Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-01-11
z WASHINGTONU.

kongres O povoleni 4 bilion1
dollar1 ma tax zvane nouzove
prace. President neudal We
SVEN poselstvf pTibliznou cisli-
ci, ale prohlasil, re federalni
.veTejna podpora ma byt 1plne
z~ruSena a mfsto nj ma byt po-
volena potrebna suma penez
ma RUNE veTejne a polovefej-
ne podniky, ktere by poskytly
nezamestnanym praci. DIE je-
no "americk6ho planu" ma byt
dano zamestnan1 asi 100000
osob, coz die nahledu jeho a
jeho radcd by temer ~postacilo
k odvracen1 deprese a neza-
mestnanosti. PTedpoklada Sc,
re kdyby tTi a pdl milionu lidi
obdrzelo zamestnanf ma veTej-
nych projektech, byl by zapo-
tTebf stejny pocet delnfk1 ma
vyraben1 rGzneho materialu,
take rGznych tovarnach by
Sc vice ~pracovalo a bylo by "a
potTebi vice delnfku.
Jakmile by tax ohromny pe-
Get nynf zahalejfcfch delnfkG
dostaval vyplatu, byla by pri-
rozene i jejich nakupnf sfla
zvySena a nasledkem toho by
take obchod byl vyveden z de-
prese. Jest take poukazova-
no, re jest ohromne mnozstvl
chudych lidf, kteTi nejsou zad-
ne prace schopni i kdyby byla
k nalezenf a O takove Sc Dude
muset starat kazdy stat bez
federalnf pomoci. Bfemeno
by ovSem nebylo tax velike ia
ko "a nynejs1ch pomerG, kdy
Jest cd naSeho statu pozado-
van p~risp6vek 3 miliond dolla-
Ri ma podporu chudych a ne
zamestnanych.
President pozdeji tez pred
loz1 kongresu svoje navrhy ma
starobnf pensi a p~ojisteni v ne
zamestnanosti a projevil pra-
nj, ably byly bez prGtahG uza-
koneny. Podrobnosti techto
plant nejsou dosud znamy a
pouze je jiste, re president Cd
poruci, ably federalnl vlada ne
sla pocatecnf vylohy, ably sta
robn1 pense i po.jistenf v neza-
mestnanosti molly co nejdrive
vej1ti V platnost. Pozdeji by
nepochybne museli ma oba ty-
to systemy pfisp1vati zamestna
vatele i zamestnanci a nepo-
chybne i staty by musely vet
sim obnosem prispeti.
= Zavedenf loterie s tisicem
milionG dollarG pod zastitou
federalnf vlady, navrhne v do
me zastupcu poslanec Edward
E. Kenney, demokrat z New
Jersey.
= Deficit vladnf, jak nynf $
urcitost1 Sc soud1, zvySf veTej-
ny duh zeme ma neslychanou
dosud sunni $34,239,OOO.O 900
ma den 80. cervna roku 1886.
Sliby presidentovy pred ro-
KEN dane, re rozpocet vladnf
Dude zbalancovan, ovsem zI-
stall nesplnen a naopak jeste
velice vzrostl. Ones president
zdrzuje Sc pTedpoved1. Zved-
nell sc obchod v nastavaj1cich
Is mes1c1ch, Dude uleva v ne
zamestnanosti, nenastane-li,
vice pence ku pomoci Dude
tTeba.
= Presidenta Roosevelta "a
dost, ably kongres povolil ctyTi
biliony dolarG ma obstarani
prace a pomoci nezamestna-
nym, narazil v obou domech
kongresu.
Byl to spfse zp1sob neil L.
mysl presidentdv, jenz vyvolal
V kongresu kritiku.
Senator Hastings, republi-
kan, tvrdil, re kongres ma do
hlizeti mad umistenfm obnosu
p~enezitych a ne sveriti pravo
toto presidentovi, jenz toto by
opet "nejakemu podrfzenemu
dfedniku" s moc1 "at della jak
Sc mu l1b1."
Podobny 1tok vedl jiny re-
publikan, kongresnik Fish,
jenz zadal, ably kongres wal
81 nazpet nejaka prava,je tax
kvapn6 byl pfedal presidentu.
Ukazoval, re ma zaklade zku-
senosti vydanf obrovskeho wy
DAM $4,000, 00O, 900, jimz ne
zamestnanym zajistena byti
mela prace, vzalo by to ne city,
II blliony, ale osm biliond do
laru provesti plan, jak presi-
dent Roosevelt ma mysli ma.
Senator Hastings rovnez kri
tisoval deficit presidentskeho