davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14

CONTINUED from page one)
an organization Of various organiza-
lions for the purpose OF intimidating
this court and preventing a fair trial
OF these defendants.
Il am calling your particular at
tention to this o particularly for
the following reasons:
There are a great many persons
In this state who are honest, who
mean well, who knowingly would not
be connected with any unlawful ad-
venture. but who unfortunately lend
themselves readily to Vaccinations
Of demagogues and persons who are
unworthy OF credit and who deceive
these honest persons into believing
there Is something wrong with
someone besides themselves"
Judge MILLER then read the three
letters he had received.
De.nago0ues Deceive Farmers
Now the really serious part of the
situation Is not that these three sec
retaries OF organizations would mail
to this court demands that clearly
constitute contempt of court, seeking
to influence this court" Judge Miller
continued. That is a matter that
the court might we'll overlook and
condone. Some foolish men write
foolish letters. II that was all there
Is to it this court would not bring
this to your attention, Mr.. District
Attorney.
The serious matter, and 1t Is very
serious, Is that a few men who are
utterly ignorant OF why the presecu-
tions against these defendants were
started have seemingly been able to
impress hundreds and hundreds Of
farmers thru their organizations to
believe certain matters that they
set out.
These cases are bound to come
before this court for trial and unless
something is done to bring to the at
tention of well meaning farmers and
farm organizations that there is moth
ing to do about it except to have the
case investigated and tried, they will
continue this by collecting from
these farmers and organizations
sums of money, and they are doing
1t now, / understand, ON the theory
that a crime has been committed ag-
ainst these defendants.
Therefore, Mr.. District Attorney, /
instruct you now to take immediate
steps to have these men brought be-
fore this court to show cause why
they should not be held in contempt
OF this court for trying to intimidate
him and corrupt this court"
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14
Million Dollar Film
Coming To Orpheun

In preparation for nearly a year be-
fore a single scene was filmed, the
million dollar production OF 1.-THE
Count OF Monte Cristo," which will
be at the Orpheum Wednesday and
Thursday, is hailed as n Of the few
really big specials" to come out of
Hollywood since the advent Of talk
ing pictures, and a forceful answer
to the public demand for entertain
of worldwide appeal, for all ages
and all tastes.
This lavish Elimination OF Alex
andre Dumas immortal classic is the
most ambitious of the screen ach-
ievements to date Of Reliance Pic
lures, Inc, the Harry M. Goetz-Ed-
ward Small producing organization,
releasing through United Artists,
which made II Cover the Water
front" and "Palooka," the Jimmie
Durante laugh riot.
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14

Shirley Temple-mOst sensational
film discovery of the year-wil be
seen at the Orpheum Theatre begin
ming Sunday, in her latest and, ac-
cording to all advance reports, her
best Fox picture, Bright Dyes
Bright Eyes" was conceived as a
Shirley Temple vehicle by David
Butler, who directed the film. The
story was suggested to him, it is
said, by a reallife incident occurring
at a commercial airport near Los
Angeles.
Relating the idea to Sol M. Wurt-
Eel, Fox Film producer, he found
the latter at once fired with enthus-
iasm. Together with Edwin Burke,
famous screen writer who adapted
bad Girl" and other hits, Butler
was promptly put to work by the
delighted producer, setting the idea
down on paper. Then its adaptation
was handled by William Conselman.
Apparently 1t represents an entirely
new type OF vehicle for the remark
able child player.
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14

