Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-22
Trvala NRA kontroIa ciIem
presidentoVVm.

V neKOllKa nOQlnacn pc "a
SLANT poselstv1 presidentem
Rooseveltem kongresu O 2le-
tenn prodlouzenl NRA, znamy-
mi ueineny byly navrhy admi-
~nistrace V otazce teto.
Navrhy tyto "a 1cel mali tr-
valou kontrolu obchodu pomo-
CT NRA.
Nektere z bodG navrh1 tech
to: Kodovy system sebespravy
obchodn1, ma podlehati trvale-
mt dohledu vlady do nekonec-
ne dolby.
Presidentu ma byti dano pra
vo upraviti tn nebo onu kodu V
kterykoliv cas- "a dobre uzna.
Nejnizs1 sluzne a nejvyssf
hodiny prace jsou pTesne sta
noveny V kodovem systemu.
Omezena koda NIUE usta-
novena byti presidentem ma
stanoven1 pracovn1ch hodin Cd
80 do 40 a "a praci pres cas- pc
40 hodinach polovice sluzneho
Tento program S jinymi je-
Ste body pfedlozen jiz vlastne
byl pred tydnem V B1l6m Do
me v6dcGm kongresn1m jake
pokusny. We stTedu smeToval
k tomu, re ma byti trvalym.
President re sve strany Jest
nepohnut nepT1znivym stano-
viskem senatu V otazce NRA.
DIE jeho nahledu NRA osv6d-
Gil Sc a kdyby V mem nebylo
pokracovano, znamenalo by to
osudnou chybu. Ackoliv pri-
pustil, re odhad nezamestna-
nych pTed-rokem byl pr1lis n1z-
kym, stojf ma tom, re akt tento
"byl nejvetsim cinitelem V u
delovan1 prace, pTiblizn6 asi
100000, detska prace odstra
nena, "potnf" dflny odstran6-
ny, miliony pracujfcfch uchra-
neny pred vyhladovujfcl
mzdou a pTflis dlouhymi hodi-
Mani.
Kritiky aktu tohoto presi-
dent karal a spolu y,kter1 hle-
dali jinych politickych who'd
-anebo prava uzivati nezdra-
vych praktik a vykoristovanf
delnictva.
Senator Harry Floyd
Byrd, jenz svym casem byl 60
vernerem Virginie, " kongresu
We stTedu napadl presidentGv
program o vydan1 1880, 00O,-
900 ma verejne prace a zadal
ably program tento porazen
byl jake pokaranf theorie, re
stat nebo narod niue dojfti ku
prosperite dluzen1m Sc a mr.
hanlm penez. Porazkou pro-
gramu senator tvrdil, ujisten
by byl narod, re vlada ochotna
jest udrzeti liver Spojenych
Stat1 mad vselikou pochybu a
zvestovanlm jinym narod1m,
re akutnf ekonomicky nynejsl
stav jest u konce a re nyni vra-
cine Sc klidn6 ku lecenf krise
a spolu ujist6nlm obchodnic-
tvu, re administrace Dude chra
niti jejich majetky cd zdrcujI-
chic zdanovan1.
Senator Byrd Tekl, re ocho-
ten by byl hlasovati pro do
datecnou pomocnou apropria-
CT ,ale jen pod %podmfnkou, re
Dude "vykonne T1zena" a re
pomoc nebude sypana nezaslu-
huj1c1m.
Dodal, Re v patficny cas- "a
myslel dati opravu ku progra-
mu, ably appropriate sn1zena
byla ma $1,000, 100000.
Kdyby program presidentem
navrzeny byl prijat kongre-
sem, senator prav1, "zavazeme
Sc nalezti praci 100000 ne
zamestnanym dnes zanesenym
v seznamech podporovanych
az do tie dolby, jak president
rekl, nezamestnanym by Sc do
stale zamestnan1 v soukromych
|industri1ch, coz by bylo trva-
lynn awaken nejenom ma ten
to rok ale pc leta nastavajfcf,
vyzadalo by to obrovske sunny
a re jest konec 1veru V jistou
dobu i nejbohats1mu narodu
sveta. "Uver mas, ktery dosud
je mad veskerou pochybu, kdy-
bychom pokracovali v nynej-
sim vynakladan1 skorem So
900, 100000, kdyz name pf1-
Ijem jenom neco vets1m neil
81, 900 nebyl by pax
made vs1 pochybu."
- Byvaly president Hoover
ma sve zpatecn1 ceste z New
Yorku do Kalifornie, zastavil
Sc We stTedu v Tucson, Arizo.
ma v DOZnamcn q rOZhOdnut4