davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
Daily Lessons in English
 By w. l.. Gordon

Words often misused: Do not say, We have lots of time," Say We nave plenty of time"
 Often mispronounced: Aluminium. Pronounce a-lu-min-um, as in ask unstressed, first u as in unit, as in in, accent second syllable.
 Often Misspelled: Psychology. Ob- serve the psych.
 Synonyms: Variance, difference, dissension, disagreement, incompat- ability.
 Word Study: use word three times and it is yours" Let us in- crease our vocabulary my mastering one word each day. Today's word Coerce, to restrain by force, espec- ,ially by law or authority; also, to compel to do something. He was coerced into obedience"
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
PHILOSOPHER SMITH.

Sidney Smith, the cartoonist who killed few weeks ago. in an automobile accident near Chicago probably will be best remembered in the popular mind for his famous cartoons "The Gumps." Many particularly will recall when he Andy Ciump, the principal character of the strip for the Presidency in the 1924 election It swept the country like wild fire But MT Smith left something else that probably will prove more lasting at least to those who like brightness and bit of humorous philosophy
 In 1924, the year that Gump was the Presi- dentia candidate, the cartoonist wrote a book en- titled Andy Gump: His Life Story" In it he put the more less sage fireside remarks he had put into the mouth of the pin-headed Andy The following are typical and reveal that MT Smith was something of philosopher in addition to being a real artist with the drawing pencil
 am an apostle of hard work-a Self-rnade man who was watching his step while others were watching the clock. A go-getter is the
 kind of man who arrives before the other fellow quits looking at the time table
 I've gained lots of experience in the last
 thirty years mindng my business. Any man who is success at that will get along all right a8v sf ' When Julius Caesar went to Rome he wasn't looking for a job as postmaster
 It takes hundred years to grow an oak tree-a squash takes two months
 There are two periods in every woman's life when understands her The first is before she is married and the second is after she is married
 If money were all al-powerful every rich man would have good appetite and there would be no bald-headed milonares
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
Hitch Hiking.
Seattle Journal of Commerceo
of this natio

In recent years hitch hiking has grown until it has become mode of travel distinct from all others and with technique of its own. Hundreds of thou- sands of men and women, and even children, have wandered about the country thuinbing their way from coast to coast and from the far north to the Gulf of Mexico. Wherever roads go there goes the hitch hker. who wangle their way wheels around the continent unemployed individuals looking for work, It may be that many of them are but for the most part that class of person hitch hikes trains There is another class of hobo now which takes it's vaca- ton by the hitch hiking method. These mostly young persons who want to make automobile tour but have no car and insufficient funds to buy one. So they take to the road and thumb every that comes along until they picked up and carried to the next town as far as the automobilist may be going in their direction.
 This method of travel has been successful. Great distances can be covered at little cost either of money effort. Indeed so successful has it be- come that hitch hikers becoming discriminating. Some pass up anything but and comfortable cars They look at the tires, for it they there may be puncture and consequently they may be expected to assist in changing. But discrimination reached it's peak in the report of Wisconsin man who tells of being stopped by hitch hiker. He opened the door invitingly. Have you radio in your car?" asked the young man. The driver said no Go ahead, I'll wait for another car" replied the youth. aEFsGsg 0li
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
CHINESE LUNCHEON

On account of limited accommoda- tion, no reservations for this lunch con will be received after noon Thursday Luncheon will be held Saturday, November g, at Trinity Hall. -adv.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
MRS. MORAN TO JOIN HUSBAND,
 NORTH DAKOTA

Mrs. Wendell Moran will leave on the steamer Alaska to join her hus- band at Rugby, North Dakota. MT. Wendell was transferred from Ju- neau several months ago to have charge of the reforestation in North Dakota.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
20 YEARS AGO
NOVEMBER 6, 1915.
From The Empire