Edward Mork of Reserve was dis
charged from the Sheridan Memorial
hospital Wednesday. MI. Mork was
confined for treatment OF his face
which was infected.
Word from Mr.. and Mrs. RAYMOND
Guenther states that they are again
located at Havre. They have been
at Nashua for some time, Mr.. Guen-
Their being connected with the But
trey store there. Raymond will be
with the Buttery organization at
Havre.
Percy Neville and N. ]. Reuter-
went to Minot Tuesday on business
matters. They made the trip in Mr..
Neville's car Mr.. Reuter- has purch-
ased q new four-ton truck through
the local International Imp. Co., Of
which MI. Neville Is manager, and
plans to go to Fort Wayne, Indiana
soon for the truck.
Nels Westergaard Of Dagmar was
in Plentywood Wednesday. He
brought his daughter Miss Mary, who
Is employed at the clerk and record
ers office, back to Plentywood, after
having spent Tuesday at her parent
al home. The court house officials
and clerks enjoyed a holiday Tues
day, Lincoln's birthday.
The PlentywoOd Redbirds were de-
feated by the Outlook Independent
Quin& at Outlook Saturday night. The
score was % to IA. Those making the
trip to the 500 line town were Man
ager l.. J. Moe, Erwin Marsh. TEX"
Olson, Knutson, Loucks, IN O e"
Reinertson and Barnes. From reports
the game WAS a good one
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14
SMASH FIRE

Everson, Pen.-All fire hydrants in
this village we're smashed with
sledge hammers by a water company,
which alleged that the community
was making no effort to pay its del
inquent water bill.
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14
Stockholders Meeting

The annual stockholders meeting Of
the Sheridan Memorial Hospital will
be held at the hospital Tuesday, Feb.
19, 1895, at s o'clock.
Mrs. E. H. e. Helgeson,
Secretary.
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14
Judge Orders Four To Court

Continued from page one)
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1935-02-14

FOR SALE-Rebuilt $50" Caterpillar
tractor. cheap. See Peterson Co.,
Harry Nustad, Scobey, Mont. 24-2p
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22
Nit NEvEzNE A COURT
"K0z-SzUKSEC"-NEK?

annak soha nem allja utjat-
birosag.
De mikor kormany nyo-
mortanyak, az uzsora-hazberre.
kiadott rongyos, egeszsegtelen
lakasok helyett modern berhaza-
kat akar csinalni, akkor utjaba
all a birosag es kijelenti, hogy
mines joga a telket - penzert -
elvenni.
A kormany tehat vagy abba
hagyja EFT az egesz epitkezesi
tervet, vagy kenytelen a telke-
kert tizszeres arakat fizetni. A
hogy ait real estate hienak,
meg a crooked politikusok kivan-
jak.
A birosag t. i. kimondotta,
hogy eek a lakasok nem kepez--
mex kozsztikseget, miutan mem
lakik benne mindenki es igy csak
azoknak lesz hasznuk a dolog-
boil, akik tenylegesen lakast be-
relnek az ilyen hazakban.
Hogy mennyire el vannak ez-
eel az okoskodassal maradva,.
ait lathatjuk, ha Europaban sect
nezunk.
Minden lerongyo1t, lekolduso-
dott allan lerombolta mar az
egeszsegtelen nyomortanyakat, ;.
inert belattak, hogy ha varo-
sok lakossaganak egy resze egesz.
segtelen viszonyok koze van,
kenyszeritve, az minden ember-
egeszseget fenyegeti.
Vagyis a munkasoknak rem
des, emberi lakasokkal valo ell
latasa igenis kozszukseg.
A harom biro kozul, akik
Cincinnatiban "slum project
ekre a felig halalos iteletet XII
mondtak, volt legalabb egy, aki
ilyen velemenyen volt es dicse-
retere valik a ne,nenek, hogy ez
az egy halado szellemii biro =
asszony volt.
Judge Allent fogjak igazolni
az rdok, amelyek meg fogjak
valtoztatni az alkotmanyt vagy
a birokat, akik magyarazzak az
! alkotmanyt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22
VISzIK 4 CIv|L|zACI0 FhKLYAJAT

