Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-06-28
RHINE.
Nejstars1 evrop

1NSJOOSA0 H0A OAAN
ka DIR. Matylda Theyssenov$
dozila sc We svycarskem Bernu
90 let. V mladi 81 um1nila stu.
dovat lekaTstv1 a re V tehdej
sim N6mecku, kde Sc narodila
tax jake zas V nynejs1m Meme.
cku, nesm6ly zeny studovat, sls
ma universitu V Portugalsku
Jejf promoce vzbudila sensac.
ale zaroven Sc DIR. Theyssenov$
stala tercem muzskych vtipG
Ia 1870 byla vojenskou lekar-
kou a v prusko-rakouske valce
r. 1866 a z1skala 81 uctu svych
kOlegH.
Pracovala V Cine a V Japon-
sku a kdyz pc letech bylo v
N6mecku dovoleno zenam stu
dovati lekaTstvf, vratila sc do
N6mecka a zalozila 81 lekaT-
skou prakci We Freiburku. Po-
zd6ji sc navzdy pfestehovala
do Svycarska.
V Bastia ma Korsice po-
praven byl Andre Spada, svym
casem "kral Korsickych vra-
hi" SO rokd cftajicf "posledni
z brigandG", jehoz vrazedne
skutky svojf dobou rozrusovaly
Francii, ktera ma jeho chyceni
roku 1881 poslala 1000 muzG.
Hled6l smrti vstT1c Sc stoickym
klidem. Ma cest6 ma popravis-
te varoval sv6t, re "katastrofa
nasledovati Dude jeho smrt."
- Prvnf 1rednf pTedpoved'
O vyhlidkach ma letosn1 1rodu
obili V sov6tskem Rusku byla
vydans> komisf odborn1kG V
Kremlinu. Odborn1ci pTedpo-
vfdajf, re letosn1 1roda ma Ru-
81 Dude nejvets1 V historic, mno-
hem vetsf neil byla 1933-34.
Data re severnfho Ruska a
re zapadni SibfTe nebyla do
statistiky pojmuta.
" Sydney, Australia, S
pracf ma novych opevnenlch
pTistavu sc zapocalo "pro pf1-
pad ~potTeby", jakoz i V pTista-
vech Newcastle a Darwin. TIL
lety obranny plan je hlavne ma
mfren prot Japonsku.
= Prvni ob6t1 italske vypra-
Wy do Afriky %privezeny byly
zp6t do Evropy nemocnicnf To-
df "Urania". Jde O 800 voja-
XII a d6ln1kG postizenych tro-
pickymi chorobami.
Tropicke vedro, malarie, dy-
senterie a jine nemoce vrazed-
n6ho africkeho klfma vyzadaly
81 prv6 ob6ti ma lidskych zivo-
tech. Parn1k Gauges veil ma
sv6 palub6 n6kolik dalsfch set
nemocnych. Sedm z mich uz
vice nespatrf svou italskou
vlast. Byli pohrbeni do chlad-
nych vim Rudeho more.
Re 100000 italskych voj1nG,
ktere Mussolini vyslal do W.
chodo-africkych kolonif, ably
Sc pTipravili k valce S Habes1,
malo jich udrzelo V srdc1ch o.
noho zapalu a nadsenf, S .n1mz
odjfzd6li z Italie ma vyzvu sve-
no milovan6ho il duce. Jen pre-
prava tohoto vojska skrz Suez-
sky kanal stala Italii 100000,
coz nenf zadnym ulehcenim
statn1 pokladny, ktera nenf da-
leko cd bankrotu.
z R1ma sc sd6luje, re velky
dictator odm1tl domnele navr-
ny ma %pTidelenf cast Habese k
italskym drzavam V Africe. Po-
die n6ktere verse nab1dli spo-
jenci kraj Ogaden, lee Musso-
lini odv6til, re i pc tom by jeho
drzavy V Africe hranicily S ha-
besskymi a byly by vysazeny
nebezpec1 stalych 1tokG.
V dohodovanf Sc Italie S An
gill O Ethiopii, V 1tery nedoslo
ku dohod6. UTednf zprava pra-
vi, re otazka byla posuzovana
IS nejv6tsf otevTenostf" a re O.
be strany vymenily sve nazory.
= Vedro dostoupiIo v sobo-
tn vyse 127 stupnd die Fahren-
heit V Zaragoza, We Spanelsku.
Mnoho osob onemocnelo.
Pc % dnech destG a mlh, We
dro V Anglii nastalo takove, re
tisicove ujeli z Londyna ku po-
bTezf.
V JIM casti Angle dvanact
osob podlehlo vedru. V An
gill nejv1ce vedrem st1zeno by
10 m6sto Brighton.
- Pred krajskym soudem v
Korneuburgu v Rakousku Cd
povfdal Sc jeden Rakusan a 4
Cechoslovaci pro podloudnou