davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington times., 1936-04-14
High School TRACED
Julie Martin Tells Inside
Story Of the Staying
Of Connie Sinclair
BY MAXINE CAVITY
WHAT HAS HAPPENED
BY MAXINE CAVITY

Julie Martini II, becomes inside" observer Of the
police investigation of the murder Of her former French
teacher the pretty Constance Connie Sinclair VhO had
been shot dead in her apartment.
Among those Questioned GNted for questioning are
Julie herself and Dcky Ward who Nth her when
she returned pen to Connie" fe0 hours before the
in sOhich "Connie killed; Principal Perkins; MelOim
Wright problem boy'; Hym, Filipino jGsitor; Bruce
Lloyd former fCpce and George CGrngtom sOho is OaO
married .
The latter claims perfect olibi but admits kct his sOe
has been missing the tragedy Jules father has be-
come counsel for Lloyd.
The jCnitor Ohen arrested tells police he fled 'ohen he
found "CoMne" dead Lloyd is permitted to stay at the
MOrtsn home He tells them of his romance Nth the at
trGctius teacher Julie finds the slain teachers fountain
pe IN pocket of her brothers. coat Mrs. CGrrtngton Is
telling the police Of her husbands friendship '0ith Connie
NOW READ ON
Returning that Thursday night MIR. Lloyd" Dad almost
demanded legal the tones Of his voice received
the note which upset you o'clock You walked about the
for while When did you return to your hote?
why don't know sat in the square opposite the 81
Francis for WHILE in the park you know Then went back
to Berncs after had made mind to see Connie Friday
The Washington times., 1936-04-14

close connections with the return
boats, he would have got back to
his hotel between 1878 and 1890.
All that remained was to check
with his garage about the car and
with the hotel as to the time Of
his return.
I concluded that Inspector
OBrien would call it fool-proof. I
didn't care much: Ifelt as Dad did.
that Bruce had giver Connie arot-
ten deal. had had too many blows
to take this disillusion very hard.
I recalled the Inspectors telling
me that all that was physically
fine was not perfect.
Love was a strange thing. I won
dered ii I ever wanted to get mixed
up in it after all? It was nice hav-
ing Dicky to take me around to
parties and to clam bakes. Good
old unromantic Dick! But falling
in love or getting married seemed
to lead people, innocent people,
into such messes. Take Bruce and
Connie and Bernice, for instance.
Three unusually attractive people,
intelligent and educated, surely
one might expect them to know
how to find sane happiness! Yet
one was dead, one was spending a
solitary honeymoon in Hawaii,
while the third, suspected Of kill
ing Connie to marry Bernice, re-
clined behind Jail bars.
Take Mr.. and Mrs. Darlington,
wealthy, intelligent, too, socially
OBSERVATION-DISCLOSURES was dignified
or permanent about their mar
riage2 Broken up for . revived
high school romance. for a few
high words between two tenn
peramentally contrasted women.
The wife stood suspected Of MUIR
dering the other woman: what
ever the outcome, divorce for
them was settled upon.
BY the second day Of this type
Of thinking, / was well on the
way to being q cynic. I just
about concluded that II one did
not take the veil, one should
be safer in this world to choose
a career and stick to it. I con-
sidered the law, following in my
fathers footsteps, but that
seemed q profession in which
women were still handicapped. I
thought o. nursing, and that ap-
peeled to me most. One could
help poor struggling humanity
there, could retain some Of ones
ideals and still not get mixed up
in this thing called love.
Was that Mr.. Perkins trouble,
too? Could that cold, gray fish
of q man have loved Connie
Sinclair? And how well did he
and Mrs. Sardoni know each
other that she signed herself
Anna" when she wrote to him?
Why the secrecy about their &C
quaintance?
Although the answers to the
first questions were beyond me,
I could imagine the answers to
the last. Mr.. Perkins was politi-
cally ambitious, and his position
as high school principal was a
good foundation from which to
make various attempts on other
political jobs. have often heard
Dad say that politicians and edu-
Gators are closely related at times,
(To Be Continued
Copyright. 1895. King Features
Syndicate. Inc.)
Evening star., 1936-07-26
STOCKS co HIGHER
IN BRIEF SESSION
Motors, SteeIs and Special
ties Lead Persistent Rally
in Wall Street.

