davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Washington Journal., 1935-04-19

Srou @ong ging bel aug, uno
Defenders bes Nbsnbs mar fe ME gu
6nufe, ba 5rGuIein S9r0ber BEL
ben Rinbern bIieb. Die tonnte IL
punOsrbore @si9i9ten er5Gblen, unD
bo iebes Der RinOsr feline ei9ene err
Sablt baben poIIte, p6brsnb bic Spsi
onberen aufmerffam 5ubDrten, muBie
tie INNER Oreierlsi @ef9t9ten in
8ereitfdoFt babsn.
Dte Muttsr NOR iiberqlidlih, b0B
bds 6rGuIein ibr Die Rinber 10 pou.
ftGnbig obgenommen bate. @Ieid
am eriten Qbenb bate fe einen 9errn
tennsn gsisrnt, Der ibr ousnebmenS
gefieI. S9on Itin MeuBeres rpar lift
ungemein fpmpotbifd; 10 f&OneS,
bunteIblonoes 9aupt> un6 8ortbaar,
70 bibf9e. broune Iugen batts ni9t
jeber. gr mar Bsnmter, 5~ousbefiBer
unb Mitper. SaB er einen Sptn
bon Elf Sobren befoB, bate Jrau
@ons germ in Mnb.tro9t ibrsr eises
men Rinberf9or tprrisisrt, o5tr
fdlieBli9 figte fs Ii9 ins unabdn=
ber!i9e. Sic muBte Inn ia MIN
ebenfoIs geits6er. bob iie brei SDd>
ter babe, bic lie iGelin inter Der
Sbbut zines SrGuleins fpo5isrengsbsn
IoFe.
Scum apei Mo9en tparen Dergons
gen. unb 5rou Wons rpor nit 9errn
Morttn @roff perlobt. SIN lleber=
mob ibres @liides 5eiste fe ibrcm
8rGutignm EogIei9 bic Photographic
ibrer brei tIeinen MGo9en. Die iie
in ibrem Suubtdf49en nit ii9 fiibr>
te.
n0as finb beine SD9ter9" frosts
er in bO9fem Grftaunen. Oie Sn>
de fam ibm bod rs9t feItfam Dor.
@eI9e bon Sen atpei Momas mar
benn nun bic re4te9
Grou Mone befam einen f5rmlfs
der Deintrompf, oIs fe aus Serrn
@roffs Munbs b0rts, boB er f6on
cine ,Moma" Der brei MdbeI9en
femme. Sbrer MdO9en! Sbrer Rin>
bsrl Nein. biefe T6omIOfe, freGe
perfon, bic f9 frember Rinber be-
biente, Inn fi1 einen Mlana ein5ufar<
gen. Oenn ouf tpos peiter bate lie
IS benn obgefeheng
Sic rubte ni9t cher, oIs Bis lie
bic Rleiaen bsrbeiseboIt bottle unb
biefe es beftdtiaten, boB iie ibre Wao>
ma lei, ibre Iiebe, ein5iae Moma .
No9 an bemfelben Mbenb muBte
5rGuIein @6rDber, nod elmer ftiir.
miiden Saene nit ibrer @Onnerin,
abreifen.
6err @raff meinte bonn. baB ibm
oie @o1e nit benz Srdulein glei4
bebenfli9 erf9ienen lei. Mber bic
bret nieoli9en &inber bGtten es ibm
bpn Mnfong an onqeton; ols ob er
geohnt bate, bob es feline 3in6er
perben niirben .
Sci benz @ieberfeben nit ben
Treunbinnen am &offeetifa lieB
Trou @onq ben breitsn @erlobunass
rina p~obIgefGuis i'm SOnnenIi4tc
ipieIen.
Limb 10 cine frede gerfOn. biefe
@4rTber! go, i9 fage nur, Elm.
nal unb ni9t pie0er!"
rlnb oIe tDaren nit ibr berfelbsa
Metnung.
Washington Journal., 1935-04-19

