Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-16
RHINE.
Docela novY typ lodi by.

dich zabirala kotelna pr1lis
mnoho m1sta prav6 We stTedu
lodi, kde re um1stili nejv1ce
nakladu. LODI S kotelnou ma
palub6 ma vice uzitecn6ho pro
storu; parn1 trubina ma zadi To-
di zabere malo m1sta a malta k
otopu Sc niue um1stit do kylu,
ktery je jinak malo vhodny pro
zbozf vyhody; snaze Sc obslu-
huje V teplot6, ktera je snesitel-
n6jSf, V kotelnach ma dine lodi
byly V tropech teploty nesnesi-
teln6, a personal, zvlast6 topici
sc nemusej1 tax caste stTfdat.
Take sc odstran1 lehce struska
z lodi, vytap6nych uhlfm, a
zkrati sc kom1n. Zlepsf Sc do
konce stabilita lodi, coz Sc Size
IDA ma prvn1 pohled neuveTi-
teln6, ale bylo to p%otvrzeno ma
dvou lodich Poole noveho zpG-
sobu postavenych. Kotel ma
palub6 je poznatek tax zaj1-
navy, jake bylo sveho casu zji-
stem, re cibulovitym kylem Sc
dosahne vyss1ch rychlost1 nez
kylem spicatym a re zdrsn6n1
lodni st6ny kladou plavbe men
81 odpor nez steny hladke. vi
df Sc tedy, re i vyvoj lodi nenl
jest6 ukoncen a re Sc V mem
stale pokracuje tTebaze jiz ma
lymi krGcky prot dT1vejsku.
- Nyni je tomu prave 800
let, CO mnich Perignon z Otre-
villsk6ho opatstvf u Remese pfi
Sci ma zpGsob pr1pravy sunni
vych vim, ktera pozdeij dostala
vSeobecny nazev Sampanskeho
cd francouzsk6 PROVINCE Cham
pegne. Ma pocest Perignona
nyni We star6m opatstv1 jsou
pofadany narodnf slavnosti, ma
kterych je velka n~avsteva
"vdecnych Perignonovi", nebot
nyni cely kraj pod6l Ryna de-
kuje "a svGj blahobyt vynale-
zu Perignona. TuristGm uka-
zuif 300 let stare vinne sklepy,
jakoz i vince, kde byly skl1ze-
ny prvn1 druhy hrOzn6 pro sam
pansk6 vino.
- We Francii, N6mecku a
We Svycarsku Sc w n6kolik let
Gini pokusy O rozhan6n1 nebez-
peGnych mrakG raketami. We
starSich dobach ma mraky zvo-
Mill, pozd6ji stT5leli do mraku z
del. Modernf veda pTevzala
zakladni myslenku, avsak pro-
vadf il svym zpGsobem. Rake
ia vynese do mrakG naboj tfas-
kavin a tam zpdsobi vybuch.
Move rakety tohoto druhu Sc
STROLL inzenyr Rudolf Zv6fina,
asistent ma vysok6 skole tech
nick6 We Vidni. Prakticky jich
pouz1vaj1 wharf, V rakouskem
kraji Wechsel V severovychod-
MIN Styrsku. Chvali 81 je, re
jim dosud nezpGsobilo krupo-
bitf ma vinicfch zadnych skod,
ackoliv drive byvala krupobit1
castym zjevem. Vybuchy ra-
ket protrhnou sed6 mraky, TAX
re Sc obyevf modra obloha.
Spust1 Sc lijak, z pocatku z pra
vida S MIN jde i trochu krup.
Ma vladu Rakouska Sc ma
l6ha statnim sdruzenim l6kaTG
v Rakousku ably n6co ucinila
ma zlepsen1 osudu rakouskych
lekaT6 z nichz desetina je do
celia bez prace, a bez zivobyt1,
kdezto p6tina existuje z pT1j-
mi meme nez $50 m6s1cn6.
z 5000 zapsanych doktorG,
ma 1000 niue uhajiti zivobyt1
co zrizenci statnfch akce ma
vSeobecne %pojistenf, pro KITE
rou prohlfzej1 cekately, a co
pracovnici ma verejnych klini-
kach. Poole nov6ho zakona
celkovy pocet l6kaTG Sc ma sn1-
ziti ma $500. Soukrome praksi
Sc Jim skoro zav1raj1 dv6Te.
Okrouhle ma 80 procent vSe-
no obyvatelstva Rakouska po-
Viva dobrodinf statn1ho social
nfho pojist6nf, nasledkem ce-
hoz pov6tsin6 dostavaj1 bez-
platne lekaTske osetTeni.
- Ia starych dob byvali
loupeznfci. Byli druhu RHINE
no. Ale nejzdvoTilejsf loupez-
nfci byli V zemi Baskd. Tam
cestoval jeden Francouz a pre-
padla no tlupa loupezn1kG.
V1dce Sc postav1 k vozu, smek-
ne uctiv6 klobouk a povfda:
"Pane, neracte NIT ma sob6 mGj
kabat a jeho kapse me pen1-
ze?" Francouz Sc rozhledl pc
tlup6, bleskurychle vytahl BAN
4 81 III