davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1935-06-28

lBY MRS. ALEXANDER GEORGE. !
80. SUNDAY IN JUNE.
49,. BREAKFAST MENU.
Chilled Grapefruit Juice
Wa1ies Maple Strup
Coffee
DINNER MENU
Roast Beet Bro,Dned Potatoes
Escdlloped Onions
Bread Currant Jelly
Fruit Loaf, Frozen
Lemon Cake Coffee
SUPPER MENU
Fresh Fruit Salad
Pecan Bread Sandwiches
Iced Coffee
FRUIT LOAF, FROZEN.
pineapple marshmallows
L cup sliced 1 cup whipped
1 cup sliced teaspoon vanilla
peaches "a cup sugar
Mix ingredients. Pour into tray In
mechanical refrigerator and freeze
lOuI LlOuIo. NO SILL I1lI8 10 ACAsAAS'
This loaf can be frozen by pouring
into mold. sealing tightly and buryins
four hours in five parts chopped ice
and one part coarse salt.
LEMON CAKE.
loaf kind. stays moisto
n, cup butter teaspoon & SAT-
&c cups soSs sugar ~ Ht.sspcons ssps n0q, qb,.kins
::s:.ssa AZ $'t lemon e: e.: :ss's.'
1 tablespoon grated
lemon riEd
Cream butter and sugar until very
soft. Add yolks, milk, lemon, rind.
salt, flour and baking powder. Beat
two minutes. Fold In whites. Pour
into loaf pan lined with waxed paper.
Bake so minutes In moderately slow
oven.
PECAN BREAD. @
cups Graham S,esss milf
9 cups flour 2 tablespoons
1 cup sugar fat. melted
j teaspoon salt cup pecsns'
AZ teaspoons broken
baking powder
Mix ingredients and pour into two
loaf pans lined with waved paper.
Let rise IS minutes. Bake one hour
in moderately slow oven.
During Summer months 1t Is advis-
able to freshen nuts by heating 10
minutes In moderats opsn.
Evening star., 1935-06-28
BY BETSY CASWELL.

"HERE are some rather fancy
desserts. that may be easily
prepared by the kitchenette
L housekeeper for state occa-
sions. when she wishes really TO
show ofI' her culinary ability.
These are simple, relatively inex-
pensive and, in spite Of their elaborate
appearance and unusual havorins,
Evening star., 1935-06-28
Black and White.

Mime. Gerard Walravens sets OF her
striking brunei beauty and shining
black hair, by wearing silvery white
in the evening.
Evening star., 1935-06-28

II takes intelligence to make . girl
popular. Men dodge the girls who
are always hingmg their college d..
Evening star., 1935-06-28

T is really surprising how many
perfectly delightful accessories
to the bath are available In the
Evening star., 1935-06-28

w YHEN Summer comes all the
A/ world hastens to get into
wv something as cool and
smart as the dress in to-
Evening star., 1935-06-28

A MOTHER gadget for the hair is the
shampoo shade. for the person
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
ICY NEz H AZ
"0NkENTES" CODE

Pittsburghban a Womec :
League vizsgalatot inditott, reit
rajottek, hogy a gyarak nagy-
resze a munkabereket levagta
es hogy visszaallitottak azoka1
az atkozott "sweat shop" "-okat,
amelyek ehberen agyondolg ,ztat-
jak a n6ket majdnem minden
nagyobb varosban.
Meg tinta nem is szaradt
meg a Supreme Court dontcsen,
amivel az NRA-t mego!te, maris
levagtak a munkabereket nayyon
sok iparban es ma kevesebbet
fizetnek, mint ket eve. bar a
megelhetes azota masfelszeresre
emelkedett az egesz orszagban.
Mem csodalko znank ezen egy
csoppet sem, inert t6ke profit
ehseget ismerjiik, ha mem halla-
nank folyton a nagy larmat, ha
mem latnank a Macy csinadrattat
az ujsagokban, amelyek mind
ait hazudjak, hogy t6kesek
a code-okat "onkentesen" betart-
jak.
A Women's League faradoza-
sal hiabavalok es feleslegesek,
inert vizsgalat nelkul is elhihe-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

