Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-30
RHINE.

aSlSC1cKe POrCugalSkO pre-
rusuje diplomaticke styky S le-
vicackou vladou v Madride.
Rusko IDA sc spechati s do
davkou zbran1 pro madridskou
vladu pc prohlaseni, re pakt o
neutralite je "prazdny car pa
p1ru."
Spanelstf nacionaliste pro-
hlasili, re budou str1leti ma
kazdou ruskou LODI S kontra-
bandem, ktera vpluje do Spa
nelskych vod.
Italie a Nemecko hodlaj1
uznati nacionalistickou vladu
We Spanelsku, jakmile rebelove
vtahnou do Madridu a jiz pry
mali vybrane velevyslance.
V Londyne mezi cleny wy
boru pro neutralitu koluje no.
ia, v ktere britska vlada VIM
sovetske Rusko, re We velkem
dodava valecny material do
Spanelska. Posledni znamy
pTipad pry je z pondelf, kdy
rusky kontraband byl vyloden
v Alicante ma pobrez1 Stredo-
zemnlho more. Techto pr1padG
je vice. Anglicka vlada tvrdf,
re take italsky parnik Merei-
da WHO'LL v Palma sest letadel.
V politickych kruzfch bylo
prohlaseno, re 1Tednici SOVIET
ske vlady ruske pozadali turec-
kou vladu v Ankara O svolen1,
ably Rusko mohlo vyplouti Sc
svymi valecnymi lodemi z Ger
neho more 1zinou Dardanel-
skou.
P~ferusen1 d~iplomatickych sty-
XII Portugalska s radikaln1 VIA
dou spanelskou v Madride Sc
We francouzskych politickych
kruzfch vyklada jake pred
west, re take Italie a Nemec-
ko ucinf podobny krok a UNA
il fasistickou vladu We Spaniel
sku. Tato situace, ~zkompliko-
vana jeste vice stanoviskem
Ruska v Londyne, povazuje Sc
"a velice nebeZpecnou evrop-
skemu m1ru.
Francouzske casopisy jsou
dnes ohlasem vSeobecneho zde
SEMI a shodujf Sc jednomyslne,
re Europa, rozdelena We diva
tabory a ozbrojena az pc zuby,
NIUE byti kazdy okamzik uvr-
zena We valku.
y Parfzi vysel maly spi-
SEX, We kterem autor, pod pseu-
donynem Cassiopee, predpov1-
da o letosn1 zine:
Dude to nejkrutejsi lima
poslednich sto let. I v nizinach
klesne teplomer az ma &c stup-
nj mrazu. Prvn1 mrazy uhodi
80. prosince 1886 a skoncf Z.
brezna 1887. V te dobe jsou
jen dive kratka a m1rnejs1 OBJ
dob1, a to cd IL. do Is. ledna
Z. az 9. 1nora. Nastavaj1c1
lima prinese mnoho snehu. Pr
WI snfh napadne jiz %. pro-
Nejchladnejsim dnem
Dude Z. leden.
Cassiopee odvolava Sc ma
rok 1864. Tehdy v lete hodne
prselo, takze nebylo NONE do
stat ami obil1 pod strechu. Sci
ma Sc tehdy take rozvodnila.
poradana prosebnf proce-
81, ably B1h postal krasne po-
CAST. O krute zine, ktera wy
vlhke leto, pise teh-
kronikar: Nebylo domu,
We kterem by voda v nadobach
nezmrzla. Zamrzlo vse, CO ne
stale aspon pobl1z ohne. A tn
nebylo vzacnostf, re voda vrela
v hrnci, zat1m co ma drzadlech
byly jeste rampouchy. Kdyz
Sc rano vstavalo, byl ma pokryv
zmrzly povlak cd dycha-
nj. NejvetS1 lima byla %. pro-
since a 7. ledna, kdy smahem
omrzaly ruce, nohy a usi chod-
Ell. Slepic1m a kohoutGm mr.
ly hrebfnky a opadavaly.
lima trvala 6 az 8 nedel. V
kronice mesta PaT1ze stoji, re
takove zimy nebylo sto let.
pukaly skaly, a to il
ty, ktere byly pripraveny Ike
zamku Louvru. A i v il
nych historickych dokumen-
tech jsou zm1nky O neobycejne
zine. A Poole Cassiopea
mas ceka takova lima.
- Ohnivzdorne rukavice jsou
zavadeny v anglickem letectvi
pro piloty. Jsou z ohnivzdor-
neho materialu, dosti slime a
dlouhe, take chran1 nejen ru-
ku, ale cele predloktf. Hlavnfm
1celem techto rukavic je, ably v
pripade pozaru letadla mohl