Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-11-22
obci Gallbrunnu V Dol

1lCu I'll SLdIy luld'
denec Frantisek Oberhuber
w pc dvacet let mel We zvyku
"a kazdeho dine otevrel okno
sveho bytu a krmil vrabce z ce-
l6ho okolf, kter1 Sc ma okenci
sletavali. V poslednich dnech
81 sousede vsimli, re u zavTene-
no okna Oberhuberova bytu
poletuje stale hejno kficfclch
vrabcak1. Delali takovy hluk,
re suz sousedGm nezbylo nez
~zjistit pT1cinu. Vysvetlen1 pri-
slo brzy. Oberhuber v posled-
mich nekolika dnech v1bec ne
o~tevTel okno, vrabci byli bez
obvyklych denn1ch davek. Lide
proto vnikli do zamceneho by
tn, kde nasli stareho mladence
raneneho mrtvic1. Hned no do
pravili do nemocnice, kde leka-
Fl starci jeste zachranili zivot.
- Delnicka oposice pri ctvr-
tecn1ch volbach V Anglii DOLBY
la iistych dspechG, ale nestaci-
la otfasti posicf konservativni
vIady, ktera Dude miti v prf-
Slim parlamentu rozhodujfcf
vetsinu. Nejsensacnejsfm zje-
VEN voIeb jest porazka Ram
say MacDonalda, ktery byl pc
tTf leta prvn1m ministrem dnes-
nj vlady. Poslednfch nekolik
mesfcd zastaval Trad lorda
kancleTe. Macdonald byl p1-
vodne radikalnf delnfk, potiral
dcastenstvf Anglie We svetove
valce, jake delnicky p~oslanec
dostal Sc do parlamentu, byl
hlavou delnicke vlady, v roce
1881 preset S mensf skupinou
deln1kG ku konservativncnm a
byl "a to odmenen nejvyss1m
1fadem ministerskeho pTedse-
dy. Konservativci jej tam po-
nechali, i kdyz pred ctyTmi le-
ty dobyli rozhodujfcfho vitez-
stv1. Delnfci jej prohlasovali
"a zradce.
Dale byl porazen Sir John
Simon, v6dce liberal6. Byl ra-
du let ministrem zahranici.
Oposicn1 strana delnicka III
skala novych ctyricet manda-
til.
Z Krakova dochazl zpra-
va, re balsamovane telesne po-
zGstatky marsala Pilsudskeho,
odpocfvajfcf We Wawelu, byly
pTeneseny re stT1brne rakve, "
n1z byly pGvodne pochovany,
do zvlastn1 rakve z kTistalove-
no skla. z Varsavy byla totiz
do Krakova vyslana zvlastn1
pamatkova komise, vedena ge-
neralem Wieniavou-Dlugos-
zowskim, ktera pc peclivem o.
hledan1 rakve a p~ozdstatkG
marsalovych zjistila, re stT1br-
ma rakev nen1 dostatecne vzdu-
chotesna a ,propoust1 chad a
vhko. Nasledkem toho telesne
pozdstatky marsala Pilsudske-
no znacne trpely. V rakvi Sc
tvofila pl1sen a nicila marsal-
kovu uniformly We ktere byl re-
snuly pohTben. Slavny pohTeb
marSala Pilsudskeho Sc konal
pred peti m6slci, V kvetnu le-
toSn1ho roku.
- V Bruselu Emile Franc
qui, 72 rokd starry, belgicky fl
nancn1k a narodohospodar,
zemfel. Svoji karieru zapocal
jako armadn1 dGstojnik v roce
1891, kdy byl postaven v cello
vyprave do Afriky, do Konga.
V tech dobach bylo Kongo O.
sobn1m majetkem krale Leo
polda i ocekavalo Sc, re mu bu-
de pramenem velkeho bohat-
stvf. Francqui tam zfskal pro
sebe nejake dolly a stall sc "kra-
lem medi". Potion jej kral po-
slal jake konsula do Tencinu v
Cine. tranquil bro ma to wy
stoupil z vladnfch sluzeb a wy
mohl 81 Cine velike koncese.
Pc svetove valce slouzil sve VIA
sti jake zastupce ma kazde fl
nancn1 konferenci, jake ma Da-
wesove a Youngov6 planu a V
posledn1ch letech financni It's
ne dlouho udrzel belgu ma vysi,
i kdyz narodnf pokladna zlata
nemela.
= Ctrnact rokd starry hoch
byl nedeli bl1zek smrti We
.~Sosnowiec, jake obet protizi-
dovsk6 boure, kdyz bomba no.
zena byla do zidovske tamnf
synagogy. STUDENT z Warsaw
ske polytechniky rozbili okna
zidovskych obchodd We stredu
mesta pc bouri, ktera Sc proti
zid1m strhla We skole.
- Ano1icka v1ada cd nnd8la