Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-03-22

~ . NJAOCAA NAAAlASSt ~ PAoVO VI
hlasene povinne odvody jsou
krokem k mfru.
- Francie a Italie daily ma
jevo, re nelibf Sc jim mirny
smer odpovedi Angle ma ne
mecke prohlasenf. Soudf Sc We
stfedu, re do konce tydne dol
de ku konferenci tri techto
moc1.
Nemecko prohlasilo v 1tery,
re odvod FL rokG starych pro-
walden Dude v zar1 a re jestlize
Francie nesvolf ku zruseni O.
pevneni ma strane Ryna, re Ne
mecko opevnovati pocne svoji
stranu.
SchGze statnfkd Francie, L
talie a Angle konana Dude
kdesi V JIM Francii anebo V.
severnl Italii.
Angle zada, ably parliament
povolil $18,00O,O 600 anebo vice
ma vzdusnou obranu behem to-
hoto roku. Podsekretar vzdu-
choplavby, Sir Philip Sasson O.
spravedlnil pozadavek tento u
jistenlm, re "slabost obrany
ohrozovala by nejenom Anglii
ale tez i mir"
Francie, jez pred tydnem
prodlouzila vojenskou sluzbu
z jednoho roku ma diva, zada,
ably parliament odhlasoval ST.
100000 ma kampan pro zvyse-
nj rekrutovan1.
Polske listy posmesne mluvi
O Anglicke note a rozhodnut1,
re Sir John Simon ~navstfvf v
ned6li Hitlera V Berline. eco
chce Sir John Simon dokaza-
IT," pta Sc vlivuplny Varsavsky
list Kurjer Warzawski. "Je
tax naivn1m, re by mysleti mo-
hi, re Adolph Hitler ustoupi
jediny krok v rozhodnut1 SVEN
O nucenem vojenskem odvo-
du."
Socialisticky list Robotnik
pfse, re politika "zdrcenf a "a
chycen1" Hitlerova umoznena
byla "blundry'' Angle, Fran
Gle a Italie.
= Ia horecnym zbrojenim
velmocf Sc vzduchu, jehoz Gu
smernenf" ma byti projednano
V Zeneve We Spolecnosti naro-
dG, nezGstava pozadu ami roz-
vol vzdusne dopravy osob, zbo-
II a posty. I ma tonic poll sva
deli velmoci spolu houzevnaty
zapas, v jehoz cele zat1m stoj1
Francie, sledovana Nemeckem
a Anglif, a zejmena income Sc
popred1 deroucfm Holland
skem.
z letosnfch transportnich
programG leteckych, jak mali
byti uskutecneny behem toho-
to roku, francouzska Air
France chysta zrychliti a zlep-
Siti vzdusnou dopravu ma vsech
tratfch. Nejvetsf vahu klade
ovsem ma letecke spojenf Afri-
ky %severnf, centralnf a NADIA
gaskaru pres Marseille S Parf-
n; dale je peclive pripraven
zlepsovacf program linky Mar
seille-Saigon, udrzovane dnes
S velkym nakladem specialni-
mi stroll. Ale FrancouzGm
nedajf pokoje 1spechy Nemcd
V leteckych spojen1ch Afrika-
JIM Amerika a snazi Sc vse-
NONE, ably toto nemecke spo-
jen1 pfekonali. To je hlavnf
pr1cina nedavneho nezdarene-
no no-stop letu Costezova a je-
no druha.
Zatfm nemecka Lufthansa
provad1 jiz druhym rokem sve
1spesne pokusy o letecke spo-|
jenl Evropy s JIM Amerikou
velkoletadly Dornier-Wa a to
tim zpGsobem, re letadla ma &c
ste z Dakaru do JIM Ameriky
~pfistavaj1 ma mort u mater
skych lodi "Schwabenland" a
"W estfalen" stale tam kotvf-
c1ch, ma nichz jsou opatreny
pohonnymi latkami, prohled-I
nuty a pax katapulty vystrelo-|
vany do vzduchu, ably pokra-
covaly dale ma sve pouti dol
Buenos Aires a Ria de Janeira.
Druhou dopravnf vzdusnou
linku tvoff doprava Zeppeliny
z Fridrichshafenu do Dakaru
a JIM Ameriky, ktera je pra-
videlnou dopravnf cestou pro
cestuJlcl, zbozf i postu. Soubez-
ne $ temito linkami vybudovali
81 Nemci i dobre organisovane
letecke spojen1 v JIM Ameri-
&c prostfednictvfm spolecnosti
Condor.