O1aszorszag tehat be fog
Abyssiniaba, vagy ahogy a fe-
kete kiralysag ujabban newell
onmagat, Ethiopiaba vonulni es
mines hatalom, amely oda all
hatna az utjaba.
A feher nemzetek ugyan alta
lanosan elitelik EFT a hoditast,
ha sikeriil hadjaratt es hodi-
tas lesz bel6le, de kozben lit is.
oft is hangok hallatszanak, hogy
Olaszorszagot mem lehet elitelni
ha legazolja "-ak (savage)
orszagat.
Nalunk peldaul hatalmas es
becstelen Hearst ujsagok, Bris-
bane-el az eliikon, egyenesen
uszitjak Mussolinit, hogy vigye
be civilizaciot az afrikai he
gyekbe, es vessen veget az
abyssiniaiak "dologtalansaga-
nak", szoktassa oket munkara.
EFT nevezik civilizacionak
ugyanis minalunk.
Idaig az abyssiniaiak nyersen
eszik a hust, inert ugy szok-
tax.
Es mezitlab jarnak. inert ugy
konnyebb a dzsungelban.
Palotaik, gepjeik, agyujaik
nincsenek es nellol nem vesznek
eleg ruhat sem nagukra.
Be fog tehat civilizacio hoz-
zajuk vonulni.
GepfegyNerek nyoman. mer-
ges gazok utan, langoszlopok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22

Az vi deal alkotasaibol egyik
gerendat mask utan iti XII a
birosag.
Valamennyi torvenyrol ait al
litjak, hogy atlepi az alkotmanyt
es ma-holnap a kongresszus mem
fogja merni szajat kinyitni.
Mert lassan kisiitik, hogy nep-
kepviseletnek nincs joga semmi-
hez.
Legutobb ait jogot vettek el
a kormanytol, hogy a nagy varo-
sokban epitendo modern szikseg-
lakasok celjaira telkeket rekviral-
hasson, amikert tisztesseges ara
kat akarnak fizetni.
Az alkotmany termeszetesen
megengedi, hogy kozsziksegre
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22

nyomaban viszik el hozzajuk
mindazt az aldast, amt hazug
ajkakkal es fekete szivekkel
"kereszteny civilizacionak" ne
veznek.
Es ezentul, mar t. i. ha sike-
rul a hadjarat, az abyssiniai
meyer tobb ruhat fog viselni a
szaz harminc fokos melegben,
inert a feher hatalmak tobb
vasznat akarnak eladni.
Vasarolnak maid agyukat a
"nemzet" szamara, aminek a Sc
gitsegeNel az elnyomatast veg
legesse teszik, hazakat epitenek
maid tkglabol es gepekkel rak-
jak meg az orszagot.
De hogy mindezt megtehes-
SEX kilonosen, hogy az jove-
delmezo legyen, az olaszok sza-
mara, a "lusta feketeket" raszo-
ritjak maid munkara.
A feketek, csakugy, mint a fe-
herek, a szazharminc fokos me-
legben nem szivesen dolgoznak.
A "kereszteny civilizacio" ha-
zug apostolai azonban kiilonbo-
zo eszkozoket talaltak fel es al
kalmaztak hogy a munkat "meg
szerettessek" bennszulott afri-
kai polgarokkal.
A belgak peldaul a karjat vag-
tax el annak a negernek, aki
nem szedett ossze eleg gummit
naponta.
Voltak kisebb es nagyobb
buntetesek is ennel, S ma mar
a legtobb gyarmaton enyhebb
eszkozoket alkalmaznak, de
mindeniitt kenyszeritik a feke-
tet a munkara.
Termeszetesen hitteritok is
mennek kozejiik.
Akik elmondjak es megtanit-
jak maid oket, hogy az eddigi
Isteneik mem voltak jok hozza-
juk, hogy a kereszteny Istent
kereszteny modon kell imadni.
Azoket a keresztenyeket, akik
gepfegyverekkel mennek hozza-
juk, hogy uralkodjanak felettik
a "civilizacio" neveben.
A biineik listajan szerepel az
is, hogy rabszolgasag van abbar
, az afrikai orszaeban. amt mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22