A DOmD S6l OH III tiic ltalldh OoI- sulate in New York caused consid- erable disturbance Diligent search ing by police discovered no clues to what could be the reason. Higf German tension running riot in the city. due to Italian conquests on the western front, was blamed. Further searches will be made. No one was injured in the explosion.
 That Edward Krause of Peters burg, wanted for the alleged kid naping of William Christie, is Mil Ter" the man who called for Chris tie pretending he was deputy mar shal, was testified to by Foreman King of the 700 Mill, after viewing picture of Krause. That's him all right" said King immediately.
 Meanwhile, a fishing boat arriv- ing from Taku said they had seen Krauses boat there but there had been no signs of life on it. How ever, after dark light had appear ed at one of the windows.
 Friends of Krause laughed at the idea that he could possibly be im- plicated. Meanwhile, Mrs. Christie was equally emphatic in her asser- tion that there was no foundation for any romance in Krause's atti- tude toward her. mg
 He certainly never showed any further feeling for me than that of sincere friendship" she declared. He was a good friend of my hus- band and we continued our friend ship after his death. He was al- ways a gentleman I cannot imag- inc his doing anything so cruel"
 The steamer Alert foundered, with II men and Capt. E. E. Eterns aboard. Both crew and captain got safely to shore. rsa
 Robert Semple began grading the site for the Alaska Juneau mill.
 Livingston Wernecke, who had undergone an operation in St. Ann's Hospital, was reported on the road to recovery.
 
 Weather: Maximum 36; minimum 26; clear. Y
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
A REPLY TO THE LEAGUE.

The League of Nations for the second time is going to sound out the United States on it's attitude rela- tive to the list of embargo products to Italy, It has let it be known that it will welcome from this country any communication indicating it's opinion on the matter. t In view of the fact that Uncle Sam has declared bis neutrality in uncertain terms it strikes us that the New York World-Telegram has hit on the best answer to the League. That paper suggests:
 Dear Sir or Madam:-Yours of the 2lst inst. received and contents noted
 Sincerely,
 The United States of America
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
Look and Learn By A. c. Gordon

l. What are the abbreviations for manuscript" and ''manuscripts?" 2. Who founded Cleveland, Ohio? 3. Are the front legs of a giraffe longer than it's hind legs?
 4. How many radio receiving sets are there in the U. S., in round fi- gures?
 5. What is Japan's largest city?
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
IS DIVORCED

Clyde R. Ellis, of Anchorage, has been granted divorce from Lavernia Ellis, in the district court at val-l deg.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

In one particular the Italians are fortunate If
 they get tired of Mussolin King Victor Emmanuel
 will be right there to take charge of things again. Detroit Free Press)
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
MAIL BY DOG TEAMS

Dog teams of John Repp and Mike Myntii will carry the mail from Me- Grath to Ophir and from Tacotna to Ophir.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
SONS or NORWAY

Will meet tonight at 8 o'clock. Viking Club invited to attend at o'clock. Social gathering. Admission 10 cents. -ady
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

Dictators in Europe think the system they have organized is going to be permanent. That's what Robespierre thought when he conducted the Reign of Terror.-(St. Louis Globe -Democrat)
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

The Ethiopian leaders insist that the native insects will be their allies in checking foreign n- vaders, probably forcing them to fight to the last itch-( Boston Herald)
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
ANSWERS

l. MS. or ms. (singular), MSS. or mss (pluraD.
 2. Moses Cleveland.
 3. No; it's neck and backward slope of body make them appear to be. 4. Approximately 17,0000o0. f,4 5. Tokyo.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

That duck which wrecked the airplane down at Vancouver is probably the the duck hunters up here looking for during the recent luncheon hour shooting season.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

It is hard to see into the future. Little the manu- lecturers of corkscrews foresaw that Prohibitions defeat would bring them up against the can-opener --lWichta EagleD
The Daily Alaska empire., 1935-11-06
|HAPPY-
 BIRTADAY

The Empire ertends congrdtuld- tions and best toishes today, their birthday annirersary, to the folloa1- ing:
 Paul R. Bloedhorn.
 Olaf Christensen.
 Alfred Brown.
 Harold Gudbranson.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

vice-Presdent Garner is silent on the new Chinese monetary plan We don't blame him. It's all Chinese to us, too.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

What could be more. appropriate than Book beer in tin cans?-tOhio State Journal)
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

The surprising thing is that the Republicans haven't gotten around to blame the Ethiopian war on the Democrats. Isn't there something unconstitutional about that?
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

