davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

gebb videket, olyan mertekben
egyre tobben huzodnak delre
inert ugy talaljak, hogy a tropi-
kus eghajlat aldasai a hurrika-
nokkal fizetett arat megerik.
A meleg videk eghajlata KEEL
lemesebb, kilonosen ha mem me-
gyunk egeszen a tropusokra es
aranylag sokkal kevesebb mum
kaval lehet azok alatt megelni.
A hajlek, a ruhazat mem ke-
riilnek annyi penzbe, tehat mem
keri1nek annyi munkaba, mint
ezen a videken.
Aki egy kis darab foldet mii-
vel Floridaban, vagy Floridatol
meg delebbre, az ha akar -
negy-ot termest is kaphat evente.
Szaz- meg szazezer csalad el
delfele, akik felakernyi foldjuk-
rol szintelenil szedik az asz-
talra zoldseget es szegeny
enlberek tudjak, hogy ez milyen
nagy aldas.
Halakban sokkal b6vebb a tro-
pikus videkek vize es ha Florida
nal melyebbre megyunk, akkor
akar a gyiimolcson megelunk,
amiert alig kell dolgozni.
Cubaban mar minden szegeny
ember kertjeben van egy kis da-
rabka banan iiltetveny, ami Silk
seq eseten ellatja elelemmel a
csaladot. Meg delebbre szazfele
tropikus gyiimolcs terem, ami
kenyeret, mindent ad a bennszii-
lott lakossagnak.
Amig a feher ember mem fer
t6zte meg a maga atkozott gep-
civilizaciojaval South Sea es a
Karabi tenger artatlan lakojat,
Csendes tenger szigeteinek bar
ma gyermekeit, addig azok jofor-
man munka nelkul click, inert
fodelet palmalevelekbol csinal-
tax maguknak, ruhara mem volt
szikseguk, elelmet szedhettek a
gyumolcsfakrol, vagy foghattak
a tengerbol maguknak.
Miota a misszios atyak megta-
nitottak 6ket, hogy a tropikus
forrosagban is erkolcsos dolog
gyari rongyokba oltozni, azota
rabszolgak lettek, inert dolgoz-
niuk kell, hogy a gyari rongyot
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

ket d0lldrt, - kialtotta a $40
moru v6.
EFT a kis trefat egyszel
egyebkent elmeseltem Trenton
varosaban Reich Vilmos ugy-
we'd baratomnak, aki nyomban
meghalalta ait es a k0vetke-
z6ket mondotta:
Van lit nekunk Trenton
varosaban egy magyar bronx,
aki elesszemu es gyors itel6-
kepessegi ember. A multkori-
ban egy ferfi- meg egy n6tanu
kerult elebe valami peres tgy-
ben es els6nek a NO kihallga-
tasahoz fogott, megkerdezven
t0le:
- Mi a csaladi allapota?
A, n6cske, aki felett mar
alaposan eljart az lido, valasz
helyett nagyot sohajtott,. ami
re az elesszemu magyar biro
odaszolott a jegyz6jenek:
= 1rja be, hogy hajadon.
Nyomban azutan a ferfi-
tanuhoz fordult a magyar BIZ
70 es attol kerdezte:
Mi a csaladi allapota2
A kerdesre a ferfitanu me-
lyet, szomoruat sohajtott, ami
re a magyar bir6 megint csak
odaszolott a jegyz6jenek:
= Irja be, hogy nos.
Mondott ez a Szegedr6l
szarmazott magyar iigyved
sok mas egyebet is, de azokrol
maid csak a legk0zelebbi aka
lommal tesz maid emlitest
kakaShazi KAKAS MARION.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03
MINDENERT MEG KELL FIZETNl