What Stocks Did
Evening star., 1936-07-26

By the Associated Press.
NEW YORK. July 25 - Stocks
moved forward in a quiet but persis-
tent rally today with market atten-
ton centered principally on the mo-
tors. steels and specialties.
Chrysler, buoyed by the record
earnings report Of the company and
the unexpectedly generous dividend
voted by directors, took the lead
early. General Motors was not slow
to follow and the steels soon climbed
aboard.
Chief gamers we're up to or
more points, number at new highs
for the past several years, but the
general run Of advances was limited
to fractions. A few soft spots were
also In evidence
Business and industrial news con-
tinued to furnish the main inspira-
ton for buyers. The fact that the
list has recently been able to absorb
realizing without difficulty was an
added stimulant for bullish forces.
Averages Best Since 1881.
The Associated Press average Of 60
stocks held net gain of a of a point
at 67.e. another top since the Sum-
mer of 1881. Transfers totaled Gill;
$40.
The action late yesterday of the
Chrysler board in declaring dis
bursement Of 81 a share, compared
with s150 paid on June 80. aroused
discussion in Wall Street over the pos
sibility Of other companies following
suit. 1t was argued that leading cor
porations with large profits will either
have to distribute them among share
holders or be penalized under the new
tax law.
This weeks squirt in automobile
production helped market sentiment
considerably. as did predictions that
the current satisfactory steel mill op-
Grating rate will be maintained
throughout the remainder of this
month and probably into August.
Heavy wholesale purchases for Fail
Evening star., 1936-07-26
Rail Profits
Of II Roads
Gain in June
BY the Associated Press.

NEW YORK, July Ashore
railroad income carried through to
profit in June than has been the
case recently, a compilation today
based on the first IA reporting
reads indicates.
With gross income for the group
In June 17.9 per cent above last
years total, net operating income
jumped ATS per cent over COM
parable figures. Statisticians point
out that the size of the gain in net
is due in part to the fact that a
few carriers showed earnings this
year against losses a year ago.
Advances in the first six months
over 1885 we're: 1873 per cent for
gross income and 35.7 for net oper-
ating income.
Evening star., 1936-07-26

drew attention to a few merchandis-
ing issues and the utilities responded
to further improvement in electric
power output and expectations Of
higher dividends from several corpo-
rations The rails were about steady.
Net operating incomes for June Of
early reporting roads confirmed the
sharp expansion of traffic in recent
months.
Outstanding share performers in
cluded Chrysler, up 3l2 at 1915, a
peak since 1929; General Motors, up
at 71ss: Collins & Aikman, up 23s
at 547.; U. S. Steel, up 1ls at 6534;
Bethlehem. up l at 56l2: Gulf States
Steel. up at So; Westinghouse, up
AS at 1884,; Sears Roebuck, up 134
at 8la4; Douglas Aircraft, up / at
72as: Du Pont. up 124 at 1862; Stone
g. Webster, up Is at 211s; Consoli-
dated Edison. up % at 4l24; Conti-
mental Baking "A" up 1ls at 1s. and
Minneapolis Honeywell, up 2l2 at
8212.
Some Weak Spots.
Down fractions to around 2 were
]. I. Case at 1876, Ulen g. Co. at 8,
U. s. Smelling at 1914, Anaconda at
387s, American Smelling at 86, and
Cerro de Pasco at 541z. Numerous
issues we're unchanged.
Bonds were steady and quiet. Corn,
after an early dip. rallied on esti-
mates of drought dapage and closed
up ls to 1as cents bushel. Wheat
was 1s off to up 4. Cotton advanced
so to 70 cents bale.
Foreign currencies generally were
firmer in terms of the dollar.
Evening star., 1936-07-26
McCILL WEEKLY PRICE INDICES
WASHINGTON STOCK EXCHANGE
YEAR 1886
1926 EQUALS lnO.l

(Repor B Hibbs Hibbs Bundins, Washington D c.
TRANSACTIONS EXCHANGE
INCLUDING FRIDAY JULY
1Yrrrc Annu
Evening star., 1936-07-26

