Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-25

re ubfjejf ducha odvahy a sibe-
nice jake pr1sery stfny svymi
zranujf nase srdce. My vsich-
nj tehdy verili jsme nezlomne
Re Pride hodina vysvobozen1.
Tu hlubokou vfru jsme chovali
We svych srdc1ch, re slunce jej1
nezapadne mad bedam inasimi.
V slzach a nadejfch, potu a
zapasu, v tezkem utrpenf jsme
|cekali nadejnou onu chvili.
|Prisla! a jake 1dery slavnost-
nich-zvonG cd srdce k srdci ne
81 Sc drahy jej1 HAS! Bylo to
v te chvili, kdy poprv6 regimen
ty ceskoslovenske armady "a
zvuku sokolskych p1sn1 kracely
ma krvave bojiste Francie, kdy
mad hlavami ceskoslovenske
armady zavlal poprve pc stale
itch handy a ponfzenf prapor
svobodneho lidu! prapor, ktery
dine 80. cervna roku 1918 odev-
zdal president Poincare 21mu
ceskoslovenskemu streleckemu
pluku! Do tie dolby vlaly take
prapory mad hlavami nasich
junak1d ma Rusy, v Italii, a vsa-
de tam, kde vpfjela Sc ceska a
slovenska krev v hladovou p1-
du. z tiny vekG a propasti po-
nizeni ~vstavala ceska slava dine
80. cervna r. 1913 kdy repre-
sentant drahe francouzske re
me a jmenem jej1ho lidu = mi
INSTR Pichon, dial do rukou Sc
kretaTe Ceskoslovenske Narod-
nj Rady doktora Eduardo Be-
nese slavne ono prohlasenf, re
nasi budou svobodni,- re jsou
svobodni pod vladou Narodni
Rady! A S tim velkym vedo-
min, sli nasi hosi do boj1 ma
francouzske fronte, ne jake ma
rod otrokG, ale jake deti svo-
bodneho lidu!
Dne 6ho dubna roku 1917
vstupujf Spojene Staty do val
ky proti Nemecku a poc1naj1
zariti cervanky ma obzoru. Mad
Tatrou Sc blyska, hromy dive
dull!
Opet lett radostna west.
Ma srdci Evropy lei Ceskoslo-
venska zeme. Je to zeme, v niz
stala naSe kolebka i kolebka
nas1ch otcGv. Zeme, V n1z slad-
kou p1snf lasky a mlekem ma
tefskym odkojily mas nase mat
ky. Je to zeme hoTkych slz
jez cd pokoleni do pokoleni
prolevaly oci naseho lidu te
chvfle, kdy tezky osud dejin u
lehl ma hlavy detf naseho naro-
da, kdy metlami zeleznymi Sic
han byl, nesl kr1z tezky ma
Golgothu sveho utrpen1. TIT
sta let trpeli otcove a bratff ma
81. Nedala nam chleba rodna
zeme, ne pro jej1 chudobu, ale
pro zakon otroctvf, ktery z VII
lie Habsburskych panovn1k6
jake koruna trnova zadfral Sc
do masa i krve, do dust i srdci
ceskoslovenskeho lidu. Proto
jsme odesli do teto zeme re re
me bfdy a nasili. Proto jsme j
pozdravili jake vychod slunce
pc temne noci pon1zen1! A O.
ma mas pfijala. Mas male, chu-
de, nepovsimnute. Pfijala mas
a jej1 jasne slunce mas hralo cd
tie chv1le! Je to slunce svobod.
nejs1ho a radostnejs1ho zivota,
nez jaky jsme zili We sve poro-
bene vlasti. Naucili jsme Sc
milovati Ameriku. Vzdyt jsme
syny a dcery zeme, ktera v "a
serf dejin jiz vstavala prva We
svete, ably bojovala BOZ demo
kracie a svobody a sebeurceni
sveho naroda!
Jsme syny zeme, ktera jake
velika pochoden pravdy a v1ry
V zivot zasv1tila jasne do dejin
15ho stoletf. Kdyz cely sv6t
|spal, my jsme bdeli. A demo
kraticke legiony pod velkym
vGdcem selskych vojsk, Janem
zizkou z Trocnova, JiTfkem z
Podebrad, bojovaly zoufaly BOZ
d~emokracie prot Germanske-
mu a madarskemu nasili a "a
konu moci.
Milujeme tuto zemi. Nebot
ideally, ktere dine 4ho cervence
roku 1776 velfc1 v1dcove JEFF,
Washington a Jefferson, vteli-
Ii v %netisteny, ale krvf a obet-
mi vsech svych synG, v srdce
jejich vepsany zakon zivota,
velke ideally demokracie, ktere
Abraham Lincoln dial cd otroc-
tv1 osvobozene sve vlasti, to
jsou take tradice slavne minu-
losti i p~rftomnosti Ceskosloven-
Sikh ILL.,.