davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

ez az vi gep percenkent?
Huszonhetet. Preselne tob-
bet is, de az emberek mem tud-
max gyorsabban adagolni.
Es vegul most, az Urnak 1886
TX esztendejeben oda fejl6dott a
sarhanyo keszitese, hogy az on
miikod6 gep percenkent l25 da-
rabot dob XII magabol.
Egy helyett mem ketto. hanem
szazhuszonot tobbtermeles.
Hogan fest ez a kiadasok
szempontjabol? A Ford-gyar-
max l900-ban egy sarhanyo elo-
ailitasanak munkabere 2 dollar es
IL centbe kerdlt, ma pedig da-
rabjan csak haromnegyed cent a
munkaber. Ez ellen azonban
abauji Jakab Janos mem panasz-
kodik tobbe, inert boldogtalant
tulfeszitett munka elGbb a bo-
londok hazaba. maid a teme-
tobe vitte.
Az amerikai szovetsegi kor-
many munkaiigyi minisztere
vizsgalatot inditott annak meg
allapitasara, hogy az egyre to-
keletesedo gepek m;lyen mertek-
ben befolyasoljak a munkabere-
ket? A hivatalos jelentes tul-
sagosan tudomanyos jellegl
ahhoz. hogy hetkoznapi ember
gyorsan megerthesse, de mem
kel bovebb magyarazat a kovet-
kezo sorokhoz:
- Az automobil gyarak csu-
kott automobilok ajtajanak el6-
allitasi koltseget onmiikodo .ge-
peik segitsegevel darabonkent 4
dollarrol IS centre szallitottak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

lie. A kocsik belso berendezese
eredetileg IA dollar munkaberbe
kerult es most csak 8 dollart
fizetnek XII e cimen munkaberek
fejeben.
Icy megy ez tovabb a veg
telensegig. Legjobban erthet6 a
helyzet a kovetkez6 anekdota
reven:
Egy angol el6kel6skg Ford
vendege volt Detroitban es ebed
kozben megkerdezte az autobo-
bill kiralyt, hogy mi lenne a leg
olcsobb ar. amiert automobiljait
arusithatna? Ford erre moso-
lyogva felelte:
- Talalja XII a legolcsobb
arat?
- Szaz dollar.
- Annal olcs6bban is adhat-
nam a kocsikat.
A vendeg egyre alacsonyabb
arakat emlitett, amig vegul
Ford EFT mondotta:
Megtehetnem ait, hogy
minden amerikai lakosnak ingyen
adnek egy kocsit, inert a javita-
sok es kicserelend6 alkatreszek
reven meg akkor is korulbeliil
negyven millio dollart keresne-
mex egy esztendoben.
Az amerikai ipar "egy helyett
ketto" rendszere az emberi mum
kaer6 legteljesebb mertekii XII
zsarolasara van alapozva. A
negyven evet betoltott gyari
munkas tobbe mem hasznalhato
inert az onmukodo gepek felfoko-
zott irama idegeit teljesen tonk-
retette. A munka konnyitesere
alkotott gep tehat mem segitt
baratja, hanem halalba kergetS
ellensege lett az amerikai en-
bernek, anelytol iszonyodik.
A tobbtermeles az, amt mem
birhat el Amerika, inert egesz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