rex ugy fektetik be, ahogy akar-
jak es ugy akarjak befektetni,
hogy abbol haszna legyen min
den Rockefeller vallalkozasnak.
Ezeket a reszleteket az isten-
adta nep azonban mem tudja es
a huszonot ewes szakadatlan pro-
pagandanak meg van hatasa.
Rockefeller a nemzet olajszent-
jeve avattak es maholnap imad-
kozni fognak erte minden temp
lomban.
Ez azonban mem erdekel ben
nInket.
Ami erdekel benniinket az csu-
pan az a csekelyseg, hogy az
olajkiraly sziletesnapjat adoel-
lenes propagandara hasznaljak
mikor naivul megjegyzik, hogy
ha elvennek a vagyonat oroko-
sodesi adoba, XII tartana fem a
sok Rockefeller Institutot, anne
lyekben betegsegek csirait nyo-
mozzak.
Ugy beszelnek eek zsold-
ban allo sajto hienak, mintha
az adoba elvett szazmilliok ell
illannanak a levegobe, ha egy-
seer ait a gazdagoktol elszed-
tex.
Mem gondolnak ra, inert mem
akarnak ARA gondolni, hogy ez
esetben lenne ilyen kutatasokra
penze kormanynak, ahogy
mindenkeppen kormany-funkcit
lenne betegsegek lekizdese.
Mindig csak azzal remitik a
lakossagot, hogy amit adoba fl
zetnek, az a "politikusok kezen
elolvad', mintha szenatorok
kongresszmenek bele-bele szok.
tax volna konyokolni a szovet-
segi kincstarba.
A teny igenis az, hogy see
gyene ennek a vilagnak. hogy
meg mindig maganvagyonnak es
maganjotekonysagnak kell be.
tegsegek okait keresni, azokra
gyogyitasi modot talalni, inert
ez lenne a legfobb kotelesssge
minden civilizalt kormanynak.
Es ha a Rockefeller vagyonSk
kilencven percentjet elvennek,
akkor jutna is ra penze a nem-
zetnek.
Mem kell tehat keszpenznek
venni minden hozsannat, amive
a o6-ik sziiletesnapjan az orszag
lapjai az olajszentiinket iinnep.
lik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
GYUJTOGAT0K

daul egy bekes szandeku isko-
lazatlan munkasnak, aki ait la.ja,
hogy egy pap - inert i1yent is
lattunk multi hetekben rika-
csolva ordit egy gyulesen Is 1
mellet veri, hogy nem tilri az
egyseget, mem tiri ko sos ta-
bort, inert annak egy-ket tagja
neki vagy akinek a zsoldjaban
all, nem tetszik?
Mi legyen yelemenye egy
bekes munkasnak, akinek neznie
kell, hogy egy pap NYILvA-
NOSAN, NYILT GYCLFSEN
fenyegeti kenyervAsztessel ait,
aki az cgyseg mellett van,
Az amerikai magyarsagnak -
ha az annyira szukseges kon-
struktiv eletet kivanja elni es ia
egysegesen akar szembenezni a
bennunket fenyeget6 veszallyel,
: kl kell vegre ezcket a gyujto-
ga.oxat lokni minden kolonia-
tol.
Akik egyletr6l egyletre csak
azert jarnak, hogy a tagsagot
ket taborba szakitsak es szet-
szakitott csoportokat egyymas-
ellen uszitsak, akik borg6zos
szajjal kiabaljak uton-ntfelen,
hogy mem turk az egyseget",
azokat ugy XII kell vetni ma
gyar eletbol, ahogy a veszett
ebeket szoktak kiverni.
Ha lap csinalja, vissza keIl
ADM az ujsagot a postasnak. Ha
pap csinalja, hatat kell forditani
a templomanak es mas templom-
ba jarni, amig az illeto XII nem
koplal teleprol. Ha iizletember,
akkor meg kell engedni, hogy a
kiszoben fiji n6jjon.
Aki magyarokat szet akarja
tagolni, annak SOFIA nincs tisz-
tesseges szandeka.
Mert a kilonboz6 elvek nem
valasztanak ell bennunket egy-
mastol. Az elveit mindenki be-
viheti magaval magyar egyseg-
be. (Szandekosan MAGYAR
egysegrol trunk, inert akik =
nemzetiseget tagadjak, azok;
MEM tartoznak a magyar egy--
seghez.)
| Az elvi ellentetek miatt tu.-
dunk egymassal konstruktiv
munkat vegezni.
! Csak becste1en onerdeA, vagy
az eszeveszett gyilolkodes es
bosszuszomj diktalhatja a ma
gyarnak, hogy ne tartson ossze,
hogy egymas gyiilolje.
! Csak az eszetvesztett legalja--
sabb onerdek lehet ra kepes,
hogy bekes egysegek e1etebe al
gyujtogatas csovajat beledobja..
Eszeveszett embereknek pedig-
igazan mines helyuk kozottiink.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
AZ OLAJSzENTET DGSERIK

