Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-06-26
Obcanstvi a pfistshovalcovy
deti.
Osmy re serie clankn O obcan-
stv1 a naturalisaci.

Jednou z nejdGlezitejsich veci,
Q niz must uvazovati, je vliv
jeho obcanstvi ma ejho deti.
We mnoha pristehovalych ro-
dinach jsou deti americkymi OBJ
cany, kdezto rodice zdstava-
il cizimi pTislusniky. To je
proto, re kazde dite, narozene
We Spojenych sttaech, je anne
rickym obcanem. nehlede ma to,
IDA jeho rodice jsou americky-
mi obcany, ci nikoliv. Tento
rozdll V obcanstvi nenf snad
velmi dGlezity, kdyz deti jsou
jeste male. casio nema to W.
bee zadneho vyznamu, ale neni
tomu bohuzel vzdy tax. Prob
lem, kteremu must rodice celiti
pr vychove detf, je i nejpffz-
niveJsim pfipade dosti tezky.
Stava Sc vsak dvojnasobne tez-
kym v tom pT1pade, kdyz rodi-
&c a deti jsou narozeny v rIz-
nych zemich, mluvl rGznymi
jazyky a jsou obcany rnznych
zemi. Okolnost, re jejich ro-
dice Jsou cizimi pfislusnlky,
nekdy pdsobf, re deti 81 FAC
nou, 1plne nespravedlive mys-
let, re jejich otec a matka jsou
meme cenn1 a odliSni. To NIUE
ovsem miti Ia nasledek, re ro-
dice ztratf do jiste mfry kontro-
lu mad svymi detmi. Pravda,
jsou-li deti jeste male a domnf-
vaJl-li Sc jejich rodice. re Sc
jednoho dine vratf do sve stare
vlasti, pax ma tom tolik neza-
lei. Jestlize vsak deti chodi-
ly nekolik let do americkych
skol, stava moznost, re Sc v re-
mi svych rodic1 nikdy nebudou
cititi donna a re jejich touhou
Dude zlti trvale We S%poejnych
Statech. V takovych prfpa-
dech rozhodli Sc mnozi rodice
nabyti americkeho obcanstvf.
ably tim nejen drzeli rodinu po-
hromade, ale i ziskali moznost
udrzeti 81 uctu svych detf a wy
konavati svou rodicovskou kon-
trolu mad mimi.
Narodily-li sc pristehovalco-
Wy deti We stare vlasti a prize
ly-li S rodici do Ameriky, pax
je problem daleko vaznejsi. V
takovem pr1pade z1stavaji de-
iczimi prfslusnfky a podleha-
il vsem nesnazlm jimz jsou Wy
staveni cizinci, trebaze chodily
do a%nglickych skol v te-
to zemi a krone anglickeho ia
neovladajf zadneho jine-
no. 9
K objasneni takoveto situace
zde pr1pad syna a
jisteho pristehovalce. O.
ba sc podrobili zkouskam "a u
celem ziskanf mista We vladni
sluzbe. Oba obstali s vybor-
prospechem, ale jen div
ka, ktera Sc narodila We Spoje-
statech, dostala misto.
ktery je O diva roxy star
81 nez jeho ~sestra, narodil Sc
kratce pred prfjezdem svych
rodicG do Ameriky. Kdyz ma
nem byl zadan d1kaz O ameri-
obcanstvf, shledal Ike
svemu nemalemu zklamani,z re
je stale jeste cizlm pTlslusnf-
KEN a re proto nem1ze 81 cini-
naroku ma misto, O ktere Sc
uchazel. Kdyby Sc kterykoli
z jeho rodicG byl stall americ-
kym obcanem pred dosazenim
jednaadvacateho roku,
byl by Sc i on samocinne stall
americkym obcanem. Ale oni
Sc bohuzel O to nestarali.
Pokud sc synove a dcery pfi-
stehovalcG nestanou americky-
mi obcany nebo obcankami, po-
tud Sc Jim up1ra moznost v6no-
vati Sc vetsine z vyssfch povo-
lanl. Nemohou Sc staff uciteli,
inzenyry, architekty, advokaty,
.nebo venovati Sc jinym povo-
k jejichz provozovani
je zaptfoebf zvlastnfho povole-
nj 1fednfho a zkousky, k niz
jsou pfipousteni pouze americtf
.bcane. Ma veTejnych nizsich
vyssfch skolach jsou Size pTi-
jimani "a stejnych podmfnek
jake deti americkych obcanG,
ale chteji-li studovati ma statni
koleji, pax zjistf, re mnohe z
techto 1stavd vyb1raj1 cd mich
daleko vyssf skolne nez cd detf
americkych obcan1.
Kazdy pristehovalec, jenz
deti, mel by proto mfti ma
zfeteli tuto situaci, kdyz IVA
zuje O tom, IDA Sc ma staff a.
merickym obcanem 81 nikoilv.
Nenl-li detem jeste Fl let, pax
pristehovalcova naturalisace