Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-01-18
z WASHINCTONU.


re administrace Sc media zadr-
yeti v snahach ma k~ontrolu pro
vozu nezakonne produkovane-
no oleje a konservaci .prfrod-
Mich zdro.iG. Pravil, re budou
prijaty zakony, ktere napravi
mezery vyvolane v situaci Cd
purnym rozhodnut1m nejvetsi-
no soudu v zalezitosti NRA o.
Ilejne kody.
= Prvnf z velkych rocnfch
peneznfch pfedloh reportova-
nych kongresu vyborem sne-
movny ma appropriate CO povo-
Ienf fond1 pro neodvisle IRA
dovny, pozaduje pr1del $776,-
916,7O6, a zahrnuje fondy po-
trebne pro vydrzovani veteran
ske administrace, Bileho domu
feder. obchodnf komise a il
nych agencf. Pozadavek ma
tyto uTadovny je o 1875 mil.
dol. vetsf nez loni, coz Sc pTi-
eta okolnosti, re ma vylohy We
teranske administrace, cin1ci
celkem 7O5 mil. dol, pripadlo
letos mnohem vice nez v po-
sledn1m fiskalnfm roce. z u
vedeneho obnosu ma 400 mil.
dol. pripada ma pense.
Gen. navladni Cummings
ktery hail vladu pred NEW.
soudem otazce zakonG spoje-
nych Sc zrusenlm zlate meny,
fekl dnes soudc1m, re narod
upadne v chaos pak-li nejv.
soud uzna Ia ne1stavn1 zruse-
nj "zlate klausule" v bondech
a jinych jistinach kongresn1
akcf. Cummings prohlasil, re
kongres jednal We sve pravo-
moci kdyz prohlasil, re uroky a
principal bond1, ktere obsahu-
il klausule slibuj1ci vyplatu
zlatem, Sc mali vyplaceti V
bezne meme. V apelech soudu
pTedlozenych Sc pravi, re kon-
gres porusil svou akc1 1stavu.
President nejvyssfho soudu,
Charles Evans Hughes, jehoz
dotazy, ida jest 1stavnim, a.
by vlada platila jinymi pencil,
kdyz byla drive slfbila platiti
We zlate, uvadi rozpaky pray
Milky spolkove vlady, V jej1mz
zastoupenf odpovedel asistent
generaln1ho solicitora, Angus
Mclean, re vlada Sc nikterak
V tonic smeru nemGze zaruciti
Zpravy dosle z New Yorku
Z Wall Street pTedpov1daj1, re
nejvySs1 soud rozhodne We pro-
speech vlady, .,pokud Sc tyce
zruseni klausule o placeni fla
tenn ma vladnich i soukromych
bondech. Ma peneznim trhu
vsak jiz takova jistota nepa-
nuje a pondelnf rozhodnuti
NIUE mfti neblahy vliv ma do
mac1 obchod i ma zahranicni
zalezitosti. Jiz dnes pocaly ak
Gle poklesavati, ale "a to stou-
paly ma zlate zalozene bondy.
Stoupl i pon6kud dollar.
President Dude zadati, a.
by kongres prijal zakon o sta
robn1 pensi, pojisten1 neza-
mestnanosti.
Senator Van Mugs z Indiany
oznamil pc konferenci S presi-
dentem, re pojisteni v neza-
mestnanosti Dude sc vztahova-
tt ma pr1myslove deln1ky nj
koliv ma kancelarske zTizence,
zemedelske delniky a domaci
sluzebnictvo. Vsichni .ostatni
budou k pojisteni opravneni.
Administrator program usta-
novuje:
Federalni dan 8 procent z
vyplaty.
Pojisteni ma obnaseti polo
vicku prGmerne tydni vyplaty
aneb nejmene $40 tydne a ma
il il obdrzeti delnici, kteri by
pfisli bez jejich why o praci.
Pojisteni ma vejiti platnost
az roku 1897 z toho d1dvodu, a.
by Sc nashromazdil dostatecny
fond k jeho vyplacenf.
Starobnf pense ma die pre-
sidentova planu obnaseti $40
az $50 mesicne. Byli by k nj
opravn6ni Tide v start pres 65s
rokG a jine, kteri dosud nedo-
sahli tohoto start, must platiti
do pensijn1ho fondu pnl pro-
centa sve celorocnf mzdy. aby
pax byli k pensi opravneni.
Pense a %pojisteni nabudou W.
hradne federalnfmi podniky,
nybrz kazdy stat Sc ma ma Mich
podlleti a must prijmouti prf-
slusne zakony v souhlase s fe-
deralnfmi.
DIE ornament z Washington