barkinek a foldjet elvegyek es
ha egy kozszolgalati vallalat, q
villanytrust egy hajtasa rekviral
is tagadnak, de AIT mondjak
hogy evek ota mem sziilettek 6
tobbe soha mem fognak rab-
szolgak sziiletni. Vagyis, hogy
lassan kiolik oman AIT az in.
tezmenyt.
A feherek tehat szabadsagot
igernek.
A rabszolgakat felszabadit;
jak ha a feher uralom Abys.
siniara kiterjed, akkor oft rab
szolga mem lesz, csak epper
minden embernek muszaj lesz
maid tobbet, sokkal tobbet dol
gozni. De szabad emberkent
fognak maid dolgozni. Ahogy
peldaul a francia gyarmatokor
dolgoznak. Mert oft csak eel
szegodnek' OF eyre ez alatt
a szegodott ido alatt rabszolgak
de mikor annak vege, tobbe nen
is tudnak dolgozni.
De aki esetleg feketeket sal
nalna, azokat megnyugtathatjs
az a tudat, hogy a vadakat kul
turaval fogjak boldogitani es h;
allando lesz folottiik a fehel
ember uralma, akkor megszok
jak maid, hogy a hust fove vagy
sulve illik megenni.
Exert csak erdemes dolgozni
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22

= Hadd ell, baro uram, hiszen
konnyek ugyse hasznalnak.
Amire az Greg baro vegtelen
komolysaggal felelte:
= Hiszen eppen azert sirok.
Egyebkent ez az Apor Ferenc
baro arrol volt nevezetes, hogy
annak idejen az 8 birtokanak volt
az orvosa Szabolcs varmegyeben
hires, nevezetes Koranyi San
dor doktor. Az a fatal tudos, aki
a falusi szuk kornyezetbe szorit-
va is odaig jutott, hogy buda-
pesti egyetemre hivtak meg ta-
narnak es akinek orvosi tudo-
manyat maga Ferenc Joska is
tobbszor vette a csaladja resze-
re igenybe. De bizony meg baroi
cimmel is megajandekozta Greg
korara. ~
Hat ez a Koranyi tanar orvos-
tanhallgato koraban Budapester
jart az egyetemre es mikor maga
is tanarok soraba keriilt a vi
dekrol, az egyik Greg, volt tana-
ra megkerdezte Macy kotekedve
= Hallod-e, Sandor kartars,
tudod-e meg ait, amire annak-
idejen tanitottalak?
| Koranyi szeliden mosolygott
es jamboran felelte:
= Ugy hiszem, >hogy tudom.
Az Greg tanar jokedveben volt
tehat kotekedni kezdett vele:
- Hat ha tudod, akkor mond
meg nekem, hogyha en- most te.
ged pofoniitnelek, milyen izmol
jonnenek mozgasba a tested
ben?
Felvillant erre furcsa kerdes
re. Koranyi SCENE, de azert otle.
tesen felelte:
= A labszaram izmai.
Bizony kitellett volna t6le
hogy a pofonra hasbarugassa
feleljen.
Erdemes, nagy tudos volt Ko
ranyi tanar, aki megerdemli AIT
hogy valamikor elmeseljem az
a sok humoros dolgot, ami neve
hez fizodik. Meg is teszem vala
mikor, ha egyszer eszembe jut
Kulonosen akkor, ha valaki fl
gyelmeztetett erre az igeretemre
Ere pedig szuksegem van, mer
egyreszt feledekeny vagyok maj
masreszt meg mines zsebkendom
hogy csomot kothessek ra EN-
lekeztet6ul. De kozben elmon
dom ait, hogy mikor egy ma
jgyon kedves baratjanak meggyd
| gyitasaval hasztalan veszodott,
hottest felett allva vigasztaln
kezdtek:
Sohse busuljon, tanar III
Hiszen on tudja legjobban. hog.
halal elle,, nincs orvossag a fol-
kereken.
A bolcs tanar nagyot sohaj
tott es intoleg felelte:
Orvossag az lenne, csak
hogy mem kaphato a foldi patti
kaban.
Hat bizony, ha kaphato lem
a halal elleni orvossag, akko
abbol els6sorban sajatmaga va
sarolna egy par nagy iiveggel
hAhachS~: Hal>Aa Ake<n~
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22