NopDIeon 8onapurte mar erit
fe9sunb3pan3ig Sabre aft, ols ct ben
Dberbefebl iiber bic italienif4e Nrmee
erbielt. @iner feiner TreunOe Tugte
gu ibm BEL isiner Mbreife: nDu biit
fir einen 8efeblsbdber elmer Mrmee
nod bieI gu jung sd tDerbs
aft 5uriidtebrsn," Deriebtt NdpOleOn.
Gin rsitenber SGser butte Dem
S%bergenerdI 8onapdrte SepeI9en
mad MontebeIo iiberbrd9t unb
polte IOfOrt pieoer nit Der Mnttpcrt
auriidreiten. Gein pferb mar uber
sui damien seritten. tDsshnlb 8Onus
parte inn Obne 30gern iein eisenes
iibergab, ouf BEN er eben bate aus
reiten tpOllsn. Der Sdser inbes
tpeigerte ii9 u1o madte S9pierig<
teiteu, bas pfsro gu befteigen. -
.JinbsIt gu es ettpa gu id0n unb
prd9tig angei9trrt2" frugte Bono
parte. nNur gu. Rdmerab; es gibt
ni@ts in ser @elt, tpas fir einen
frunaOffden SOIbuten gu prd@tig
mare"
Na9 Der S9Ia9t Bel MuiterliB
mari ii@ elm iunser rufif4er Diff
5ier b0beren @rabes Dor NapDleOn
auf bic Rnie uno flehte Jpn an. er
iOle i'm er59ieben laKen. sd bin
unmiirotg. peiter gu leben." rief CT
ber3peifelt. .benn i9 babe meme Sc
f9iibe Derloren!" ~Sunger
Mann." antportete Der Ruiier nit
Site, ri9 a9te Sbre xrdnen. bod
man fam bon meiner Mrmee se>
I9lagen fein anb trCBoem Mnipru@
auf Hubm buben."
Ser fpGtere Morf9an ct. gpr
bate i'm @luuben, er lei BEL Der Nrs
NEE in Neapel 5uraeit entbebrlid. bas
eegen in paris fir Napoleon Don
NuBen, Obns 8sfebl feline Sruppen
DerlaTen unD meloete ii9 in ben
Suilerisn. Der Gmpfang bort ent>
fpra9 ni9t ieinen Crpartungen:
.@ie buben o5ns 6ruee bic Grlaub=
mis- bes Rriessminifters. nod paris
3uriid5utebren?" .Nein, Sire.
aber i9 babe in Nsapsl nihts mebr
gu tun!" .Wenn sic in 5pei
Stunbsn," oonnerte i'm NapoleOn
an. .ni6t au1 benz Megs na9 Neas
pei fnb. ldTe i9 sic .ridiebea.' =
OarauF lisB er ben @enerul itebsu
unb bs0ub ii6 in iein Rabinstt.
Washington Journal., 1935-04-19
@aters sater Rat.

Mutter uno SOdter befdnoen iid
an 8oro oes O5eunodmpfers nuf bOs
Der SEE; es mar ibre critic guropo'
reife.
Die SO&ter ft0bnte: % DIANA.
mir lit 10 eIeno aumute. Das ent.
febIi9e @efibl tOmmt i4Ou pieoer!"
.Rino9sn, bdb Did MIDI 10!
@drum tuft On ni&t, mas pdpc
Dir Iagte, als mir an 8oro singeng"
sd mDGte ia 70 GENE. ober iG
peiB ni4t mebr. Dt CT fagte, id ion
tief utmen. penn ous SdifF bod
eebt, ooer Of i'd raid uusdtmen fou,
fpenn IS fi9 lungfam mad untsu
fentt.A
.M.nn's bod tOmmt. mein Rinf
u@@msis, mamu! lin 9ottespiI.
len f4psig! N@. ipenn i'd bod toi
pGre!"
Mur. Sat: Sinh sic Sc,
aenner9 Sd purte i4on cine Rulb'
Stupoe."
Der qlnstrsOsts; .9asin. id bin pu'
Der Mirt-"
Washington Journal., 1935-04-19

