Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1936-10-09
K %. RfJNU.

byva tax %puritansky wanna.
Nebyti zivych barev prapor1,
spfse by Sc nezasveceny divak
domnfval, re neslavfme wiki
SEMI svobod naSeho naroda, a.
lie pamatku zemrelych. Prece
nem1dzze Sc o mas Cechoslova-
cfch ffci, re bychom sc nevy-
znali, jak pofadati slavnosti. I
nejvetsf nepTftel must priznat,
re slavnosti delat umime tax
dobre jake cukr, pivo a sunku.
Jsou dokonce slavnosti nas1 sla
bou strankou a zadny KIDD vi
del lidovou slavnost treba ma
Velehrade, nebo sokolske slav-
nosti uchvacujfcf krasou, els
tym vesel1m a radost1 nem1ze
rrfci, re jsme nejakymi omrzel-
ci. Jak to tedy Pride, elm to
ie, re oslava svatku svobody
%. rfjna wynn vzdy tax po-
murine, vazne casio az placti-
We? Loni ami ten nejzarytejsf
neprftel nemGze uprft nasf pr
WI spolecne oslave velkory-
sost, dGstojnost, ale bylo take
spontanf vesei1 a nic1m nezka-
lena radost jake bylo ma pTi-
klad pr poslednf nasi Narodn1
Pouti? Je pravda, re tato by
la uprostred nejkrasnejsfho le-
ia, kdy samo slunfcko cloveka
naladi k veselosti, kdezto mas
narodni svatek ocitl Sc neprf-
JENNIE blfzko dnf Dusicek. Ale
neverfm, re by muscle tax byti.
Nen1 den dfkGvzdanf take v
pozdn1m listopadu a nerozhfe-
je Sc V ten den i vazny Ameri-
can? Jdete a podfvejte Sc nan
jak nasyceny posvfcenskym O.
bedem fadf ma hffsti kdy "fan-
df" pro jeho zamilovane brace
V kopane. Nebo idete Sc podf-
vati pc slavnostnfm pr1vodu
ma wesley rel nasich Italskych
soused1 O Kolumbove dnu (12
r1jna). Take nenf daleko do
Dusicek, ale Italska duse jasa
a vsemoznym zp1sobem dava
ma jevo radost mad tim, re Ital
byl prvn1 ktery otevrel cestu
do noveho sveta. Zp1sob ja-
kym Sc oslavuje narodni sva-
tex, je pr1zracny pro narod vic
nez cokoli jineho. Pravy ma
rodn1 svatek slav1 sc pouze v
republikach; pouze republiky
oslavujf zrozenf svoje a my v
Baltimore slavime zrozenl &C.
skoslovenske republiky, ktere
spolecne S Mani slavf svobodny
stat Maryland, prvnf re vsech
48 statG americke Unie. Ne
NELL bychom Sc radovati tou
samou cistou radosti S jakou
pfijali nasi tam v kolebce nasi
west O jejich osvobozenf 20.
r1jna 1918? Takova to byla
spontan1, nikterak uncle pri-
ptavovana slavnost- kdy pro-
mluvilo srdce naroda a uprfm-
ne plesal kazdy bez rozdilu.
Ma tehdejsf oslave nebylo do
celia mic oficielniho, studeneho
sucheho. Prazsky lid naplnil
tehda vsecky hlavni ulice, Una
mi a neznami Sc objimali. zpi-
.valo Sc a jasalo zrovna
jake my vsichni v Americe O
n6kolik dnG pozdeji II. listo-
padu. Ano to byla prava osla-
va narodnfho svatku. TAX wy
pada oslava opravdu radostna
= prapory vlaly, Tide Sc RADIO
vail a libali ma potkanf, placfce
radost1; zastupy z fadach po-
chodovaly a zpfvaly, zpfvaly.
Snad Ceskoslovensku rex
ne nekdo = ale v Americe jest
to jine. Pravda jine. Zde mas
nehonili do kostelG, ably tam
jsme Sc modlili "a vetsf slavu
domu habsburskeho a prospe-
vovat O r1si rakouske re neza-
hyne. Mnozf nikdy nepoznali
jak byly protivne vsecky ty
chocholy ma hlavach ''vyssich
statn1ch zamestnancG" cetnic-
kym ffrou zacfnaje, ty Stroke
lampasy zlate, cervene a zele-
ne ma jejich kalhotach, bile je-
jich rukavice, a portrety Jeho
Velicenstva, vystavene "a W.
kladnfmi skf1nemi loyalnfch c.
k. dodavatelG. Mnoho z vas v
teto zemi svobody, v zemi VIA
dy lidu, lidem a pro lid, nepo-
znalo utrpenf oslavovati "Nej.
vyssfho Pana" a mnozi Ease
kterym Sc te "radosti" dostale
nemohou ~zapomenouti, a chte,
nechtej povazujf oslavu svatkl
svobody "a odlesk takovych O.
ficielnlch slavnost1.
NaSe oslava must byti dalekt