John D. Rockefeller 96 ewes
volt a multi napokban es ebbol
az alkalombol termeszetesen oda-
kat irtak felole.
Ugy beszeltek rola az ujsagok,
mintha szentje lenne ennek a
nemzetnek, mintha soha az en-
berisegnek nagyobb jotev6jet
mem ismertek volna a vilagon.
Es termeszetesen arrol be-
szeltek, hogyha Rockefellerektol
a vagyont elvennek adoba, mem
lenne, aki szazmilliokat adna,
hogy kiizdjenek a betegsegek ell
len az egesz vilagon.
Harminc evvel ezelott nem
volt Rockefeller nevenel gyii-
loltebb new ebben az orszagban.
Es Lands biro azonnal Macy
ember lett, mikor a hatalmas
Standard Oil-t huszonhat millio
dollar penzbuntetesre itelte.
(Amit soha meg mem fizettek. J
A Rockefeller csalad akkor
megfogadott egy nagyon iigyes
ujsagirot, a nemreg elhunyt Ivy
Lee-t, hogy nepszerusitsek az
olajkiralyt es ez az ember =
termeszetesen a Rockefeller pen
zevel = csodakat tudott csinalni.
A konyvek tucatjait adtak XII
gyors egymasutanban az ipar es
kereskedelem kalozkiralyarol, a
melyekben Rockefeller mint egy
szentet mutattak be a nemzet-
mex.
Es mikor a draga es nagytu-
domanyu iigyvedek kitalaltak a
modjat, hogy megcsinaljak a
Rockefeller Foundation-t, to-
meg hajlando lett feledni. Mert
mem lattak niggert wood
piie-ban,
A Rockefeller Foundation,
igaz, szazmillios alapokat csinalt
tudomanyos celokra, kulonosen,
hogy a veszedelmesebb betegse-
gek ellen kuzdhessenek az igazi
tudosok, de ez az adomany mem
esett ingyenbe.
Ezzel kapcsolatban adomente-
sitettek a Rockefeller orokseget
es ugy ossze-vissza manipulaltak
a dolgot, hogy csakhamar min
den a fatal Rockefellere lett es
ha az Greg meghal, senki nem
fog egy cent ad6t fizetni.
Azonkiviil Rockefeller Foun-
dationban felhalmozott szazmil-
liok birtokarol ugyan Rookie
feller csalad lemondott, de a
HASZNALATA megmaradt az
8 kezukben.
Mindenki konnyen megert-
heti, hogy ilyen irto wagon bir-
toklasa mem fontos, ha alkal-
munk van ait hasznalni.
A szazmilliokat Rockefelle-
~ aa.aaaaa.......
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
A sajat sulya iiti agyon Dies billt

