Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-03-01
z WASHINGTONU.

movny prfznive reportoval pre-
dlohu kongresn1ka Dicksteina,
DEM, N. Y, ktery zada ably Sc
obcanstvi odebralo naturalizo-
vanym Americandm, kteri Sc
pod1lejf ma hlasovan1 lidu v CT
zim state. Tento navrh wal
podnet v nedavnem hlasovanl
|~NemcG-American1 v Sarsku.
V snemovne kongresn1k Knut-
son, podal navrh zapovldajlcl
American1m pTij1mati rady cd
cizfch vlad, vyjma "a sluzby v
svetove valce.
= Mluvcf Byrns vyslovil SYM
pate pro hnut1 mezi kongres-
Milky, ably byl zavrzen zakon
die nehoz seznamy poplatnlku
platfcfch dan z prfjmu Sc must
uverejnovati. Petice navrhujl-
CT zavrzen1 byla mu pfedloze-
ma kongresnfkem Pitcarinem,
DEM, Pa.
Statnf odbor rozhodl, re
popozene v zeneve akci, ably
ma odzbrojovacf konferenci
byl pTijat omezuj1c1 americky
navrh ma kontrolu obchodu Sc
zbranemi.
Kongresnik Dockweile
dem, Kali, pravil v snemovne
re japonstf rybari a tankove
lodi spehuj1 ma manevrech a
merickeho lodstva, a prohlasil,
re armadnf inteligencn1 (taj-
na) sluzba must byt rozs1rena,
ably davala pozor ma CHI spio-
nv. Take pozadoval ably ma
moTnf opevnen1 ma Pacifiku
dostala modern1 della, nynejsi
Dry jsou jeste z dob spanelske
valky.
= Snemovna V predvecer
Washingtonovych narozenin
poslala do senatu odhlasovany
zakon, povoluj1cf ma vyzbroj
armady 378,OOO,O 900 dollard,
coz jest druha nejvetsl suma V
mfrove historic S~pojenych Sta
til.
Navrh, ably vydaje byly zno-
WI uvazeny apropriacn1 komisl
spojeny s dodatkem zadaj1cim
20 proc. srazku navrhovane
sunny, byl zamftnut.
= Snemovna porazila "a ku
62 hlas16m Thomas1v dodatek
okamziteho povinneho zvysenl
armady O 1850. Ponechala
pouze pdvodnf klausuli, ktera
dava presidentu pravo, ably
pro neurcitou dobu mohl zvysi-
ii armada O 43, 900 muzu.
= President Franklin Roose-
welt utrpel v senatu porazku
|jez jest nejpovazlivejs1 cd je-
no vstupu do B1leho Domu, tax
re jest ohrozen cely jeho ule-
vovy rpogram ma jehoz usku-
tecnen1 pozaduje ,0O0,-
900.
Pres hrOZbu presidentOVym
vetem a jeho osobn1 dopis, KITE
ry byl senatu cten, prijat byl
dodatek demokratickeho sena-
tora z Nevady, Pat McCarra-
ma, v%etsinou jedineho hlasu,
kterych pro vladu bylo odev-
zdano 43 a prot IA, die ktere-
no mali Tide zamestnan1 pri
veTejnych nouzovych pracfch
dostavati takove mzdy jak pre-
vladaj1 okoli, kde podobne
podniky jsou provadeny.
Jest to jiz druha porazka
Rooseveltovy politiky V senatu.
Prvnf byla kdyz senat zavrhl
presidentGv navrh, ably Sc Spo-
iene Staty pripojily k Svetove-
mu soudu.
S oposicf hlasovali tentokra-
te Oba demokratict1 senatori z
Ohia: Robert J. Buckley a Vic
Donahey.
Vysledek v senatu jest ne
spornym znamenim re 1levova
akce neni V senate popularni,
senat jest pohnevan zpGsobem,
iak vedena jest celia admin
strace PWA. tajemnikem vni-
ira Haroldem l.. Ickesem, je-
mUz jest pricitana vina, re O.
Osici svym jednanim vyvola-
a. V senatu pocfna prevlada-
MAJOR, re jest vyhodnejsf po-
7kytovati dlevovou pomoc pTf-
mo, nez-li podnikati drahe a
m-ohdy dosti problematicke
ne nraoe. jcz Sc sotva kdy
"@ou vvplaceti.
De norazeneho vladnfho
ro@ramu hodla vlada pla-
j pfi nouzovych pracfch
1zdy, iez by byly mensf nezli
lacene podnic1ch jinych,
oukromych i verejnych.