davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
, 1935-07-19
MiIler-Austin
Engagement
Announced
Especial 70 me HsTaIdl

McALLEN, JULY ia beautiful
courtesy was extended Miss Rena
Austin recently when her mother,
Mrs. C.. "A. Austin, entertained with
a lovely tea at her home, announc-
ing the engagement and approach
ing marriage Of her daughter to Mr..
Vernon Miller.
The guests were welcomed by Miss
Margaret Miller and presented tc
those receiving; Miss Austin. Mrs
Austin. Mrs. J. o. Miller and Miss
E1nora Smith.
The announcement was made by
little Dorothy Louise Lincoln. niece
OF the bride-elect. who presented
each guest with two tiny white bells
tied together with pink ribbon and
bearing the words. "Rena-Vernon,
August"
Pink roses and fern I'm pretty ar
rangements graced the reception
room emphasizing q color note OF
pink and white.
Miss Elizabeth Anderson presided
at the brides book.
The tea table was attractively laid
and centered with a basket OF pink
roses. Tall tapers in holders added
to the setting. Delicious cakes were
II. the form CT hearts. bow knots and
wedding rings and served with
punch. he table was presided over
by Mrs. S. z. Lincoln and assisted
by Mrs. r. Z. White.
During the afternoon. delightful
musical numbers we're offered by
Misses Eva and Gertrude Miller. sis
ters Of the groom to be. Sixty-Six
guests called during the receiving
hours.
Miss Harriet Bradshaw II the
weekend guest OF Mercedes friends
Mrs. Zoe BraSher left this week for
a visit TO Laredo and San Antonio.
Mr.. and Mrs. j. r.. Albertson plan
10 leave this week fer q two-werkS'
visit 70 Boulder. Burns and other
points In Colorado.
Mr. and Mrs. w. r. Briscoe have
returned from a several weeks visit
I'm Jonesboro, Arkansas. They were
accompanied home by Miss Aileen
Matthews. Mrs. Briscoe's sister, who
will visit in their home.
Mr.. and Mrs. c. d. Killam are
leaving this week for Denver. Colo
RADIO. to attend the national con-
vention OF the Gideons. They will
be gene about a month.
Misses Dorothy Sheppard. Polly
Smith and Nadine Sheppard visit
ed in Laredo Wednesday.
Mr.. and Mrs. John H. Hallibur-
ton. Miami. Fla. arrived this week
70 visit their ~narents. Mr.. and Mrs
John II. Halliburton. ST.. who have
recently come TO McAllen from
Memphis. Tennessee. end are making
their home at No. Is Highway ave-
nue..
Miss Amelia McRee. who is attend
ing summer school at Texas COLLEGE
OF Arts and Industries. Kinrsvi1lr
visited her mother. Mrs. Lena Nc
Rec. during the weekend.
Mrs. Paul Vickcrs. accompanied BY
her father. J. p. Richbourg Of Nun
day. arrived this week from MN
dav where she has been visiting for
the past month. Nh. RichbourF viii
remain here during the forth-con-
ing weekend before returning &c
his home.
Mrs. : J.. Young and daughter
Mrs. Orville Cox. have returned from
n recent visit at Galveston with Mrs
A. c. Guion.
Mrs. Bon Fl. Smith. returned this
week from a seven weeks trip to
California. While away she visited
in PASADENA. Los Angeles, Hollywood
and the San DIEGO Exposition.
, 1935-07-19

Mrs. Watson was hostess Thurs
, 1935-07-19

Attorney Fred Newland Of Har-
lingen was guest speaker at the reg
ular meeting and supDer OF the
mems Fellowship club OF the Com
, 1935-07-19
Del Mar Resort Is
Becoming Popular
As Dance | a c

Especial r rne Hrraldp
DEL MAR, July 19.-Del Mar has
become quite popular for private
dances. The Lulac club enjoyed an
informal dance at the Del Mar pavil-
Ion Tuesday night. About I'd couples
attended. Music was furnished by
NJ. Garcia and his Midnight Merry
makers. Dancing lasted from 9 to 1.
The Pan American will follow with
a dance Friday evening. Music will
be furnished by the same orchestra.
, 1935-07-19