Rome says the war fever is high. Ague latel -(Dallas News)
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

The United States of America.
The Daily Alaska empire., 1935-11-06

Weather: Maximum 36; minimum 26; clear. '
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29
FUSTNELKtjLI SEN

San Franciscobol ait jelentik,
hogy Vi eljarast talaltak, amely
a szenet teljesen mentesiteni fog
ia a fiisttol.
Allitolag ez az Vi vegyi eljaras
koriilbelul egy dollarba keril
tonnankent, de megeri az arat,
inert fiistben es koromban ell
illano fut6 anyag ezentul mele-
gitesre szolgal.
Termeszetesen kiilonosen va
rosokban lenne fontos, hogy a
szenet fustt6l mentesitsek,
inert allitolag a varosi lakossag
eletet alaposan megroviditi 4
fiist, amt levegovel besziv-
max.
Az eljarast meg hasznosabba
teszi, hogy a szenbol az olajat Is
a gait elegetes el6tt kivonjak es
ez rnaga bosegesen megteriti .
mentesites koltseget.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29

A kozszolgalati vallalatokat,
villany- es gaztrustokat vizsgalo
szenatusi bizottsag egyre tobb
szennyet vet felszinre.
Megallapitjak, hogy a villany-
tarsasagok milyen oriasi ossze-
geket koltottek, hogy az elnok
javaslatat elbuktassak, amt 81
kerult nekik megtenni.
Megallapitottak, hogy a SEE
natorokat es kongresszmeneket
a taviratok szazezreivel zaklattak
es hogy ezeket surgonyoket
olyan alairasokkal lattak el, ami
lyenekkel akartak. Hogy a nev
tulajdonosai mem is tudtak a vii
lanytrustok altal kuldott TONER
dek siirgonyrol. Megallapitottak,
hogy halott emberek nevei is vol
tax siirgonyok ala irva.
A multi heten aztan ennel is
cifrabb dolog silt XII villanyos
urakrol.
Az egyik f6-lobby-ista beval-
lotta, hogy az elnok felol nem-
regen whispering" kampanyt,
pletyka kampanyt 8 kezdte es
az volt szandeka, hogy Roose-
veltet elhireszteli = bolondnak.
Azzal kezdodott ez kampany,
hogy beteg ember az elnok, akit
a hivatalaval jar6 gondok letor-
tex.
Hogy nagyon "ideges', akinek
valosaggal rohamai vannak es
olyankor mem tudja, hogy NIT
cselekszik.
Es rohogve vallotta be a SEE
natusi vizsgalo bizottsag elott,
inert muszaj volt vallania, hogy
tudomasa szerint egy $40, egy
betii mem igaz es mem volt igaz
dologbol, de "azt hitte, hogy
ez segit az iigyuknek". Hogy a
kozonseg tenyleg elhiszi maid,
hogy csak egy bolond elnok
kezdhet XII villanytrustokkal.
Es mines torveny ebben az or
szagban, amely ilyen arcatlan
vallomas utan a pasast a vadlot-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29

Huey Long ket hete atvette
Louisiana kozt az absolute ural-
mat.
T6le fiigg mindenkinek a sor-
sa, a szemelyes szabadsaga, a
biztonsaga abban az allamban,
es ami kis onkormanyzati jog
meg van minden amerikai allan
ban nagyobb varosoknak,
Huey ait is elvette.
Politikai masinaja elsoport
minden ellentallast es inert most
mar semmifele politikai, gazda-
sagi vagy tarsadalmi hatalom
mem ALT szemben vele. vi ellen
feleket es vi gyozelmeket kere-
sett maganak.
Ravetette szemeit a mozikra
es megparancsolta New Orleans
mozi szinhazainak, hogy vaude-
vile eloadasokat tartsanak, XII
lonben a kepeiket egytol-egyig
XII fogja cenzurazni az allambol.
Es EFT meg tudja ma tenni, ha
akarja, inert ABSOLUTE a ha-
talma.
New Orleans szinhazai valo-
szinuleg engedelmeskedni fog
max a cezari parancsnak, inert
egyebet mem tehetnek jelenleg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29

tax padjara iiltesse. Mines tor
veny, amely szajoncsapja AIT a
crookot, aki szandekosan 6rult
hiret kolti az elnoknek, bar ha
hirt elhittek volna, konnyen
nemzeti csapas lehetett volna a
dologbol.
Icy nez XII a villanytrust, a
mely mellett honatyak az elnok
ellen szavaztak.
Vajjon mennyi titkos erdek fiji
zodott ehhez a szavazashoz es
mennyi olyan penzt kolthettek a
villanyosok, amikrol a bizottsa-
gok egyelore = mem tudnak?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29
MEG MINDIG KERESNEK

