Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-15
Pohreb zesnuleho spiso:

LimanOWSkehO We VarSaVe Dy.
obrovskou manifestac1 vsecl
vrstev polskeho naroda, zej.
mena d6lnickych organisaci
Ma pohrbu byla zastoupena
CHINA, z Ceskoslovenska by
tam DR.. Frantisek Soukup.
predseda senatu Ceskosloven-
ske republiky.
Polsky premier Kozlowski
postal rodine zesnuleho uTedni
projev soustrasti jmenem pol
sk6 vlady i jmenem vlastnlm.
Zd1raznil V teto kondolenci
znovu zasluhy Limanowskeho
v jeho 1sili o znovu dobyt1 pol
sk6 samostatnosti, jakoz i jeho
praci ma poll spisovatelskem
a vedeckem. Vlada mlsto ven
CD ma rakev venovala 5000
zlotych delnicke organisaci
"Przyjaciol Dzieci', o kterouz-
to detskou organisaci sc zesnu-
IL 1--WE zajfmal.
Boleslav Limanowski proslul
hlavne jake sociolog. Narodil
Sc roku 1886, take byl skoro
stolty. Studoval ma universite
V Moskv6 a Jurjevu, pote V
PaTizi ma Sorbonne a ma Col
lege de France. V letech
1876 Sc zdrzoval v ruske
gubernii archangelske a roku
1867 Sc usadil We Varsave, Cd
kud Sc roku 1870 prestehoval
do Lvova, kde dosahnul dokto-
ratu. Byv nucen i odtud ode
It'll pro nepTfzen carske vlady,
usadil Sc trvale v Zeneve a ro-
ku 1887 V Curychu We Swear
sku.
Limanowski byl prvn1m prG-
kopnikem socialistickych nauk
V Polsku. Hlasal je jak We
statfch casopiseckych, tax i V
samostatnych knihach. 0 del
nicke otazce psal prvn6 roku
1871 V kn1zce 90 kwestyi ro-
bo~tniczej", jez vysla We Lvov6.
We forme povfdky ucinil tax v
knize "Dziewezyna nowego
swiata" roku 1872. Pozdeji sc
snail prozkoumati dejiny So
cialismu cd dob Platonovych
do "Sociologie" A. Comtea; IL
cinil tax V knize "'Plato i .jego
Rzecz pospolita" a 20 Socyo-
logii A. Comtea", z nichz PRIV
nj vysla 1872, v obou pax po-
dava mnoho vlastnfch nazorG.
Hlavn1m d1lem jeho je "Histo-
rya ruchu spolecznego V dru-
giej polowie XVIII. i w XIX.
wieku'', jez napsal letech
1~889-1893.
Byl horlivym nacionalistou a
to -.iei velmi Casio znepfatelilo
S nejblizs1mi stoupenci socialis-
mu, ktery propagoval hlavne
Neutrality-suspicious.. Toto je-
no pTesvedcenf jej vypudilo i
z listu "Rownosc", ktery roku
1879 We Svycarsku sam zalozil.
Byl take statecnym obhajcem
utlacovanych MazurG, coz je
polsky kmen, obyvajfc1 rusk6
Mazursko a warmth, jehoz rec
Sc ponekud Isl cd ~polstiny.
MazuTi zvlast6 pred valkou by
Ii velice ohrozovani germani-
sac1. Krone toho Limanow-
ski napsal jeSte n6kolik jinych
knih. Jeho "D6jiny socialniho
hnut1 V XIX. stoletf" vysly ia
Ike ceskem pTekladu.
= Domnenka, re by Sc bylo
podarilo francouzskym statnf-
kun zajistiti 81 spojenectvi An
glie pro vsecky zabezpecujici
pakty, jest mylna. Anglicane
jsou hotovi podepsati AWAIT
ckou smlouvu pro Evropu~ "a
padnf, nebot tam jde O jejich
vlastnf bezpecnost, ale nikdy
navstoupf V zadnou dohodu, ty
kajfcf Sc Evropy stTednf a w
chodn1, toho CO Sc tyka meme
cke hranice v%ychodnf, Polska
a statG pobaltickych, stejne ja-
ko statG balkanskych. K F.
vrop6 ma vychod cd Ryna Eau
jfmaj1 Anglicane asi takove
stanovisko, jake zaujfma Anne
rika vecem evropskym v1bec.
Anglicandm jedna Sc jen O O.
braun 1zem1 vlastniho, a to
arci znamena i zabezpecenf
Francie a Belgie, ktere jsou je-
jich nejblizS1mi sousedy. z
dobTe informovanych mist v
Londyne Sc ujistuje, re britt
cka vlada Dude V jednanf O L.
prav6 vychodn1ch v6c1 Francii
podporovati, ale jen diploma
ticky a mic vice, stejne jake v
jednan1, jez vede francouzsky
--Ioo-:Hx< Io11oso4o -