Blackford minden megjegyzes nelkul
yette at nazsalevelek anasolatanak jegyze-
ket. Stringfelow szavai neunleg eloszlattak
ryanujat. Hiszen, ha tarsasag uzemei csak
a tarsasag szenet has znaljak, akkor lit nincs
keszpenzfizetes. A cahabai banyamii az ipari
szen piaci aranak megfelel6 hitelt kapott csu-
pan IS ennek penzugyi reszet Pittsburghban
inte,tek el, valamilyen konyvvezetes forna-
jaban lily modon tehat helyi irodak mem
kezeltek penzt ICY mem ad6dott alkalom
visszaelesekre es megvesztegetesre szerz6-
desek koriil
Blackford gyanuja mindjobban eloszlott,
minei alaposabban vizsgalta at szamada-
-sokat Naprol-napra osszehasonlitotta az it.
teni es vasuti mazsalasokat eek maid
mem fontra egyeztek. Hat honap alatt ossze-
sen Sc volt tobb. mint tiz tonna elteres.
Blackford rajott, hogya hibat mem jo
heiyen keres es elhatarozta, hogy masnap
maid kint fog szejjelnezni. Mar kes6re jart
az ido es fajt feje megeroteto munkatol.
Ugy dontott hogy maid ma ejjel atgondolja
az egeszet = mikor az aknabol nagy dorre-
nest haTlott, utana pedig valami gepezet
furcsa zakatoasat, maid rernult emberi jaj-
wes,ekelest.
Ha bal van banyaban, ez azonnal fur
geve teszi a .banyamernokot. Barhol van is
hiba, ez kihathat az egesz banyara es vesze-
lyeztetheti fold gyomraban dolgozo sza-
Yak eietet
Blackferd edobta az iratokat es kifele
rohant Stringfellow pedig utana. Kialto-
zast es szirena veszfuttyet hallotta. Egy
kisse megnyugodott mikor szelloztetobol
gep szabalyos kattogasa kiszurodott - hala
listen leyegove nincs bal, banya szive
rendesen dobog! Mikor azonban felvono-
hazhoz ert lit mar eleg bait talalt.
felvono teijesen atfurodott a teton,
egeszen tartoszerkezeten keresztul. A fell
vono gepezete teljesen tonkrement az acel-
vazak elgorbulve. eltorve. A gephazba be-
tekntve, OFT latta felvono-gepeszt, amint ka-
Ibultan bamulja roncsokat.
Mi tortent? - kerdezte Blackford
kurtan. - Nit csinalt?
Az ember mem felelt. mire Blackford
hirtelen odaugrott egyetlen rantassal mega-
litotta meg mindig vadul csapkodo gepeze-
tet aztan ismet gepeszhez fordult.
Joijon oman! A bameszkodas mar
mem segit szot ra turemetlenul. - Mi
tortent? Nalami eltorott?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
(Folytatjuk.)

gazdasagi alapjat romba dontive-
Te. A gyarak meggondolatlan
vaksaggal kergetik a tomegeket
teljes elegedetlensegbe, amely
annyira tuffokoz6dott. hogy XII
robbanasra var. Es az EgyesuA
Allamokban felnunk kell minden
kirobbanast6l. inert ez az or
szag, ahol minden ember iskola-
zott, mem eleg erett ARA, hogy
indulatai felett uralkodni tudjon.
Talan meg Oroszorszagban is
lehet jozanul ervelni a tomcgek-
kel, ha ARA az allan szervezete
modot ad. Amerikaban a jozan
ervelesre meg van adva az alkot-
manyban minden lehet6seg. de
lincselesek nagy szama mutatja,
hogy a sep $40 a tomegekkel
szemben hasztalan. A vad szi-
lajsag, amely myers eroszakkal
vette el az oslakoktol a hatalmas
orszag teriiletet, ma. is oft el
minden ember lelkeben Is ha
kitor, korlatok koze bajosan $50
rithato.
Ez tudat gyengit bennunket
akkor, mikor ARA gondolunk,
hogy va;'or w;t hoz rcsrt
jovend6? A mi aagy nemzetunk
egyel6re mem bunh6doft meg
semmit: Sc multat, Sc josend5t
es exert Ae.i ieinunk attol. ami
reank varakozik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
Egy szem buza helyett ketto
sANDoR

mi kovetkezik az 1olO-ik eszten-
donek keseriien panaszlott haj-
szaja utan?
Azota is megforduitam Det-
roitban minden esztendoben Is
sohase mulasztottam ell ait, hogy
be ne tekintsek valamelyik auto
mobil gyarba. Egyre tatottabb
szajjal bamultam, hogy tokelete-
sednek gepek, hogy ontanak XII
egyre tobbet oft, ahol azelott
csak egy termett.
Miiszaki dolgokban csekely
jartassagom leven, nekem leg
jobban a sarhanyo gyartasanak
fejlodese tint fel. Mikor 1910
ben el6szor LATHAM, hogy keszul
az automobil kerekek fele vas
badogbol valo sarhanyo, akkor
meg sima vaslapot vorosre til
zesitettek, nehez acelformara fek-
tettek es negy kovacs kalapacsa
verte XII a kivant formara Fino-
inabb munka volt, mint a patko-
veres, de egy munka volt mind a
kett6.
Negy esztendovel kesobb,
lol4-ben azzal kezdte Ford az
esztendot, hogy hirdetes formaja-
ban igeretet tett koze az anne
rikai lapokban.
- Ha az 1ol4-ik esztend6 So
ran negyed millio automobile
tudnak csinalni es eladni, akkor
a kocsik arat $40 dollarfa tud-
nam leszallitani. Most $50 dol
lart kell fizetni egY kocsimert,
de ha negyedmilliot eladok be-
lole ebben az evben, akkor min
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