Continued on Page 81
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-23

a Sander utcara nyilott. A
Foherceg Sander utcara 6s
annak otodik szama alatt volt
a magyar Kepviselohaz. A
Forendihaz szemben, a Mu-
zeum nagy termeben ulesezett
neha napjan, nagyon kivetele-
sen. A magyar f6uraknak
soha sem volt siirgos az orszag
dolga.
A Kepvisel6haz volt a eyer
mekek Mikulasanak tanyaja.
Leng6 hajaval, lengo szakala-
val oman baktatotS at delelott
II ora tajban a Mrzeum kert-
jebe Herman Otto Mikor az
az alacsony, de szeles vallu,
kulon0s ember feltunt a San
dor utica mask oldalan, a KEEP
viselohazi epulet kapujaban,
akkor a gyerekhad vagtatva
rohant a kert oldal-bejarata
fele es egymas hegyen-hatan
tolongya kialtozta:
- Jon! Jon!
Jott bizony a gyerekhad
legjobb baratja, Herman Otto,
akinek zsebe mindig tele volt
aszalt szilvaval, kortevel, al
naval, gyimolccsel es ah a
draga ajandekot jo Swivel osz-
togatta.
Es ami a negyvennyolcas
hadastyanok szivet meg job
ban elkeseritette, ez a Herman
Otto vakmeruen ralepett a tt
los fire es annak kozepen
jatszott a gyereke,<kel "kint a
barany, bent a farkas" es ha-
sonyo ugralos jatekokat.
Herman Ottot aem lehetett
a tilos fur6l elkergetni, inert
nemcsak kepviselo volt, de
Muzeumi igazgato Or is. Jussa
volt ahhoz, hogy a fire lepjen.
Az egyik Greg katona egy-
seer AIT mondta neki:
= Nagysagos ur, a gyereke-
ket mem szabad a fure vinni.
Herman Otto ranezett a ven
katonara Is szelidcn kerdezte:
Hol szolgalt batyam
annak idejeben?
= Damjanich aiatt az otos
szazadban. Isaszeghnel elesett
az egesz szazad, csa'S mi ketten
maradtunk meg Delole.
Herman Otto bal.atosan ESQ
valta fejet es rosszalolag mon
dotta:
= Kar! Igazan kar.
- Mi abban a kar, nagy-
sagos ur?
= Az, hogy eppen az a ket
ember maradt meg, aki mem
szereti a gyerekeket.
Ilyesmit mondott egyszer
egy gyenge tollu irCnak is, aki
elmondotta neki, nogy iker-
testvernek sziiletett, de a ma
six gyerek veletlerul belefult
az elso flrdo vizebe. Herman
Otto csak a fejet razta ere:
= Kar, igazan kar, hogy
neha az isteni bolcsesseg is
tevedhet. Jobb lett volna, ha
forditva t0rtenik a baleset.
10
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-23
A mindnyajunknal okosabb bolond
historiaja
Elmeseli: LAP PAL Is CONDOS SANDOR

