Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-03-08
Bruslenf je jedn1m z nej-

mladez. Povzbuzuje chut k j.
dlu a zpGsobuje rychlejsi W.
menu latek, mnohem vice nez
chGze. Nezvykle pohyby ma
SIGH okoncetin, ba celeho tela
zpGsobuji rychlejs1 obeh krve
a rychlejs1 traven1, a svaly,
ktere jsou v teple svetnici Cd
souzeny k necinnosti pracuj1
nyn1 velmi intensivne. Tato
zrychlena cinnost vyzaduje ne
jen vice potravy, ale i odpocin-
ku, proto obycejne us1name
velmi tvrde a probouz1me Sc
jake znovuzrozeni. Castejs1
~navstevy kluziste navykajf ma
neprfznive pocasf, cinf zdravf
odolnejsf a upevnuj1 je. Nutno
ovsem dbati ma 1celny a sprav-
ny oblek.
- Nemecky badatel O. Pa
rett napsal pred nedavnem "a
jimavou studii o j1deln1m list
ku a jidlech starych narodG,
to jest pred 5000 lety. Nejd6-
lezitejsi jfdla starych Asyfand,
Babylonand a EgyptanG byla:
|fazole, psenice, mleko a vejce,
ovsem mimo to delali z mleka
RUNE mlecne vyrobky. Maso
u mich nemelo ami z daleka ia
kovy vyznam jake v dnesnl do
be. Kolem roku 2160 pred
Kristen venovali Egyptane
zvlastnf pozornost intensivnf-
mu pestovan1 fazol1 a jinych
lustenin, ktere byly vyvazeny
do Evropy a Aisle. V tehdejs1
dobe Sc mnozf "Evropane" po-
kouseli sazet fazole V nasich
krajinach, zvlaste ma jihu, ale
marne. IDA Sc, re podnebf We
stTednf Europe v tehdejs1 dobe
bylo nevhodne pro. kulturu
lustenin. Poole hieroglyfG ma
lezenych v Egypte da Sc soudit,
re fazole dlouhou dobu neZdo-
macnela V Europe a re Egypt
byl jeste nekolik vekd hlavn1
dodavatel luStenin vdbec. Pse-
nice, ktera Sc tehdejs1 dobe
pestovala v Egypte, znacnou
merou sc lisila cd dnesn1 pSe-
nice. Zrnko byla kulatejS1, ia
jadrnejs1, re ktereho Sc dosta-
vala vyborna mouka, a ia Sc
'rovnez vyvazela do Evropy a
jinych koncin sveta. V tehdej
81 dobe Waldo caste V Egypte
velke sucho, ktere vyvolavalo
hlad. Jedine zamoznejs1 NELL
zasoby psenice, kterou 81 scho-
vavali z let 1rodnych.
z psenicne mouky delali E.
gyptane pred 5000 lety nejen
cerny a billy chleb, nybrz i rGz-
ne kolace. Mouku m1chali ca
sto s Inenym semenem. Chleb
a kolace Eg1ptane nepekli v
peel, nybrz ma zahratych ka-
mennych plotnach. Vetsinou
Sc pekl chl6b pod sirym nebem.
Oblfbenym dTevem pro tento
ucel bylo borove drevo, pone-
vadz davalo chlebu zvlaStn1
prfjemnou chut a vuni.
Mleko a ml6cne vyrobky by
ly oblfbenym j1dlem uz pred
5000 lety. V jedne egyptske
jeskyni byl nalezen hrnec, o
nemz sc dalo soudit, re V mem
bylo vareno mleko, ktere vyte-
klo. RHINE zapisy z tehdejs1
DOLBY podavaj1 svedectv1 O tom,
re uz tehdy Sc muzi vadili pro
neporadek v kuchyni a pro ne
chutna j1dla. J1deln1 l1stek a
jak Sc IDA i muzi Sc mnoho "a
tech 5000 let nezmenili.
= Princezna Alzbeta Ma
RE z Windischgraetzu vnu-
cka byv. cfsafe Frantiska Jose
ia, vyhrala $16,40O We sporu O
studnu. PrinceZna prOdala
svGj letni statek Schoenau hra-
bence OBSERVATION-DISCLOSURES
ktera shledala, re je zodpoved-
ma "a vydrzovan1 vodn1 studny
ma onom majetku, a pozadova-
la ably cd kupnf ceny bylo O.
depsano $16,40O, protoze prin-
cezna il O teto zodpovednosti
nerekla. Soudy rozhodly pro
c1sarovu potomkyni.
= Sluzebna Anezka KEN
zlova, rozena v Kaplic1ch v &C.
chach, dlela ma ~navsteve u sve-
no stryce, pensionovaneho hor-
nfka Mateje Keinbachera V
SAINT Lorenzu We styrsku. Pr
jejfm odchodu pojednou jej1
22lety bratranec Rudolf Klein
bacher vytahl revolver a ranou
do srdce il usmrtil. Nato po-
dfezal 81 kirk bfitvou.
= Otazka, mozno-li pouzlti