Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-02
RHINE.
X PaTfzi Y nnre

- v / d1IA1 V PO1 0OdNA1 VuC-
zinarodni obchodnf komory Q
situaci svetoveho hospodaTstvf,
pfedseda Fentener Van Vlissin-
gen doznal, re Sc situace cd po-
sledn1 porady " posledn1m
dvouletf) velice zhorsila. Zne-
pokojujfc1 jest okolnost, re Sc
uz ami nevyskytuj1 pT1znaky
n6jak6ho zlepsen1. V nekte-
rych zem1ch, pravda, Sc dosta-
vilo jakes takes ulehcen1, ale
We vetsin6 prfpadG jde jen o
mfstni a pTechodne zjevy. V
uplynulem obdob1 sally n6kte-
re staty k odvaznym a zaj1ma-
wynn pokusGm, ale nedelo Sc to
V souladu S ostatn1mi staty, ma
Opak postup jedne zeme byl V
rozporu S postupem druhe, &C
je znamo, re bez mezinarodni
spoluprace Sc zadne hospodar-
stvf ma dlouho neudrz1 ma no
hou.
Jak je mono, zvolal pred
soda, poc1tat S pokrokem, ~kdyz
Sc nekde vyplacej1 premie "a
omezeni osevni plochy, zeme-
d6lsk6 vyroby a produkce po-
travin? Pokud nebude m1ti
prodavajfcf a kupuj1c1 pevne
p1dy pod nohama, pokud Dude
n~ejistota V penezn1ch pome-
rech - nebude vzajemne dive
ry a obchod Dude V 1padku.
Ale podnikavost jest ublje-
ma jest6 necfm jinym, dolozil
Fentener. Jsou to pfedevslm
statnf zasahy. Prdmyslnlk a
obchodnik narazf pri kazd6m
kroku ma vladnf predpisy a "a
kay, at jde O nakup nebo pro-
del, vyrobu nebo rozdelen1 w
roby, at jde o inkaso pohleda-
vek nebo 1hradu dluhu. Lide
s obchodnf tradic1 Sc nikdy ne
obavali beznych moznych ztrat
ale prace podnikatelska Je
dnes znechucena tim dodatec-
nvm risikem, vmesovanlm sc
vrchnostf do obchodu.
Zasada m6nove politiky pla-
tia pine az do sv6tove valky;
spocivala bezpecne ma ustaleni
vSeobecnych pomerG. Hospo-
daTska soutez zavisela pouze
ma vyrobnich nakladech. V1te-
I'll, kdo disponoval dokonaleJ-
SINH vyrobnimi prostredky. We
decka d6lba prace budila vseo-
becny ddiv. Sout6zilo Sc solid
mimi vyrobky a ne menovymi
man6vry. Nynf je to obracene.
Sv6t nahradil techniku politi-
kou. Kdysi bylo usillm zdoko-
nalovati vyrobu, nyn1 Sc uplat-
nuje pTedevsim snaha dobre
prodat bez ohledu ma jakost
zbozf. Vyznam obchodnich a
zejm6na menovych hokus po-
kusn Sc vseobecn6 pfecenuJe.
- Nedavna volba Rudolfa
Mingera presidentem republi-
ky svycarske vzbudila V celem
sv6t9 Zem6delskem radostny O.
HAS. Jest to pc prve V deli
mach teto nejstars1 demokracie
evropske, re 81 vyvolila pro nej
vySsf funkci V republice sedla-
ka. Rudolf Minger ma rolnic-
ky statek S mlynem We vesnici
Muelchi " kantonu bernskem)
V ddoli limpachskem; zde Sc
narodil r. 1881. Zde vyrostl a
byl vychovan jake sedlak, KITE
ry Dude hospodafit ma otcov-
sk6m statku. Svym nadan1m a
pricinlivosti bro vynikl jake
worry hospodaT, jehoz pole a
stale sv6dcily O mimoradne p1-
Ii a dokonalem odbornem We
deni. z maleho sedlaka stava
Sc zahy vddce rolnictva V kan
tonu bernskem. Roku 1929 ja-
ko d6vern1k zemedelstv1 byl
zvolen do svycarskeho parla-
mentu, kde vynikl stejnou pra-
covitost1 a selskou rozsafnost1.
Cel6 svycarsko vzpom1na jeho
zasluh O armada, zejmena O
prohloubenf dobrych vztahu
mezi vojskem a narodem. Pr
posledn1ch volbach byl zvolen
pr~esidentem republiky. V no.
vinach Sc tehdy psalo, re byl
primo cd pluhu povolan k T1Ze-
nj statu. President Minger no.
spodaT1 dal ma SVEN statku a
vyuzije kazd6 voln6 chvilky, a.
by sc mohl venovati donna sve-
mu hospodaTstvf. Ami nejvys-
81 hodnost We state mu nebrani
ably nepracoval ma svych po-
Itch.
" PaTfzi V kasarnach re-
publikansk6 gardy jeden vojak
nahle zesflel, zabarikadoval Sc