davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
A NEMZET MEG ELENKEN

emlekszik azokra a "munkak-
ra,' amelyek tavalv CWA
egisze alatt folytak amelyek-
mex sok hasznat ,senki mem latta
es mem tulsagosan lelkesedett er-
te, hogy ait ismeteljek az 6sz-
szel.
Roosevelt azonban Hopkins
mex adott igazat, inert ha ait
akarjak, hogy novemberre Sc
gelymunkakon vsstenyleg harom
millional tobb ember dolgozzek,
akkor nem varhatnak azokra a
nagyobb aranyu kozmunkakra, a
amelyek a penz nagyobb reszet
anyagra koltenek amelyek csak
junius fele tvdnanak, alkalmaz-
nj egy nagyobb szamu munkas
tomeget.
Nyilvanossagra hozta az el-
nok, hogy a megszavazott oriasi
osszeg ezideig csak nyolcszaz-
harmincezer embert vett lie a re-
liefrol eek kozll is otszazhusz
ezren a CCC campekben dol
goznak. Tenylegesen tehat csak
haromszazezer embert alkal-
maztak az epitS. sziikseg mum
kaknal.
Remelni lehet, hogy ebben az
evben a tavalyi CWA tervekne1
komolyabb munkatervek varnak
megoldasra, de oszinten sajnal.
ia mindenki, hogy a nagy osz-
szegbol maradandobb epi. keze-
SEX mem 1esznek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
. s. - e f. .M L f

! A j6v6s kvben belatjak amajd
hogy a segelyezest tovabb kell
folytatni, <ujabb nagy oszegeket
szavaz meg erre a celra a kon.
gresszus, inert nincstelenek
chen halni mem fognak.
A valasztasok elott a mask
eszkozhoz mem nyulnak, hacsak
helyzet nagyon nyomaszt6
mem lesz maid, de 1o37-ben a
munkaid6 korlatozasahoz komo-
lyan hozzalat kongresszus.
Az uralkodo 9t6kes osztaly
vegtelen es fektelen onzese &
vaksaga ma mar a legtobb he.
lyen visszaallitotta AIT a hosz.
szabb munkahetet, amt elto-
rolt az NRA es erre mem lehe,
massal, mint 80 oras munka-
hettel felelni.
Ismeteluk, hogy ez bekovet.
kezfetik a jovore, de valoszi.
nubb, hogy lo37-ben lesz tor
veny a hat oras munkanapbol
es a 80 oras munkahetb6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
NYILVANVAL0 MA MAR.

hogy a4.R .Regyezernyolcszaz az
millio dollar slkotese a sege-
lyezeseket, vao,, a segelymunka-
kat befejezni mem fogja, inert
semmi kilatas ra, hogy a mum.
katlansag kozeli evekben meg
sziinik.
Bar viszonyok most mar
szemmel lathatoan javu1nak es
meg jobbak lesznek. mikor no.
vemberre a mankatlanok dolgoz-
max, mindenki tudja, hogy Ame-
rika para tobbe az osszes ipari
munkasokat regi keretek kozt
alkaknazni mem tudja.
Roosevelt ramutatott a multi
he en-, hogy ha minden gyar az
l92o-nek megfelelo teljes iizem-
mel dolgozna, akkor is csak a
nunkasok nyolcvan szazaleka all
hatna munkaba, inert a munka-
megtakaritd gepek szamat emel-
TEX es egyre 9emelik.
Ebben a rovatban mi nemcsak
l929-ben, de sokkal el6bb is
metelten ramu attunk, hogy az
ertektozsde reszeg boomja mem
jelent teljes prosperitast es jed
ten mutattuk XII, hogy a nagy bo
seq dacara rnillioknak nem volt
allando munkajuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
VILACSZENZACI0T
OKOZOTT

