Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-13

F. Debenhama, ktery nevahal
tvrdit, re lidstvo Sc nijak ne
must bat dolby, az nebude dost
uhlf a nafty, ponevadz Dude
moci Ike svym potfebam zuzit-
kovat hybne silly z polarnfch
vichric. Sam oznacil svnj pod
net "a fantasticky, ale fantas-
ticky jen zat1m. "Vytrvalost,
sfla a casta pravidelnost an
tarktickych bourf vedou kaz-
deho, kdo je nekdy zazil, k
pTesvedcenf, re v Mich je obrov
sky pramen energie, ma ktery
dosud nikdo nesahl."
Professor Dabenham soudf,
re 1trapy, ktere zazila Nav
sonova vyprava s prudkosti vi
chrice, budou jednou nasim
potomkdm podnetem, jak zu-
zitkovat tyto zdroje silly, az
Dude ma zemi nedostatek uhl1,
nafty, a az vsechny vodnf silly
budou "zadany". Vyzval sve
posluchace, ably 81 We svych my
slich porovnali sflu znamych
vodopadG Niagarskych, kde
pada asi 5000 tun vody "a vie
rinu Sc sflou vzdusne bystriny,
ktera 'tece" v malo zname ca
sti Antarktidy a ktera je siro-
ka nejmene so mil, hluboka a.
81 nekolik set stop a ktera Sc
pohybuje rychlostf asi SO mil
Ia hodinu. Nechce nijak pred
b1hat nejakeho budouciho H.
G. Wellse, ktery vylfcf spou-
stu vetrnych mlynG, postave-
nych V Antarktide, z nichz Sc
Dude vysflat bez dratu sila pro
celou JIM polokouli. Ale po-
dotyka, re fysik1m a techni-
kim nen1 vlastne mic nemoz-
neho.
Recnfk nevahal take sc dot
knout politickych stranek teto
otazky. Uvedl, re by ovsem
bylo nejlepe, kdyby oblasti,
jez jsou pramenem tax obrov-
skych sill, ovladala nejaka
spravedliva Spolecnost marc
du, jez by Sc starala, ably Wy
uzit1 techto sill Sc v budoucnu
dalo We prospech CO nejvetsf
cast sveta.
S jistou lftostf ovsem zjisto-
val, re i tyto kraje uz jsou
vlastne rozdeleny mezi nekte-
re staty, mezi nimiz jeho vlast
Ije ma mfste nikoli poslednfm.
Nepochybuje O tom, re nekte-
re polarnf oblasti mali jeste i
jinou budoucnost. Nepoklada
"a nemozne, re ma pr. ma spic-
berkach by mohla vzniknout
velmi dobra a velmi 1spesna
s~anatoria pro nektere choroby,
vznikaj1cf u obyvatel1 mfrne-
no pasma, pro nez je polarnf
vzduch v lete vytecnym lekem.
" Nemecku We vladnfch i
prGmyslovych kruzfch Sc resi-
otazka, co konati proti vzestu-
pu nezamestnanosti v zine.
Vyhl1dky jednotlivych prdmy-
slovych odvetvf jsou malo ute
sen6, take Dude nutno pro-
pousteti. Velky pokles "a
mestnanosti vykazujf: textilni,
radiovy a obuvnicky pr1mysl.
V tezke industrii, Poole SLOW
vyznacneho nemeckeho prI-
myslnika, jsou vyhlfdky velmi
|spatne, ponevadz poslednf
dobe pfestaly objednavky stat
nj, ktere tomuto pr6myslu da-
valy zam6stnanf pc nekolik
poslednfch let. Vlada sc jiz o.
bratila k zamestnavatel1m
vyvozu, ably v zimnich mesf-
cfch snazili Sc udrzet 81 pra-
covnfky, ably je ochranili a o.
patfili Jim praci pres zimu..
V Berl1ne byl zatcen vladni
rada Steinmeister cd tajne
statnf policie, jenz mel refe-
ratu zidovske banky. Daval 81
cd zidovskych bank poskyto-
vat osobnf livery a cd zidov-
skych prdmysln1kd vymahal
hrozbami velk6 penfze.. Stein
meister nezTfzene hyril. Denne
chodil do nejdrazsfch nocnfch
mfstnostf a utracel tisfce "a
noe. Rano no pax pratele Cd
vazeli domd zpiteho.
= Italie -ohlasila mezinarod
nfmu vyboru pro poradanf W.
stav, re hodla uspoTadat roku
1911 v Rhine velkou vystavu,
ktera by Sc rozprost1rala ma
.rozloze $50 ha cd Rfma az k
mort. Polsko ohlasilo ma rok
1884 rovnez svetovou vystavu
We Varsave.
z porad mezinarodniho W.
stavnfho vyboru a ohlaseneho
jiz programu mezinarodnich
w-ZA-~~ ~rx~ox<4& = L. xI4