A Floridabol erkez6 remhirek
gyaszt hoztak az egesz nemzet-
re es sok ember mem erti meg,
hogy inert laknak nepek abban
az allamban, inert lakl,ak embe.
rex tropikus videken.
De erheti Floridat es az egesz.
tropikus videkeket akarhany hur.
ricane, pusztithat a tajfun ne
hanyszor evente, a tropusok la.
koi mem fognak mersekelt eg-
ovekre tavozni.
Sot, amilyen mertekben a mer-
sekelt egov alatt lako emberek
utaznak es megismerik a mele-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03


tendon keresztul E0tv0s Ka'
roly, akit a k0zszeretet "vajda'
newell becezgetett, inert hat
magyar ember mindig nehezer
SANTA el magat az utazasra
hat meg olyan messze utazas.
ra, mint Roma. Ell kellett ARA
kes7Jilni alaposan. Vegrendele.
tet tenni, rokonoktol, baratok.
tol, ismerosoktol elbucsuzni
kell0en 0sszecsomagolni. Hire
ment Eotv0s kesziilodesenek az
egesz orszagban, fel is kereste
a nagy ut el6tt az erdemes
Szasz Karoly reformatus pus-
p0k, a tudomanyos Academia
kivalo tagja es igaz kalvinista
lelekkel megintette:
Valami csufsagot ne hozz
reank, tie Karoly, abban a Macy
papista varosban. Jusson eszed-
be mindig, hogy te vagy a ma
gyar reformatus elet egyik XII
valo disze.
Dohogni kezdett ere az in
tesre a vajda:
Eredj mar te, Karolyom!
Csak mem gondolod, hogy van
olyan hatalom a fold kerekel1,
ami engem 6seim hitet6l haj-
szalnyira is elteritene. Nit gon-
dolsz tie, hogy en- ITALIAN meg
ijedek a romai Papatol es ter
det hajtok elotte? No, mem
mondom, megbiccentem a fe-
jemet, hiszen at a tisztesseg
hozza magaval, de ANIMAL t0b-
bet azutan mem. Annyit mon
.dok neked, hogy en- meg Kos
suthnak Sc hajbokoltam sokat,
csak megraztam magyarosan a
kezet, annal nagyobb embert
pedig en- mem ismertem a fold
kereken.
Kotekedett vele meg egy da-
rabig a kiil0nben nagyon tre-
fas lelki Szasz Karoly::
De kul0nben minek felt
selek teged, vajda? A Papa mem
tud magyarul, tie mem tudsz
olaszul, hat maid csak inte-
gettek egymasnak, mint a su-
ket koldusok.
E0tvos Karoly ARA is meg
felelt::
- De latinul mindketten tu-
dunk, tehat elbeszelgetiink
maid mi egymassal kell6 mo-
don.
No, azutan csakugyan meg
jarta Romat a vajda, haza is
kerult teljes epsegben, eppen
csak a hosszuszaru .pipajat tor
te ell valami atkozott olasz a
vasuton, hogy sulyedt volna ell
vele az egesz idegen orszag,
amely meg a selmeci pipat Sc
tudja megbecsulni. Akkor az
utan, hogy alaposan kipihente
,olna magat, leiilt a szokott he
lyere a kavehazban es kezdte
a szot::
= Hat mem mondom, az is
orszag, az olaszoke, de tudta
am Arpad, meg a t0bbi hon
foglalo, hogy miert alltak meg
a Duna-Tisza k0zen, miert mem
mentek tovabb. Mem kellene
nekem az olyan hely, meg ajan-
deknak Sc, ahol olajjal f6znek,
meg a tengeri cserebogarat
tartjak csemegenek. Hat listen
neki, no, egyszer en- is meg
kostoltam, Il de mondok, 0reg-
apam Sc evett rantott makkot,
nemhogy az unokaja. A boruk
is csak olyan, hogy hiszen csu-
SILK, csuszik, de 0sszehuzza az
ember szajat, mint a vackor
kOrte.
K0zbeszolt ekkor valaki erct-
len kivancsisaggal:
- Ne arrol beszeljen, vaida,
hanem inkabb arr6l, hogy lat
ta-e a Papat?
Haragos rancokba szaladt
E0tv0s szemoldoke, amint dolly
f6Snr1 vapta nda.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03
NDOS SANDOR