Bar banyatarsasagok az utol-
SO felevben megint esziik nelkul
licitaltak egymasra. hogy melyik
tudna szenet olcsobban veszte-
getni, a West Virginia Coal and
Coke Company az ev masodik
negyedeben hetvenhetezer dollart
keresett tisztan. Az elso negyed-
evben Observation-Disclosures
dollart kerestek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29

de az az incidens mutatja, hogy
Huey Long mem lehet normalis.
Mi gyakran irtunk egyegy jo
szot felole, dacara, hogy ennek
az embernek modora, visel-
kedese nekunk soha mem tet-
szett es mem tetszik. De ami
jot es helyeset tett az allamban,
ahol a nagytoke karmait kisse
megnyirta, ait keszseggel ismer
TUX el felole.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29
Embero|es a dzsunge|bon


videken es ami ma mar talan
OFT sem tortenhetne meg abban
a formaban.
A targyalasra kiruhazkodott a
colonel.
Napokig dolgoztunk ujra, hogy
feloltoztethessuk a baratunkat,
amit evente egyszer, Kentucky
Derby napjra ugyis mindig meg
tettink.
Most azonban extran is XII KEEL
let ruhaznunk.
Ocskasoknal vagy vagy tiz-
tizenket dollarert talpig kiolto-
zott a colonel es a targyalason
annak nezett XII, ami valojaban
volt. Elokelo, muvelt uriember-
mex.
: A colonel igazan elokelo volt
es igazan ur volt es akkor jart
jelmezben, mikor koztunk volt.
Ket napig tartott a targyalas
es ezalatt az ezredes mem is la
kott a dzsungelban. Egy olcso
szallodaba szallt a varosban.
A vedougyved sorra beultetett
bennunket tanuszekbe es vala-
mennyit6l kiilon kikerdeztek,
hogy verekedes es az ember-
oles hogy tortent
Spottyt, Two Bitset meg en-
gem persze tolmacs utjan kerr
deztek.
Egy elokelo magyar uriasz-
szonyt hoztak tolmacsnak es
csak kesobb tudtam meg, amt
magyarok ma is kevesen tudnak,
hogy akkoriban a varosi vizmu-
vek fomernoke = magyar volt.
Az 3 feleseget hivtak tolmacs-
max. (New Orleansban, ahol a
varos ala van kanalisozva min
den uccaban, a vizmiivek merno-
kenek van egyik legfontosabb es
legnagyobb allasa.)
Az ugyesz termeszetesen fag-
gatott benniinket.
Kikerdezte, hogy NIT csinal-
tunk a dzsungelban, honnan jot-
tunk es hova utazunk. mi a
mestersegunk es inert mem aka
runk dolgozni. Ugy bant velunk,
mintha mi lettiink volna d vad-
lottak.
AIT akarta bebizonyitani az
eskudteknek. hogy kozonseges
bum-ok vagyunk, akiknek sza-
vaban nem hihetnek es akik ter
meszetesen hamisan vallunk,
hogy a cimborankat felmentsek.
Bizony kiszokott konny is a
szemembol, ahogy az ugyesz oft
levizsgaztatott es erosen ego arc
cal mentem lie tanuszekbol.
Utolso tanu volt a colonel.
A targyaloteremben levo kis-
szamu kozonseg hirtelen> felfi-
gyelt, mikor az elokelo Greg ur
beult a tanuszekbe.
Eloszor termeszetesen a vedo-
iigyved kerdezte.
Szepen, nyugodtan megmond-
ia, hogy Colonel John Calvin
Holden a neve es New Orleans
ban van a lakasa.
Aztan elmondta, hogy jelen
volt a verekedesnel es a vadlott
onvedelembol volt kenytelen a
megolt hobot ellokni. Tennessee
tesen az ugyved mem kerdezte.
hogy NIT csinalt a szepen felolto-
zott, elokel6 ur dzsungelban.
Csakhogy az ugyvedet az
ugyesz kovette, aki "darabokra
akarta tepni" a colonelt.
Eloszor AIT kerdezte tole, hogy
mi logon newell magat ezredes-
mex.
Holden szepen, nyugodtan
megmondta, hogy Louisiana kor-
manyzoja mikor nevezte XII tisz-
teletbeli ezredesnek, amib6l a
polgarhaboru utan olyan sok volt
Dixi orszagban.
Akkor az iigyesz megkerdezte,
hogy NIT keresett a colonel" a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29