Valley Baptist association viii be
held in Harlingen on July 31st.
The Federated Missionary Society
will meet in the Baptist church the
fifth Monday Of July.
Mr.. and Mrs. T. F. Rives enter
tanned Monday evening in honor OF
their house guest. Mrs. w. (. Engel
CT San Antonio. The affair was a
barbecue.
Mrs. Watson was hostess Thurs
, 1935-07-19

In order to take out grease spots
from the floor. sprinkle first with
dry soda. then drip boiling water
over the soda. Let this all stand for
a while-and the spots will obliging-
ly disappear.
, 1935-07-19

70 get rid Of itch. rash. letter. foot
Itch. ringworm or eczema, cover with
soothing Blue Star Ointment which
contains tested medicine that melts,
soaks I'm quickly and kills the Heh
M0nrT back H first Jazz tailAs
, 1935-07-19
PREPARING BRUSSELS SPROUTS

With a sharp knife remove outer
wilted leaves and part OF cores of
sprouts. wash thoroughly I'm cold
water and soak fifteen minutes I'm
four cups cold water and two tea
spoons salt. Steam or boil the sprouts
until tender when tested with fork.
This usually requires about 20 min
utes. Be careful not to overlook
them.
, 1935-07-19

II the widows OF the inclosed
porch have been splaShed with mud
and are very dirty, ii viii be wise
TO rub them off first with a damp
cned newspaper and then clean as
usual. IL will mean clearer. more
eaSily-waShe windows.
, 1935-07-19
nla5t,o3 sttsrn.
Every one smart and easy TO make
SIMPLE MARIAN MARTIN
HOUSE FROCK HAS MANY
POINTS IN ITS FAVOR

POINTS IN IT'S FAVOR
PATTERN s4ss
Not many house dresses can
boast five visible points In its favor
besides a few very important and
practical ones tool The visible ones
are divided between front closing
and sleeve decoration-then gener-
oCsly, one for the pocket. Note what
a harmonious accent square buttons
lend. One OF its important. practical
points Is its simplicity, for the one
piece sleeve joins the bodice so cas-
lily in its raglan line. The little
sketch demonstrates clearly how
readily you can run up several now
and for Fall with the long sleeve.
ANY OF the sturdy washable cottons
are good. Of course. and so Is shan
tUng or linen. Complete, Diagram
med Marian Martin Sew Chart in
Guided.
Pattern e4ss may be ordered only
In sizes IA. is, IS, 20. 80, "a. SO, SO,
an and ~. Size IS requires 3% yards
50 inch fabric.
Send fifteen cents In coins or
stamps (coins p~referred) for each
Marian Martin pattern BE sure 70
write plainly your name, address.
the style number and size Of each
pattern
Just out Marian Martin sum
mer pattern book. forty enlight-
ening pages 70 lead your way TO
summer chicl Clothes for every &C.
casion for every member Of the
family. from the Tiny Tot. the
Dashing Deb. the Blushing Bride
to the Mature Matronl Every
design beautifully illustrated. every
pattern so easy even the beginners
are assured OF successl Send FOR
your copy nowl Price OF book flf-
teen cents Book and pattern to-
gether, twenty-five cents.
Send your order 10 The Browns
vile Herald, Pattern Department,
IA w. 18th St. New York. N.
Y=AdV.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

multi-milliomostol keresi meg
a maga par szazezer dollarjat
evente.
Es bemutattak, hogy kivetel
nelkiil, mind az 0tvennyolcan
eppen azokat a nagy vallala-
tokat szolgaljak, amelyek a
legismertebb ellensegei lit a
nepjogoknak es a nepj6letnek.
Ebb6l aztan megerthetne a
polgarsag, hogy xix akarjak a
Supreme Courtot befolyasolni,
es hogy mi az indit6 Okla
annak a peldatlan szemtelen-
segnek, amely az orszag al
kotmanyat es az alkotmanyos
jogszokasokat ilyen becstele-
Mil hatba merte tamadni.
A j0v6 evben alkalma lesz
a nepnek, hogy leszamoljon
ezekiel az urakkal, de ha a
pennsylvania valasztasok cred
menyet latjuk, akkor ait kell
hinniink, hogy mem fogjak
megragadni az alkalmat.
Mert a nepet ell lehet bolon-
ditani es AIT idaig meg min
dig sikerult az uralkodo osz-
talynak megtenni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03
A legnagyobb szemtelenseg