Korulbeliil 1890 ota figyelem,
hogyan probalkozik Magyaror-
szag azzal hogy ket szem buzat
termelien oft, ahol azelott a ka-
lasz csak egyet adott. Mikor
meg nehai Karolyi Sander grof
allott a magyar gazdavilag ellen,
erre a vesszoparipajara olvasat-
Ian ezreket koltott. a tobbterme-
lesroi konyvtarakat iratott ossze.
Akarm:lyen melyen szantottak
azonban a mezogazdasagi irok, a
magyar fold egyetlen szem bu-
zava: Sc termelt tobbet. Mem is
csodalkozom rata, hiszen az iro-
toll felol mar kozmondas is AIT
allapitja meg, hogy nyoman csak
vif,ar terem. Azert. inert tobb-
nyi-e csak szelet vet.
Annak idejen Wekerle San
dor is probalkozott az "egy he
lyett ketto' elineletevel. De BIZ
zony Wekerle is csak zabot he
gyezett. Kettle vagta becsiiletes
forintot. hogy hitvany koronat
csinaljon bel6ie. amit azutan el is
witt rnindorokre a vilaghaboru
Ozonvize.
Az "egy heiyett kett6" titkat
szinten csak Amerika tudta meg
oldani. Az az orszag, ahol mines
1ehetetlenseg, ha a nemzet ugy
akarja. Persze a folddel, a magot
terms IS talajjal Amerika Sc brit
Hasztalan probalkozott azzal,
hogy emberi kezek helyett gepe-
ket aliitsoa a fold turasara. A
tiirelnes anyafold nem szerette,
hogy gepek acel karmai hasogas-
SAX hatat es egyre gyengebb ter
messel fizetett feluletes mum
kaert.
Ami mem sikeriilt a fold
del, maid megcsinalom az ipar-
baa.
AZ amerikai esq gyorsan vi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

gasztalodott vereseg felett. Ne
kifekudt annak, hogy a gyarak-
ban csinaljon egy helyett kett6t
es inert etvagya megjott az ewes
kozben, olyan iramnak lodult ne
XII. hogy egy helyett ma mar mem
is kett6t, hanem szazkett6t ter
mel.
Az lo1O-ik esztend6 soran ve-
todtem eloszor az automobilok
varosaba, Detroitba, amely akkor
meg csak nagy kozsegszamba
ment. Volt mar egy-ket auto
mob;l gyara, de azok egyiittveve
Sc csinaltak tobbet evi 1000
automobilnal es a munkahoz ko-
tellel fogtak munkast. Van
dorlo termeszetii magyarok azon-
ban mar akkor is elvet6dtek Det-
roitba es azoknak biztatasara
mentem oda, hogy sajat szemem-
mel lassam, mint keszil az auto
mobil?
Mem sok latnivalo volt oft
bizony: A legnagyobb gyar Sc
volt akkora, mint peldaul Rock
gyar Budapesten. Nagyobb ara
nyu lakatos, kovacs, asztalos es
karpitos muhelyeknel egyebet
mem LATHAM. Ford reszere. akkor
meg sogorai, a Dodge testverek
ontottek m:ndent es neki inkabb
csak szerelo miihelye volt, ahol
mas telepek altal gyartott al
katreszeket osszeallitottak. Volt
neki mar akkor is vagy husz
magyar munkasa, de azok kozil
az abauji Jakab Janos Reserve
sen panaszolta
- Rosszul fizet bennilnket ez
az ember es amellett ugy haj-
szolja munkast, mintha a va
Sara kes6n igyekvo okor-hajcsar
lenne.
Szegeny Jakab Janos hogyan
is almodhatott volna afelol, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
1RTA: CONDOS SANDOR

