Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-11

baron Pompeo Aloisi, ktery byl
prot ostatnim. Ia Ethiopii
odpovedel JEFF delegat, Tecla
Hawariate: "Pfijimam usne-
SEMI"
Poole clanku 16. kovenantu
Llgy Narodu, Italie jest uzna-
ma "a moe We valce jake zodpo-
vedny dtocnik proti Ethiopii.
V pondeli italske vojsko O.
pevnilo sve dobyte posice.
Zprava dosla, re "svate mesto'
Aksum bylo vzato Italy.
Italove pravf, re dobytf A
duvy, kde pred 80 roxy byli po-
razeni ma hlavu Ethiopskymi,
byla "skutecna bitva'. Do do
byteho mesta privezli sebou
kamen, jenz p%ostaven tam byl
ma pamatku italskych vojaku,
kterf tam pred 80 roxy padli.
z privatnfch zdroj1 sc uvad1
We Stockholm We Svedsku, re
Ethiopie ma rs nemeckych ae-
roplanG pTipravovanych ma
skutecnou obranu zeme prot
ItalGm.
Do pondeli We trech dnech
projelo lodemi skrze Suez ka-
nal 500 ItalG a 1000 mul.
Vladaf Ethiopie, Halle Sc
lassie, povzbuzen jednan1m Ii
gy Narodi, nar1dil vsem ETH
opanGm, ably opustili italskou
kolonii Eritreji a zaroven ma
f1dil v 1tery vyslanci Rhine, a.
by opustil Italii. Vojsko sve
soustfeduje V horach jizne cd
italskych lini1 severn1 casti
Ethiopie Kdyz tazan byl v u
terry, zdali by prijal nabfdku
Francie, jez hotova by byla
vyjednavati s Italif, odpove-
del: me" Povzbuzen byl
mocnou armadou Angle, ma
mofn1 a pozemn1 soustredenou
We Stredozemnim mort a podel
Suez kanalu.
Die zprav dosle Ethiopane,
kter1 slouzf v italske armada,
houfne opoust1 tuto.
V 1tery tax velike zastupy
zahrnuje v to americke zeny a
dftky hrnuly Sc do vlaku jedou
chic do Djibouti We francouz-
ske kolonii Somaliland, re ne
bylo pro ne m1sta.
Bohate 1zem1 Ethiopie Jest
nyn1 pod mocf Italie.
correspondent americke It's
kove kancelaTe Omitted Press
ub1raje Sc ma italskou frontu,
ucinil tax letem podel reky Nj
lu ma vzdalenost 1900 mil do
hornfho Egypta a Sudanu, ia
koz dals1m letem 500 mil do
Ismary. Tento let no presved-
Gil tez ohledu zemepisnem, o
jednom z nejhlavnejsich du6vo-
dG italsko-britskeho napjetf o.
hledne Habese. S vyse jedne
mile zf1te do vzdalenosti 60
mil vsemi smery a spatTite kra-
jinu vystavenou oslepuj1clmu
slunecn1mu zaru a uvedomfte
81 ddlezity zemepisny fakt, re
Nil jest Egyp a re Egypt by ne
mohl existovati bez "posvatne-
no Nilu", jak byl nazyvan E.
gyptany.
Pr letu mad touto Tekou jest
YAM vnuceno pozvan1, re Nil
jest zivotnf mfzou Egypta. Pre-
svedc1te Sc, re Egypt jest pou-
re 1zkym pruhem temne zele-
ne, jenz IDA Sc byti O siri jen
nekolika malo mil, umfstenym
podel one Teky. Tento maly
pruh zeme udrzuje miliony e.
gyptskeho obyvatelstva. Ma O.
bou stranach tax daleko kan
az oko dohledne, a jeste neko-
lika set mil dale, rozprostfra
Sc poust Tasny, topfcf Sc v Ia
ru o 10 az 12O stupnich, vet
sinou neobydlena.
Narod, ovladajfcf hlavnf vod-
stvo Nilu, NIUE provozovati
neodolatelny tlak ma Egypt.
Angle 81 nepreje, ably ktery-
narod Sc domohl kontro-
ly mad token Nilu z Modreho
jenz vznika v HabeSi, a.
.iz 81 preje, ably Italie z1skala
kontrolu mad jezerem Tana VI
Habesi, ktere posiluje Nil. To
jest zakladnfm dIvodem raz-
neho vystoupen1 Britanie proti
[talii v zalezitosti Habese.
Wilfred c.. Barber, dopiso-
vatel dennfku The Tribune z
prvnf americky zpra-
vodaj, ktery prijel do Ethiopie
ably popisoval nynejs1 waikiki,
zemrel ma zakernou tropickou
zimnici.
porbo~ bx,I yoycx1oS rni16no IN