kormanyunk a mutt heten, mi
kor Hull kulugyminiszter belle
szolt a Macy europai vitaba es
| figyelmeztette Mussolinit. hogy
a Kellogg szerzodes ertelmeben
mines joga Abyssiniat negro
hanni.
lgaz, hogy ez a figyelmeztetes
csak akkor jot+, mikor mar a
Ligaban Anglia es Franciaor-
szag kormanyai szinten a ha-
,oru ellen nyilatkoztak, de Wash
ington allasfoglalasat Europa
ban megis nagyon fontosnak
tar ottak.
Kevesbe kellemes szerepe volt
aztan kulugyminiszternek a het
vegen, mikor bocsanatot kellet
kernie nemet kormanytol, inert
Brodsky new york; biro tulsa
gosan oszinten es eleg tapintat-
lanul nyilatkozott a Hitler fele
zaszlorol.
Minden amerikainak meg KEEL
lene vegre tanulni, hogy semmi
kozunk mas nemzetek dolgahoz
S hogy mines jogunk erkolcsi ite-
lie ct tartani idegen kormanyok
felett. .rts.a
Kulonosen, sajnalatos, hogy ezt
a kellemetlenscget egy bevando-
rolt szarnlazasu es egyebkent je-
len ektelena ember okozta, inert
a korinany kinos helyzetet szaz
szazalekos honfitarsaink egy.
altalan nem veszik jo neven.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
HUEY LONG HALALA

a jov6 evi elnokvalasztast uj
ifanyokba terelte.
Odaig AIT remelte a. nagytoke,
hogy a demokrata partot kettle
szakitja, ahogy AIT a multban
olyan gyakran megtettek es ere
a kedves szerepre Huey Longot
jeloltek es penzeltek.
Most a nagytoke is, a republic
kanus part is bslatja, hogy az
elegedetlen elemek szamara mem
tudnak vi jeloltet talalni es
inert konzervativ demokratak
sem hajlandok vi partot csinal-
nj, ket part egysegesen kezdi
kuzdelnet. a4t
Long halala altalanos reszve-
tet valtott XII az orszagban,
inert szines es tipikusan ame-
rikai demagog meggyilkolasat
es tavozasat meg azok is sajnal-
jak, akik sem programjaban, sem
azok 6szintesegeben mem hittek.
Huey Longnak halala egye-
lore FIR. Coughlint is izolalta, aki
most mar csak Roosevelt es
Hearst kozt valaszthat.
Louisiana allamban tennessee
tesen diktaturanak vege lesz,
inert az orokosok kozt senki
mines, aki eleg eros lenne hoz-
"a, hogy a kezeben tartsa a
kozpontositott Macy hatalmat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

| Ilkdl naJOt nelyeZn1. III
A szenator urak es a kon-
gresszmenek nagyon jol tudjak,
hogy a tokenek mines hazaja,
hogy tokesnek mines nemzeti
ontudata es orszaghatarokon at
lepve megy a profit szagara.
Ma hozhatnak lit olyan tor
venyt, amilyent akarnak, az anne
rikai profit-ehes nagytoke meg
fogja talalni az utat es az alkal-
mat, hogy az afrikai harcterre
elmenjen, hogy csapjait oda XII
nyujtsa.
Es mihelyt az "izlet', az at
kozott uzlet profitot talal maya
max haboruban, rogton mozgas-
ba tud lit hozni mindent es
mindenkit.
A propagandaval elarasztjak
az orszagot, az ujsagok hurjait
ugy pengetik, ahogy akarjak es
mire nemzet eszreveszi magat,
szaz hazafias iiriigyet ta4anak,
amiken keresztul haborrba To-
! valnak benninket.
A vilaghaboru idejen jol tud-
TUX, hogy nekiink mines keresni-
valonk a vizentul es bar nagy-
toke propagandaja az elsiilyesz-
tett amerikai polgarok veret ken.
te az uszitas zaszlojara, akkor is
tudtuk es ma meg jobban tudjuk,
hogy a Wall Street veszend6
milliardjait mentettiik, mikor a
nemeteknek haborut iizentiink.
Lehetnek, akik hisznek abban,
hogy torvenyekkel, paragrafusok-
kal, rendeletekkel meg tudunk a
semlegessegben maradni, de a
SzenatOrOk, kOnSreSSZmenek rem
desen mem buta emberek es azok
tudjak, hogy tires gesztus min
den torveny, anellyel a haborut
ell akarjak keriilni.
A haborun.Mofit van, csata-
tereken kiom1o verbol ARMY GO
zzoSlog, arany-profn a lelkYlen, a
szivtelen tokenek es minel ma
gyobb a profit, annal biztosab-
ban befesodornak benniinket azok
! a keselyiik, amelyek a harcterek
folott keringve vamot szednek a
tomeggyilkossagbol.
Amig magan-profit lesz, addig
mindig lesz haboru vilagon es
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
A MUNKA FRONTJAN A