den vevomnek visszaadok a We
telarb6l negyven dollart.
En- a magam visszajaro negy-
ven dollarjat mar junius elejen
megkaptam, inert a negyedmilli6
kocsit Ford mar az esztendo elsG
harom honapjaban eladta.
Augustus vegen nekivagtam a
Nyugatnak, Wyoming allamba
siettem vadaszatra. mintegy 250C
mertfold tavolsagban es utkozber
megallottam Detroitban, hogy a
Ford gyarat megnezzem. Mem
erdekelt engem oft csak az, hogy
kesziil sarhanyo? Akkor ma,
geppel keszalt. A sirna vaslapot
ket ember betette a villamos
pres ala, megnyomtak egy kap-
csolo gombot, arra a szazotven
mazsas pres leereszkedett es
egyetlen nyomasra el6allitotta a
sarhanyot.
Lattam, hogy abauji Jakab ia
nos oft dolgozik ennel szornyii-
seges presnel, tehat aznap estere
naeglatogattam a lakasan.
Hej, akkor panaszkodott meg
csak igazan Jakab Janos,, az
abauji.
Verte .volna meg az listen
ezt a Fordot, mielott megszii-
letett. Tudja-e AIT az ur, hogy
hany sarhanyot csinalunk egy
perc alatt? Otot- Beleszedul az
ember abba, hogy a vaslapoka1
ilyen gyorsasaggal a pres ala
emelgcsse.
lo20-ban mar az el6munkas,
kerdeztem meg:
- Hany. sarhanyot preset k
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
dadogta

Ez... itt... tonkrement dadogta
a gepesz.
- AIT latom, de mi tortent?
A ferfi csak osszefuggestelen szavakat
motyogott Blackford megerezte lehele-
tet. - Palinka!... Megragadta a vallainal
fogva, felre rantotta felkapva vizestoml6t,
hideg vizsugarat egyenesen az arcadia
eresztette. Az ember egyszerre led6lt laba-
rol, de Blackford tovabb ontozte jeges zuha-
taggal verg6d6 alakot Mikor aztan a foldon
hever6 ember hadarni es tiltakozn kezdett,
Blackford felretolta a tonlot labra alitotta
b6rig azott gepeszt.
= Jozan? = kerdezte t6le.
- Igen = lihegte gepesz es vizes ka-
batujjaba torolte az arcat
Blackford csak ALT elotte Is varta, hogy
lecsurogjon rola viz, mikor kozelben meg
pillantotta muvezet6t, aki tagra nyilt SEE
mekkel nezett ra
Tudja, hogy mi tortent? - kerdezte
tole. = Hogy hivjak magat? -. Tudja, hogy
en- XII vagyok?
On az vi fofelugye6 igen? Mem,
uram, mem tudom, hogy mi tortent Az en-
nevem Evans.
AAO5y HlNJ Jdk GU az CLuOClt! kCl~
dezte Blackford Evanstol gepeszre mu-
tatva.
= Archie McNew - fele1te Evans
Hol tartozkodott maga, mikor fe1-
vono-szekreny felfele indult?
- 4 pernye koril volt do1gon. Halfot-
tam szolni cseng6t, mely megadta jelt AZ
inditasra. A gep megindult es mar csak ARA
lettem fgyelmes, mikor feivono tet6h5z
ert es McNew folorditott. Megpr6baltam
megalitani gepet, de mar mem britain, inert
fogantyu letorott.
McNew reszketve ult le es mikor Evans
elhallgatott Blackford odafordult hozza
Maga NIT sz6l hozza? Nit csinalt,
hogy felvono attorte tet6t?
= En- elszamitottam magamat :. mem
tudtam, hogy milyen melyen van. AIT hittem,
hog. harnadik jaratbol indul- dadogta
McNew 12gH cogva csakhogy tevedtem,
inert rnasodik jaratbol indult. es es
...nisor erre rajottem. akkor mas keso
volt.
= Reszeg volt, ugy-e?
lIcNeV csak bolintott es Blackford fell
habor Jd5sa notton-n6tt
= pokolba yalo az ilyen gepesz! AIT
hiszem, tudja, hogy csak veletlenen mutt,
hogy mem olt meg valakit . Honnan vette
palinkat?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
4 BOIDOGSAG ARA H

