Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-11
RHINE.

MIN zakonem. Ia prvni rok
sterilisovali v Nemecku asi 49,
900 lid a z toho polovinu mu-
III a polovinu zen. Nejcastej-
sim dGvodem sterilisac1 byla
dusevnf choroba. Skoro 70 pro-
cent sterilisovanych bylo slabo-
myslnych a dementn1ch asi 13
procent bylo epileptikG a asi 5
procent alkoholikG. Gin dale
tim vice byly posflany k sterili-
saci deti, zvlaste devcata mezi
desatym az ctrnactym rokem;
patrne proto, ably Sc staly ne
plodnymi jeste drive, nez do
spej1 pohlavne.
= Pc vyhlasenf noveho ne
meckeho zakazu snatku mezi
n6meckymi, rfsskymi i statnf-
mi pr1slusniky a nearijci, chtel
Sc ozenit nemecky zidovsky
pT1slusn1k S Holandankou. Nj
zozemsky 1redn1k zpraveny O
nemeckem zakonu, odmitl uza-
writ snatek. Cd roku 1902 pla-
tt mezi Holandskem a Nemec-
KEN smlouva, re 1rady obou
statG n~euznaj1 snatek jednoho
81 obou prfslusn1kG, bude-li po-
die zakonG jeho statu donna
snatek neplatny.
= TAX zvana selska fronta
francouzska, agrarn1 strana a
vykonny vybor ma obranu sell
skych zajmG konaly spolecnou
schGzi, ma ktere vydaly provo
lan1, ably jejich stoupenci ne
platili az ma dalsf dan1 a ably
kupovali to nejnutnejsf a pou-
re u obchodn1kG a prGmyslni-
XII, kteT1 Sc pisemne zavaz1, Re
podep1s1 a budou podporovat
vykonny selsky vybor. zadaji
dale, ably vsichni zemedelci a
vedouc1 zemedelskych druz-
stew Zakrocili neprodlene u
vlady, ably zakazala veskery
dovoz ciz1ch plodin, omezila
dovozn1 kontingenty dobytka,
masa, zeleniny, dffvl, ml6ka,
mlecnych vyrobkd,a j. Ministr
finance svolal poradu, ma n1z
zaujal stanovisko k propagan-
de selske fronty pro neplaceni
DAM. VGdce selske strany Dor
gueres byl ma jare pro vyzvu k
neplacen1 DAM odsouzen do
vezenf nejdrfve nepodm1nene a
pc zmene rozsudku odvolac1m
soudem podm1nene. Ocekava
Sc, re vlada ucin1 rama opa-
trent prot cinnosti selske stra-
ny.
= Do Kodane dosla zprava
o zachrane ctyT lovcG kozesin
ma vychodn1m pobrez1 Gron-
ska. Parnfk "Godthaab'', jenz
je mel odvezt, byl uzavfen v
ledu, norsky rybafsky parnik
"Busko" mel revnez cestu u
zavrenou ledem, ale ma konec
lie piece jen zachranil. Ted
pTiplul do Aalesundu V sever
MIN Norsku a dansky filmovy
fotograf Johansen, jeden re
ctyT zachranenych, vyl1cil svo-
je dobrodruzstv1. Vypluli ma
motorovem clunu Cd mysu
Hochstett. Use slo hladce. A
lie pojednou v nekolika hodi-
mach Sc kolem mich zacaly ku-
pit ledove kry. Cd pobrezf by
Ii vzdaleni jen asi kilometr, a.
lie kry Sc tam kupily skoro kol-
mo, neustale Sc PERSONALLY a
praskaly. Jejich clun byl le-
dem 1plne vytlacen z vody.
Kazdym okamzikem jim hrozi-
la zkaza a chteli Sc pokusit O
zachranu zoufalym dtekem pc
lede. Zat1m vsak vypukla
strasliva snehova vanice a po-
trvala plnych sest dn1. Ma Ste
stf NELL trochu zasob V clunu.
Kdyz boure ustala, vypravili Sc
k brehu. Byl vzdalen jen kilo-
metr, ale jejich pochod oklika-
mi pc ledovych krach, meTil
mnoho kilometrd. Konecne do
sahli pevniny a zahledli nor
skou chatu. Snehova boufe wy
pukla znovu a nez pefstala, do
sly jim zasoby. Vypravili Sc k
dalsi chate, vzdalene asi diva
Get kilometrG. Diva muzi jiz
onemocneli, take druz1 diva je
museli podp1rat a skoro nest.
Dorazili k chate a asi sest no
din pc te spatTil lovec Hansen
u pobrezi cerny bod. Byla to
lodice rybarskeho parn1ku
"Busko." Odpovedela ma sig
naly a brzy je vzala ma palubu.
= Klub Stoletych zalozen
byl v Londyne. Jeho cleny
nejsou vsak Tide, ktef1 dosahli
sta Let v6ku. nVbrZ Tide. kteT1