Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-05-10
v kuchyni a kuchar-
ske radv.

Majf-li byti udrzeny potravi-
ny V bezvadnem stavu, musime
Sc postarat o to, ably k MIN rGz-
ne bakterie re vzduchu nemely
%pf1stupu. Kdyby bylo mono
uchraniti potraviny pred tent
to bakteriemi, molly bychom
Je udrzeti neomezene dlouho
cerstvymi a pozfvatelnymi. V
laboratorfch uzfva Sc k ucpanf
Iahvf zatek z vaty. Takto ma
k obsahu vzduch prfstup a pre-
&c Sc tam nedostane bakterie.
Bylo by zahodno, ably 81 tn no
spodyne vzaly priklad. Chra-
niti potraviny dratenymi nebo
sklenenymi poklopy nestac1.
Tyto Size zabranujf pT1stup po-
letuj1c1mu hmyzu, ktery tn ne
m1ze klasti vaj1cka, ale neza-
branuj1 prachu, v kterem je
mnozstv1 bakteri1. Zkuseno-
sti bakteriologd jsou pro no
spodyni cenne take pokud jde O
nadob1. Vsechny predmety,
jimiz jsme obklopeny, jsou plny
bakteril a jakmile sc jich dotk-
meme 1sty, prenasfme je do
sveho tela. Nejde-li O bakterie
choroplodne, nema to vyzna-
mu. Je Size pravda, re nadobf
Sc omyva, to .vsak nestac1. Wy
plachovan1 nadob1 studenou ne
DO teplou vodou bakterie neod-
stran1. Nepomaha ami utfrani
cistym suchym satem. Ably
chom odstranili bakterie, ma
me pfidavati do vody, We ktere
nadobf myjeme, trochu sody.
Jednoprocentn1 roztok stacf.Ve
vode, We ktere nadobi oplachu-
jeme, jiz soda byt nemusf.
Brambory, vafene We slupce,
dali Sc snadno a rychle olou-
patti, kdyz je pc vylit1 vody pre-
lijeme vodou studenou.
Ryby a Ffzky mono obalo-
vati houskou bez vejce, kdyz
je navlhcime mlekem nebo
VodOu a pax Je pOlOzlme do
strouhane housky, smichane S
1-3 mouky.
Tube maso stane Sc mekcfm,
pfidame-li pTi vafen1 asi CATO
YOU lzicku octa ma jeden ky
masa.
Mayonnasia, ktera je pills
fidka, da Sc zhustiti pTidame-li
k nj vafeny, studeny brambor,
velmi JENNIE strouhany.
Kvetak z1stane bezvadn9
billy, pTidame-li do vody, We
ktere Sc vaT1 trochu mleka.
Salamy mGzeme nakrajeti
prave tax tence jake v obcho-
dech, nahfejeme-li ponekud o.
stry nGz. Stejnym prostTed-
KEN da Sc dobre krajeti m6kky
chleb.
Marmelady uchranfme pred
plesniven1m, pokryjeme-li je-
jich povrch slabou vrstvou me-
du.
Kapesn1ky mali Sc vzdy den
pred pran1m namociti do stu
dene slane vody, ktera jim do
da b6losti.
Cern6 krajky perou Sc nejl6-
pc V odvaru cafe nebo kavy.
zehl1 Sc mezi dvema listy na-
vlhceneho novinoveho pap1ru,
cfmz zfskaj1 krasnou cernou
barvu. Chceme-li bile krajky
obarviti ma zlutavo, machine
je V odvaru cafe.
Barevne latky podrzf l6pe
svoji barvu, pTidame-li do vo-
dy, We ktere je pereme nebo
nadine, trochu octa nebo soil.
Odvar z kost1 jest snaze
stravitelnejsf nez odvar z ma
sd, proto Sc hodf lepe pro ne-
income.
Nakypy a pudingy lepe W.
b6hnou, zahTejeme-li drive
formu nez do nj dame testo.
Mydlova voda jest dobrym
nnOJ1Vom. FrOCO Sc ma pOuZ1Cl
k zalevan1 stromk6 nebo k po-
levan1 kompostu.
Rezave brusle IRENE hadTi-
KEN namocenym v petroleji.
PAX je vylestfme kuchyn-
skou soil nebo jemnym pfsko-
wynn papfrem.
Kuchynsky nGz, ktery byl
pouzit ku krajenf cibule nebo
sledG, zbav1me nepTfjemne
chuti, ponorfme-li jej nekoli-
krate do kvetinace s cerstvou
hl1nou.
Voda, We ktere byly vaTeny
brambory, hodf Sc k postTiko-
van1 nebo omyvanf kvetin, KITE
re jsou postfzeny msicemi.