puhaszenbanyaszok sorsa ke-
pezi a het elejen Macy kerdo-
jelt. 4
A banyaszok nagy szervezete-
mex a vezetosege ebben az ev-
ben egyik nagy hibat a mask
utan kovette ell, mikor tobbet to-
rodott az egyeduralommal, min,
a banyaszok kenyerevel es min
den erejet torvenyhozasra We
tette.
A Guffey bill mindenesetre
merhetetlen aldas lesz a banyasz-
ra, de a szervezet vezcrei kiilo-
nosen azzal torodtek, hogy a
United Mine Workers monopo-
liumot kapjon a munkasok havi
tagsagdijara S ennek kedveert
az vi szerz6des lehetosegeit jo-
forman feladtak.
Ujra meg ujra elhalasztottak
komoly targyalast, mikozben
lehetove tet Elk, hogy otven nap
ra valo szenet halmozzanak fel
banyabarok az orszagban S
termeszetes, hogy ilyen viszo-
nyok kozt mem sokat torodnek
egy sztrajkkal.
A United Mine Workers elhiba
zot- es biinos vezetese a legjobb
bizonyiteka annak. hogy csak
denokratikus szervezetek tud-
ak munkassag iigyet szolgalni
es a carizmus racketeerjai csak
a saiat pecsenyeiikkel torodnek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
EpDFKES
S7TRAJK VAN

ujra New Yorkban, ahol az
AS or-haz segely munkasai
trajkolnak. Az Astor haz Oh
CSC munkaslakasokkal fog va
rosnak szolgalni ez resze a
vetsegi segelymunkaknak.
New York epito munkasai ugy
latszik, most taktikat valtoztat-
ak es mem altalanos sztrajkot
hirdetnek, az alacsony munka-
Der ellen, hanem az erejiket
megprobaljak koncentralni ere
az egy epiiletre Idaig mem sok
ksikerrel, inert a het vegen a
sztrajktor6k ,rendori vedelem
mellett dolgoztak.
Tobb szaz sztrajk van ugy
New England allamokban, mint
a deli allamokban a szovoipar-
ban es az azzal rokon iparagak-
ban, inert az NRA osszeomlasa
ota a munkasok berebol levag-
tax es felemeltek munkahet
orait.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
H|kBAvAL0 ICYEKEzET

A kongresszus tagjai torve.
nyekkel akarjak megakadalyozni,
hogy egy esetleges europai es
afrikai haboruba keveredjunk, ha
veres valosag lesz az olasz-
abessziniai marakodasbol.
Okos emberek heteket, hona-
pokat toltenek vele, hogy formu-
lakat talaljanak es paragrafuso-
kat csinaljanak,. amely biztonsag-
ba helyezne haboru esetere ezt
az orszagot.
Es mem gondolnak ra, hogy
amig i az UZLET aranyat OIL
vasztt'a kiomlo emberverbol, ad-
dig semmifele torveny a semle-
gessegiinket biztositani mem fog
ia.
Megtiltjak, hogy amerikai pol
garok hadakozo nemzetek hajoin
utazzanak es mem jut eszukbe,
hogy mem az elsilyesztett pol
garoki miatt, hanem az iizlet
miatt, profit erdekeben szoktak
a haborut megiizenni.
Megtiltjak, hogy fegyvereket
szallitsanak az amerikai gyarak
hadakozo allamoknak, mintha
mem tudnak, hogy a semleges al
lamokbol is megtalalja hadi-
seer az utjat harcterre.
Ma mar nem titok, hogy An
glia fegyvereket gyartott a =
nerneteknek, mikor a ket nemzet
katonai l6ttek egymast, csak egy-
szerien eladtak ait elobb semle-
ges s-- holland allamban elo
embereknek.
Biztosan hihetjiik, hogy akkor
sem volt ez titok az angol fegy-
vergyarosok elott, mikor a szal-
litmanyokat feladtak, hogy akkor
is tudataban voltak a szallitma-
nyok rendeltetesi helyenek.
Megtiltjak, hogy hadakozo al
larnoknak penzt adjanak a BAN
karok, mintha mem tudna penz
megkcrilni hadban allo nem-
zeteket es mem mehetne semleges
orszagokon keresztul hozzajuk.
Megtiltjak, hogy asnerikai ha-
jok akarmelyik allambol fegyve-
reket szallitsanak egy hadban al
10 orszagba, mintha en- tudnak,
hogy egy tollvonassal, idegen
ziszlo ala lehet akarmelyik anne
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

