Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-18

potTeba surovin jake zeleza, u
hi, bavlny a petroleje a pou.
kazuje Sc ma to, re Italie byls
opomenuta pTi rozdelovanf ne.
meckych kolonif pc svetove va.
ce; hlavne Sc vsak zada move
dzemf pro rychle rostoucl oby.
v~atelstvo, protoze mateTsk5
zeme pro ne nema uz m1sta.
Jak rychle rosie pocet obyva.
telstva v Italii, je nejlepe patr-
no z toho, re obyvatelstvo, ci-
taifcf jeSte v roce 1861 ma 25,-
OH, 900 hlav, vzrostlo v roce
1911 ma 35,845,048 a pocet O.
byvatelstva V roce 1884 cin1
liz AZ, 9OO,0 900 hlav. Jen v ro-
&c 1933-1934 Sc zaznamenal
pTrfrustek 100000 lid; a "a po-
slednich 13 let vzrostla hustota
obyvatel Sc 1872 ma 1877 lidi ma
ctverecny kilomett.
Tento shiny pr1rGstek je nut
no pricitat nekolika cinitel1m f;
v prvnf Tade ovsem 1bytku wy
st6hovalectvf pro omezenf pTi-
stehovalectv1 v cizine pax O.
vSem dosti slime zpetne priste-
hovalectvf a konecne propagan
da pro wrist populace, ktera
byla provadena ma rozkaz Mus
soliniho velmi energicky a S L.
spechem. Obrovska cfsla wy
stehovalectvf, ktera byla v
pTedvalecne dobe tax charak-
teristicka a ucinila z New Yor-
ku nejvetS1 a z Buenos Aires
druhe nejvetsf mesto sveta tax
rychle poklesla, re loni opusti-
10 jen 68,461 Ital6 svou vlast,
zat1m CO V prvn1m pGllet1 1885
opustilo Italii sotva 10000 wy
stehovalcG. Tato cfsla jsou mi
1--WE mala V srovnanf S cisly z
posledn1ch predvalecnych let,
V nichz Sc vystehovalo primer
ne 100000 lid, zatim CO Sc vra-
tito rocn6 necelych 100000. Je
to d6sledek tech dob, re zije
dnes pTiblizne devet milion1 l.
tall v ciZin6.
Fasisticka Italie navrhla a
provedla cetne prace, jejichz
hlavn1m 1celem bylo odstrane-
ne nezamestnanosti, ably Sc ma
pravila tezka situace, episode
ma zmensen1m americke priste-
hovaleck6 kvoty. Pontske ba-
ziny byly vysuseny, ably sc z1s-
kala drodna plocha, cetne pu-
stiny ma Sicilii, Sardinii a V j.
nych d1lech Italskeho kralov-
stvf byly promeneny 1rodna
pole. Vsechna tato opatrenf
mela hlavnf ucel, ably Sc zfskal
novy obyvatelny prostor. Jeste
V roce 1923 byl pocet vysteho-
valet do Spojenych StatG 49,
1872, Argentiny 26, 628, a Brasi-
lie 2,948 osob, reemigrace pax
mela c1sla: Spojenych StatG
1920, Argentiny 1925 a
Brasilie 3,118 osob. Srovna-
nell je s drfvejsfm, jsou to ne
patrna c1sla, ktera vsak jeste
prevysuj1 c1sla z minuleho ro-
ku. Poslednfm rokem, v nemz
sc vystehovalo pres million TIA
III do Spojenych StatG, byl rok
1914. Kdyz tedy vystehova-
lectvf bylo V poslednf dobe tax
tesne sesnerovano a kdyz ne
zamestnanost je jeste stale Una
cna, haj1 proto Italie stanovis-
ka, re jedine logicke resent
problemu pTelidnen1 je NONE
vybojem, ktery 1redni italska
m1sta l1c1 jake prostfedek ma
nejvys opravneny a nutny. Po-
ukazuje Sc pri tom zejmena ma
milanskou provincii, kde bydl1
725 osob ma ctverecnem kilo-
metru a ma neapolskou provin-
Gil, kde bydl1 668 lidf ma ctve-
recnem kilometru.
Mezi statn1ky We Spolecnosti
narodd je celkem> nalada po-
chmurna. Vetsina jich veri, re
mad Evropou vis1 cerne mraky.
Nejv1ce optimismu projevujf
casopisy italske, ktere PROBE
vujf nadeji, re v Habesi Dude
nasledovati jedno italske vitez-
stvf "a druhym, a neil Dude
moci L1ga pfikrociti k prova-
den1 sankc1, Dude celia Ethio-
pie pokofena. Potion pry Lii
ga rada ucouvne a Prime kaz-
dy kompromisn1 navrh, ktery
il Mussolini poda,. jen ably bylo
valce kOnec.
Temto nadejfm ItalG neveri
statn1ci a pohl1zej1 do budouc-
nosti S vaznymi starostmi. Jim
IDA sc byti valka ma StTedozem
MIN mort nevyhnutelnou, j
kdyz Sc odklada. Jake 1cinky
bI1Jou conkco NIT p;LIo ioS+S