Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-06-07
Svoboda tisku v Americe.
r. T, T g

AAAOCNJ1 A0C uCJdhO OuVOO
k obavam, re by Amerika mo-
hla ztratiti svou tradicionelni
svobodu tisku?
V poslednfch nekolika mesl-
c1ch Sc proslychaly zpravy O
domnelem 1silf obmeziti dosa-
vadn1 svobodu tisku. Zavede-
nj novinaTskeho kodu vyvolalo
Fcetne protesty z rad vydavate-
III, ktef1 v tom spatrovali vme-
sovan1 Sc do veden1 jejich pod
niku a vkladan1 nebezpecne
zbrane do rukou vladn1ch IRA
dG pro potlacovanf svobodneho
projevu. Kdyz nedavno "Regi-
onal Labor Board" narfdil Emo
vudosazen1 nekolika zamest-
nancG jisteho vychodnfho caso-
pisu, tn vydavatele obvinili ra-
du z rusenf podstatnych vysad
svobody tisku.
Vydavatele nejsou ii jedinf,
kterf projevujf v tonic ohledu
sve obavy. Nazory, re i svobo-
da slova je V teto zemi vazne O.
hrozovana, jsou sdfleny mnoha
lidmi, kterf poukazuj1 ma ope-
tuj1cf Sc prfpady nasil1 a proti-
zakonneho potlacovan1 obcan-
ske svobody organisovanymi
"vigilanty" a ozbrojenymi thu
pami, prfpady to, jichz jsme
byli svedky v nekolika statech.
Jake stanovisko k temto prf-
paddm zauj1ma federalni Via
da? Jake jsou jeff nazory v O.
tazce svobody tisku?
Sekretar vnitra Harold L.
Ickes objasnil tyto nazory v re-
ci, pfednesene ma konvenci
Associated Press, pri kterez-
to prflezitosti prohlasil, re
"tisk ma m1ti plnou svobodu
vyjadriti sve m1nen1". SekretaT
dale pravil, re "kazde dsilf tisk
obmezovati bylo by nebezpec-
ne. Jakykoli pokus O legalni
obmezen1, at sebe opatrneji
zamyslene, bylo by daleko hor-
81, neil prflis svobodn6 vyja-
dfovan1 m1nen1 -" PT1lisna
svoboda je pry lepsf, nezli sebe
mensf obmezovani, nebot kaz-
da nem1rnost konci pc case sa-
mocinne bud napravou nebo
zanikem.
Jakakoli obava, re vlada "a
myslf odeprfti nebo i pouze
zkratf stavajlc1 svobodu tisku,
je pry bezpodstatna. Vlada
vi, re Amerika bez svobody ii.
sku pfestala by byti tou Anne
rikou, kterou zname a miluje-
me.
"Pri teto prflezitosti bych 81
pfal', pravil sekretar Ickes.
"abych mohl Tfci, re i ona dra-
hocenna prava, z~arucovana fe-
deraln1 ustavou, totiz pravo ma
svobodu slova a shromazdova-
nj, jsou v teto zemi ma tax pew
mem podklad6, ma jakem je
pravo ma svobodu tisku. V me
mysli zGstava svoboda tisku,
svoboda slova a pravo ma svo-
bodne shromazdovanf nejdra.
hocennejsf cast one listing lid
skych pray, jez byla skuta mis-
trovskymi intelekty ma kovadli
ne americke revoluce. Kdyby
toho potfeba vyzadovala, mo
hi bychom Sc vzdati z nasl Il
stavy vseho ostatnfho, a pres to
bychom 81 zachovali jeste kot-
vist6, kde by americka vlada
nasla bezpecny pTlstav, kdyby.
chom jen zachovali nezmene.
ne zminena tTi prava. Bylo tc
pro tato prava, pro nez muz:
naseho druhu bojovali jiz preo
1svitem civilisace. Tato pra.
va jsou nejlepsf ochrano mas.
svobody."
"Mohu proto Tfci, re tate
prava, pravo svobodneho tisku
pravo svobody slova a pravc
volneho shromazden1, jsou ma
nejvys dGlezita. Jsou to tt
musketyri MAST vladn1 moci ;.
Svobodny fisk ma pax vzdy
haiti drahocenna, druzna pra-
va svobodne reci a svobodneho
shromazdovan1."
Sekretar vnitra dale prohla-
sill, re byl uz nejednou zarazen
necfm, co Sc mu jevilo jake
lhostejnost Sc strany urcite ca
sti tisku v onech kritickych
~okamzicich, kdy je jednalo Q
vytrzen1 zaruky ma pravo svo-
bodneho tisku, slova a shro-
mazdovanf z americke 1stavy.
A piece tato prava jsou jakou-
81 svatynf, jejfz steny chrani
kazdeho, kdo Sc do nj utece.
Tato prava poskytuj1 bezpec-
VT p%|c+ox7 " bor% nTfc+ov tim