heten a kormanyban es a nem-
get kiyancsian figyelte, hogy a
nagy yitabol Ickes beliigyminisz-
ter vagy Hopkins relief admi-
nistrator keriil-e XII gy6ztesen.
Sokan az egyiknek kozeli lemon
dasat is josoltak.
Ickes, aki a kozmunkakat
igazgatja, AIT kivanta, hogy a
segelymunkakra <-megszavazott
negyezernyolcszaz millio dollart
csak olyan termeszetii epitkeze-
sekre koltsek, amelyek tenylee
allando cricket jelentenenek akar
a nemzetre,' akar egy-egy allan.
ra vagy varosra nezve.
Ezer meg ezer olyan terv fe-
kudt Ickesnel, amelyek sziikse-
ges kozepitkezeseket terveztek $
szaz meg szaz mar a jovaha-
gyasat is megkapta, mikor Hop
kins keresztul huzott egy csomd
szamitast es a penzt mas ter
meszetu munkakra kovetelte.
Olyan munkakra, amelyek
nem adnak tejesen maradando
cricket, de amelyekhez azonnal
hozzafoghatnak es amelyeknel a
penzt nem annyira anyagra, mint
munkaberekre fogjak kiadni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
AZ ORSZACOS
POLITIKABAN

egyel6re~ szelcsend van, inert
mindket partban ARA varnak,
hogy az elnok elinduljon a kor
utjara, amelyen a programme
szedeinek sorozatat igerik.
Ez hivaf falosan is bevezeti a
demokratak valasztasi kampa-
nyat ugyanekkor keszen lesz
ra a republikanus part is, hogy
egyseges tervek szerint vegye fel
kuzdelmet, inert ho vegen a
part orszagos bizottsagat Wash
ing onba hivtak gyulesre.
Addig is tobben igyekeznek
rata, hogy republikanus part
ban vagy d jelolest, vagy "tron
mogotti" hatalmat megkapjak S
eek kozr +ermeszetesen Hoover
latszik ma erosnek, ami eleg
kellemetier a partjanak.
Nagyon hangosan dolgozik
Roosevelt volt elnok tehetsegte-
len fla, a fatal Teddy, akit a
legbutabb embernek tartanak a
partjaban, de akit neve es szar-
mazasa miatt mem tudnak mel
lozni.
Borah Is Knox talan a legko-
molyabb lehetosegek jelenleg, de
erosen korteskedik Lucas is.
aki az osszes korrupt republika-
nus politikusok kozt sikeresen
vitte Ell a palmat a multban S
aki a Smith-Hoover valasztas
alatt a republikanusokat szo-
vetsegre birta Klu-Klux-Klan-
nal. 3
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
MEM KELL SEMMIFELE

joslasi tehetseg, hogy az EN-.
Der ezt meglassa. csak a nagy
vallalatok penziigyi jelenteseit
es munkatlanok emelkedo sza-
mat kell figyelni.
Bar a Macy vallalatok legna-
gyobb resze emelkedo termeles-
sci es erosen emelked6 profit al
dicsekszik, a munkatlanok sza-
ma nemhogy apadna, de az egy-
re nagyobb lesz.
Emlekeztetjik az o&vasokat
ARA az idore, mikor magu-
kat technokratoknak nevezo ESQ.,
port hirtelen niagara vonta az
orszag figyelmet.
A tudosok csoportja pontosan
kimutatta, hogy a munkatlan-
sag egyre nagyobb lesz, hogy a
kozsegelyek nehez -terhet az or
szag mem birja hogy a teljes
vaksag csak teles~ osszeomlasra
es egy egeszsegesebb rendszer
kiepitesere veze het.
Akkor a technokratokat a
'1agytoke szolgalataban allo sal
% levette a lapok frontjarol,
de mar akkor figyelmeztettuk
az olvasokat. hogy ez az elmelet
meg egyszer erosen fogja foglal-
koztatni az orszagot. Es az az
idO mar nincs meSSze.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

.uj alkotmapya a, Mellonok altal
uralt allamnak.
/ Ha Pennsylvania lakossaga
ARA szavazott, hogy az alkotma-
nyozo konvencio 0sszehivassek,
akkor a tobbi allamokban. is
tobb remeny lesz hasonlo le-
pesre. ,a,a -
Majdnem minden allamnak ell
avult az alkotmanya, de azok-
max a modositasa meg nagyobb
fontossaggal bir nemzeti
szempontbol. Ha ugyanis latni
fogja lakossag, hogy az alkot-
many megvaltoztatasa sehol mem
okoz foldrengest, akkor k0ny-
nyebben raszanja magat, hogy a
szovetseg alkotmanyanak meg
valtoztatasaval kongresszus
hataskoret emelje.
Ebben a tekintetben terme-
szetesen dont6 szerep jut a
Supreme Courtnak, amely az
osszel egy csomo vi deal tor
venyt kenytelen megitelni S
amennyiben azok java reszet XII
dobnak, bizonyos, hogy a Court
hatalmat meg fogja a nemzet
nyirbalni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
FELEREllsENYEL
ECYEZTEK