ember, inert az 8 vagyonat
csak masfel millio dollarra be-
csulik.
Eek az emberek, eZ az oSZ-
tally talalta ugy, hogy a
liberty-juk meg van tamadva,
hogy Roosevelt a szabadsagu-
kat megnyirbalta, vagy ell
vette.
Es eek az emberek, ez a
Liga megfogadott maganak
So neves "el6kel6" es terme-
szetesen gazdag igyvedet
akik maguk kozt forumot rem
deztek, targyalast tartottak es
megallapitottak, hogy alkot-
manyellenes Roosevelt minden
vi t0rvenye.
Az 0tvennyolc ugyved egy-
tol egyik "szemefenye" az ugy-
vedi karnak, inert valameny-
nyien nagyon gazdag, nagyon
hatalmas es nagyon tehetse-
ges korporacios igyvedek
akik a milliardos es milliomos
cegeket szolgaljak.
Amt eek a hatalmas urak
kijelentenek, ait el szoktak
hinni ebben az orszagban,
inert hiszen eek teszik lehe-
t6ve, hogy a milliardosok min
den t0rvenyt kijatszhassanak
SGT normalis viszonyok k0zt,
nus uralom idejen
ezek mar a torvenyjavaslato-
kat ugy csinaljak, hogy az az
uraiknak kedvezzen.
Az So el6kel6 es neves ugy-
we'd "itelete" tehat ARA valo,
hogy befolyasoljak, megfelem-
litsek a Supreme Court tag
jait, akiknek ime latniuk kell,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

akar elebe vagni egy Supreme
Court d0ntesnek, legkevesbe
a Feher Haz. Mert hiSzen
eppen azert van a legfels6bb
birosag, eppen azert olyan
nagy annak a hatalma, inert
egyediil a Supreme Court es
kizarolag a Supreme Court
szabja meg, hogy megfelel-e
az alkotmanynak egy-egy tor
venyink.
Most azonban ezen is val
toztatni kivan a nagyt6ke.
Mikozben farizeus szajjal
"vedi'' a senki altal meg mem
tamadott alkotmanyt, maga
akarja a biraskodast a kezebe
venni es a multi hetekben uta-
sitani pr6balta, vagy legalabb
er6sen befolyasolni pr6balta,
hogy mikeppen d0nts0n a bi-
rosag.
A nagyt6kenek van egy
szervezete, amt egyenesen
Liberty League-nak, neveznek.
Akik EFT a Liberty Ligat csi-
naltak, ugy ereztek, hogy
mines eleg liberty-jiik es sietve
szervezkedtek, hogy ait meg
vedjek. Egyszer megirtuk mar
hogy xix mem talaltak eleg-
mex a sajat szabadsagukat, S
leszogezzuk megegyszer, hogy
xix vannak a Ligaban.
Sloan es RaSkob, az auto
mobil multi-millom Nor
gan es Kahn, a bank multi
milliomosok, a Du Pontok, a
municios multi-milliomosok es
rajtuk xviii meg egy csom6
ember, akik k0zil talan AL
Smith az egyetlen "szegeny''
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

alkotmanyt, a szabadsagot
akarjak alola Rooseveltek XII
huzni.
Igaz, hogy egy izben az ell
nok tett ra celzast, hogy meg
kell valtoztatni az alkot-
manyt. Ez azonban korantsem
ait jelenti, hogy szembeszall
az alapt0rvennyel.
S0t ellenkez6leg, ez jelenti
ait, hogy tiszteletben tartja
az alkotmanyt, inert az abban
megszabott modon t0rekszik
AIT megvaltoztatni, ami hi
szen megt0rtent mar t0bb IL
ben.
A palinka kedveert ketszer
valtozott az alkotmany es mem
dult 0Ssze az orszagunk,
ahogy a t0bbi husz valtozta
tast is kibirta ez a nagyszerii
alapt0rvenyiink. XII fogja bir-
nj ait is, ha a nep tobb jogot
tart fem sajat maganak, va
gyis a congressusnak ezentul.
Lassuk azonban, hogy mi
keppen tisztelik az alkotmanyt
azok a tokesek, akik kisajati-
tottak ezt az orszagot maguk-
max, akik a scent es serthetet-
len alapt0rvenybe takarjak
minden kivaltsagukat, min
den vagyonukat S minden ha-
talmukat.
Az amerikai nep megszokta
es a szokas logan t0rvennye
emelte ait a magatartast,
amivel a legmagasabb birosag
szamara biztositjak a feltetlen
tiszteletet es engedelmesseget
ebben az orszagban.
Soha senki mem mer es nem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

