
taban volt vele, hogy szereti, most latta
eloszor. Ujnak, masnak, titokban burkolt,
reitelyes valakinek tint fol elotte es re-
megve gondolt ra, hogy NIT fog neki mon
dani ha maid egyedIl maradhat vele egy
par percre. Mem szerelemr6l szolt, mem,
soha, hanem Sivanyrol. ovni szerette volna
tole, figyelmeztetni, hogy ne alljon szoba
azzal az emberrel - es mem tudott kita-
lalni semmit, hogy mivel okolja meg ezt
elotte.
De azert szilardan el volt szanva, hogy
megmondja velemenyet es leste, hogy
mielobb negyszemk0zt lehessen Lenkevel.
Tudta, hogy ere csak uzsonna utan lehet
alkalom
Az uzsonnat azonban egy kis baleset "a
varta meg, ami Varju Malt teljesen kihoz-
ia a sodrabol. Az tortent ugyanis, hogy
Sander kaveja nagyon vilagosra sikerilt
es Lenke atnyult az asztalon, hogy meg
egy xis feketet toltson utana kevesibrik
fedelet azonban rosszul talalta megfogni
kicsuszott az ujja alol es raesett csesze
re. A findzsa effort, a kave pedig vegig
folyt az abroszon Akarcsak ebednel a viz
Mem 0mlott ruhajara? - ker-
dezte Maria Sandortol
% dehogy! Egy cs0pp Sc! Mines SEM
mi baj!
De Varju Malt elhagyta a beketiires
= Dehogy mines baj! En- mem tudom,
hogy lehet valaki ennyire szeles! Mi lelt
teged mama?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
BITTNER BUKASA
A banyaszok mem voltak hal
landok a Bittner parancsai
szerint szayazni

Ugy a banyaszok, mint a
west virginia. demokratak fel-
lazadtak Van Bittner ellen,
aki a banyaszok hatan annyi-
ra felmaszott, hogy carja lett
abban az allamban a demok-
rata partnak.
L. r. Via huntingdon
iigyesz volt a Bittner jel0ltje
es a banyasz-basa vegigjarta
az erdekeben az allamot, biz
tosra igerve, hogy a United
Mine Workers tagjai szazhat-
ezer szavazatot maguk literal
max Via-nak.
A valasztason azonban Sc
nator Holt jel0ltje: H. A. Holt
futott be, (aki mem rokona
Senator Holtnak) aki szazhar.
mincezer szavazatot kapott
mig Via mem erte Ell a 80 eZret
sem.
Minthogy Via-nak Hunting.
ton egymaga sok ezer szavaza.
tot adott es a t0bbi varosok-
ban: Parkersburgban, Wheel.
ingben, Fairmonton es Nor
gantownban is sokan rasza.
vaztak, nyilvanval6 lett, hogy
a banyaszok mem szazhatez
rem, de 0tvenhatezren SEN
szavaztak a Bittner jel0ltjere.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04
x. FEJEZET

Sandor nehany nap mulva mem kis
elremiilessel allapitotta meg, hogy amt
Lenkenek a vizsgaterminusrol mondott,
csakugyan igaz. Meg jo csomo atvenni va
10 anyag volt elotte es az utolso hatarido
mar ijeszt6 k0zelsegben fenyeget6z0tt fele,
ha meg nyari sziinet elott ell .akart ke-
sziilni
- Ell fogok menni falura, - mondta
magaban es a nagybatyja csondes puszta-
jara gondolt, ahol teljes visszavonultsag
ban konyvei mellett tolthetne egy ho-
napot.
Mem is fog artani, - gondolta ma
gaban - ha egy honapig mem latom Len
ket ITALIAN sikeriil kiverni fejembol.
EFT ugyan csak romantika kedveert
gondolta hozza, inert feltve becezte re-
menytelennek hitt szerelmet es szerette a
nyugtalan ejszakak tepel6deseit meg
vagyat, amely szinesse tette nappalait.
Macy Alfoldnek azon videken volt
puszta, ahol fat a szantovet6 ember
ellensegenek tekintettek meg abban az
idoben
(Folytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04