MIL 41C1I11A1 WV AAoSy
emberre lett mi is kinottiink a
gyerekcip6kb6l es ujsagirokka
vedlettiink a magyar f6varos-
ban. A sors sziami ikreket
csinalt bel6liink, akik egymas-
tol soha el mem valhattunk es
ITALIAN ez lett a vegzetiink.
Ha akkor kiilon szakadunk,
mindegyikunk kilon-kilon
koveti a maga hajlandosagait,
valamelyikunkb6l nagy ember
lehetett volna. De ICY egyikunk
a masiknak csak gatja, hat
ranya volt.
Peldaul a derek Lap Pal
egyetlen vagya az volt, hogy
a tudomanyos egyetemet bujja,
a nagy konyvtarakba TENET
kezzek es szijja magaba a leg
kilonbozobb tudomanyokat.
Orszagos hiru tudos lehetett
volna bel6le, ha Oft mines a
vele osszenott mask iker, Con
dos Sander, aki kora reggel AIT
mondja neki:
- Ne menj te ma az Aka
denial Konyvtarba Pail! Gye-
re inkabb a Kepvisel6hazba
ahol szilagyi Dezso beszel ma
a Habsburg-csalad hazi tor
venyei felol es felszolal maid
Hook Janos, meg Eotvos Ka.
roly is.
| A gyengebb lelku Lap Pa
kotelnek allott, de kikototte
ait:
| - Jol van, elmegyek veled
de delutan fel 3 orakor be.
ulunk a K0nyvtarba es olvas'
suk a SIR nemzet eredetero
szolo konyveket.
Persze ebbol semmi sc lett
Delutan fel 8 orara kimen.
think a Varosligeti korcsolya'
| palyara, oman este elmenttinE
} a szinhazba es vegul magunk.
hoz hasonlo ujsagirok tarsasa
gaban hajnalig almodoztunk 6
Bableves Csardaban olyan vi
lagot rengeto irodalmi mum
kakrol amelyeket soha mem
irtunk meg.
Ez az Okla annak, hogy q
tanulni szereto Lap Pal be-
zapult. Tud ugyan sokat ko'
molly dolgok fel6l, de annyit
mem, hogy tudos szamba me.
hessen.
/ A mask iker pedig mem le'
hetett igazi nagy mesemondo
inert ha neki eresztette KEEP.
zeletet es tollat, hogy histo.
riat irjon Matyas kiraly szakal.
las golyokat lovoldozo, t0r0kot
pusztito agyugolyoi felol, Lap
Pal odasugta neki:
- Hallod-e, Sandor, a puska
por akkor meg mem volt fel-
talalva.
Es ere befagyott a kepzelet
tovabbi csapongasa es sziirke
vereb lett a sasnak kesziilG
fiokabol.
Herman Otto volt az a kive-
tel, akiben mindketten meg
egyeztunk. Lap Pal kalap-
leveve bamulta Herman Otto
alapos es vegtelen tudasat
Condos Sander pedig fedetlen
fovel tisztelgett a zamatos ma
gyar iras nagy mestere elott,
aki Jokaira melto regenyt tu-
dott csinalni a legtudomanyo-
sabb kerdesbol is.
Herman Otto Matt elmen-
think volna mi ketten Afrika
k0zepere is, de szerencsere csak
a Jozsef utcaban levo kis Ia
kasra, a Sarretre, az ecsedi
lapra, a velencei tora, a kis
Balatonhoz, a Bodrog, a Her
mad, a Tisza, a Szamos vagy a
Lapos melle kellett menjiink,
ha latni akartuk.
Legtobbszor regi magyarok
fel6l, a halaszatrol, madarak-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-23