hogy Ok sem lehetnek mas
fajta velemenyen, mint az or
szag So leghiresebb ugyvedje
es jogasza.
Elebe vagtak a legfobb biro-
sagnak az "itelettel", mintegy
figyelmeztetve a bir6sag tag
jait, hogy ime mi, az otven-
nyolc legtehetsegesebb, legis-
mertebb jogasz minden tor
venyt acknowledgements ia
lalunk, tt sem d0nthettek hat
maskeppen.
Mert ha ii, Supreme Court
birak mem ezen a velemenyen
lennetek, akkor a polgarsag
ait hiszi, hogy mi 58-an me-
gis t0bbet tudunk nalatok, S
nevetsegesek ii lesztek.
Soha ennel szemtelenebb,
moralis, vagy immoralis ter
rort mem probaltak meg alkal-
MANI ebben a hazaban. So
ha a Supreme Court d0ntese
ele senki mem vagott.
Soha ilyen tisztessegtelense-
get mem mutattak az alkot-
many es az alkotmany kerde-
sekben elfogadott jogszokasok
irant ez orszagban, mint. ami
most nyilvanult meg annak
a Liberty Liganak a reszerol,
amely egy feleven keresztiil-
kasul az orszagban az alkot-
many vedelmet harsogja.
A kormany mem felelt err
re a mocskos tamadasra, ere
a peldatlan szemtelensegre,
csak egy szereny listat koz0l-
tex.
Egyszeriien nyilvanossagra
hoztak, hogy az Otvennyolc
hires-neves gentlemen k0ziil
melyik kit szolgal. Melyik,
melyik mflliardos korporaci6-
max az ugyvedje.
Melyik hol, kit6l, melyik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

A kivaltsagos es uralkodo
tokes osztaly most az alkot-
many neveben akarja a ke-
nyerkereset lehet6seget kicsa-
varni a tomegek kezebol
Il Roosevelt egy-ket tor
venyet eddig a Supreme Court
ACKNOWLEDGEMENTS talalta,
megindult a gyalazatos raga-
om-hadjarat, hogy az elnok el
akarja tenni az alkotmanyt
az utjabol.
Eppen a Supreme Court
dontesei mutattak meg az
orszagnak, hogy az -elnok ter
meszetesen teljes tiszteletben
tartja az alkotmanyt, inert
hiszen a birosag egyetlen sza-
va az NRA-t elfujta, de a
nagyt6ke szolgalataban alld
propaganda eszk0z0k mem er-
re hivjak fel termeszetesen a
nep figyelmet.
Tudataban van a nagyt0ke,
hogy a nep mem szokott gon-
dolkozni, hiszen kiilOnben
mem uralkodhatnanak az
egesz vilagon, kul0nosen
mem ebben az orszagban, mem
ken hat hozza nagy meresz-
seq, hogy a legvakmer6bb ha-
zugsagot probaljak beadni.
Ah nagyt6ke lapjait Oh
yassa, aki azok szonokait hall
gatja, az meg van rola gyo-
z6dve, hogy a Rockefellerek, a
Morganok, a Du Pontok meg a
t0bbi multi-milliomosok Scent
Gy0rgy lovagjai m6djara vet
tex fel a harcot, hogy a scent
alkotmanyt a gonosz Roose-
velt ellen megvedjek.
Ezzel a jelsz6val amitjak az
orszagot, ezzel kiildik a hare
ba a republicans partot es
azt hitetik el az elmaradott
amerikai polgaTal, hogy az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03
(Folytatas.)

