Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-03-22
Statni vlady a rozsah jejich
cinnosti.


Mnoho lid sc chybne dom
nlva, re Tfzenf statnfch zalezi-
tostf americkeho lidu je SOU
stredeno We Washingtone a re
Lemon meme d1lezita cast spra-
Wy spociva v rukou uradG jed
notlivych statG a 1radG mist
mich. Tato mylna domnenka
pramen1 patrne z pozornostl,
kterou ma sebe upoutavaji
vsechny ty dramaticke a caste
svetove zakroky, o nichz je fe-
deralni Wade rozhodovati. We
skutecnosti vsak devet desetin
veskere cinnosti We spojitosti Sc
lspravou zeme nespoc1va v ru-
kou kongresu, aniz pramen1 z
Bileho domu; vice neil devet
desetin r1zenf zeme vychaz1 z
hlavnich NEST jednotlivych sta
til, z okresnich 1radG a z NEST
skych radnic.
Federalni 1stava rozdeluje
vladni rizeni mezi vladu fede-
ralni a vlady statni. Federalni
vlada rozhoduje o mezinarod-
mich smlouvach a vZtaz1ch k il
nym narod1m, O armada a ma
mofnictvu, O tisten1 a razen1 pc
nez, O regulaci mezinarodn1ho
i vnitrn1ho obchodu, O postovnl
doprave, O narodnfm bankov-
MIN systemu, O pripousten1 a
naturalisaci cizincG, o vladnlch
teritoriich a O .cetnych jinych
vecech a zalezitostech, jez
jsou vyjmenovany nejvysslm
zakone zeme. Tri oddly fe-
deralni vlady, kongres, oddil
vykony,- president a konecne
oddil soudni, jsou vsechny d.
lezitymi ciniteli pTi davan1
smernic narodn1ho zivota. Je-
ste vets1 je vsak ona vladnl
moe, kterou 1stava powerful
jednotlive staty Unie. TAX ma
pr, staty kontrolujf celou for
mu a cinnost mfstnf spravy,
t.. j. repulujf obchod a prGmy-
81 ma SVEN 1zem1, uzakonuj1
move predlohy, vymahajf dodr-
zovanf pTedpis1 zakona a ire
staff pTeciny proti vetsine
obcanskych a trestn1ch zako-
nu, starajf Sc o skolstvf, vedou
dozor mad podniky, slouz1c1mi
veTejnym zajmdm, a spravuj1
celou radu statnfch 1stavG, ia
kymi jsou ma pr. soudy, trest-
nice, polepsovny, nemocnice
atd. Povsechne je mono T1ci,
re je to statn1 vlada, jez je pT1-
mo zodpovedna "a ochranu Ii
vota, zdravf a majetku obyva-
tell, pokud tito iii We Spoje-
kych Statech. Federalnf vlada
prevezme ma sebe tuto zodpo-
vednost jenom tehdy, kdyz Sc
jedna o obcany, zij1c1 v zahra-
nici.
Neil sc pfihodf cloveku, re
ma jednou CO ciniti S federal
nj vladou, prisel MONA uz tri-
cetkrat do styku Sc spravou
m1stn1. Je to statn1 a m1stni
vlada, jez zaznamenava poro-
dy, jez dava svemu obyvatel-
stvu skoly, jez chranf obyva-
telGv zivot a majetek vydrzo-
vanfm policie a hasicstva, jez
Sc stara o provoz elektraren a
p%lynaren, jez stavf silnice, a RI
d1 ma mich frekvenci. Statn1
zakony umoznujf obcandm CT
vilni snatek, vydrzuj1 soudy pro
rozhodovanf O soukromych spo
rech, regulujf p~rdmyslove pod
mfnky, buduj1 sporitelny, Wy
stavujf povolenf k pohrben1
zesnulych a staraj1 Sc o nalezi-
tie rozdelen1 pozIstalost1. Jsou
to statnf a m1stnf spravy, jez
slouzf kazdemu jednotlivci cd
okamziku jeho zrozenl az do
Je smrti.
Znacna d1lezitost cinnosti,
jfz Sc statnf spravy zabyvaj1,
je uz patrna z tech obrovskych
sum, jez tyto vlady kazdoroc-
ne ma tuto cinnost vydavaj1.
V roce 1882 bylo bezne vydan1
federalnf vlady neco pres city,
ry miliardy dolard; statnf a
mfstni spravy vydaly vsak v
roce pres sest miliard
dolar1. o diva roxy pozdeji,
tedy v roce 1884, vzrostl narod
nj r0zn0Sot ma Sndm miliard