lalt szeliden:
Ned csak, lelke1n, mines
neked mas bajod mostani urad-
dal, mint ami mindnyajunkka
meg szokott esni. Meguntad.
Ennyi az egesz. A te mostani
ferjed mem latszik rosszabbnak
mint az elodei voltak, vagy ami
lvenek altalaban a ferjek. Mem
latok okot ARA, hogy elvalj tole,
facsak ell mem hallgattal elot-
tenn valami titkot.
A valni akaro miiveszno habo-
zott egy darabig, maid megszo-
lalt:
Csakugyan van valami,
nit ell akartam titkolni eloled,
de jobb, ha AIT is megmondom.
Van nekem egy iigyved batyam,
akinek nagyon rosszul megy
most a sora es annak szeretnek
egy kis munkat adni.
A regi jo idokben maskent
gondolkoztak az emberek. Ko-
molyan vettek az eskit:
Aso-kapa valaszt csak el
benniinket.
Mscesett ugyan akkor is, hogy
mem fertek ossze a hazasfelek,
de azert hordoztak szotlanul a
maguk keresztjet, mem szaladtak
birosagra, hogy valoiteletet ker-
jenek. Igaz, hogy miel6tt ha-
zassag igajaba hajtottak volna
nyakukat, elobb alaposan korul-
neztek, kolcsonosen megfigyeltek'
megvizsgaltak egymast, meggon-
doltak a dolgot, inert esziikben
tartottak, hogy mem lehet az egy,
seer felvett jarmot konnyeden le-
tenni.
Ilyesforman nezett korul haza-
sodas elott az egyszeri abauj
segedjegyzo is. Tudni akarta
hogy kit vesz ell, tehat alaposar
korulnezett, annal is inkabb, mert
szemrevalo legeny leven, a hete
dix hatarba is csalogattak leany
nezGbe. Elhivtak tobbek kozot
egyszer Goncre is egy nagy le
anyos hazhoz, ahol igen sziveser
fogadtak, harom napig allandoar
vendegeltek, de vegiil megis csal
sarokba szoritotta a vendeglatt
hazigazda:
= Hallod-e. ocsem-uram, ma
gyon forgolodsz leanyom korul
hat szeretnem tudni, hogy ko
moly-e a szandekod vagy csal
eppen legyeskedsz a szoknya ko
rul?
Bizonykodett erosen a legeny
hogy komolyan gondol hazas
sagra, de mar:
{ = Bocsasson meg, kedves ta
tyam, elobb alaposan megnezer
ait, akit elveszek, inert mem aka
: rok csak amugy vaktaban valam
, rosszba beugrani.
Biztatta erosen az apos-jelolt
( = lit bizony mem ugrassz sc
tetbe, ocsem, inert en- elore meg
: mondon neked, hogy haromeze
forintot kapsz azzal leannya
$ meg aztan jo leany az, erkolcso
leany, no meg gazdasszonyna
) Sc utolso, mivelhogy munkar
!: volt nevelve.
: Huzakodott legeny egy de-
S rabig:
= Hat mem mondom, joraval
S es szemrevalo leany, de hat !
tudja, hogy NIT rejt magamc
/ gott az a sok rajtalevo ruha? Il
S Ian bizony lehet alattuk valan
: titkolt testi hiba. Mem latok en-
!, ruha ala, hogy ait elore tudJan
Tiltakozott az apa erosel
: hogy nincs annak leanyna
: semmineven nevezendo rejtett h
: baja, egeszseges es ep az, mir
: a makk, de a legeny csak nei
4 engedett.
z - Zsakban macskat nem W
: seek barometer forintert sem.
! Nit volt NIT tenni, ha egysze
t ugy megkototte magat scgee
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22