- Ne izgassa magat = csillapitotta
- megteszek minden lehet0t Mi ezt min
dig megtesszUk
De doktor, ct meg kell menteni!
K0ny0rgeseihez aztan meg hozzafi-
z0tt egy kerest, amely minden sebesznek
RENE:
= Engedje meg, hogy mellette legyek
mutet alatt
Rawls hatarozott volt
- Sajnalom, de ez lehetetlen.
- Miert?
- Tobb oknal fova Elajulhat koz-
ben A sebesz pedig mem hagyhat abba
ilyen kenyes mitetet. Aztan meg, ha tu-
dom, hogy figyel ream, mem lesz olyan
biztos kezem. Higyje el, sokkal jobb on
mex is, ha kiviil varakozik.
Alice fekezte az izgalmat.
De ha.. -. ha valami t0rtenne
- sugta alig hallhatoan.
- On akkor sem segithetne semmit.
Ha esetleg megtortennek .. ez, 6 ugysem
tudna magarol, on pedig csak megakada-
lyozna benninket abban a kiizdelemben,
hogy megmentsuk ct. Sokkal, de sokkal
jobb, ha Xviii varakozik.
Alice kabultan beleegyeZett, Szemem
meglatszott lelki gy0trelem es az almat-
Ian ejszaka Rawls eszrevetleniil intett
Reubensnek, hogy csillapitsa lie, aztan
megszolalt
- Most el6 kell kesziiln0m a mutet-
hez. Nehogy izgassa a ferjet, ahelyett,
hogy megnyugtatna. A betegnek is meg
kell am tenni magaet!
A doktor kiment es Alice az apjahoz
simult Vallara hajtotta a fejet es ugy
allt oft minden izeben remegve.
Oh, apus, ugy 0ril0k hogy most
lit vagy!
A kovetkez0 percek szinte kabulatban
repultek el. Homalyosan hallotta, amikor
Reubens megjegyezte, hogy lit az lido es
k0vette apjat folyosora, ahol most Jim
Rhodes is megjelent, Blackfordot hozva
karjaiban.
Alice szinte 0ntudatlanul keriilt a
mut6terembe, latta csillogo uveglappal
fedett mUt6-asztalt es borzalmas lecsa-
tolo szijakat. A vilagitas konyortelen
fennyel tort at tetouvegen Minden olyan
feher volt lit! A SCENE fajt t6le
Jim Rhodes gyengeden fektette ra
terhet miit6-asztalra Rawls dr. is meg
erkezett egy mask sebesz kisereteben Eel
.otottek hosszu feher k0ponyeget es ke-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

zet mostak Kaucsuk keztyiiket huztak fel,
a mellekhelyisegb6l pedig, ahol fiirge, hall
gatag apolon6 siirgott-forgott, g6zt eresz-
tett fert6tlenit6.
lit volt az elvalas pillanata. Alice
majdnem belenyugodott. Megsimogatta a
Blackford kezet, amint oft fekiidt az asz-
talon. A hangja akadozott es ugy kerte
az urat, ahogyan hirtelen eszebe jutott:
= Gyere vissza sugta neki - hi
szen meg olyan sok minden var read
Blackford nyugodt volt, de mem Ia
gyult el, inkabb konnolyabb lett.
- Ha epen terhetek vissza - mond
ia de ha mem :. pattlntOtt az ul-
jaival, hogy neki akkor is mindegy!
= Ejnye, Mrs. Blackford, minek ICY
ok nelkil izgatni beteget? kezdte
Rawls dr., mikor Alice kozbevagott
- Oh, doktor ur, maga mem tudja
= De tudom, hogy bavaria betege-
met! - mondta haragosan.
Alice felemelte a fejet es k0zeledett
hozza de az orvos hatralt
- Ne erjen hozzam! parancsolta
elesen mar fertotlenitve vagyok mil
tethez .. Es On most: bacillus hordozo,
tudja!
Az altato orvos most zsamolyt witt
mut6asztal fejehez es hozzalatott az el6-
kesziiletekhez. Kinyitotta az eteres kan
nat es az eros sag betolt0tte a szobat.
Miel6tt azonban az eterb6l cseppenthetett
volna, Blackford eltolta karjat.
- Csak meg egy percig, doktor, -
kerte aztan Jim Rhodes fele integetett:
- Visszakapja regi helyet, Jim - mond-
ia - epp az el6bb beszeltem errol Mr..
Muddal es meg valami van maga sza-
mara, amt neki atadtam
- Mist Blackford, kerem, ne beszel-
jen ilyeneket, en- nekem ezentul is maga
mellett lesz helyem, hat mem?
Blackford faradt mosollyal d6lt hatra
es elgyengiilve mondta:
- Kezdhetik .
feher k0penyes orvos csepegtetni
kezdte az etert es Blackford eszmelete las
san tiinedezett. Hirtelen Alice cseng6
hangjat hallotta:
Warren, barmi t0rtenik is, at
akarom, hogy halljad meg t6lem utoljara.
Most mar megmondhatom: szeretlek
Az eter mar rafekidt Blackford agya-
ra es beteg mem arulta ell semmi jellel,
hogy hallotta, amt Alice mondott. Rawls
tiirelmetleniil rancolta a homlokat es
Reubens vegre kivezette leanyat De
Alice meg latta, hogy az apolon6 mar ke-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03