McNew hallgatotts es Blackboard konyor-
telen szigorral jelentette, kii:
Nos. vagy mngsnondja,. hogy honnan
szerezte, vagy elnehet berert Stringf6llbw-
hoz.. Egy-kett6l
McNew meg mindig mem feielt es Black
ford mar kuldeni akarta az irodaba, mikor
Lawler megszdltla a hata mogott::
En- adtam nekl. palinnkat!'
Blackford banyamester fele forduit Is
mem titkolta csodalkozasat.
Maga... adott... neki. palinkaf
= orditotta - Is aztan felvonogephez en-
gedtet E1nent az esze?
Lawler -megszolalt hata mogott:
Okom volt ra - szolt aztan halkan
fofytatta - AIT hiszem ezt most ne targyai-
juk lit az emberek el6tt, maid megmagyara-
'zonr kes6bb.
- Helyes - mondta Blackford - azon-
nal a1itson ide embereket es csnaljanak lit
rendet. Ha ez keszen lesz, maid besze1Jnk
meg.
A f6felugyel6 $50 nelkul nezte vegig,
amint banyamester ho0zalatott a ronrok e.
takaritasahoz Ideiglenes felvonot takoftak
ossze es hajt6szijjat a szelrozteto-gspre kap-
NoOil"N. IL CACS ~ SOIl dA HOSy d IiFt NOi.
gozo banyaszokat fe1hozza es az Gjjefi mum
kasokat lesza11itsa.
Ma ejjel tehat mar nem volt egyeb
munka, eSyebet mem tehettek. amig a gep
nincs kijavitva. A kis szere16 muhe1y mum
kasai hozzafattak gep szetszedesehez, hogy
hozzaferjenek repedt hengerhez. A tobbi
ember e1tavozott es Lawler is indulni ke
szuft mikor Blackford megallitotta.
= Csak egy pillanatra! Meg mem beszel-
ttnk palnkar6l. Varom a magyarazatot.
Remelem,, e1fogadhato lesz.
Lawler leult egy gerendara.
- Azert adtam neki palinkat kezd-
te okoskodo hangon, - inert szuksege volt
ra. Nagyon oss,e volt gornyedve, kellett hat
valami, ami kiegyenesitse, egy kis erosito.
- Ugy, tehat maga adott neki palinkat.
Aztan honnan szerzi be az italt? Meg van ez
engedve telepen?
= Meg sohasem hallottam, hogy betil-
tottak volna vonogatta val1at Lawhef. -
Isznak, miota en- lit vagyok es vatoszinuleg
inni fognak, ha en- mar mem leszek 1T.
Blackford el6tt e. erthetetfen volt Jol
tudta, hogy annak idejen tifos volt palinka
a banya-telepeken es tilafom kijatszasa su-
lyos penzbuntetest jelentett
- Honnan szailhjak?
Lawler hegyekre mutatott
= Az erdok tele vannak szeszfozdekkel,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