| CllAdlldh.
Kesobb meg veszedelmesebb
ultra teri Herman Otto. AIT
mondta egyszer e.6ttunk es
mi - meggondolatlaul fecse-
&c ujsagirok = meg is irtuk
ezt a Budapest Hirlap hasab-
jain:
- Az emberi gondolat maga
az listen!
De mar ere valamennyi
magyarorszagi felekezet papja
es lelkesze feljajdult:
), - IstenkaromlaS!
Ell kellett menni Herman
Ottohoz es megkerdezni tole,
: hogy NIT akart ezzel a beszed-
del kifejezni? A nagy tudos
megmondta keszseggel:
- Van-e listen lenyege
elott valami gat, valami aka
daily? Bizonyara nincs. Annak
minden lehetseges es eppen
ilyen az emberi gondolat is.
, Annak sincsenek sehol hatarai.
Az emberi gondolat, ha mines
: megelegedve ezzel a vilaggal,
amelyben elunk ts amelyet
ugy, ahogy ismerink, egysze-
: ruen nekifeszul es vi vilagot
7 teremt maganak, az listen altal
= csinaltnal jobbat, nagyobbat,
tokeletesebbet.
- vi vilagot, amelynek lakoi
5 mem ismernek hetegsegeket,
= gondokat, munkat, mem ismer-
j., mex erenyeket es bunoket,
: akik paradicsomi boldogsag-
ban elnek es akiket mem fe-
nyeget a kigyo kisertese, A
! szabadjara engedett ember;
. gondolat Istenbe olvaszt ben
ninket.
:, Ennek a pont,.e:k olvastara
l az eles eszu Polonyi Geza, a leg
i nagyobb politikusok es ugy-
:, vedek egyike az :.sztalra va.
a gctt oklevel es ICY folytatta
- Es a bolondok hazaba
, visz!
Bizony, ha nem lett volna
: olyan nagy es minden ketse-
/ gen felul valo tudos Herman
), Otto, alighanem a bolondok
hazaban vegzi eletet. De
4 ahhoz meg a magyar vilagnak
t is volt esze, hogy legnagyobb
: tudosaval ilyen bolondot ne
: csinaljon.
: Ehhez a ponthoz erkezve
a ket tarsszerzo hirtelen ossze-
: nezett es osszemosolygott.
Egyszerre jutott eszikbe a
1 megallapitas:
- Mem lehet igazi nagy
ember az, akibol nianyzik a
4 humor erzeke.
Aki elOlvaSta ait, amt eddie
:, irtunk Herman Otto felol, bi-
l zonyara ait gondolja, hogy
!? a vilag legszarazaab, legkomo-
!, lyabb gondolkozasu embere
: volt. Pedig listen mentsen
l tole! Tele volt Herman Otto
: eletkedvvel, humorral, vidam-
saggal, kacagassal.
A regi idokben a Nemzeti
: Muzeum korul volt egy Macy
: kert, olyasforma, mint valami
kis paradicsom a sok komor
falu kaszarnya kozott, ahol a
nagyvarosi ember egy kis leve-
gohoz juthatott. Szaraz es
nedves dajkak, jokepu falusi
cseledleanyok napsuteses ido-
ben ebbe a kertbe hoztak XII
a kis gyermekeket jatszani. A
SZepen kikavicsolt utakon sza-
!, ladgaltak is hangos, vidam
kiabalassal az apro gyerekek,
:, csak az volt a baj, hogy ahol
fiji mott, ragyogo zold szintol
: nevetett a fold, oft hideg vas
tabla jelezte:
:, = Tilos a fire lepni!
Ez a tilalom volt a gyermek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-23

| sOAV OhCPHCA.
- A vallas mem hit es a
hit mem vallas! Atilla, a hun
kiraly mem vallasi okokbol for
dult vissza Roma alol, hanem
melyseges hitenel fogva. A
kemeny kotesu hun mem ijedt
meg a katholikus egyhazfeje-
delem vilagi hatalmatol, sere-
get6l, mem felt a Papatol, de
babonas poganysaga annal job
ban reszketett a Papa altal
kepviselt listen hatalmatol.
Megerezte, hogy az az listen,
akit a Papa kepvisel, nagyobb,
igazabb es lathatatlan, en-
beri sorsokat iranyito hatalma-
ban erosebb Nap Istennel es
Hadurnal, akikben Atilla hitt.
/ Ennek a nagy er6probanak
mem akarta as nem merte
a maga pogany Isteneit XII
tenni. Inkabb meghatralt es
elvonult Roma alol.
Herman Otto ehhez meg
hozzafiizte:
Ez a lathatatlan kuzde-
lem, ez a szellemi eroproba
azota is, azelott is sokszor
megnyilvanult es mindig Ro-
ma javara ut0tt XII. Kar, hogy
a Roma mogott levo nagy szel-
lemi ero vallas formajaban nyil
vanult meg es mellozte parat-
Ian hitbeli lenyeget. A vallas
, csak keresheti de soha meg
mem talalhatja az igazi Istent
akit csak hitlnkben nyerhe,
: tiink ell.
: A magyar katholikus egy'
haznak volt abban az idober
egy f6papja, akivel kornyezete
sokat veszekedett, inert min
denet odaadta a szegenyeknek
: maga pedig nyoniorusagosar
cit. Ebben az idoben flyer
volt a velencei biboros ersek
: Sarto is, akibol kesobb Papa
| lett.
A magyar fopap nagyobt
volt, tudosabb, eszesebb, mint
l a velencei, de Papa mem lehe.
tett, inert magyar volt. Err61
a magyar f0paprol beszelve
mondotta Herman Otto.
: - Igazi pap szemeben g
fenyuzes olyan jellemvonasokat
: arul Ell, amelyek szemben
allanak a jotekonysag erenye'
vel. Mines rosszabb ellenmon
, das, mint a gazdag pap, inert g
pap kotelessege az, hogy a sze'
genyekhez ragaszkodjek. De Xxi
lehet allando 0sszck0ttetesber
a mindenkori elet nyomorusa.
gaval, kinjaival anelkul, hogy
rea ne ragadna valami q
scent szegenysegbol?
: Talalhatunk-e olyan embert
aki allandoan tuz kozeleber
all es megse melegszik fel:
Talalhatunk-e olyan szabot
akire cernaszalak he ragadja.
max? Talalhatunk-e olyar
asztalost, akinek kabatjan ne
: legyen gyaluforgacs?
:. Annak, hogy egy pap
vagy f6pap csakugyan telve
van krisztusi felebarati szere-
tettel, jotekonysaggal, else
jele az, hogy szegeny.
De mikor mar ilyeneket
mondott Herman Otto, akkor
mar olyan hirnevu ember volt,
akit mindenki tiszteletben tar
tott es mem probalt vele vi
tatkozni. A tiszta igazsag az,
hogy magyarorszagi fopapok
birtokaikon ingyen vadaszati
halaszati es kutatasi jogot en-
gedelyeztek Herman Ottonak
akinek a kormany AIT is meg
engedte, hogy tudomanyos er.
dekekb0l meg a vadaszati tilal.
max idejen is szabadon hasz.
nalhassa fegyveret.
: OlVan hirneye volt Herman
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-23