Macy er6vel ismet felkiizd0tte magat
a melysegb6l. Legel6sz0r is szomjusagot
erzett . torka kiszaradt . . milyen So
kat is kiizd0tt :. feje megseriilt. -.
miert? mintha sokat uszott volna ;.
inni akar megprobalta ezt sz6t XII
mondani: "vizet", de nyelve olyan vas
tag VOLT hogy mem forgott. mem brit
szolni - most fajdalmat erzett -. a feje
fajt.. nagy merevseget erzett... ny0gni
is jol esett volna, de ere mem volt ereje...
mem birt ny0gni inert hiszen nem hallotta
a sajat hangjat . De hol van? Merre
van?
A szempillai nehezek voltak. XII akar-
ia nyitni szemet mem birta, nagyon
nehez volt es 8 faradt . . mintha lett vol
ma valaki szobaban :. valaki, aki most
szolt: ''mar magahoz ter :. most kezdett
visszaemlekezni -. eZ volt hat baj -.
de ezzel mem t0r0dik -. most csak azzal
tor6dik, hogy szomjas es faradt, olyan ma
gyon faradt =. inni akart 49,.
Hirtelen, mintha villanyk0rtet csavar-
tax volna fel - visszatert az 0ntudata
vele egyiitt kim Mar homalyosan kivette
a f0leje halo alakokat Alice volt oft es
az apja, aztan Rawls dr.. es az apOlon6
Mar teljesen maganal volt. Mem sokkal
el6bb meg olyan eros volt = most pedig
alig birta naozgatni az ajkait Az apol6n6
darabka jeget csusztatott szajaba, mi
lyen jotetemeny volt ez kiszaradt nyelve-
mex!
Most Rawls szolt hozza megnyugta-
t6lag:
= Nyugodtan maradni, meg ne moz-
duljon.
Blackford megtalalta hangjat.
- Mem akarok mozogni ITALIAN So
ha = mondta bosszusan = hogyan 81
keriilt?
= Most meg mem mondhatom meg
= csillapitotta az orvos.
- Mikor?
- Nehany nap mulva.
= No, mem bal = mondta Blackford
gyenge hangon = hat mem fogok mo-
zogni.
Az eter visszater6 hullama ismet ell
boditotta es az orvos tobbiekhez fordult:
= Legyenek nyugodtak = biztositot-
ia 6ket = meg jo par ora elmulik mig
visszanyeri teljes 0ntudatat.
= Doktor ur mem tudja megmonda-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03
XXXV. FEJEZET

