Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-30

pravo vydatl paplrOve dOlary
v sumo $3,OO0.0O0 a re presi-
dent nevydal ami jediny.
Ukazal dale, re "a Roosevelt
tony administrace vladni prij-
my Cd L. cervence 1885 do 8.
brezna 1896 ukazaly zvyseni
prfjmd O 81 procent mad prfj-
my t6ze dolby behem Hoovero-
Wy administrace.
" pondeli ma sve kampan-
nj ceste zastavil Sc ma zdejsim
Mount Royal nadrazi kandidat
presidentskeho 1radu, COVER
n6r Landon. V dobe, kdy mlu-
viii mel S platformy pred stani-
CT ku asi 5000 osobam, jak no.
why udavajf, prselo. Destem
sklamani byli zdejSf republika-
ne a poTadatele cesty governe-
rovy. Governor Landon uve-
den byl governerem Nice. z
Langdon doprovazen byl dele
gael Baltimorskych republika-
nj v poctu rs do Baltimore. V
cele delegace byl governor
Nice, jenz ukazoval Langdono-
vi v soukrome rozprave ma VIA
ku letak, v nemz vypisovano,
jak governor Landon behem
sve administrace We statu Kan
sas byl pf1telem prohibice a
zadal Landona, ably Sc O tom
We sve Teci v Baltimore zminil.
Landon zadost tn odmitl asi v
obave, re v Baltimore jeho
prohibicn1 cinnost by Sc mnoho
nezamlouvala.
V kratke Teci sve governor
Landon videl a predkladal po-
sluchacGm svym, kteri kazdou
skoru vetu jeho vital, re New
Deal, cinnost to Rooseveltovy
administrace, by odstranil zisk
re soukromeho obchodu a re
danf uzito bylo ma vytvoreni
nenavisti jednech proti dru-
hymn a re heslem Rooseveltovy
administrace bylo: "konstituce
must j1ti."
z Baltimore odejel do W.
chodni Pennsylvania. We Fila
delfii mluvil ku velikym zastu-
pun, kterf vital jej tam a jez
zadal o podporu republikanske
strany pri volbach. z Filadel-
file odejel do Pittsburgh.
= Rev. Coughlin, jehoz Gin
most ma poll politiky rozhodne
zavrzena byla organem Balti-
morskeho arcibiskupa Curley,
rozpovfdal Sc v Clevelandu v
pondelf. V Teci sve, v niz ito
Gil, jak zvykem jeho jest, proti
p%residentu Rooseveltovi, ma
wal tohoto "scab" a charakte-
risoval jej jake "nejvetSiho
skeba prace v cele historic sve-
ta". DIE jeho SLOW administra-
ce WPA je "velikou skebov-
skou armadou."
Kdyz pfijel do Clevelandu
strazci jeho dostali Sc We spor S
deputy serifem, ktery dodati
mu mel predvolanf ku soudu,
die nehoz zbaven byti ma sve-
no postavenf, do nehoz Sc sam
p~ostavil, jake hlava Narodni
Unie pro spolecenskou sprave-
dlnost.
V reci sve popiral, re pc vol
bach odstoupf z politicke Gin
nosti. Ucinf pry tax al jeho
mrtvolu pohrbi. Tez nechtel
Sc pochlubiti, zdali predvolanf
Serbia ma v kapse.
Charles E. Coughlin", tyr
dill, "neni d1lezitym, ale prin-
cipy pro nez stojf jsou."
= Zpdsob, kterym Rev.
Charles E. Coughlin bojuje pro
tt presidentu Rooseveltovi roz-
hodne zavrhovan jest Vatika-
mem.
Pro pr1tomne dny, jak ozna-
memo v 1tery z Rima, zadne
kroky prot Coughlinovi ucine-
ny nebudou, ably Sc nezdalo, re
papezsky Trad mist Sc do anne
ricke politiky. Posledni nazva-
nj skebem p~residenta Roosevelt
ia, jak jej napadl Rev. Cough
lin, roztrpcilo Vatikan znovu.
Kardinal Pacelli, ktery pra-
We dl1 We Spojenych Statech,
1plny obraz jeho cinnosti
O Americke situaci papezi.
PTedpovfda Sc, re pc volbach
Rev. Coughlin ztichnouti must.
- President Roosevelt 1cast-
nil sc v pondeli dedikace budo-
Wy pro chemicka studio ma Har
ward universite a Tekl vice nez-
1000 cernosskych student1,
re "mezi Americkymi obcany