mlQOn q D1llldrO SZODaDan egye
dill maradt Balvandyval, be-
kovetkezett a reakcio.
Hallod-e Toncsi, keser-
gett egy pompasan sikerult
massze utan, - ilyen ven
szamaraknak, mint mi, mem
erdemes mar elni sem.
Dehogy mem, - tiltako-
zott Balvandy baratja blazirt-
saga ellen. - Hogy juthat
ilyen bolondsag az eszedbe egy
jo ebed utan?
- AIT sc tudom NIT ettem.
- Ejnye, - indignalodott a
szives hazigazda, - az irosa-
vas rakomat Sc vetted eszre?
- Hat rak volt?...
Balvandy komolyan megor-
rolt.
- Maid adok en- neked
maskor rendes ebedet, - do
hogta,, mik0zben lecsapta da-
kojat, - puliszka valo neked,
bivalytejjel.
Muki XII akarta engesztelni
az erzekeny urat.
Ne neheztelj ram Toncsi,
olyan buta vagyok ma, mint a
vagomarha.
| De Balvandy csak mem en-
gedett a hosszu orrbol.
- Dehogy is vagy te buta,
hisz az ebed alatt folyton
bomlottal a lanyommal.
Egy mely sohaj tort XII a
nyiszlett kis baro kebelebol.
- Hajahaj, pajtas, hisz ep-
pen ez az pont...
- Mifele pont?
- Az a pont, ami gondolko-
doba ejti az embert. A mi
szamunkra - mondta elegikus
hangon mar mem Writ a
szerelem rozsaja.
- He?
- Mem Writ a szerelem ro-
zsaja.
Balvandy mem tudta ma
gat tajekozni. (Csak mem We
tett a nyutt agglegeny az 6 gyo
nyoru hamvas leanyara SEE
met?)
= Ne izelj rebuszokban, -
tamadt "a Mukira morozusan.
- Nit akarsz te a szerelem
rozsajaval?
- Hiszen semmit, - sohaj-
totta lemondassal Muki, - es
eppen ez az en- tragediam. A
testem megvenilt, a szivem
fatal maradt.
- De hiszen, - velte Ton
csi egesz b0lcsen, - az meg
mem tragedia. Elegitsed XII a
szivedet es hagyj beket a tes-
tednek. Azaz szeress, ugy,
mint Plato: par distance.
Muki megneheztelt a tana-
csaert.
= TIE, - kerdezte ellel, =
beerned annyival?
- Mem ernem be, - vallot
ia Toncsi jokedvre deriilve, -
csakhogy en- fiatalnak erzem
a testemet is.
Persze, borongott
Muki, = te mem packaztad ell
a fiatalsagodat.
- AIT biz en- mem packaz-
tam ell.
= K0nnyu volt neked, or0k-
ke lit eltel a medvek kozott.
Irigyelsz ITALIAN?
Irigyellek pajtas, = is
merte be Muki, - irigyellek.
Most latom csak, hogy megis-
merkedtem gyermekeiddel,
mifele hilye az az ember, aki
meg mem hazasodik.
- Him?
Aki meg mem hazasodik.
- Miert jutott ez lily keson
az eSzedbe?
- Mert most LATHAM elosz0r
| O la6nvOdat &c fiodot Ro1-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1936-01-23
(Folytatas).