Ie9leH, U<tu9s9te S<tlu ple AuI9eS
regte.
Sn bemfelben Nueentlid CAB IS i'm
Snnern beg Cafes sIei9fals einen
Nufitun0: Der S9lofer. Der ieinen
Meg bur9 bic Rii9e senommen, fam
in S9ur3fel unb 9embdrmeln ber<
Bel. gefolgt bon benz gan3en 6eerbonn
Der Sbristeiten unb Der @6te. Sober
noIlte babel iein unb feben, Of unb
ME bic @~efungenen aus Der Drebtitr
erI0ft piirben. Der @9loFer mari
5unG9ft einmal fein Mertoeug rdfs
Ielnb duf ben 8oben, Itemmte aIs=
bann feline GGuIte in bic Siften unb
blidte ii9 bns b0spilige Ding BON
Sir topfi9iittelnb bon oben Bis unten
an. Der Moment tpar 70 feierIi1,
baB feIbIt bic ungnGbisc Hnnte Ordus
Ben psritummte. @ls aber be, G9Iof-
fer bic Sir genugenb betrodtet bate,
folgts er benz 8eifpieIe feines Wert-
3euges unb mar ii8 nun feIbt uuf
ben 8oben.
sd bab's," fdrie er pIOBIi&
triumpbierenb. Mue MeIt biidte. Ii9
iiber i'm. um gu erfori4en. mas It
benn eigentli9 latte. Der a3er Der,
riet ni9ts. Gr eriff gu einem lansen
Stemmeiien unb gum 9ammer, f9ob
erIteres unter Den Tirfliigsl. Der in
bas gofe bi%nelnrcgte, unit IdIug nit
Dem lebteren frdftig gu - UNI fisbe
oa! gesen bic sSibnerauesn po6re's
flos elm oiemIi9 bides netaaeneS
guBitiG. Ous ii4. bon iraenb pObsr
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

vezeteket mar uldozte Louisiana
allamban a accumulation a
negerek havi 19 dolfaros kere-
setet sokalta.
Halala alkalmaval vasuti
munkasok reszvetuket fejeztek
XII iranta, inert vasutasok nyug-
dij-torvenyet partolta, de a vas
utak munkas-baroi mem tudtak
rola, es ha tudtak, mem erdekelte
oket, hogy a cukortruszt ultet-
venyeire mi1iciat kiku1dte, mi
kor munkasok napi masfel dol
lar fizetesert sztrajkolni akartak.
Huey Longnak italian ICY volt
a legjobb, hogy most halt meg,
S hogy ha mem is nemzeti, de
legalabb allami martirt csinal-
tax bel6le.
Ma meg hittek neki Louisiana
allamban, SGT talan ma meg 3
! is hitt onmagaban es sajat
celjaiban; EFT a hitet soka
mar nem vihette volna maga-
ban, ha ugyan AIT regen el mem
vesztette.
A nemzet azonban sokat vesz-
tett ezzel az erdekes .es egy-
altalan mem ertektelen emberrel,
inert akar oszinte volt az utob-
bi evekben, akar mem, torekve-
seinek a tamogatasara kenytelen
volt egyre radikalisabb vizeken
evezni. Es inert hangos, tehat
, eros volt, kovetelesei sok eset-
ben koncessziokat kenyszeritet-
tex XII kivaltsagos osztalybol.
! Azonkivul tipikus kepvisel6je
es kifejez6je volt a lazadozo Vi
Del-nek es az egesz haboru
utani, lazas es lazadozo nemzet-
mex, amelynek az eletebe vi
STINT es vi hangot adott, mi
kor megszolalt.
Akik annyi szepet es jot
mondanak rola, mikor a nyel-
vetol mar mem felnek, azok ta-
Ian mem mindannyian Is mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

