Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-12
Problem druhe generace.
F T. g.


James Marshall, nedavno
Glen skolnf rady me-
sta New Yorku, promlouvaje k
novym a nastavajfclm obca-
Mum prohlasil, re nejlepsf zpu-
jak sjednotiti americky
narod nespocfva v potlacovanf|
Jedne jeho slozky, nebo We
vzbuzovanf pocitu meme cenno-
a handy, nybrz tom, re bu-
deme uciti move obcany sebe-
dcte ma zaklade jejich Vast
Mich starych kultur. Mr.. Mar
shall poukazoval pr t6 prflezi-
tostl ma nezbytnost pfekonava-
nj antagonismu potomkG dri-
veJslch usedl1kG k immigrant
tum novym a tvrdil, re ma tom
to ukolu melo by pracovati a.
mericke skolstvf.
"Byli bychom zaslepenf a
zbabel1, abychom nevideli a ne
PRIMAL existence antagonismu
Pc generace zde usazenych ro-
du k move prfchozlm. Vidime
pr1klady tohoto antagonismu
ma ulic1ch, We skolach, v obcho-
dech i V tovarnach, a dokonce
| V kongresn1ch debatach. Wy,
kter1 Jste Sc narodili V cizine,
byli Jste = nebo snad nekdy v
budoucnosti budete = pople-
tent a ohromeni rozporem me-
ri rovnopravnym zachazenfm,
ktere VAN slibuje 1stava a "a
kony a mezi pohrdan1m a Cd
st%rkovan1m, ma nez obcas nara
zlte. Vase deti - ia druha
generace americka - postra-
daJlcf vasich vzpomfnek ma kul
turnl bohatstv1 VAST byvale VIA
sti, ia Sc Dude hanbiti, Dude Sc
stydeti "a to, re nenl povazo-
vana "a A%mericany, Dude Sc
obcas stydet Ia vas, protoze
nebude chapati, co jste Prime
sli s sebou re zamori."
Skoln1 system must Poole ma
zoru pana Marshalla pfizna-
vati vetsl ddlezitosti minoritam
|jez jsou v pTftomnosti odstrko-
vany do pozad1. Skoly must
nalezit6 objasniti, re my vsi-
chni jsme syny a dcerami pTi-
stehovalcG, i kdyz jsme syny a
dcerami americke revoluce.
Must stars1m pTistehovalc1m
poukazovati ma k~ulturnf pTf-
spevky, prinasane pTistehoval-
CT novymi. Must poukazovati
nejen ma jm6na nekolika vel
kych muzG, kteTi mezi immi-
granty vynikly, jake ma pr. Ka-
rel Schurz a Michael Pupin,
ale i ma 1cast, kterou braly 81
roke masy lidf cizfho p6vodu
pTi budovan1 tohoto naroda a
zeme. Nekolika tisfc rodilych
Britt obetovalo sve zivoty v a.
mericke revoluci Ia myslenku
osvobozen1 teto zeme z mad
vlady kralG a slechty cizfch
narodG. Je pTirozeno, re mu-
mus1me ctfti muze, kteT1 tehdy
bojovali, muze, kteT1 tehdy pa
dli. Jake name vsak chovati k
tenn des1titisicfm lid, jez nesou
opovrzlivou prezdfvku "Da-
goes, "Hunkies'', "Greasers'',
"Kikes", "Polacks',' Litwaks'',
"Nigers" a "Micks". nazTldka
to k muffin, jiz obetovali sve
zivoty v uhelnych dolech, pr
stavbe zeleznic pres kontinent,
pTi kopanf tunelG pod rekami,
muzGm, kterf travili sve zivoty
vdechuj1ce prach textilnfch "a
vodu, %pracujfce den "a dnem v
mestskych "sweatshops", vysi-
luj1ce Sc praci ma bavln1kovych
pol1ch, ma budovan1 hraz1 ma
americkem jihu a ma stavbe
mestskych mrakodrapG? Proc
bychom i je nemeli ct1ti?Vzdyt
bez Mich, bez tie jedne pTiste-
hovalecke Why "a druhou, bez
tech novackG nejen re severnf,
ale i z JIM a vychodnf Evro-
Ply, z Afriky a re StTednf a Jiz-
nj Ameriky, nebyly by cele ca
sti nasf zeme dospely k pT1tom-
nemu svemu rozkvetu. Ukazu.j-
me We skolach nasi zem jake
ohromny vzornfk ras, nabozen-
stv1 a kultur."
Ably druha generace mohla
oceniti kulturnf bohatstvf svych
pfedkd, toho Sc Poole nazoru
pana Marshalla da nejlepe do
c1liti znalosti rodne Teci rodi.
cd. "Rad bych videl, ably nase
skoly projevily opravdovy "a
jem o ceskou, ~nemeckou, slo-
venskou, italskou, spanelskou,
zidovskou, polskou a kazdou
jinou kulturu, kterou mezi Sc
bou pTechovavame. V nasich