tudja hovavalo amerikai millio-
mossal. aki az otodik felesegetol
Walt ell olyanforman, hogy vegki-
elegitest adott neki. Kilonosen
AIT kifogasoltak, hogy mikor meg
kerdeztek t6le, miert valott el az
otodik asszonytol, akkor higgadt
kozombosseggel felelte:
- Merit mar meguntam.
Ez bizony mem tulsagosan eros
valasi ok, de legalabb ARA mutat
f1ogy a dusgazdag es aranylag
fatal amerikai szereti az igazat
kimondani.
lit Amerikaban mem lenne sza-
bad ebb6l olyan nagy larmat csi-
nalni, inert hiszen ennel kisebb
okokbol is eleg gyakori valas
Nekem peldaul eppen a multko-
riban meselte egy california; ba-
ration. aki errefele jart latogato-
ban, hogy OFT hires moziszine-
seek es szinesznok ugy valtogat-
jak a hazastarsaikat, mint jora-
valo ember az inget.
Hogy valtogatja a joravalo en-
Der az inget? Hat errol hadd me-
seljem el, hogy a ket marmarosi
zsido ember egyszer felvetodott
Budapestre, ahol az e~yik mar
ismeros volt, mask pedig meg
sohase jart oft. Vacsora utan be-
iltek egy jofajta kavehazba, koz
ben pedig megszolalt az, aki maj
jaratos volt Budapesten:
TIE. Salamon, latod ait az
urat. aki t6lunk harmadik asz'
talnal Ill?
= Latom! Nj van vele?
= Hat az egy igen nagy ur
Tanacsos penziigyminiszte
riumban.
Ettol ugyan mem lett okosabt
a f6varosban meg jaratlan EN-
Der, tehat megkerdezte:
Miniszteri tanacsos? Ha
milyen nagy ur az? Van az ak
kora ur. mint nalunk otthon ;
szolgabiro, aki olyan nagy ur
hogv hetenkent ketszer Walt tisz
ia inget.
= Eredj mar te, bolond. z
\ mimszteri tanacsos olyan nag,
ur, hogy hetenkent otszor val
rata. frissen mosott es frlssel
vasalt ing.
AIT kerdezte ere fovarosbal
jaratlan ember:
- Hat akkor mekkora ur lehe
egy MINISTER?
Mekkora ur? Egy minisz
ter? Hallod-e, Salamon, minisz
ter akkora ur, hogy mindenna
Walt inget magan.
Mindennap? Es meg anna
is felette van a miniszterelnol
Hat akkor NIT csinal a MINISTER
klnok?
!. - Hogy NIT csinal? Reggel
Walt inget. meg este is.
Szivta fogat az egyszerub
ember, maid habozva nyogte ki
- Hat akkor vajjon hogy IL
het az ingeive1 maya felsege
kiraly?
Amire az okosatbik felenye
hangon mondotta:
A kiraly? Hogy NIT csin;
kiraly az ingeivel? Hat kedve
Salamon testver, a kiraly eyes,
nap csak felveszi, meg letesz
felveszi, leteszi. ;.
No, a mozi ipar miiveszei eny
nyire meg nincsenek hazasta,
saikkal, de majdnem! Gyalazatt
san kis okokbol valnak egyma:
t6l. Amint california; baratoI
meseli, egyszer beallitott a
cryik hirneves miiveszno m;
sikhoz Is meseli neki, hogy
akar valni hatodik uratol, mel
hat. inert hat. inert hat. !.
Sehogyse tudta okat adni, hog
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-08-22
DOS SA ND OR