taly maga sem vette komolyan
EFT a homalyos programot es a
Wall Street komolyan gondolko-
zott rola, hogy elnoki ambicioit
penzelje.
Merit radikalis szo1amok
hangos demagogjaban 1attak
annak a lehetoseget, hogy
Rooseveltet elgancsoljak; S inert
megis biztak az orszag jozan
eszeben, hogy a zsenia1isan te-
hetseges, de megdobbentoen mil
vefetlen es modorta1an embert q
Feher Hazba kl1deni nem fog.
jak.
Neha azonban e1szamitjak
magukat azok, akik nemzetek
sorsat intezik.
Mikor a nemet nagyt6ke Hit.
lerrel fenyegette szocialista
kormanyt es jov6 akkor meg
nevetseges diktatorat penzelte,
mem hitte maga sem, hogy Hit.
Ter valaha ura lesz Nemetor.
szagnak.
Ha Huey Long eletben marad
talan neki is az lett volna q
sorsa, ami Hitlernek.
lit ugyan soha mem lesz mem.
yeti diktator, inert ahhoz Anne.
rikaban sok a polgarsag kezeber
winchester, de egy nyomorra
telt evben nemzeti elegedetlen.
seq talan bekuldte volna Fehel
Hazba; nem azert, hogy Huey.
ra, hanem azert, hogy valaki ell
len szavazzon.
Valoszinu, hogy tovabb ko.
vette volna Hitler peldajat, ak
elfelejtette mar, hogy nemzeti
szocializmust igert Nemetorszag
max, nemzeti militarizmust es
despotizmust adott helyette.
Kormanyzo koraban meg azor
volt, hogy Louisiana szegeny
white-trash lakossagan az OLAF
trusztok szamlajara segitsen, de
szenator koraban a munkas-szer.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

Tehat figyelt engem! gondolta
Alice - ess eltalalta, hogy valoban vagyod-
tam az apam: utan...
Reubens meg volt elegedve Blackford
magyarazataval. Nagyon szivesen vette azt
az iirugyet, hogy voltakeppen leanya Matt
jott vissza Cahababa
- Derekas munkat vegzett - ismerte
ell - tarsasag gratual onnek . Most NIT
hataroz?
- Ez az, epp errol szeretnek beszelni.
Blackford .leverte szivarja hamujat
Teljesen lehetetlen helyzet az, ami
ben en- es Alice vagyunk - mondta az asz-
talkend6vel babralva - AIT hiszem, feles-
leges EFT on eott titkolnom. Legjobb lesz,
ha nyiltan beszelink ro1a es megallapodasra
jutunk
= Ez igaz, mindig jobb; ha megertjuk
egymast - helyeselte Reubens gepiesen. Ra-
nezett leanyara, aki ugyanugy meg volt
dobbenve, akarcsak g.
- Alice ugy gondolja; hogy neki kote-
lessege velern maradni = folytatta Blackford
= inert ilyen allapotban vagyok. EFT ugyan
nem mondta nekem, de ahogy ct ismerem,
megis bizonyos vagyok ebben. Emlekezni fog
ARA, hogy on egyszer mar valast ajanlott,
mikor ugy felhaborodott a. a.. koriilme,-
nyek miatt. Abban az idoben en- elene vol
tam valasnak, bar. korulmenyek Matt
= mem tiltakozhattam el1ene. Ma azonban
AIT gondolom, hogy mindnyajunkra nezve ez
lenne leghelyesebb megoldas
Ezen mar tul vagyunk, Warren -
szolalt meg Alice es hangja elrekedt lelki
gyotreemtol Reubens is felve mondta:
Es.,.. NIT fog on tenni mihez fog
azutan?
- Ez ugy sem erdekelne Ont, ez mar
az en- dolgom.
De, arren, hogyan?.. hiszen tudod,
hogy errol $40 sem ehet! - tiltakozott
Alice. = A mi eletunk megis csak egymas-
hoz van kapcsolva, barhQgyan erzInk is je-
lenleg! Mem hagyhatunk lit, mikor nyomo-
rex lettel... ait sem tudva, hogy merre
fogsz mennl. vagy NIT fogsz csinalni.
Blackford roviden ranezett.
= Eltalaltam - mondta szarazon -
tudtam, hogy ICY velekedsz, de ugyanigy CSC
lekednel-e ha mem lennek nyomorek?
Alice habozott Is Blackford elmosolvo-
dott
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
XXXII. FEJEZET