meg New Yorkban moi ruha
iparban a shipping clerkek. akik
ket hetes ssztra jk' 'utan kovetele-
seik anyagi reszet' megkaptak, de
a szervezetet eskrclosed shop -ot.
-eIisnertetni neAi tudtak.
= Veres sztfajkss Is naponkent-
megismetl6d5u zehdules volt a
mult heten Mlhheapolisban, ahol
egy vasgyar yhatszaz munkasa
sztrajkol sheteke 6ta, akik ma
mar eheznek. at2lns
A gyar sztfaJktor5kkel pr6bal
dolgeztatni es 4 picketel5 num-
kasok elkeseredett kuzdelmet
folytatnak, hogy a munkajukat
epsegben, a rnaguk szamara
megtartsak. S's 81
A veres picpetelesek kapcsan
a welfare segelyezettjei is allan
doan lazonganak inert a sege-
lyek osszeget levagtak. A zen
dulesek kapcsan eddig ket sztraj-
kolot megoltek 5 vagy husz meg
serilt.
Californiaban is yer folyt a
multi heten oft az ercfinomito
gyarak munkasai sztrajkolnak.
minthogy jol szervezett long
skore-menek a sztrajkolo mum
kasokkal szolidaritast vallaltak.
erect California kikotoiben mem
raknak XII a hajokr6l multi
heten ket halo a rakomannyal
egyiitt tovabb ment.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
KENTUCKYBAN A MULTI

heten volt az elsg zajos Is
eleg veres el6valasztas, amely a
demokrata partban a Roosevelt
frakcionak ado-t nagy tobbseget.
Pennsylvaniaban azert erde-
|kes az e hAten tartott elGSalasz-
'tas, inert azon dill e1, hogy ksz-e
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

amig ez a profit eleg nagynak
igerkezik, addig mindig megta-
laljak modjat az emberiseg ell
lensegei, a municiosok es a ban
karok, hogy akarmelyik nemzetet
belesodorjak a haboruba, hogy a
szentsegtelen profitot a meszar-
szekre kuldott katonak megved-
jek.
Ures szalmat csepeltek "a kon-
gresszusban, mikor vi torvenyek-
kel akarjak meggatolni, hogy
egy ujabb haboruba sodorhassa-
max benniinket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
.'csAK KfTftI.E
EMEGOLDASRA

lehet gondolni valoszinu,
hogy a jov6 evben az egyik
t'sgoldast, lo37-ben. a-:=:Ii,asikat,
fogja keresni kongresszus.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
SULYOS NEZETELTERES

jutott nyilvanossagra a multi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

(Folytatas az SILK oldalon)
Henderson daily dispatch., 1935-11-15
By LOGAN CLENDENING, M. D.

IN A RECENT article in a poru-
lar magazine, the author says, "Fhe
causes of headache are so nImerou"
that it would require an entire book
TO name and explain them. The i'm
portant thing is not to know all Of
them, but to understand that head
ache, constant or occasional, is Ma
lures signal to tell the person that
there is something wrong going on
IN his body.
IF you have headache, stop eating
till you are thoroughly hungry.
"Clean out your stomach and
bowels.
"Have q physical examination
made Of your body.
''Have your heart examined and
your blood pressure taken.
"HaVe your urine examined.
''Have your eyes examined and, if
aecessary, wear glasses.
"Avoid overwork and take suffi-
cient rest.
DO not neglect yourself and,
above all, do not be satisfied to stop
the headache for the time by taking
large doses of headache medicines -
Not Always Danger Signal
do not know that l entirely agree
with this advice. / do not believe
shat headache always is a danger
signal. although l agree that 1t al
ways should call for thorough med
ical examination to try to find ITS
cansn. Most hcadaChe9 occur il,
Henderson daily dispatch., 1935-11-15