barhnnnan konnyen beszerezhet6. Ezs miaddg,
ICY volt ext mem lehet sohasem ,beszuntetni.
Blackford mindjobban meglep6d6s.
Sz6va egeszen nyiltan,, hbazsic> bhe a.
palinkat a teiepre7
Lawier igent bolintott.
Mar latom, rendben van. Es smaxa.
honnan vette?
A k1ubban
- Maga tehat palinkat adots MeNewaak:
a1tan ofyan helyre allitotta; ahbl' emberek
eletc volt keEsben!.. Vantr maeahak; fo--
galn,a felel5ss&gr5l?
Lawler .szettarta a kafjait.-
Szuksegem volt g4peszres Is 8 volt
az egyetfen. Nit tett volna- on, ielyem--
benz
Rlackford mem felelt. a kerdesre, csak
legyintett.
McNew elmegy - szo1t hatarozot-
tan. Maga mondja meg neki, miutan- Ia
tom, hogy oily nagyon gondjat viseli Majdl
hozok Birminghambol mask gepeszt:
Lawler tiltakozott:
Az on helyeben, en- nenf bocsatanazm
el McNewet. On meg nerr rsg6ta, van itt $,
mem isrnerheti st. J6' ember ez, ha mem, iszik..
Most sem 8 volt a trittas~..
= Tudom!... Mem, 8 volt a, hibas; hogy
a felvono attorte, tet6t - szakitotta, fs4be
Blackford bahyamestert:
= Mem volt. en-
Igazas van!" - sz6lt. kozbe isnlst
Blackford. - Mem :, hanem, maga volt hi-
bas. De hagyjuk EFT, McNew. mem, az az
ember, akite ra lehet' bizni a. fel~on6gepet.
Mivel nincs vese egyeb bajom, ossza be
olyan mu.,kara. ahol mem. tehet kockara era-
beri eeteket, ha ismet megfeledkezik mar
CAROL
Biackford mar nehany perc ota &szre-
vette. hogy valaki all kozellkben IS vegig-
hallgatja beszelgetesuket Beszed k6zben
mindjobban ngeriiit lett exert mialatt Law
Ter mentegette magat, esaks erre leskefod6
en,berre gondolt. Most megfordaft Is ra-
rivallt:
- Hat raaga NIT akag}
KoszotA0aa, hog megkd rdezte Mar
jo ideje varok ere keTi.src - fefelte
ferfi vidaman Is kilepett AZ aruyekb6l Jol
megtermett ficko volt. a. 4, arccil es villogo
kek szemekkef
- Mudd nevem mutattozott be Vi
daman, - de azert n ncvessen XII, kerem
Ha ICY hivnak is, azert mindig tiszta va
gyok A birmingham iroda kuldott onh0z es
jelentem, hogy megjottem.
Blackford csak most latta jol fatale
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
Prompt Relief
From Itching Eczema

It's wonderful the way soothing, cool
ing Zemo brings prompt relief to
itching, burning sIdn, even In severe
cases. Itching stops the moment Zemo
touches the tender and infamed akin
because Of its rare ingredients. To
clear away Rashes, Pimples, Eczema,
Ringworm and restore the akin to
normal, always use clean, soothing
zemo. Insist on genuine Zemo; It's
worth the price, because it brines
relief. 86c, 60c and$1. All druggist1,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28

bert. mikorr a. wlagossagr raesett az, arcafA.
Oldalt: p;lantva latta, hogy LaasJer szintdn, f.
gyeli jovev6hyt: Oszt6hszeriiam ARA gcn-
doit, hogy szinlelhi' fog Lawler el5tt, n,rnt
a banyamesturnek sammii k6za ai1iioz, hogv
mi6ft dss hogyan kerult idep Muddl Az asoa
nem arult Ell semmit, mikor a, fiuho1 fordalk
Mudde AIT hiszem fbgonn tistinii
haszsa1hi. Mihez, 6rt?
- Majdnenr n1indenliez- - felelte Ma,dM
megszokott kedves vigyorgasavai, ds itg-
jabtan drtek a, feiNonSs ReeelEsshe9
- Nagyszeriii! Akkor- ezt fogja esin6aaS
- jelentette XII Bihckfordn elSgedetten - En-
lesz beosztasa vGgezze a nunkSjj4t szor~
galonitnal es lelkiismereteseft AIT akasom.
k0gy az Greg sAatulya mar holhap reggef rem
desen, jarjon
- Adjon ntelism j6raval6' segitsSget g
rinden rarancsa seerint lesz.... fo1t&xe.
hogy a kaean nem esePeg.
Mikor B1ackford elment, Lawier k0ze~
lebb lepett Johnny Muddhoz. A frs mar kf-
forditotta ruhajat Is kesziilod0tt a gep k6-
riili ejjeli n1ankara A felvonot mar is kedve-
sen Elizabeth Sun" nevre keresztete.
- Kor1olyan TT akar nraradni? - kss~
dezte I.awler.
Egesz bieonyosan, dragam - feleke
Mudd. - Remefenr, mines kifogasa eflene.
A Macy Shackfeford' oriifni fog en-
nek - nfof1dotta banyamester savsnyu
nosol1yar A nuft sljef AIT raos,dta ne
kern, hogy nenf szeretne, ha naga meg1oena
i,nen, nsef6tt meg egyszer talafkoznak.
- A hivatalos 6rak hatig vannak - fe-
felte Mudd res1 szives IS koz1i ert A
oreggefa....
Maid hirtelen mast gondoft. El6re ha-
jolt Is agg6dast szinfefve kerdezte:
- Mem 6hajtja talan... on elintezni
velem a.. nagy Shaekleford dolgat?
- A fenet nondta Law1er IS sarkon
fordufva fakepnef hagyta Muddot.
XII. FEJEzET
Blackford szorakozott volt vacsora koz-
ben es alig sz6lt Alice titokban figyelte,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-28
XII. FEJEzET