a haloszobaba, csukja niagara az
ajtot, vetkozzek lie szemermesen,
a volegenyjelolt pedig nezzen be
a kulcslyukon keresztiil. Lassa
meg sajat szemevel, hogy mines
azon a leanyon fikarcnyi hiba Sc,
amit takargatni kellene.
Ugy is tortent a dolog. Oda-
ALT segedjegyzo a kulcslyuk-
hoz, nezegette, amint a leany
odabent lassankent vetkozott,
kozben pedig hangosan biztat-
gatta:
- No meg AIT is. meg
ait is.
Mikor azutan mem volt mar
tobb ruha a szemermes ha]ado-
non, mint Eva anyankon annak-
idejen a paradicsomban, a bun
beeses el6tt, akkor tovabb biz
tatta flu:
-, Emelje fel jobb kezet.
a bal labat. forduIon hatra.
forduljon elore...
Eltartott mulatsag jo negyed
oraig. Kobe mintha odaragadt
volna segedjegyzo SCENE a
kulcslyukhoz, nezte... nezte. :.
amig vegre leendo apos ell nem
rangatta oman es meg mem ker-
dezte tole eroteljesebb hangon:
No, ocsem, hat most mar ep-
pen eleget lattal, tehat megmond-
hatod, hogy tetszik-e neked a
leany vagy sem?
Amire a segedjegyzo gondol-
kozott egy darabig, maid hide
gen felelte:
- Hat, batyam-uram, mem tet-
SILK nekem az ORA.
Ahol ilyen alapos valogatasok
utan kotottek hazassagot, oft BIZ
zony lassabban mentek a vala-
sok. Eltartottak a hazasparok
egymasmellett mindhalalig. Ez
persze neha hosszu lido lett volna
es olyankor a hires "javasasszo-
nyok" jutottak keresethez. De ez
olyan dolog, ami inkabb az iro-
diakom szakmajaba vag, tehat
mem eszem ell elole a kenyeret.
Eszembe jutott hirteleneben a
jo Greg Apor baro, aki fatal ko-
raban nagyon belebolondult az
/ egyik falusi leanyba, nemcsak a
, kastelyaba vitte fel, hanem meg
J a paphoz is elcipelte, unnepelyes
formaban, tanuk elott Orok hu.
seget eskudott neki. A paraszt
leanybol lett menyecske azutar
hamarosan kimutatta igazi ter
, meszetet. Orokos nyelvelesevel
: kotekedesevel, larmajaval pokoll;
tette Apor baro eletet, akit hasz
/, talan biztatgattak a baratai:
Vail Ell t6le! Ne turj neki.
De erre a csufsagra mem lehe
: tett ravenni a jolelku fourat
4 Turt szotlanul vagy negyven
: esztendon keresztul, amikor veg
i re megbetegedett nekioregedet
asszony. Ugy latszott, hogy mem
segit mar rata semmifele orvos
: sag, mikor egyszer csodak-csoda
: lara meggyogyult. Alig allot
r labra az asszony, az Greg Apo
|, baro kiment a hegyek kozot
S lev6 Macy erdejebe, elo Sc kerul
k oman ket allo napig. Mikol
a vegre hazajott, megkerdeztek to
le baratai:
: = Hol voltal te, Feri baro?
= Az erdoben jartam, cimbo
o ram.
i - Nit csinaltal te az erdoben
: Feri baro?
II - A ha1allal beszeltem, pajtas
Ii Megdobbent ere mindenki {
a szinte felve kerdeztek t6le:
|. = Ugyan NIT beszeltel te
l, halallal?
k Amire az Greg baro keserle'
i felelte:
It - AIT mondtam neki, hog.
n hallod-e halal, vagy te mem erte'
mestersegedet vagy pedig ner
: sietos neked a dolog.
The Washington times., 1935-02-14

Do not be blinded by the efforts Of a few
unethical dealers who may suggest that
you gamble with substitutes. You have
a right to insist that S.S.S. be supplied
you on request. Its long years of prefer
ence is your guarantee of satisfaction.
The Washington times., 1935-02-14
Obear on Committee
For NeWD.C.LaWs

fore Mr.. Noel recovered his own,
which had been repaired at con.
siderable expense. So he is going
off to the West Indies to rest his
nerves.
Henry P. Thomas, Alexandria
and Washington attorney, enter
tanned a pleasant group of friends
at his home Tuesday night. The
fact that it was Lincoln's Birthday
was not Mr.. Thomas excuse for
the gathering. Instead, it was the
birthday anniversary - Goodness
knows which one-of Wilbur
Gray, editor Of the Bulletin, which
accounts for Mr.. Gray's IstleSs-
ness yesterday.
The Washington times., 1935-02-14
Boys Lung Pierced
In Traffic Mishap

Edwin Stockstill, IL, 400 block
N st. N. w., was treated at
Emergency Hospital last night
for a punctured left lung, frac-
tured shoulder and internal in
juries after he ran into the side
of an automobile in front of the
National Museum, police say.
The operator of the car, police
said, was George Fuller, 20,
Cherrydale, Va. He was not held.
The Washington times., 1935-02-14
STREET REPORT

TAKOMA PARK, Nd, Feb. IA.
A report by Town Councilman
Peter Remsen, chairman of the
streets committee, on cont M
plated improvements to streets
and sidewalks during the sum.
mer. will be made at a meeting
of the council in the fire de-