this divine discipline and how to
make the best of the situation they
had forced God to bring upon them:
For thus saith the Lord, after 70
years he accomplished for Babylon.
[ will visit you, and perform my good
word toward you. in causing you to
return to this place. For I know the
thoughts that [ think toward you,
saith the Lord, thoughts of peace and
not of eveil, to give you hope in your
latter end. And We shall seek me,
and find me, when we shall search for
me with all your heart and 1 will
bring you again unto the place when
| caused you to be carried away cap
tive" Meantime they were to be indus
trious and loyal to their new masters,
even praying for the peace of Baby
Ion, "for in the peace thereof shall
ye have peace"
God Keeps His Word
When his purpose had been accom-
plished God made Cyrus, king of Per-
sia his servant, even as he had made
Nebuchadnezzar his servant, and Cy-
rus espoused the cause of returning
the captives to Jerusalem and re-
building the city and temple of Je-
hovah which had been destroyed. God
had promised to do this and he kept
his word through his prophets in
every "jot and title" as our Lord
Jesus Christ promises he will do re-
Henderson daily dispatch., 1935-11-15
BY DIR. ALVIN f. BELL


Whatever the besetting sins of
Gods ancient people were after the
discipline Of the 70 years of captivity
in Babylon, idolatry was not one of
them. Gods discipline had accom-
plished it's intended purpose in erad-
icating the sin which had been Israers
curse from the days of the judges.
Three Returns
AS the captives had been led away
in three distinct groups over period
Of 20 years, so their return was ac-
corrlished III three groups, led re-
spectively by erubbabel, Ezra and Ne
hemiah. The first of these under
Zerubbabel returned 70 years after
the first group which included Dan
iel, had been carried from Jerusalem
to Babylon. Not nearly all of those
carried away returned In fact, the
returning exiles were so comparative
ly few that they are repeatedly called
"a remnant"
jeremiah COunsels the Captives
Jeremiah gave clear counsel to the
captives as to their attitude toward
Henderson daily dispatch., 1935-11-15

garding prophecies yet unfulfilled:
Now in the first year Of Cyrus, Ping
of Persia, that the word of the Lord
by the mouth of Jeremiah might be
fulfilled, the Lord stirred up the spirit
Of Cyrus. king of Jersia that he made
a proclamation throughout all his
kingdom, and put it in writing saying
All the kingdoms of the earth hath
the Lord the God of heaven, given
me and he hath charged me to build
him an house in Jerusalem which is
in Judah. -. Then rose up the heads
| Of the fathers houses of Judah and
| Benjamin, and the priests and the
| Levites, even all whose spirit God
had stirred up to go up to build the
house of the Lord which is in Jeru-
| salem "
Henderson daily dispatch., 1935-11-15
-
NOl'k

Several people have written mo
concerning the foot@tooI which I de-
scribed Il few weeks ag0. This is no.
st present manufactured by any COM
pany Of which | know. it can easily
be made. however. by any amateur
carpenter by taking two pieces OF
wood Is inches long and one half
inch thick. and dovctailing one into
the other in the form Of r. | find
also that my idea th0t this was a re-
cent invention is untrue. Several
people have written me that they
have had fooistools Of this kind for
several Years, and have even dis
sew d;iring tha IttY0iuiiOnary We.
Henderson daily dispatch., 1935-11-15
CAREY'S BAPTIST

Rev. l.. r. Reavis pastor.
10 a. m. Sabbath school, O. K.
Harrington, superintendent.
Morning worship service at II
o'clock, preaching by the pastor.
Everybody welcome
Henderson daily dispatch., 1935-11-15
JOY of Returning ExileS

The joy of the returning eXiles was
expressed in such songs of praise as
We have in Psalm 1876: THE Lord hath
done great things for us: whereof we
are glad. Turn again our captivity,
Lord, as the streams in the south.
Ihey that SOW in tears shall reap in
JOY. He that goeth forth and weepeth,
bearing precious seed, shall doubtless
come again with rejoicing, bringing
his sheaVes with him."
Henderson daily dispatch., 1935-11-15

When Gods discipline had accomplished
his purpose in his people he moved
Cyrus. king Of Persia. to release them
and sponsor their return to rebuild Je-
rusalem, even furnishing them with
great wealth for the rebuilding
Henderson daily dispatch., 1935-11-15
arc glad.'' 20

(The International Uniform Lesson
on the above toric for Nove:nber II
is Jeremiah 29:4-14; Ezra 1:1-11;
Psalm 126:16, the Golden Text being
P5. 1868, "The Lord hath done great
things for us, whereof we are glad.")
Henderson daily dispatch., 1935-11-15

All that jeremiah prophesied came to
pass. Jerusalem was destroyed and
thousands of its people carried to Baby
Ion by Nebuchadne2zAr. 1t was Gods
plan to discipline his people for their sin
of idolatry.