Blackford szorakozott volt vacsora koz-
ben es alig sz6lt. Alice titokban figyelte,
hogy eszreveszi-e rata harag jelet, de hiaba.
AIT latta, hogy valami valtozas ment vegbe
ferfin de, hogy mi = AIT mar mem lehe-
tett meghatarozni viselkedese mar mem
volt kozonyos es tekintete sem tetova Va
lamin komolyan tin6dhetett, - de mi le-
het az?.. -.
Evening star., 1935-11-13
MINERS POVERTY
PICTURED IN COURT
Social Workers Testify as
Government Fights Guffey
Act Suit.
BY the Associated Press

BY the Associated Press.
A picture Of poverty in coal fields
was painted today as the Government
sought to show the Importance of the
Guffey act to human welfare.
Three social service workers ap-
peared in District of Columbia Su-
preme Court to describe conditions
In West Virginia. Kentucky and Ale
gheny County, Pa. Constitutionality
of the act was questioned in a suit
filed by James Walter Carter, presi-
dent of the Carter Coal Co., operating
mines in West Virginia.
Miss Mary Elizabeth Skinner of the
Childrens Bureau testified that mine
families in West Virginia and Ken
lucky lived in unsubstantial board
houses, upholstered within and
wea ther- beaten without.
Their diet. she said, often con-
sisted of corn bread and thin gravy,
and school teachers often took part
Of their own meager salaries to feed
the undernourished children.
Fewer Sagging Porches.
Miss Nell Scott Of Pittsburgh told
Of similar conditions in Allegheny
County, Pa.
Her one comment as TO recent i'm
provement was: there aren't as many
sagging porches as there were in
1928"
Malcolm Ross, an employe Of the
National Labor Relations Board, de-
scribed his experiences in West Vir-
Rinia and Kentucky in 1881 and 1882
One example he gave was a miner,
who worked eight days in month,
earning $40 Charges for services by
the company amounted to $11.30.
This country's only woman coal
operator went to court yesterday to
indorse the price-f1xing and collective
bargaining fundamentals Of the Guffey
coal act.
Miss Josephine Roche, Assistant
Secretary of the Treasury and prin-
cipal owner of the Rocky Mountain
Fuel Co. of Colorado. testified she re-
Evening star., 1935-11-13
garded stability Of coal prices as both
necessary and desirable"
Contracted With Unions.

Shortly after she became president
and general manager Of the company
in 1927, Miss Roche said, her recogni-
ton of the principles Of collective bar
gaining led to negotiations Of a con-
tract with the United Mine Workers
of America and settled serious labor
troubles besetting the firm.
The contract resulted In Every
definite gains" for both management
and the workers, she said, adding the
increased cost of production was Sub
stantially met" by an increase In the
output Of individual miners and othel
improved conditions.
Evening star., 1935-11-13
VILLAGERS LYNCH FOUR
Mountaineers Break Up Bandit
Gang After Pitched Battle.

Gang After Pitched Battle.
WARSAW. November 1a R.-The
Carpathian Mountain section Of Po-
land was quiet today after the en-
ragged populations Of several villages
had broken up Q gang Of bandits,
lynching four.
Aroused by the murder Of q member
of q special guard for defense against
marauders, the villagers attacked the
ruffians. lynched four and police cap
tured the others.
The terrorists had wounded two
persons in addition to staying the
guard in recent open warfare with the
villagers.