Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-18

tydnem a dnes SO statG Sc zho-
stilo dlohy kolektivne, jak val
ku zkonciti. Nesmf byti otale-
no ami okamzik v dneSnl dobe
kdy jsou muzi pob1jeni."
"Uznavame, re budoucnost
Ligv narod1 jest odvislym cd
akclch v dnesni situaci zavade-
nych. Pokud Sc tyce vlady je-
no velicenstva mohu vas ujisti-
ii, re jsme jiz zapocali a bude-
me take pokracovati." Znelo
Edenovo prohlasenf.
Vybor Lfgy jiz zacfna stezo-
vati italskou vybojnost tim, re
pnsobf, ably odvolany byly "a
kay zapov1dajfc1 vyvoz zbra-
nj do Habese a zvlastnf vybor
studuje plany o financnim
boykotu Rfma.
Dovoz do Habese Dude "a
kratko otevren, kdezto do TIA
lie zrusen. Podvybor financn1
sejde Sc ably vypracoval. finan-
chi sankce a hotovy navrh ma
pfedloziti .jiz hlavn1mu vyboru.
$4,000 habesskych vojak1,
vyzbrojenych rucnicemi a $50
strojnfmi puskami Sc u Ak
sunni vzdalo i Sc sym velite-
lem Gugsauem, italskemu ge-
neralu Ruggero Santinimu. Ka-
pitulace usnadnila spojen1 ital-
skeho vojska ma severni from
tie Sc sbory tahnoucimi cd jihu
cd hranic italskeho Samalska.
DIE italskych zprav pablo
ma italske strane jen 27 muzG,
vetsinou domorod1 vojaci kme-
ne Askar1. Odpor HabesanG
Sc obmezuje jen ma drobne val
cent a zprava o masakru 1000
Ital1 jest oznacovana Ia lzivou
r~ozSirenou radiem ciZ1mi Zpra-
vodaji.
Nejvetsf pocet pacientH ose-
tTovanych italskych nemocni-
cfch nepresahoval sto muz1, z
nichz vsak byla valna vetSina
vojakG onemocnelych a sko-
rem zadny raneny.
V rade clanku a zprav z
Ethiopie NIUE upoutati zaslou-
zenou pozornost zaj1mavy
"Rozhovor s habesskym voja-
KEN" uverejneny tyto dny We
francouzskem tyden1ku LA
Voyage"
Dopisovatel tohoto casopisu
besedoval v Adds Abebe S
"gardistou Jeho Velicenstva
neguse', a by Sc dovedel, jake
vedomosti ma habessky vojak
O soudobe svetove situaci, o
valce, O evropskych zalezito-
stech a j.
Ukazalo Sc, re vojak je dale
ko vzdelanejsf nez Sc vseobec-
ne poklada.
Gardista Jeho Velicenstva
neguse dosti jasne vysvetlil,
echo Sc tykajl nynejsf italske
napory a v Gem S Italif nesou-
hlasf Anglie. V zemeposu byl
jiz slabs1 nez politice. zene-
va, kde zaseda Spolecnost ma
rodG, je Pc jeho nazoru media
leko Londyna, coz take castec-
ne v~yvolava hnev Mussoliniho.
Italsky dictator by 81 pTal, a.
by s1dlo Spolecnosti narodu by
10 v okoli R1ma. 0 Hitlerovi
Sc habessky gardista domn1va,
re je to byvaly vrchn1 velitel
We svetove valce, ktery Sc nynf
prohlasil nemeckym cisafem,
re je lid a nepT1tel kTestan-
silva.
"Kde lezf tato velika ze-
me?" znela otazka.
INA kraji Evropy. Narod,
zij1c1 tam, nazyva Sc nyni boil
seviky.
"Jaka je v Rusku nyni VIA
da?'
"Nevfm presne -. Ale tako-
va nejaka jake nenf nikde jim
de ma svete."
"A kdo vladne v Rusku?"
"Negus Stain"
Berlinsky fisk Sc netaj1 Sc
svymi sympatiemi pro Ethiopii,
ackoli diplomaticke kruhy "a
chovavajf diskretn1 reservu.
Nektere listy upozornuJi ma
rozhodny rozdil mezi f%asistic-
kou Italii a nazistickym Ne
meckem. List "Deutsche VOL
LEM, pfse: "Fasisticka Italie
nynf provad1 program kolo-
nialniho imperialism, ale MI
zeme prohlasiti, re v tutez do
bu, kdy italstf letci bombardu-
il Habes, Nemecko tez podni-
ka valku prot hladu a bide.
Hitler 81 nepTeje onech vavri-
nj, jichz 81 z1skal Mussolini u
I,,o NXronoLo nUn1 nOf