Akik a depresszioert mindenaron
bevandoroltakat akarjak fele-
losse tenni es akik a "goat" -ot
benniink akarjak keresni, azok
most kongresszusban uvolte-
mex, hogy feszitsenek meg, lok-
jenek XII munkabol vagy leg
alabb is deportaljanak bennun-
ket.
Mem lehet es nem szabad le-
becsulni ezt a mozgalmat, inert
ez sokkal komolyabb es sulyo-
sabb, mint ahogy egyesek gon-
doljak.
A nagytoke = a Hearst lapok-
kal, a legioval es a tobbi pat
rioteerkedo egyesulettel karolt-
We - lit fascizmust akar csi-
nalni.
Hogy EFT nagy nemzetet
megtebolyitsak, ahhoz a legalja-
sabb indulatokat probaljak XII
valiant azokbol, akikben ilyen
indulatok szunnyadnak. Merit a
gyulolet egyesiti egy buta eel
erdekeben tomeget a legkony-
nyebben es leggyorsabban.
Hitler ITALIAN soha mem kapta
volna meg a nemet nemzet tobb-
seget, ha mem koncentralta vol
ma gyuloletet egy kis csoportra.
De mikor elhitette, hogy a nem-
zet minden btneert nemet zsi-
dosag felelos, az alias emberi in
dulatokat felszabaditotta es a
szennyes ar az embereket lelokte
a jozansag labarol.
Ugyanezt akarjak csinalni
ugyanez a messze celjuk azok-
max, akik lit a gyiilolet, az elfo-
guitsag celtablajaul tuznek Xxi
benninket, akik szinten egy ved=
telen kisebbsegb6l akarnak biin-
bakot csinalni.
Es inert a nagytokenek nagyon
fontos, hogy a fascizmust meg
csinalja es alias, onzo celjait
cleric, a mozgalom mem fog ell
iilni, hanem egyre hevesebb lesz
ezentul. T. -.~-
Most a kongresszusban a Dies
bill targyalasat siirgetik, ami el6l
mem is tudnak maid, legalabb
az alsohazban, kiterni.
Akik ujsagot olvasnak, azok
mar tudjak, hogy korulbeliil NIT
tartalmaz a javaslat.
A f6bb pontjait jo lesz isme-
telni, inert azokat meg kell min
den ertelmes embernek ismerni.
Torvenybe akarjak iktatni
hogy azonnal dobjanak XII min
den bevandoroltat a munkabol,
aki mem polgara ennek a haza-
max, ha a munkat amerikai pol
gar is hajlando es tudja vegezni.
(Minthogy pedig a polgarjog
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

Termeszetesen lit egyelore
meg lehet ez ellen a teboly, ez
ellen gazemberseg, ez ellen az
uszitas ellen harcolni.
De vigyaznunk kell, inert mar
a harci eszkozt is XII akarjak
venni minden tisztesseges ember
kezebol.
A Hearst lapok befolyasa alatt
allo es a Dies billt tamogato
Federation of Women's League
mar kacerkodott azzal a Condo
lattal, hogy sajtoszabadsagot
megszoritsak, hogy mellettiink
es a meltanyossag mellett lev6
liberalizmust elnemitsak haza-
ban.
Az egyes allamok 'kommu-
nista" "-ellenes torvenyei, (mint pi.
a Macy Desc es Becker Jakab
magyar papok altal annyira ta-
mogatott michigani Dunckel tor
veny) mind EFT a vegso celt
szolgaljak.'
Ha a bevandorolt polgarok ait
hiszik, hogy Ok biztonsagban
vannak, akkor gondoljanak azok-
max a nemeteknek a sorsara,
akiknek zsido volt mondjuk csu-
pan az egyik nagyapjuk.
A gyulolet mocskos aradatat
vezerek megallitani nem tud-
tax es azokra is atcsapott annak
a hullama.
Ha ma a Dies javaslatot elfo-
gadnak, holnaputan a soron mi
lennenk, akik mar polgarai va
gyunk hazanak.
Es akiktol polgarjogot ell le-
het venni egyetlenegy torveny-
nyel.
Ha varunk, akkor jaj nekiink,
inert akkor mem varunk hiaba.
Mint fentebb irtuk, nagy erde-
kek kovetelik, hogy goat '-okat
csinal janak belolunk. '~-
Kuzdenunk kcll, szervezked-
ME kell minden nemzetisegi ESQ.,
portnak es az egyes csoportok-
max szervezkedniiik kell azonnal
egymassal.
Exert fontos mi reszunkrol,
hogy mindeniitt kiepitsiik lega-
labb elsosorban a magyar egyse-
get es exert GONOSZTEVOK
azok, akik szemelyes erdekb6l
gyuloletb6l vagy butasagbo
ilyen egysegre valo torekveseke1
el akarnak gancsolni.
Es exert kell azokat magyar
koloniaknak surgosen kilokn
magukbol.
Ma nem kell a Dies billtol fel-
nunk, inert ait ez a kongresszus
elfogadni mem fogja. De mem
mernek egyet tiz ellen fogadni,
hogy egy ev mulva, ket ev mulva
mem tudnak es mem fognak ilyen
torvenyt csinalni.
Vajjon tudjak-e azok ma
gukrol megfeledkezett magyarok
akik par hete eleg butak es bees
telenek voltak a Hearst lapok
meg legio szovetseget keresni
hogy mifele dinamittal jatszot.
tax? Hogy a sajat fajtajukat
robbantanak fel azokkal dina
mitokkal, amelyek szerencsere q
| renegatokkal szoba mem alltak!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