Elerkezett megbanas, vezekles Is
az engesztel6des pillanata. Blackford most
erezte ait maga val6jaban, pedig kin
is er6sen gy0t0rte.
Kimeriilten es megrendulve fekiidt a
k6rhazi agyon de elhatarozta, hogy Alice
mem fogja megtudni az erzelmeit. Meg
csak nema s6hajtassal sem fog Aldozatot
kerni t6le!
Szerette Affect. Szomoruan lott "a,
hogy mi szerelem. Most, amikor mar
kes6 volt
Alicera es ismet csak Alicera gondolt
bizonytalansag hosszu oral alatt is, mi
kor az orvos d0ntesere vart, amely vissza-
ada neh az eletet, vagy 0rokre szeke-
hez lancolja. De szavak amelyek felsza-
baditottak testet, kioltek sziveb6l re-
menyt. De ennek ICY kellett Jennie. Ha
Alice panasz nelkil, nefneslelkiien f0lal-
dozta magat: hat lehet-e 8 akkor 0nz6?
Blackford biszken mondta, hogy mem! A
szabadulast ada Alicenak, hogy elhesse az
eletet Is sohase gy0t0rje az a gondolat,
hogy hatha soha meg mem gy6gyul6 sebe-
ket hagyott itt?! -. Ez szabadulas lesz
az ajandek, amit Alice kap t6le.
Elt0kelte lemondast Is mozdulatla-
nul fekiidt, annyira nyugodtan, hogy ami
kor Alice labujjhegyen az agyahoz osont,
ait hitte, hogy az ura alszik. Blackford
mem nyitotta XII szemet. Csendesen fe-
kidt es Alice csendben nezett lie rea, maid
az ablakhoz ment
A mozdulatlanul nyugvo ferfire gon-
dolt akkor is, mikor banya k0riil szor-
goskodo embereket nezte. - Eek mind
8 erette dolgoznak! -. EFT maguk az en-
berek vallottak be felenken, mikor megen-
gedtek nekik, hogy meglatogassak bete-
get. A banyaszok meghatodva neztek sa-
padt es elgyengiilt f6feliigyel6t. Az orvos
tiltakozott ugyan latogatasok ellen, de
Blackford ragaszkodott hozza, hogy be-
bocsassak a latogatoit.
Eek aztan elvittek az iizenetet lie a
banya melyebe, hogy tudjak a tobbiek is
- valamennyien.
(Folytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

es az orran keresztul vett lelegzetet ;. SEE
retett volna felelni Alicenak g.. hogy s
is !. milyen jo ez.. zuhant, zuhant !. !. ;.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

nj? - kerdezte Alice.
- Meg most lehetetlen - felelte az
OrvOS
Aztan mindnyajukat kikiildte, az
apolon6 kiveteleyel, de megigerte, hogy
iizen ertiik, mihelyt Blackford ismet ma
gahoz ter
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

Mikor negyven ev elott
Abyssinia, Adowanal Olaszor-
szagot megverte, az elesett
olasz katonak nagy reszet az
ellenseg megette. Az6ta
Afrikaban a kannibalizmust
majdnem teljesen ki-irtottak S
ezt a gy0zelmi tort azert mem
hanytorgatjak t0bbe az ujsa-
gok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

Mikor az American Labor
Federation eln0ke az auto
munkasok detroiti konvencio-
jan ragaszkodott hozza, hogy
az vi szervezet eln0ket mem a
tagsag valasztja, hanem 6 ne
vezi XII, olyan botrany lett,
hogy - milic katonasagot KEEL
lett hozatni a terembe.
Az ujsagok megirtak, hogy
"nagy felfordulas" volt, de a
milicia kirendeleset mem emil
tettek.
A Columbia University ta-
nitokepz6 departmentjenek a
tanarai tiltakoztak ellene,
hogy a kormany a szegeny ta-
nul6kat segelyezni fogja eb-
ben az evben. Ok veszedelmet
latnak abban, hogy a k0zokta-
tasra orszagos befolyast akar-
max Washingtonb6l befolya-
solni Ha is1nernenk a deli
allamok "kozoktatasat", akkor
tudnak, hogy k0zponti "befo-
lyas" nelkul soha mem lesz
igazi k0zoktatas az orszag egy
reszeben.
Szaz senator es congress
man fogadta el a Philipini szi-
getek kormanyanak a meghi-
vasat, hogy legyen a sziget-
orszag vendege, a honatyak
most kejutaznak Keletre a
szegeny szigetlakossag k0ltse-
gen. Mert a meghivas ugy
szolt, hogy minden k0ltseget,
hajojegyet, vasutat, stb. a
vendeglat6k fognak fizetni.
Es a fejedelmi javadalma-
zassal bir6 amerikai t0rveny-
hook k0ziil szazan akadtak,
akik a meghivast boldogan
fogadtak.