Backford faradtan nyujtozkodott es
hatrad6lt szekeben, mem torodve azzal
kinnal, amt ez hirtelen mozdulat okozott.
Blue Gum Jim, aki mindig csak a gazdajat
figyelte, eszrevette beteges arc eltorzula-
sat es mar sietett is feeje, de Blackford
leintette.
Semmi sem - mondta = mem kell
semmi !
Jim visszault helyere, ahonnan eszre-
vetlenul leshette Backfordot. Sohasem tilt
sem vele szemben, sem mogotte
Leszamitva a fajdalmat, amelytol soha-
sem volt egeszen mentes, Blackford szepnell
ez volt az elso eset, hogy becsulte onmagat.
- eel fele vezet6 egyik allomast mar ell
erte = biztatta magat. - Megtette, amire
az emberek AIT mondtak, hogy lehetetlen.
megtette es pedig sulyos testi hatranyai ell
lenere tette meg. Mem keveselte lekuz-
dott nehezsegeket. de nem is tulozta azokat
- pusztan csak azert, inert 8 birkozott meg
veluk. Hgadt targyilagossaggal alapitotta
meg. hogy derekas munkat vegzett
Mar annyira megszokta betegseget,
hogy alig gondolt rea, kiveve egy-egy til
relmetlen percet, am1kor ereZte, hOgy kOtve
van szekehez, vagy Jim csendes, condos
lepteihez Gondolataiban mar csak nagyon
keves helyet adott az allapotanak. Ezen mem
lehetett valoztatni: beletorodott hat.
Ha pedig neha megis kinlodott emiatt errol
csak Jim Rhodes tudott
Az emberek eott sohasem beszelt errol
Ma reggel ota, hogy Jim karjan iilve fekezte
meg munkasokat, ugy talalta, hogy testi al
lapota is segitsegere volt ebben Az emberek
rokonszenve feleje fordult es kozelebb hozta
oket. Eros egyenisegevel leigazta banya-
szokat es ebben megis sok resze volt nyo-
moreL1 testenek
A sztrajkolok mem Cahaba Coal and
Iron Company kedveert vettek fel ujra
munkat hanem Warren Blackford Matt
Tudtak becsulni Blackfordot Mikor lat
tax, hogy mennyire sziven fekszik a ter
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
(Folytatjuk.)

egeszen 6szinten gyaszo1jak.
De a tomegek, az elnyomot-
tax, fetaposottak, kitagadot-
tax meg akkor is ertekes bara-
tot vesztettek benne, ha ITALIAN a
baratsag a selyem-pajamak uj
korszakaban es a szenatusi toga-
ban mar esetleg mem is volt
egeszen oszinte.
Sem Louisiana a1lamban. sem
az orszagos politikaban mem fog
jak egyhamar potolni, de az
allama szaz evvel jutott elore,
mikor Huey Long kicsavarta
oft kormanyzast a degenerate
kekverii arisztokracia kezebol
A nepen mulik, hogy vissza
fogjak-e a moralisan bankrupt
louisiana "urak" kezebe enged-
nj az allamban a politikai hatal-
mat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
HU Ely 10 Nc

