Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-06
ACkOliV c1nska v1ada n,

SlaIa JapOnSKe IOrmaln1 pro-
test proti obsazen1 u Fengtaje,
blfze Tientsinu, c1nske zelez-
nice, v zahranicnfm dradu by
10 dano ma jevo, re severni CT
ne Sc dostane nadale japonske
"ochrany," at sc to Wade v
Nankingu l1bE nebo ne. Japon-
eli ,jsou pry zavazani boxers
kou smlouvou z r. 1900 zelez-
nici "chraniti."
Britska vlada naffdila svemu
vyslanectvi v Tokiu, ably sc
dotazalo ma zamysly Japon-
ska vzhledem ku hnutf v sew.
Cine, a pTipomenula mu, re
devitimocenska smlouva dosud
stava. Odboj v sew. Cine byl
podn1cen Japonci sc zrejmym
dmyslem, dosaditi tam vasal-
ske vlady, ma zpGsob, jak bylo
provedeno V Mancukuo. Brit
sky diplomaticky krok byl u
cin6n V zapetf pc t6, kdyz ia
ponci obsadili stanice podel
severo-c1nske zeleznice, ktera
je castecne postavena "a po-
moci britskeho kapitalu. Ne
kteTf akcionaTi jsou Britove, a
draha slouzf co zaruka pro
britske pGjcky Cine. ZdvoTi-
~ dotaz v Tokiu ovsem jeste
neznacf, re Britove Sc odvola-
vajf ma devftimocensky pakt,
nebo tax chteji uciniti. Brito-
We ~"pripamatovali" Japonce
ma jeho existence jiz nekolikra
tie V minulosti, zejmena pri "a
branf Mancukua a "a boj1 v
sanghaji r. 1882, ale k dalsf-
mu natlaku nepristoupili. Mic
meme tato pTipomfnka rozla-
duje Japonsko, jezto v prosin-
ci Sc kona V Londyne nova ma
mornf porada, ma ktere mika-
do mini vymoci stejne merftko
pro sflu sve floty, jake mali
Angle a Amerika, k cemuz
atmosfera ~nedGvery nebude
nijak pT1zniva.
" Nemecku vyslo naT1ze-
nj o r1sskem obcanstv1, jez ur-
cuje take pojem a prava zidG.
R1sskym obcanem NIUE byt
len clovek nemecke nebo pTi-
buzne krve. Takovy ma hla-
sovacf pravo a NIUE zastavat
verejny Trad. lid nemGze byt
r1sskym obcanem, nema hlaso-
vac1ho prava a nemGze zasta-
vat veTejnY TRAD. zidovstf u
rednfci a zamestnanci pGjdou
cd Noveho roku do pense. Ia
zida je pokladan, KIDD ma me-
ri babickami a dedecky til Ii
dy nebo jehoz ded i babicka
byli plnymi Tidy. Ia mfsence
Sc pokladajf Tide zidovskeho
vyznani, ARTIST manzele a
manzelky zidG, manzelske i
nemanzelske deti zidG.
- Vlada Francle predlOZlla
parlamentu vojensky rozpocet
ma rok 1886, jehoz vydan1 bu-
dou obnaset 6,953,674,0 900
frankd ($458, 942, 5O8). Kro-
me toho ma byt do vojenskych
vydan1 zaTazen dals1 tislc mi
lion6 frank6 1856, ,OOO)
ma mimoTadna vydani.
Zvysena vydan1 ma armada
byla stanovena sc zTetelem ma
slime zbrojen1 N6mecka, ktere
v nejkrats1 dobe Dude NIT mi
rovou armada 1000, 900 mu-
III. Francie naproti tomu ma
We zbrani 645, 900 muzG.
= Pr hlasovanf, provede-
mem We svazu anglickych hor-
Mkt, vyslovilo Sc 4O9,351 hor-
Mkt pro a pouze 29,215 prot
stavce "a zvysenf dennfch
mezd o diva silingy $50 centG).
Veden1 svazu Sc obratilo ma
ministerskeho pTedsedu Bald
wilma S pripomenutim jeho
pfedvolebn1ch slibG O 1prave
mezd a jejich zvysen1.
Hlasovan1 niue znamenat v
bllzke dobe generalnf stavku.
V Mexico City, Mexiko,
dOSlo k boji meZi faSistickymi
"zlatymi kosilemi" a delniky,
pTi nemz bylo pet osob zabito
a padesat raneno. Fasiste pre-
padli shromazdenf delnfk1 a
zacali stT1let. Deln1ci odpove-
deli kamen1m.
Mexictf fasist6 mali zorga-
~nisovany ozbrojene oddly.
Delnicke organisace poslaly
presidentu Cardenasovi tele-
gram, V nemz pravf, re zahajf
generaln1 stavku, jestlize ia
sisticke ozbrojene oddly ne
rozpust1.