Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-11
KTesPanska iednota.

SJednOcenl VSehO kreStan-
stva "a dnesnfch pomerG jest
jiste dkolem, ktery pTesahuje
silly clov6ka. Ale pres to bezf
o Jeden z nejzakladnejs1ch
problemG cele kTestanske civil
lisace. Ones stojfme opet pred
nebezpec1m ozbrojeneho kon-
fliktu mezi dvema krestansky-
mi staty, mezi Italif a Habes1.
Celia Europa a Amerika nazy-
vaji Sc hrd6 krestanskymi a
pfece toto spolecne hlaseni Sc
Ike jmenu Kristovu nenf v IL
dech silnejsf, nez zajmy statnf
a narodn1. Proto nenf divu, re
Sc vsech stran Sc ozyvaji hlasy,
re jest treba posfliti kTestan-
ske vedomf. Nebude-li spolec-
neho nabozenskeho a kulturnf-
no podkladu, pouha vnejsf CT
%vllisace mas nezachrani. Jiz
dnes Sc ozyvajf velmi vazn6
hlasy, re Svazu narod1 jest
duse vyss1ho jednotfcfho hledi-
ska. Je tfeba spolecneho or
ganu kFestansk6 kultury, je
treba spolecneho organu kre-
stanske kultury, je tTeba kon-
centrace V dnesn1 katastrofal-
nj roztr1Stenosti kresfanstva.
Odtud snahy sjednocovacf. Pr
tom jest mono zajist6 mfti
rozlicna hlediska. echo jest
vsak pfedevs1m treba, to Jest
dobra vile, snaselivost, iez
stoj1 Size pevne ma SVEN, ale
vazl 81 pTi tom blfznfho. Jest
mono odmftati CHI presvedce-
nj, ale jest mono pr tom vilo-
vati cloveka.
Krasny prfklad nabozensk6
svornosti podala obec Nebuze-
ly Meln1ka, kde slavili $50.
vyroc1 zalozen1 tamnfho koste-
la. Oslav Sc z1castnili spolec-
ne katol1ci a evangelical. V ka-
tolickem kostele vykonal boho-
sluzby zastupce litomefickeho
biskupa a take evangelfci ko-
nall V bl1zkem toleracnfm ko-
STEELE bohosluzby. Pr odpoled-
nj manifestaci promluvil recnfk
katolicky a evangelicky a rec
obou vydala v tom smyslu, re
dnes, v dobe naporu novopo-
hanstv1 a bludu O rase, nemajf
krestan6 vyhledavati, CO je
deli, nybrz to, CO je spojuje.
T1mto spolecnym zakladem
Jest v1ra v Jezfse Krista. Oba
recnfci ocenili vyznam tisicile-
te krestanske kultury, jez
svedc1 O starobyle vyspelosti
naroda. Ma schulz byl pocetne
zastoupen jak klerus katolicky
tax i evangelical faraTi Sc svy-
di rodinami a Tecnfku gratulo-
vail katolfci i evangelici bez
rozd1lu. Obec Nebuzely po-
chopila volan1 dolby. V celem
kfestanskem sv6t6 ozyva Sc
dnes volanf pc jednote. V Pra-
re zaseda Pax Romano, sdru-
zenf katolickych federacf stu
dentskych, jez zdGraznuje nut
most vytvoren1 mezinarodnf
pfatelske atsmofery. V Mysli-
bofic1ch zasedali nedavno
evangelical duchovn1, naslou-
chaj1co mimo jine slov1m hla-
satele nabozenskeho zvroucne.
nj, prof. Partha, jenz pro svoje
nazory musil opustlti Nemec-
10. V Pod6bradech Sc konala
ekumenicka A,.nfererce pres
~byternfch cfrkvf, rovnez sc sna-
hami sjednocovac1mi. Major
ma cestu k jednot6 kTestanstva
NIUE byt rozlicny, ale vice
nez kdy jindy 81 uvedomuji
kfestane slova velekn6zsk6
mobility Kristovy: "aby vsich-
nj jedno byli". Tato slova CT
toval take olomoucky arcibi-
skup We SVEN pTfpise, urcenem
prazskemu sjezdu Pax Roma
ma, uvadeje je V souvislost S
tradic1 STANDARDIZATION
MAJOR ma tradici muze byti roz
lieny, ale dGlezito jest, ably
pri rGznosti nazor1 Tide neztra-
cell kfestanskou lasku k biz
n1mu. Krasne to Tekl sveho ca
SUI kardinal MERCER pc konfe-
renclch katol1kd s Anglikany
"Lidske sbl1zen1 nenf daleko
jeste jednotou, ale disponuje
pro nj srdce. Plat tn slovo sv.
Pavla, re "Laska vSecko snaSf,
vsem vef1, vSeho Sc nadeje,
vseho trpelive ceka."