F0lidezett az emlekezeteben ezer ap-
rosagot, egy-egy szot, egy nezest, egy moz-
dulatot es kovetkeztetni probalt bel6liik a
leany erzelmeire, de hasztalanul Akkor
eszebe jutott keztyii
A keztyiije kifeslett multkor es Len
Ike, nikor meglatta, elvette t6le es meg
varrta Sander eltunod0tt most ezen So
kaig. n
- Szerelemb6l varrta-e meg, vagy
csak baratsagbol? :.
Az, aki feleletet tudott volna ra adni,
sokkal jobb hangulatban t0lt0tte az estet.
Mikor tiz orakor aludni teri, sokaig tilt
felig levetkozve az agya szelen, elmeriilve
a gondolataiba. Aztan lebontotta a hajat,
kifesiilte es ujra befonta ejszakara, de
kozben az ujjai meg megalltak egy r0vid
percre. Ilyenkor szorakozottan bamult a
levegobe, valami csodalatosan elegedett es
bizakodo kifejezessel
Mikor Maria egy felora mulva eyer
tyaval a kezeben benyitott szobaba, hogy
lefekudjek, Lenke mar aludt Maria vi
gyazva kezdett vetk6zni, hogy zajt ne lis
son es fol ne ebressze az alvot. A gyertyat
ugy allitotta, hogy ne suthessen huga
szemebe S ahogy tekintete odatevedt a
feher parnan fekv6 aranyszoke fejre, elba-
mulva allott meg elotte. Lenke aludt es
edesen mosolygott almaban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-06-04

hogy ebben a hatvanket oras
tripben a fenyeget6 veszedel-
met is meglaSsuk.
Worcester Democrat and the ledger-enterprise., 1936-03-06
GOVERNMENT WITHOUT RED INK

In recent address, Governor Frank D. Fitzgerald of Mich
gan told about Government Without Red Inkusng his
state example of how that happy condition of affairs be
reached And his talk he made points that simple
obvious they to have been forgotten by good
many high officials
have not here" the governor said posing the o
gnaor of formula that will the country of it's all
ments economic and otherwise There nothing of the mrac
uous what have done in Michigan We plain
old boot We've just gone following certain of simple
arithmetic and fundamental that you and learn
ed in school days plain would almost
ridiculous that would
lie and expOund them.
By keeping the operating expenses of the state government
within its income by refusing to create taxes additional
debts by actually cutting down taxes instances by trying
to find instead of spending
aged to balance our budget
We've thrown away the red ink bottle forever, hope
Just simple hose-sense? Certainly But in these days of
soaring and public debts and of prodga waste of the
payers hadeaned dollars would be great thing of
the entrusted with affairs sought find
ways to money instead of spending it,
Michigan like Kansas fortunate having officials who
realize that bill contracted eventually be paid and
that the money with which be taken from the pockets
of the people. May their tribe increase!
Worcester Democrat and the ledger-enterprise., 1936-03-06
Assignee's Sale
OF VALUABLE
Residence Property
in Pocomoke Citv

By virtue of the power of sale con-
tained in a mortgage from Gordon L..
Pusey and Emma F. Pusey, his wife,
to Lloyd w. Jones, dated December
27, 1920, and of record among the
land records of Worcester County,
Maryland, in Liber o. D. C. No. 80.
folios ALP ct seq, default having oc-
Cured under the terms, covenants and
conditions of said mortgage, the un-
dersigned, assignee for the purpose
of foreclosure, will offer for sale at
public auction, in front of the Parker
House, in Pocomoke City, Worcester
County, Maryland. on
Worcester Democrat and the ledger-enterprise., 1936-03-06
REvOLUTIONIZING RAIL ROADS

Engineering progress the outstanding feature in such for
strides the railroads making.
the the time schedule where Dies
Empowered trains Of lightweight construction literally fly the
rails today 1t will be long before all of forget that there
time that the best trains progress frequently
halted troubles the ot box overheaed
bearings.
We thank the automove industry for the development of
bearings that tremendous distances at high speeds News
comes Charles Bohn metalurgica authority of De-
to of railroad bearing material which be relied to
$4,000 miles where 10000 miles formerly
satisfactory Not only does this metal stand long
according this authority but it materially cuts the fcona
the of the consequently through the
ducon of rolling resistance permits higher speeds and less
sumption fuel The bearing developed
result of Borns experience in making bearings for auomo
bile engines
Bohn points out that with these trains equipped with
MODERN higspeed Diesel engines with bearings of this
with designed strength with ghtness
aluminium other lightweight
a the railroads have indeed made major advances They
gone long toward evoutonizng rail travel
the railroads back point where they competition
fexbty and speed with other methods Of transportation.