mindnyajan.
Es ha fel6lem AIT mondana
egy biro, ugy ereznem, hogy
mem eltem hiaba.
"Amit az iigyesz Colonel Hol-
denrol mondott" mondta a
biro = "az sem igaz, sem fair
nem volt. Holdent negyven eve
ismerik Louisianaban es mar ak
kor a varos jotevojenek tartot-
tax, mikor az igyesz mem cit
meg. Es mindenki tudja Dixi
orszagban, hogy amit Colonel
Holden mond, akar a tanuszeken,
akar mem, akar eskii alatt, akar
mem, ARA batran felmenthet vagy
elitelhet egy embert akarki'.
"Mert Colonel Holden egy
southern gentleman, amit mem
lehet elmondani olyan emberek-
rol, akik a mas csaladi szeren-
csetlenseget torvenyszek tar
gyalo termebe hurcoljak."
Az ugyesz felugrott, mikor a
biro ait mondta, hogy mem volt
igaz, amt az ezredesrol mondott,
de biro mar akkor orditott es
az lgyeszt szohoz jutni mem
hagyta.
Az eskudtek ket perc alatt
jottek vissza terembe, ahol ma
gyon kinos csend volt es behoz-
tax a felmento verdiktet.
A biro a court-ot gyorsan be-
zarta es meg lie sem jott biroi
szekr0l, mar hangosan lekialtott
Colonel Holdenhez, hogy "tisz-
telje meg es legyen vacsorara a
Pontchartrain Clubban vendege".
A Pontchartrain Club New
Orleans legelokelobb c1ubja, aho-
va igazan csak kekveru ariszto-
kratak mehetnek.
Az ezredes konnyes szemek-
kel koszonte meg es fogadta el
a meghivast, az iigyesz vervoros
arccal rohant XII a targyalo te-
rembol es voltak oft olyan ke-
gyetlen emberek, akik hangosan
nevettek utana.
Mi persze Tommal diadalma-
san mentiink a halaszbarkakban
lev6 dzsungelba, de elobb Mrs.
Varghatol, a magyar uriasszony-
tol megkaptam AIT a ket dollart,
anit neki a tolmacsolasert hiva-
talbot fizettek.
Sok olyan reszlete volt ennek
a dolognak, ami soha nem megv
XII fejemb6l Is = szivemb6l.
Soha mem felejtem el az
iigyeszt, aki hivatalb6l olyan go
nosz volt.
S meg kevesbe felejtem Ell a
birot, aki igazi ember volt es
aki igenis elvitte aznap este ven
degul az ezredest a varos leg
el6kel6bb clubjaba, ahol minden-
XII tisztelettel fogadta, bar min
denki tudta, hogy harminc ev-
mel hosszabb ido' ota = hobo
volt. Hobo, akinek az utszelen
volt a tanyaja, akinek tobbi
hobok hordtak ossze az italt
meg az elelmet es aki bizony be
volt rugva estenkent.
De ami legjobban meghatott
benniinket es amt ma, mint vi
sagos a legjobban meltanylok,
hogy a new orleansi lapokban
err6l az egesz dologrol csak egy-
nehany sort irtak. AIT, hogy Co.
lionel Holden, a jolismert es koz-
tiszteletben allo regi orleansi
Greg ur is a mentotanuk kozt
volt Is hogy azutan bir6, mint
regi baratjat, vacsorara is meg
hivta.
Pedig mem volt egy lap, ahol
az Greg egesz historiajat mem
tudtak es ahol mem irhattak vol
ma remek szenzaciot a dologbol,
ami altal biztosan eladtak volna
otezerrel tobb ujsagot.
De Dixi orszag akkor meg
:1,,.- ,,11A K o,a~< 1o<<o~o okh,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-29
(Folytatas a 2-ik oldalroil