Ekkor mar mem az allan ia
vat, hanem a sajat szemelyes
ceGait kereste.
Louisiana az uto1so ket evben
megsziint ambicio es eel lenni
S kozonseges lepcso Walt Huey
Long labai alatt bel6le; amely
nagyravagyo es megszedult
embert a Feher Haz magassaga-
ba igerte vezetni.
A szenatusban zsenik tehet-
segevel, a parvenik mereszsege-
vel szallt szembe az egesz or
szagga1 e1s6 sorban az elnok-
kel, anelkul, hogy komoly Okla
vagy celia lett volna a dolog-
max. Csak ait tudta, hogy ez a
magavise1et inert mem lehet
a viselkedeset magatartasnak
nevezni = imponal white
trash" mex, irni fognak arrol
az ujsagok.
A "share-the-wealth" mar nem
oszinte jelszo volt, hanem egy
! Ielegedetlensegben forrongo men,
zet bolonditasa; inert Huey
Long sokkal okosabb volt, sem
hogy elhihette volna a sajat
allitolagos programjat.
Mem is merte soha elmondani
EFT a programot.
Mert azokat a fenyegeteseket,
hogy senkinek mem lehet egy
millional tobb jovedelme evente,
yagy senki ne birjon ot millional
tobb vagyonnal, meg nem lehet
vagyonfelosztasnak nevezni.
Eek korlatozasok utban
vannak mar Huey Long nelkul
az vi adotorvenyben es legfel-
jebb szamokban van meg egy-
re zsugorodo kiilonbseg.
A nagyt6ke, kivaltsagos osz-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

kekverii arisztokratakkal, akiket
ellokott vegre az allan kor-
manyzatatol es tokevel, arnely
vegre kenytelen volt engedni.
Louisianat megrakta adossag-
gal, de penzt jo celokra ko1-
totte.
Iskolakat es f6iskolakat epit-
tetett utakat huzott keresztul-
kasul az allamban.
Jovedelmi adot vezetett be,
vagyis megadoztatta nagyto-
ket, felszabaditotta a szegeny
otthonokat az adotol.
De Huey Long minden nagy-
szeru kvalitasa me11ett parvenii
volt, miiveletlen ember, aki nem
birta megtagadni onmagat akkor
sem, mikor az alantas, SGT leg
alantasabb emberi indulatok
tortek XII belole.
Az el1ensegeit es el1enfeleit
lldozte es mem atallotta kor-
manyzo letere, hogy kilon tor
venyeket hozzon szemelyes el-
lensegei ellen.
Megadoztatta ugyan az OLAF
trusztokat, ami helyes volt, de
ugyanakkor mem felejtette el ait
sem, hogy ellensegeire kllon
adot vessen XII.
Mikor senator lett, megsze-
dilt..
Louisiana cezarjava nevezte XII
onmagat, es az allan nepe, a
szegeny white trash" boldogan
kialtotta az "Ave Cesar"-t fe-
leje.
Tomegtermelo hazi masinava
sulyesztette az allan torvenyho-
zasat es gondoskodott rola, hogy
elevenek es holtak ura legyen
Louisiana allamban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

Mivel meghalt, mindenki di-
,cseri.
Kulonosen azok sietnek di-
cserni, akik csak megvetest,
gyulolseget ereztek iranta, inert
a martirokat nem il1ik lenezni.
Pedig valoszinu, hogy Huey
Long mem martir-halalt halt.
A gyi1kosanak valoszinuleg
mem az allan ugyei adtak a re-
volvert kezebe, hanem a SEE
melyes feud (verbosszu), amit a
delen meg elegge ismernek.
Huey Longnak a halala igazi
nagy vesztesege az amerikai
politikai eletnek.
A haboru utani zokkeno idGk-
mex volt a tipikus alakja, aki
STINT es hangulatot hozott a koz-
,eletbe.
Ha szin nem volt harmonic
ban a megszokott szinekkel, ha
a hang olyan gyakran rikitott,
annak az Okla mem Huey volt,
hanenl az teny, hogy vi felfo-
gasok es uj emberek jottek az
utolso husz evben, akik mem
akartak es mem voltak hajlandok
alkalmazkodni a regi, megszo-
kott eszmekhez es formakhoz.
Huey Longot del szulte. Az
a del, amely szinten haboru
alatt es utan szakitott a hagyo-
manyokkal S szinte eszrevetle-
nil vi dealt kovetelt maganak.
Mikor a polgarhaboru utan
a carpet-baggerek kitakarodtak
Dixi orszagabol, tonkre ment
arisztokracia ravetette magat az
egyetlen megmaradt kereseti
forrasra es a politika uzletet
vctte kezebe.
A 1etort birtokos osztaly, del
kekveru arisztokratai korhadas-
max, zillesnek indu1tak Is a
k0nnyelmii uri fiuk mem tudtak
becsuletes Is jo kormanyzatot
adni az Old South allamainak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

