Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-03-15
z WASHINGTONU.

vysetTil Ginnost g%eneraln1ho
poStmistra Jamese A. Farleye.
- Nejvyssi soud vynesl roz-
hodnuti, kter6 ma znacnou d.
lezitost pro mlekaTe. Kazdy
stat ma Size pravo zavadeti O.
patient a obmezeni pro sve
ml6kaTe vlastni, a tam, kde
Jest statni NRA. urcovati i mi
nimalnf ceny ml6ka, ale nem1-
re mlekarnam mimo hranice
vlastniho statu nijak pTekazeti
V dovozu ml6ka pres statni
hranice a V prodeji "a ceny Ii
bovolhe. Jednalo Sc O pTipad
re statu New Yorku. Tam je
V platnosti statnf NRA. a stat
ma zvlaStni zakon ma kontrolu
ml6ka, Poole nehoz statnf ko-
misaF pro zemedelstv1 stanov1
minimalni cenu mleka. Ale
stat spotrebuje asi o tTicet pro-
cent ml6ka vice neil Sc uvnitT
ieho hranic z1ska, a proto pre-
bytek tento kupuje hlavn6 We
Vermont.
Pred n6jakym casem ode
pTel komisar dovolenf ku pro-
deli mleka firme G.. A. F. See
lig We Fair Haven, Vermont,
pon6vadz prodavala lacinejsf
neil jest v New Yorku dovole-
no. Spolecnost zaloval u fede-
ralniho soudu. Wee pTisla k
nejvysSfmu soudu do Washing
tonu. Ten jednohlasne roz-
hodnul prot statu New Yorku.
Senator Norris %odporucu-
je zavedenf jen jedne zakono-
danny slovy:
PTfslusnost k stran6 je ST.
tenn spatn6ho z~astoupen1 a
zbranf pro stranicke zajmy ia
ko jsou monopoly a jine profit
socialn1 silly pfi volbach do stat
Mich zakonodaren.
Nebraska tim, re schvalila
dodatek k statnf 1stav6, die
n6hoz ma byti zvolena zako-
nodarna O jedn6 komoTe, uka-
zala cestu jinym statGm. Fri
dila svGj zakonodarny sbor V
souhlase S potfebami demokra-
Gle. S t1mto jedn1m zakono-
darnym sborem ma byti odstra
n6na stranicka pTfsluSnost. V
zakonodarn6 O dvou komorach
mali kapitalist6 mnoho pf1lezi-
tosti doc1liti prosaZen1 svych
pTan1.
Zakonodarna O jedne komo-
re odstranf lobyism, protoze
by musila byti z1skana v6tSina
iejich clen6. Nenf d6vodG, a.
by zakonodarna mela dive ko-
mOry.
Vybor prace We sn6mov-
ne IS hlasGm schvalil Lundee-
novu pfedlohu kterou Sc ri
zuje pojisten1 proti starobe, V
nezam6stnanosti a nemoci.
PTedloha, kterou Sc zTizuje po-
.jiSteni proti starobe, V neza-
m6stnanosti a nemoci. PTedlo-
ha die niz Sc ma vydati rocne
II miliard dol. ma schvalen1
komunistick6 strany a cele fa-
dy d6lnickTch organizac1. Ne
pTatel6 pTedlohy vestili, re Sc
setka s brzkou smrt1 al Pride
pred sn6movnu pT1St1 tyden,
protoze je podporovana radi-
kaInfmi skupinami. Autorem
pTedlohy je kongr. Lundeen, z
Minnesota. Navrhuje Sc jim
podpora d6lnikGm a farmafGm
pres 10 let veku kteT1 jsou bez
prace bez sv6 why. Tato pod
pora ma byti We shode S prG-
mernou m1stn1 mzdou a nema
bfti mensf nez $40 tydn6 S pri-
ctenfm So ma kazdou odvislou
osobu. D6lnici schopn1 a O.
chotn1 prace ma plny cas- ale
zam6stnan1 jen castecne, by do
stall rozdfl mezi sym vydel-
KEN ma cas-, a %prGmernou mist
nj mzdou pri plnem zamestna-
nj. Die pTedlohy potTebne
fondy by Sc mely sebrati sill
nym zvysenfm DAM z dedictv1,
DART, a pTfjmd jednotlivcu a
korporac1 pres $4,000.
= Tai. pokladu Morgenthau
varoval kongres, re pasovan1
likerd do zeme Sc vzmaha v po-
plasn6 mfTe, a re ma Gle a da-
mich Sc tax ztrac1 ma 80 mil.
dol. rocne. Pozadoval podpo-
ru navrhu kongr. Doughtona
jfmz Sc povoluje prohl1dka po-
dezTelych lodi ma mort i "a IL
mflovym pasmem Cd bTehu.
American Liberty liga,
v jejfmz cele je pTedseda
CLo,,co nHipi1o rozk1oIu