szetu ember volt, inert minden-
kivel veszekedest, sot a we're
kedest kereste.
Hiaba csititotta Colonel Hol-
den, az az ember mem torodott
a colonellal sem, akinek a szava
pedig mem is parancs, de scent
segszamba ment a dzsungelban.
A sajat buddyjaval kezdett XII,
akivel egyitt erkeztek ket nap
elott mihozzank, aki azonban ell
mondta, hogy csak Atlantatol
jonnek egyltt es mindossze ha-
romnapos a baratsag.
A harmincot ev koriili ember
hiaba csititotta, hiaba teri XII a
reszeg bully elol, az mindenaron
verekedest kereste.
Vegre neki is ment es mikor
a fiatalabb es er6sebb ember ell
lokte. hirtelen kest rantott el0 es
azzal rohant tarsanak, akirol
csak AIT tudtuk, hogy a neve
Tom volt.
Tom sokkal fiatalabb, sokkal
erosebb volt, az ellenfelet meg
fogta es ugy vagta a foldhoz,
hogy csakugy nyekkent.
Az volt a bal, hogy egy XII
csit nagyot nyekkent. A fejet a
fatovehez vagta es egy perc
mulva mindenki tudta, hogy az
Greg bully halott volt. A nyaka,
tort el.
Vege volt a muzsikanak, no
tanak, jokedvnek es megretten-
We neztiink egymasra.
Ha mindannyian gondo1tunk is
ra, hogy milyen jo lenne hirte-
len elslisszolni, mindannyian a
he1yunkOn maradtunk.
AIT kivanja a hobok becsulet-
codex-je, hogy bajtarsakat baj-
ban senki ne hagyja.
Egyszeru lett volna akkor este,
ha visszateriink a csonakra es
az Greg bully hullajat oft hagy-
juk, de a colonel muvelt, okos
ember volt, aki tudta, hogy ilyes-
mivel mem lehet trefalni, ilyesmi
elol mem lehet megszokni.
Par, perc mulva Tommal
egyiitt & ment be, hogy a falu
birajat meg rendoret ertesitse a
gyilkossagrol.
Tomot bezartak es minket is
orizet alatt kuldtek vele egyitt
New Orleansba es hobo korom-
ban az volt talan az egyetlen
eset, hogy a varosba szemelyvo-
nation erkeztem.
Minthogy Tom az emberolest
mem tagadta, minket szabadon
bocsatottak, de colonel meyer
tette veliink, hogy mi munkank
csak most kezd6dik.
Elsosorban negyven dollart
kellett a vedougyved szamara
szereznunk.
Minthogy erre penzre surgos
sziikseg volt, az osszes oft tar
tozkodo hobok elmentunk a XII
kotobe dolgozni.
Nyolcvan centet kaptunk ma
ponta es XII banant, XII kaves-
zsakokat cipelt exert a sum-
maert tiz oran keresztiil.
Es minthogy csak vagy tizen-
0ten voltunk 4 a new orleansi
dzsungelban, megtartott kozel
egy .hetig, amig a negyven dol
lar egyiitt volt.
Termeszetesen OFT kellett a
targyalas napjaig maradni, ami
mem volt kulonosebb gond, hi
szen ottlon ereztik magunkat
abban a varosban.
Az iigyeszseg maga mem toro-
dott volna vele, ha elmegyiink
mindnyajan, hiszen az ugyesz
mindig ell akarja vadlottat itel-
tetni, a vedelemnek volt rank
sziiksege.
Hogy a Tom "onvedelmet"
bizonyithassuk.
Minthogy Tommal mem sokat
..vIAl 4 .~.:,,o1 .,o.~, 1,o1< I'll