meles fokozasa, mikor megertettek, hogy ez
valami nagy dolgot jelent nek = olyan len
diilettel fogtak hozza a nunkahoz, amely
mast, csak eegendo csillet es EFT annyit kap-
tax Muddtol, amennyit akartak.
Minden delutan odahoztak Backford-
max napi termees kmutatasat, amely allan
doan emelkedett Es banyaszok megelege-
detten lattak fofelugyel6 oromet
Ilyen modon erte ell sikert Blackford.
A Doomite naprol-napra megkapta az eloirt
szenet, SGT neha meg enne tobbet is Black
ford vallain mar mem nyugodott nyomasz-
to teher.
- Aki kitart, az gyoz mondogatta
magaban = en- pedig kitartottam!
Reubens hamarosan visszatert Pitts
burghba a nagy nap utan, de megigerte
Blackfordnak, hogy visszajon ha kivanja.
Most Blackford uzent erte, ezzel tartozott
hiusaganak. Szemelyesen akarta neki atadni
Cahabat Reubens tehat oft vart ra a dombon
Alice mem ment ell Cahababol. Allhatato-
san visszautasitotta Blackford sirgeteset,
hogy menjen haza Pittsburghba. Olyan ha-
tarozottan tiltakozott mnden erveles ellen,
hogy vegil zavarba hozta az urat is. Mem
mondta meg egy szoval sem, hogy mi Okla
van maradasanak, de B1acEford szomoru
tunodesei soran, ugy velte, rajott az igazi
okra. Azert nem megy el Alice, inert nyo-
morek lett es jo sMve mem engedi, hogy
itthagyja ilyen a1lapotban.
Kint iilt tornacon es bucsuzott jol
ismert taJtol Szemei utoljara neztek Cahabat
amelyet is1nert es szeretett - szeretett moho
odaadassal, inert lit kizdott az onbecsueseert
es lit mutatta meg, hogy talpig ember.
Mem sajnalta magat Harcolt es elete
volt tet - de vesztett. Vesztett mosolyog-
va szemrehanyas es szanakozas nelkiil. Meg
tette, amit lehetett senkisem tehetett vol
ma ennel tobbet
Ma jdnem vidaman nezett koriil es vida
man udvozolte banya felol kozelgo Muddot
es Stringfellow-t
= AIT hiszem, holnap mar mem leszek
it, John = mondta nyugodtan minden
olyan rendben folyik.. ugy gondolom, hogy
most mar megpihenhetek
- Vegre, valahara Ere mar regota
szuksege van. Igazan semmi ertelme, hogy
megolje magat lit banya miatt. Most hogy
mar rendes kerekvagasba jutottunk, String
FELLOW es en- pompasan ell fogunk intezni
mindent
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

Az alkoto munkatol irtoztak
S mikor az eszaki tokeseket le-
csabitottak, hogy legyen aki az
allamgepezetekhez sziikseges
adot fizesse, mem torodtek vele
hogy a yankee nagyt6ke ujra
rabszolgat csinal nemcsak a ne
gerbol, de meg talan inkabb a
szegeny feherbol. A white
trash-bol.
A delre hivott, delre tolako-
dott nagytoke "a lakossagrol, a
szegeny osztalyrol a bort huzta
s olyan megvetessel bant veluk,
ahogy italian haboru utani elsG
tiz evben a gyoztes francia bant
legazolt nemettel.
S amig az adot fizettek, a po-
litikai masineriakat uralo arisz-
tokracia mem torodott a dolog.
gal.
Ez hozta ell ait haboru utani
nyugtalansagot, amely a deli al
lamokban husz eve kovetelte
hangtalanul az vi dealt, amely
az egyik nepvezert a mask utan
szulte es adta az orszagnak.
Ez a lazongas szilte Huey
Long-ot, aki igazi nepvezen
volt, a nepvezerek minden ere.
nyevel es hibajaval.
Langesz volt, demagog volt
apostol volt es arulo volt, mind
egy dinamikus szemelyben.
A langeszii demagog apostol-
max indult ait tartotta a hiva-
tasanak, hogy a szegeny ember
jussat kikovetelje ettU az orszag-
tol.
Mint kormanyzo szaz evvel
vitte el6bbre Louisiana allamot,
mindaddig a szegenyek ja4
vaert kuzdott a hatalmasokkal, a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
! A BOLDOGSAG ARA