meg vannak ugyanazok hii;ai
es szerencsetlensegei, amelytk
meg vannak minden kivandorolt
csoportban.
| A hazajukat vesztve, sokan a
lelki, masok szellemi egvensu-
lyukat vesztetts,s es vannak So
kan, akik a hazai talaj korlat-
jain kiviil az erkolcsi egyensulyt
sem tudjak tobbe megtalalni.
Exert van a magyar amerikai
eletben =. annyi freak" ember
es freak mozgalom" es azert
allunk neha megdermedve egy-
egy esemeny vagy egyen elott,
aki latszolag az erkolcsi cricket
vagy az eszet teljesen elvesz-
tette.
A magyar koloniak ma mar
mcgallapodtak, a koltozes kora
elmult, egy-egy telep allando es
aktiv magyarsaga ot-tiz ewes.
kneve ITALIAN ait tiz szazale-
lot, akik az amerikai elet rme-
szetes forgandosagaban de-oda
vetSdnek. Ilyen szaza e. {. szii-
lctett amcrikaiak k0lt is allan
;loan oi.nont csere1 nj leheto-
scsct keres magana'-.
y leallandositott magyar ko-
lcniak ma mar nlesi >,nerik ko-
zos probler- akat Is a kc20s nyo-
morusag szorosabbra halt ben
nunket egymashoz.
A gazdasagi nyomas magavaI
hozza a politikai nyomast, ke-
nyeren kivil egyre tobben akar-
jak a bevandorlo el6l polgari
szabadsagot is elzarni.
Albany allan, annyi igyekezet
hogy a bevadoroltakon rugjanak
egyet es vezet ebben a szovetseg
ahol hirhedt Dies bill fenyeget
bennunket. .,~, -
! Eek a kozos bajok vernek
benniinket egymas melle, ezek
viszik a jobbakaratu es jozan
magyarokat kozos frontokba
nagybizottsagokba, vagy akar-
minek nevezett egysegbe.
Egy ev ota az osszes nagy ,tb
magyar koloniak szorgalmasar
epitik az egyseget, de 'vannak
Il iegtobb helyen gyujtogatdk
akik mocskos anyagi onze', =
5agy meg sokkal mocsk' .s..b
meg sokkal aljasabb gyuloletbo
vagy bosszubol ratornek minder
egysegre vagy egysegre valo to-
rekvesre.
Szerencsere a legtobb he
lyen mem sikerul gyujtogatol
gyalazatos munkaja.
A koloniak jozan nepe atla1
mindazoknak az egyeni pecse
nyejen, akik a szethuzast, a ma
rakodast, a gyiilolseget hirdetiI
kozottiink es vagy magukrs
hagyjak oket, vagy kitessekelil
oket magyar elet egysegeb6l.
Nehol azonban sikeriil gyuj
togatas atkozott munkaja.
Nehol a gyujtogatok levetnel
magukrol minden szemermet, ne
hol esziiket vesztve tajtekzo
szajjal rohannak az egybevero
dott magyarok koze. hogy be-
kesseg helyett gyulolseget, egy
seq helyett szethuzast hintsenel
Ell kOZGttuk.
| Latunk magyar koloniat, aho
az iizleti erdek kczctfogott {
| gyulolettel es a bosszuval {.
tahol papok es lapok dobjak q
csovat a magyar eletre.
Latni szerencsere keves he
lyen = magyar koloniat, aho
megveszett emberek, eszeveszet
magyarok egyenesen dicseksze
mex vele, hogy ''megmutatjak
hogy mem lehet nagybizottsag
amig benne lesznek azok, akik
mex az area nekik mem tetszik"
El6szor ezer kifogast tudnal
a nagybizottsagra talalni.
Mikor tobbe a hazug kifoga.
sokra mem birnak urugyet ke.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

