Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-11-15


612,285. Skoro plovina toho
vyplacena byla pestitelGm kor-
ny a prasat.
Marylandst1 farmaTi obdrze-
Ii ma $101,643.38. Nejvice do
stall Frederick okres, jehoz po-
dill byl $28,326.86. Ia MIN ma
sledoval okres Wicomico S
$15,136.67 a okres Queen
Anne's S $8,966.57.
Okres Baltimore obdrzel|
$447.66, Anne Arundel 1884,
88.
Zemedelsky trad AAA,
ktery drive platil farmaf1m
bonusy pak-li nepestili preby-
tex prasat, korny, bavlny, ia
baku, rGze, psenice a jinych
produkt1, nynf ma 1myslu
zmeniti svoji taktiku, pokud Sc
|tyce chovu prasat. Poole vlad-
Mich plant, ktere Sc pTipravuji,
priplacel by Sc bonus $3.50 ma
kazde prase vypestene pTfstfho
roku.
VysOke ceny "a masa, hlav-
ne veprove, vyvolaly ma vsech
stranach bouTe protestG cd spo
trebovatelG. Wallace oznamil,
re produkce prasat ma byti r..
1886 pozvednuta ma 100 proc.
1roven a produkci z let 1892
1888. To by umoznilo pestite-
linn prasat zvysiti svGj CHOW O
asi 10 proc. oproti letosku.
Navrhovany bonus by Sc pla-
til Ia kazdy kus veproveho do
bytka vypesteneho farmafi do
1rovne 100 proc. jich zakladnf
produkce. Takovym zp1sobem,
bylo vysvetleno, farmaT jehoz
zakladnf CHOW by byl 100 pra-
sat rocne, by dostal bonus $3.50
pak-li vypestf napresrok Ease
100 prasat. Pres tento pocet by
Sc Size bonus neplatil, ale jinak
farmar by prasat mohl vypesti-
tt CO by chtel.
= Vkladatele v nekterych
zavTenych bankach, jimz REX.
fin. korporace pGjcila penize,
jsou zadani, ably postoupili sve
naroky prot temto drive nez
Sc Jim dostane "a pomoci VIA
dy vyplacen1 jich vklad1, jak
veslo We znamost, kdyz vklada-
tele United States Saving ban
ky z Washingtonu, dostali ce-
ky, ma nichz endorsuj1 jak ma
sleduje:
"Prfjemce tfmto endorsova-
MIN doznava, re ma pTfmy be-
nefit z pGjcky povolene U. S. S.
bance, Rekonst. fin. korpora-
CT, zajistene zastavou aktiv
konkursnf podstaty; a ably
chranil tuto korporaci v pT1pa-
de, re tato pGjcka nebude il
max zaplacena ,t1mto podpisem
postupuje Rex. fin. korporaci
svuj narok a dill v aktivach
zm1nene banky, do tie dolby, po-
kud ona korporace nedostala
1plne vyrovnanf sve pohledav-
KY" Vlada pozaduje tento po-
stup ably pT1pade zaloby pro-
ii bance mohla uplatniti sve
naroky.
"PrGmerny American Sc
musil spokojiti rocne S potra-
YOU o 20 lb. meme behem kaz-
deho roku deprese. V letech
1925-29 snedl "a rok ma 1474
ID. potravy vseho druhu, ale v
letech 193O-33 snedl jen 1854
Id. roche, jak udava "Pr1vodcf
konsumenta", brozurka vyda-
ma AAA, ktera pfinasf tyto "a
very vladn1ch expertd. Podo-
tyka, re Sc media nijak T1ci, IDA
Ii pr1merna spotreba znstala
pomerne vysoka, protoze ne
ktef1 jedi mnohem vice nez
drive, kdezto chudi Jedi mno-.
hem meme.
Cd roku 1920, lidi jedi vice
brandon, &C Sc temto mnoho
vyzivne ceny nepTiklada. Take
jina zelenina stoupla v oblibe
behem deprese. Mnoho jedlf-
XII pribylo chrestu, Tepe, mrk-
vi, kvetaku, celeru, salatu, a
zelenemu pepri. Take potravy
jedene pri snfdani stoupaly v
spotrebe, kdezto "cornmeal"
vykazuje pokles cd r. 1920. Je-
dllci drdbeze a ryb byli nejpra
videlnejs1. Jich spotTeba z1-
stala behem posledn1ch 10 let
skoro nezmenena. Spotreba no.
veziny poklesla pc valce, We
prove Sc jedlo hodne, kdyz by
10 marianne lacine.
SpotTeba masa behem letos-
ka byla We Spoj. Statech O 18|
procent mens1 nez r.. 1884, W.
cx1I+0 oIhoJT