Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-22


Virginie, nejstarsi americk$
kolonie, zalozena Anglicany
pocatkem sedmnacteho stoleti
dala Americe prv6ho vynikajf.
chic statn1ka a narodnfho bu-
dovatele. Jirf Washington ne.
ma zasluhy toliko O vybojovani
americk6 neodvislosti, ale i Q
vyznacenf cesty, pc nfz Sc mel
V budoucnosti ubirati zivot pr
We republiky modernfho veku.
Jeho vliv je patrny jeste dnes,
kdy mala federacnf republika
jiz pomahal zakladati, vzro-
stla z necelych ctyT milionu O.
b~yvatelG ma 1875 milionovy ma
rod.
Washington narodil Sc %.
Gnora 1882 ma otcovske planta-
Ii V okrese Westmoreland We
Virginii. Pc sestnacti let do
stale Sc mt obvykl6ho Skoleni;
nasledujfcf tfi l6ta pracoval
jake zam6Tic, doplnuje sv6 no
We nabyvane poznatky i stu
diem valecnych taktik a cvice-
MIN Sc zbrani, bez nichz by
vzd6lan1 virginsk6ho gentle
mana jeho stavu nebylo byva-
10 dpln6. Jeho charakter uz i
V t6 dob6 jew Sc vyhraneny,
.jak je patrno z poznamek je-
no dennfku, z n6hoz uvadime
dive zapisky: "Tva zabava bu-
diz muzna, nikoli hTfSna!" a
"Snaz Sc ziviti We svych prsou
tn jiskTicku nebeskeho ohne,
zvanou sv6dom1!"
Ma poGatku sv6 vojenske ka-
ri6ry byl Washington majorem
V tazen1 AnglicanG proti
Francouzdm. Pozd6ji byl hlav-
MIN velitelem ~virginskeho Cd
dflu vojensk6ho We francouz-
sk6 a indianske valce, jez trva-
la cd roku 1853 do r. 1855, a
Pc jej1m ukoncen1 vratil Sc NJ
svou plantaz. Tam I'll klidne
az do roku 1865, kdy Anglii "a
vedeny STAMP Act" pTim6l
koIonie k otevren6mu odboji.
Cd onoho roku az do dine
Washingtonovy smrti je 1.-Two
topis prvn1hO americkeho pre-
sidenta spjat V nerozlucitelny
celek s d6jinami Ameriky.
Ma rozd1l cd mnoha zamoz-
nych vlastn1kG pGdy tehdejs1
dolby, nevahal Washington ami
ma okamzik pTipojiti Sc k revo-
lucnfmu hnutf. Kdyz kolonie
otevTen6 prohlasily revoluci a
odtrzenf Cd Angle, pfijal
Washington veleni kontinental
nj armady.
Ma pocatku revoluce zdalo Sc
neuveTitelnym,z re by spatn6 or
ganisovan6 zem6d6lsk6 kolonie
molly kdy vyjfti vft6zn6 z boje
prot armada Angle, nejmoc-
nejSfho to naroda sv6ta. Wy
hl1dky ma v1t6zstvi byly tim
mens1, re ma stran6 Angle sta
10 i mnoho pTedn1ch muzG Cd
bojnych kolonif samych. Wash
ington byl p~ostaven pred zdan-
live neproveditelny dkol, pre-
m6niti nedostatecn6 ozbrojene
tlupy farmaTG- dobrovoln1k1
We valecn6 pluky. Tento 1kol
proved "a pTisp6n1 n6meckeho
vojensk6ho cvicitele generala
Won Steubena, neodmftl tez
zadn6 pomocn6 ruky vojen-
skych vGdcG jinych narodG. z
te dolby docftame Sc O Lafayet-
tow, Rochambeau-ovi, DeKal-
bowl, Pulaskem a Kosciuszko-
vi. V rozhodnem okamziku
pTispela americkym kolonifm
pomocf Francie sym lodstvem
a vojskem. Valka Sc protahla
ma Sest let a skoncila vzdanfm
Sc britske armady.
Samostatnost byla v~ybojova-
ma, ale stavalo nebezpeci, re o.
svobozen6 kolonie mohou zde-
generovati V drobn6, slabe a
navzajem 81 nepTatelske staty,
ktere Sc stanou snadnou koTi-
sti sv6ho byval6ho vlastnfka
Angle, nebo nekter6ho jin6-
no naroda. Kolonie nemely
zadn6 skutecn6 vlady. Kon-
gres byl bezmocny, nemohl Wy
v1rati DAM, AMI vymoci prispf-
van1 statu. Mezi dGstojn1ky
nespokojene armady ozyvaly
sc hlasy, nabadaj1cf k zavede-
nj monarchie. Skupina vojen-
skych vGdcG skutecn6 i navr-
hla prohlasenf Washingtona
"a krale, navrh to, ktery Wash
ington prohlasil "a osobnf u
razk11 q "~neiv6tSf Zlo. ktere nv