barmi legyen is,t most lit vagyok veled. Meg
mindig hibaztatsz, edes,?
Mem, apus, csakis onmagamat
Reubens nagy tapintattal nem kerde-
zett semrrit a leanyatol Tudta, hogy leg
gyongedebb erintessel is csak sebekhez erne
es fajdalmat okozna Alice halalosan vagyo-
dott szerelemre, megertesre es baratsagra.
Hogy mindezt nelkuozni volt kenyteen,
csak magat okolta. Ferje bevallotta a szerel-
met, de akkor ONO modra csakis sere1
mevel torodott. Mem csodalkozott azon, hogy
Visszagondolva ARA a bizonyos> ejszakara,
ugy erezte, hogy akkor mem 8, - hanem
valaki mas volt durva az urahoz: A pitts
burgh napok emleke pedig mar egeszen
fnultba veszett. Bar csak meg egyszer visz-
szahivhatna ait az idot... most mar egeszeni
maskent cselekedne! Csak szereem szamit
es mem az, hogy hogyan kezdodott! Aki egy
seer eldobja magatol a szerelmet, ritkan ta-
lalja meg ujra Alice nagyon. keson latta
be EFT.
De nyugodt area mem arulta Ell gondola-
TAFT, amint vacsora kozben lopva figyelte a
ferjet. - Mennyire vagyott ARA, hogy meg
vigasztaja, hogy fejet vallara hajtsa hogy
simogassa, kenyeztesse, becezze!... Rane-
zett Blackford kezeire - karcsu, finon, erze-
keny kezek voltak - es ell sem hitte, hogy
eek kezek valaha is megsimogattak
Blackford most mar egy ujjal sem erintette
meg a feleseget. Alice csak akkor riadt
fel tln6desebol, mikor apja beszelni kezdett
Blackforddal.
- lit vagyok, ahogyan kivanta
- Koszonom, uram - bolntott Black
ford. = Azert kertem ide, hogy atadhassam
a banyajat ENegeztem nindent amire AIT
mondtak, hogy keptelenseg es ugy vegeztem
el mindent, hogy dolgok ezentul is ICY
fognak maradn
= Igen, elvegezte = felelt Reubens -
es mindjart gondoltam. hogy azert hivott ide,
hogy ezt nekem megmondhassa ;. Elegtetel
az onnek?
= Igen, ait hiszem, hogy ezzel tartozill
nekem mondta Blackford es bena labaira
mutatott = Meg is irhattam volna EFT, de
mem akartam Mem tudom, meg tudja-e er-
teni, de ohajtottam ait az elegtetet, hogy
szemelyesen mondjam meg: elvegeztem a
feladatot Aztan meg Alice is vagyodott on
utan es AIT is tudom hogy on szinten akar-
ia latni st.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

Mem is adok semmifele utasitast -
folytatta Blackford - naga lesz fofel-
ugyelo, amig en- emaradok. Csinahat olyan
.valtoztatasokat, amelyeket jonak lat, EFT tel
jesen niagara bizom
Meg egy ideig beszeltek, megtargyaltak
nehany reszletkerdest banya korul, aztan
Blackford intett Jim Rhodesnak, aki nyonr-
ban hatalmas karjaiba emelte
Addig is sok szerencset, fiuk! -
mondta Blackford es hanyagul legyintett.
- Sok szerencset! = felelek amazok is
es Mudd ranezett Stringfellowra.
- Ugy-e, milyen trefasan mordta ezt2
Ez volt Blackford bucsuj ja