Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-01
z WASHINGToNU.

re uOJUG II UOIlOuc.
= Snemovna 1852 XII 80 hla-
sy povolila Wade vypsani p1jc-
ky 1850 milion1 dollar1 ma
zaplacenf vyloh akc1 Noveho
pTfdelu, z cehoz cast pfipadnc
ma odhlasovaynch 1880 millio-
MI dollar1 ma 1levnou akci.
Novotou v teto vypGjcce bu-
de vydavan1 bondG v mike ce-
ne, cd SIS do $4,000, ktere
mali umozniti malym stfadate-
linn zakupovati vladn1 jistiny,
|.jez Sc budou podobati ma T.
sporne bondy z DOLBY valky.
= Senat porazil 47:37 hla-
sy dodatek ~senatora Norrise k
resoluci o americkem pTipoje-
nj Sc k svetovemu soudu, KITE
rym Sc melo naTfditi re zadna
otazka Sc nemGze pTedloziti
svetovemu tribunalu bez schva
len1 dvema-tfetinami senatu.
President Roosevelt postal
listy guvernerdm 48 statG, v
Inichz je zada ably pomohli V
zavedenf zakonG jimiz by Sc
zastavila hrozive vzrGstajicf
cfsla poctu obetf automobile.
Ukazuje v mem re zejmena po-
Get smrtf "a rok 1884 Sc znac-
ne zvysil prot pfedchozlm le-
tum.
= Pozadavek okamziteho
uverejneni valecnym odborem
linen $4,000 cizfch agentu, kite
RI pTitomne pGsob1 We Spoj.
IStatech, byl ucinen senatorem
Schallem.
Schall, jenz je take IMAM co
"slepy senator prohlasil, re
tito spehov6 jsou zde, zastupu-
lice CHI vlady a prumyslu, a
re jejich 1celem je strhnouti
americke celn1 pTehrady a "a
plaviti zemi lacinym cizim zbo
Tim. Schall pEavil, re jich
jm6na jsou V archivech voJen-
sk6 tajne sluzby. Mluvcf fekl:
"Svetovy soud je jednou 2
vecl, "a pomoci ktere chteji
dosahnouti sveho 1cele. Pak-li
tento seaman $1,000 vyzveda-
ca neni ztracen, pax NIUE vr-
hnouti pronikave svetlo ma po-
zadf agitace pro svetovy soud,
a proc Europa jej pouz1va k
zatazenf Spoj. Statd do pasti,'
Oficialove odboru valky pra-
viii, re vojenska intelligencnf
sluzba Size ma seznam podez-
relych osob, ale re vetsinou z
Mich jsou radikaln1 agitatofi.
Nebylo pry by ale radno tento
seznam uverejniti, protoze po-
dezTel1 by byli upozorneni ma
to, re jsou sledovani.
= Vstup Spojenych Statd
do Svetoveho Soudu byl V Ute
ry znemoznen hlasovanfm V
senatu. Proti navrhu hlasova-
10 So senatoru, pro SO.
Hlasovanim t1mto utrpel pre-
sident Roosevelt a jeho admi-
nistrace prvn1 hlavn1 porazku
V novem senatu. On Sc svoji
administered je ctvrtym pora-
zenym V Tade narodn1ch admi-
nistrac1, jez 81 pred MIN pfaly,
ably Amerika byla clenem Sou
du. Pred MIN porazeni byli
PRESIDENT: Harding, Coolidge
a Hoover.
Phi hlasovani strany byly
rozStepeny. Dvacet demokra-
tn hlasovalo prot navrhu. Po-
dobne i republican, rozdeleni
byli.
Oba Marylandsti senatori
byli pro pfipojen1 Sc Spojenych
Statu ku Soudu, Radcliffe a
Tydings.
Kdyz senatori pred hlasova-
MIN uvazovali O vypadu Rev.
Coughlina V jeho "radiove"
reel prOtl VStupu, rOZtrpcenl
senatofi tazali Sc, jake vysvet-
ien1 vudce senatu ma pro rec
choti presidenta, Mrs. Roose-
welt, jez fecnila pro spojeni Sc
Svetovym Soudem.
Senator Robinson odmftl Cd
poved ma otazku tuto.
Senator Borah vysledkem
vysledkem hlasovanf byl ivy
soce uspokojen" spolu Sc sena-
torem Johnsonem a jinymi.
Pred hlasovan1m president
Roosevelt pozval 81 ku rozho-
voru tri demokraticke senate
ry, ktefl pri hlasovani potion
ku pfanl jeho Tekli "Ne". Te-
mito byli: Walsh, Gerry a Do
nahey.
President Roosevelt, kdyz
jemu oznamen byl vysledek
hlaSOVanI OdnnTel uSiniti pSio