megnehezitettek, tobb millio en-
Der MEM TUD polgara lenni
ennek az orszagnak.)
Hat millio embert loknenek
XII egyszerre az uccara, hogy a
munkajukba amerikai polgarok
ulhessenek es EFT a hat millio
embert mem is lenne szabad
munkaadoknak alkalmazni, amig
munkatlan polgar van.
Termeszetesen erre sokan ait
hiszik, hogy ez magabanveve
meg elviselhet6 szerencsetlenseg,
inert hiszen manapsag a legtobb
munkas mem keres annyit, mint
welfare segelye.
A Dies bill es a korulotte ESQ.,
portosult szervezetek azonban
AIT kivanjak, hogy EFT hat
millio embert azonnal deportal-
jak az orszagbol.
Lokjek XII 6ket, miutan a jobb
id6kben idecsabitottak, szazfele
modon idehivtak benniinket,
hogy a "nehez es piszkos' mum
kat vegezziik. Azokat a munka-
kat. ami az lit sziiletett polgar-
tarsaknak ''budos" volt.
Hivatkoznak az europai ALA
mokra, amelyek mem engedik
meg a depresszioban a kulfol-
dieknek, hogy munkat vallalja-
max es farizeus keppel ait mond-
jak, hogy "fair" alkut kinalnak.
Akarhany amerikainak meg
engedi Franciaorszag, Magyar
orszag, Olaszorszag, stb., hogy
Oft munkat vallaljon, annyi en-
bernek engedik meg egy-egy
nemzetisegi csoportbol hogy dol
gozzanak es kenyeret kereshes-
senek ebben az orszagban.
Elfelejtik eek az urak es hol-
gyek, amt jol tudnak, hogy amig
az eurapai allamok mem "bevan-
dorlokat' kerestek es kaptak az
idegenekben, addig lit minket
observation-disclosures" hivtak es to-
lunk elvartak, hogy ugy tekint-
silk magunkat.
Minket szazfelekeppen csaltaI
ebbe az orszagba, mikor a mum
kaskezre sziikseg volt es minket
|ezerfelekeppen kenyszeritettek
hogy ne mint lit tartozkodo ide-
genek telepedjink meg, hanem
VI HAZANAK tekintsuk EFT az
orszagot.
Veliink hat embertelen gazsae
lenne ugy banni, ahogy az euro
pal allamok veletleniil oft tar
tozkodo idegennel elbannak, mer'
azokat soha bevandorloknak nen
tartottak.
Termeszetesen a Dies bill ncn
megy MOST keresztul. A saja'
sulya, az aljassaga, becstelen-
sege, a rideg kegyetlensege fog.
ia megolni.
Ez azonban mem jelenti ait
hogy ezzel vege veszelynek.
S6t, a veszely az idegenekre
nezve csak most fog kezdodni.
lit mem babra megy most a
jatek, hanem ARA, hogy ma
reknyi kivaltsagos, uralkodo es
ragadozo osztaly XII hagyja-e csa.
varni a kezebol hatalmat, vagy
legalabb annak egy reszet.
Ha nem sikerul megcsinalniuk
a fascizmust, akkor lassan kive-
SILK a kezebol hatalmat es a
nepkepviselet egyre erosebb kor-
latok koze szoritja az eddig tel
jesen zabolatlan nagytoket.
Milliokra, szazmilliokra, ezer.
milliokra megy a jatek, inert ma
az egesz orszag minden java es
minden jovedelme az oveke.
Elhiheti mindenki, hogy EFT a
meses lehet6seget, ezt a meses
kivaltsagot mem fogjak kezuk-
b6l legnagyobb kuzdelmek mel
kill kiadni.
Milliokat, ha kell szazmilliokat
fognak kolteni propagandara, a
kongresszus befolyasolasara es vi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

tik, hogy a n6k Pittsburghban
is, mashol is, bizonyos iparagak-
ban ujra ehberekert, ujra sweat
shop alapon dolgoznak.
The Washington times., 1935-11-04
Chicago Livestock

CHICAGO Nov. GN.sD.-Hog-
Receipts, $4,000; market steady; hold.
overs, 1000. Top, 9.45; bulk, $3.50
$40; heavy, ss.75@s.S5;. mediums, 500
S.4S; lights, $s.s5@s.4S; light lights,
$S.7599.25; racking sows $s@s5o;
pigs, $s99.
Cattle - Receipts, $4,000: market
steady. Calves: Receipts, 5000; market
steady. Beef steers: Good and choice
$1O.5091S; common and medium, $50
1850; yearings, $75O6125O. Butcher
cattle: Heifers, $5@11; cows, s4.5o@7;
bulls, $4.5O@s; calves. $5610; feeder
steers, $5@S.75; stocker steers, $50
$50; stocker cows and heifers, $4.5O67.
sheep-Receipts, 1000; market Csc
lower. Medium and choice lambs 500
SIS; culls and common $6.5O6S; year
lings, $6.756s: common and choice
ewes, $2.50Q4.5o; feeder lambs $50
925
The Washington times., 1935-11-04
Cotton Goods

