Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-01-10
TRINER'S ELIXIR
OF BITTER WINE
Joseph Triner Company, Chicago
Cesky narod neni nejmensi
mezi narody Evropy.

Cesky narod neni nejmensi
mezi narody Evropy.
O Cesfch bylo V cizine caste
slyset meme, nez 81 opravdu "a
slouzili. Teprve nyn1, sedesat
let pc smrti francouzskeho
vzduchoplavce Henri Theodo-
ra Sivela, jsme Sc dovedeli, re
Sivel byl vlastne pdvodu ces-
keno. Mnozl nasi Tide, kteff
Sc casio nemohli donna uplat-
nit, odchazeli do ciziny a tam
vynikli> Mnohdy je tam zane
sla nahoda, jindy starost O
chleba a v minulych stoletich
i nabozensky a politely 1tlak.
Ma obede, davanem francouz-
skym ministrem vyucovanl
Roustandem, ma pocest Ceske
filharmonie, pravil ministr, re
"cest1 umelci z 18. a 10. stole
tt davali prednost vyhnanstvi
pred zivotem pod cizfm pan
Swim a byli vsude nejen POGO
~rovateli, ale i uciteli." z de-
jim ceske hubby, uveTejnova-
nych V revui Tempo vi. Heller
tenn, vidlme, re mnoz1 Cesi
vlastne zakladali slavu CHI
hubby a re v krasnem svete
melodi1 mela ceska tvoTivost
casio vGdc1 roll.
Zacatkem 10. stoleti vznika-
ly V Cechach ma zamc1ch ka-
pely a divadla. z venkovskych
kGrG a z techto kapel vychaze-
Ii vynikaj1cf hudebn1ci, spoje-
nj kulturne s celym svetem.
Tato hudebnost neustale rostla
a CeSi il nesli dale do sveta.
Nebylo dvorn1 kapely v Ne
mecku, Rakousku, Uhersku a
pozdeji V Rusku, ably JEFF ia
dro netvorili cest1 hudebn1ci.
Caste O Mich nikdo nevedel.
Byla to proste cfsaTska kape-
la. Ale vynikaj1c1 anglicky hui
debn1k, ktery Cechy znal, pro-
hlasil jiz V 10. stolet1, re jsou
"konservatoff Evropy". Ceska
hudba Sc nerozv1jela jenom
donna, kde mela vynikajfci
pTedstavitele v hudbe chramo-
We (B. Cernohorskeho, F. x.
Brixiho, Schlinga, F. T6mu a
j. ale take "a hranicemi We
vyhnanstv1. V Berl1ne pGsobil
koncem 10. stoletf .Frantisek
Benda, Czech, omylem povazo-
vany "a cizince, v Cote praco-
val jake vynikaj1c1 hudebnik a
skladatel Jir1 Benda, v Italii,
proslaveny svymi operami, do
byval skvelych 1spechG Josef
Myslivecek, v Nemecku j. L.
Dusk, V PaT1zi A. Reich. We
Vidni pax skladalo tolik &C.
CHI, re je tezko rozeznavat,
co bylo este vfdenske. Byli
tam j. Vanhal, Volt. Jfrovec,
V. Pichl, l.. Kozeluh, bratff
Vranicti a JIM. NekteT1 z mich
jsou pTedchddci a uciteli Bee
thovena, Mozarta a Haydena.
TAX O JiTfm Bendovi, ktery
I'll ma kn1zecfm dvoTe v Cote,
Sc prav1, re byl nejblizs1 pred
chGdce BeethovenGv, kteremu
svymi skladbami rail cestu a
jemuz byl ucitelem. Oba Ben
dove, a hlavne Myslivecek Sc
svymi operami, NELL rozhodu-
jfc1 vliv ma Mozarta a pozdejs1
jeho tvorbu. Byla jiz vyslove-
ma otazka: "Kdo vi, jak vyz-
namne misto by tito nasi Tide
zaujimali, kdyby NELL donna
takovou podporu, jake NELL je-
itch stastn1 nasledovnfci a zaci
We SVEN prostredf?"
V Nemecku Sc dlouho chlu-
bill vynikajfcf hudebnf skolou
Ga zaroven hudebnfm sme-
rem) v Mannheim. Tuto slav-
nou skladatelskou skolu vSak
zalozili diva Cesi. J. V. Stamic
z Czech a Frantisek X. Richter
z Moray. Vsechen pOkrOk v
hudbe, ktery Sc tehdy oznaco-
val jake v1densky hudebnl
klasicimus a slavna skola
mannheimska, ma svnj prap1-
vod v Cechach, byl vytvoTen
Cechy a JIM take pTenesen do
svetove tvorby hudebnf. Ov-
sem, dlouho Sc to nevedelo a
dlouho Sc nam to nechtelo pTiz
nat. Teprve odborn6 dejiny
pozvolna smyvajf nanos cizf
chlouby z ceskych jmen a da-
vail nam co naSe lest.