Es karonfogta az 0lt0zk0-
DIESEL eppen elkesziilt fiat.
Zsuzsa mar kint allott akkor
az ebedl6 elotti k6tornacon
feher battiszt ruhaban, iiden,
pirosan, akarcsak az a ROSA,
amt fekete hajaba tizott. OFT
lebegett, mosolygott Muki ko-
ril, kedveskedett, csicsergett
neki, mint madar a bokornak,
miel6tt az agara szallna.
Muki csak nezte, bamban
mosolyogva, nekipirulva, mint
egy iskolasgyerek.
A Zsuzsa mandulavagasu,
kacago szemeben csintalan
dsinek jatszadoztak kicsu-
foltak a talajvesztett kopasz
ferfiut.
- Ejnye, - szolalt meg az
egyik, a Zsuzsa piciny piros
ives ajakara szokve - (tehat
ilyen volt a szep lany csokos
ajaka), - ejnye, hat beszel-
jen mar maga is, meg mem
hallottam a hangjat.
Ee, - hallatta magat
Muki ere - ee...
= Ez mem eleg, - szolalt
meg egy mask dsin a zsuzsa
ajkarol, beszeljen emberi
hangon, egesz szavakat. -
Muki, mintha csak meghal-
lotta volna a dsinek mem hall
hato hangjat, megszolalt veg
re:
= Olyan furcsa vagyok ma,
mem tudom, mi lelt!...
Balvandyek eppen akkor er-
keztek a tornacra.
- Mini, jegyezte meg
Toncsi papa, - mint latom, ii
mar 0ssze is baratkoztatok.
- Csak en-, = hamiskodott
Zsuzsa, - Hervay baro meg
vad egy kicsit.
Balvandy mindazonaltal be-
mutatta neki a fiat.
- Fam: Balint.
Az urak kezet fogtak S egy
par udvarias frazist valtottak
egymassal... A Zsuzsa haiabol
kiesett a ROSA, Muki ravetet-
te magat, mintha attol felt
volna, hogy elrepul a virag. Es
elcsipven a rozsat, atadta a
leanynak.
- K0sz0nOm, - mondta ez
(valoszinuleg azert, inert
mem volt tik0r a tornacon)
keblere tiizte a rozsat: a bim-
bot - ket bimbo koze. Aztan,
mivelhogy megkondult az
ebedre hivo harang a baro
melle szok0tt es elkapta a kar-
jat negedesen.
- A karjat, edes bar6... De
szaladjunk, inert roppant ehes
vagyok...
Az ilyes elokel6 korokben
mem jarja, SGT neveletlenseg
szamba megy, de Zsuzsanak
oily jol allott ez a neveletlen-
seq, mint a vadviragkoszoru a
tiinder fejen...
Az ebed pompasan sikerilt.
Asztalra kerIilt a hazigazda
mindket talalmanya is: az lrO-
vajas rak es a tarkonyecetes
urusilt. Balvandy folyton
piszkalta Mukit, hogy provokal
ia az elismereset, de az most
oily szorakozott volt, hogy val
tig csak evett egy sz6val sem
desert semmit. Biztosan mem
is erezte az etel izet (mint
csakhamar elarulta), maga-
sabb regiokban jart a kepze.
lete. S a szapora szives koc-
cintasok folyaman vegre neki
bodorodott lebiiv0lt szelleme es
elkezdett szikrat szorni. A no
r6l beszelt, az 0r0k-n6r6l, aki
mindig egyforma volt, ha