NEW YORK, Nov. HNSO.-A dull
tone continued to prevail in cotton goods
market today. Print cloths were again
being neglected and the demand for
sheetings relatively good last week,
seemed to have declined somewhat.
Prices were steady. Buyers are watching z
the price with a good deal Of interest.
If a weak tone should be evidenced
buyers would further delay replenish-
ment of stocks, purchasing on a hand
to mouth masis in an endeavor to bring
about lower levels and to save them
selves from inventory losses If the
price should continue firm however or
indica tions of an advance should develop,
a Air covering movement would be like
ly to ensue.
The Washington times., 1935-11-04
Washington Stocks

Capital Traction SIS, $1,000@96,
$1.OOO@s6, $1,OOo@96, $1,Ooo@s6,
$1,OO00@96, $5OO@95b.
Washington Railway and Elec-
trio preferred, 1O@1O71a, 7941O7.
National Bank of Washington,
6B1041a.
AFTER CALL
Washington Gas SIS, 1858, 81, 900
G106.
Washington Railway and Elec-
trio As, $5,000@10512, $4,000
1851.
Capital Traction SIS, $5,0OO@96.
Potomac Electric IS preferred,
150111.
Washington Railway and E1ec-
trio As, $5.000@1051z.
Capital Transit Company, 100
18.
George Washington IS, 5000
11O.
Washington Gas SIS. 1860, $500
@116A.
The Washington times., 1935-11-04

Volume Saturday
1,264,500 Shares

-1935- Net
HiRh 1245 Chge
The Washington times., 1935-11-04
Volume This Year
2s1,ss3,710 Shares

Net
High Low 12:46 Ch'Es
The Washington times., 1935-11-04

~ Wabash pf b.. ~ ~
j (COntinusd on Nest Pass.)
The Washington times., 1935-11-04

Amer Sec, Tr. Co. ..I198hI2Oa
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1935-07-01
four TOURISTS
MISSING IN new
MEXICO Is DAYS
Believed Slain for Their
Money State Police in
Search Today

Albuquerque, N: NJ, July 1-U.
p. )--Search for four missing ILL
nois tourists extended to-day from
the mountainous Tijeras Canyon
country of New Mexico to the
painted desert of ARIZONA. New
Mexico.s state police and national
guardsmen and Arizona's Navajo
Patrol" trail readers from the In
dian reservation, followed appar-
emily conflicting clues in an at
tempt to find the bodies of Mr.. and
Mrs. George Lorius and Mr.. and
Mrs. Albert Heberer of East st.
Louis, ILL.,, believed slain for their
money some time in May. Cover
nor Clyde Tingley of New Mexico
established headquarters here and
personally directed the two-state
search for the tourists, last report
ed alive at Vaughn, N. M, the
morning of My a22.
Promising Clues /.
The most promising clues were
found in the Tijeras Canyon east
of here when searchers came upon
the charred~remnants of the trav-
eler's baggage and personal eff
fects, believed burned by the killer
in an attempt to destroy evidence
of his crime,
Discovery of the ashes refuted
the belief held earlier by officers
that the tourists had reached AL
buquerque, where postcards to rel
atives in East st. Louis had been
mailed. Investigators now believe
the killer met the tourists in the
canyon, which is the pass through
the Manzano Mountains between
Vaughn and Albuquerque, COM
mitted his crime and drove on to
Albuquerque where he mailed the
cards.
Searching 25 Days
Search for the couples has been
under way rs days. The first clues
were travellers checks, bearing the
forged signatures of Lorius and
Heberer, which were cashed at Ell
Paso, Tex, and Albuquerque. On
May 2S the automobile in which
the travellers left Vaughn was
found abandoned at Dallas, Tex.
Investigators learned the car had
been driven, at breakneck speed,
back over the trail the tourists had
taken in New Mexico. The driver
was a dark youth with a tatooed
left arm. The Arizona reports sug-
gested the possibility the killer may
have had a confederate and that
the two separated after the MUIR
ders, one driving east, the other
west.