OC1OAc. MciI UBy VOlC dI1I, 1lOSy
meg meg Sc melegedtem jofor.
man Romaban, mar kopogtat.
tax az ajt6mon es gurul azou
befele valami j6fajta papi fer
flu. No, mondok magamban
ahogy meglattam, ez is csak
magyar foldr6l johet, inert er-
re az olaszok k0z0tt mem te-
remnek ilyen k0ver kanonokok
Hat ugyis volt, inert iziben
magyarul szolalt meg a lelkem,
hogy AIT mondja, eppen' jokor
j0ttem, inert masnapra mar hi
vat is a Scent Atya, merthogy
fogadonapja van. Kezdte volna
azutan, hogy mikent 0lt0zk0d-
jek, hogyan viselkedjek, de ar
ra mar mondtam neki, hogy
engem ilyesmire ne tanitson.
Van nekem fekete csattos, fe-
kete boglaros diszmagyarom
olyan,, hogy akar. a kiraly ele
mehetek vele, f6leg ha felk0-
tom oldalomra a g0rbe kardo-
mat, anivel valaha 0seim we're
kedtek. AIT Sc mondja nekem
senki fla, hogy nagyurak el6tt
hogyan viselkedjek, inert en-
papai diakkoromban nyarsat
nyeltem, ember el0tt dereka-
mat meg mem hajtOm, a terd-
hajtasrol pedig ne is beszel-
junk, inert ha en- olyat pro-
balnek, elfogna a g0rcs a ter
demkalacsat, mankon bicegnek
XII a teremb0l.
Nagyot szippantott ekkor
E0tv0s a pipajabol es ugy folly
tatta:
= Hapogott ere valamit a
pap, de en- oda sc hederitettem
neki. Ell is mentem masnap a
Vatikanba, ahol emberul meg
tiszteltek. Clfra siiveges, ala
bardos svajci testor0k kisertek
a tronteremig, oft meg holmi
magasrangu papok vettek at,
ugy vezettek a tronterembe..
Volt az olyan, hogy elalljon
t0le az ember szeme-szaja, de
joforman k0rul Sc nezhettem,
ime mar hatul ketfele nyiltak
a szarnyas ajtok es j0tt a Papa.
Elkomolyodott ekkor Eotv0s
<aroly, ami nagyon ritka jelen-
seq volt nala:
= Mem is J0tt, hanem hoz-
tax. Hordozoszeken emelte a
terembe hat cifraruhas orias.
Dult utana a sok mindenfele
rangu egyhazi melt6sag, amint
a tronra iiltettek, en- meg csak
alltam :. alltam :. a S0bal-
vannya lett 10th m6djara all
tam
Meg komolyabb, meg csen-
desebb lett a vajda magyarazo
sZava:
= Mar en- csak annyit mon
dok, hogy mem olyan ember az,
mint a t0bbi. Ugy erzi az en-
ber, mintha mem is ere a
f0ldre val6 lenne. Mines azon
cifrasag semmi, hacsak az a
iszta, egyszeru feher ruha, ami
az angyalok palastjahoz hason-
10. Mondom nektek, mem el az
csak a ssepeiben. Josag jon
azokbol, ami at0leli az el6tte
allo embert, meg valami fene-
ketlen melysegb6l ered6 er6,
ami ugy jar keresztil a lelken.
No, mem tudom hogy t0rtent,
de ait tudom, hogy engem
mem noszogatott senki, hanem
csak ugy magamt6l terdeltem
eleje es vartam, hogy aldasra
nyujtsa felem a kezet. Van
ugy az az emberrel, hogy akar-
va, mem akarva elfog6dik, va
lami modon. megerzi, hogy igaz
el6tt all.
Elhallgatott egy percre a
vajda, maid eros hangon tette
hozza:
- Hat EN- akkor ugy erez-
tenn.
Az oIrn,odolko1Sc hocc11,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

@% i |
Felmilliora memo tomeg ko-
zOtt szorongva oft alltam en- is
az uccasarkon es tisztelettel le-
vett kalappal neztem, mint vo-
nult be Cleveland varosaba a
r6mai katolikus egyhaz egyik
fejedelme, a new york; Hayes
biboros ersek. Lokdostem az
el6ttem allokat, furakodtam a
k0ril0ttem levok koze, er0sza-
koskodtam mindenaron addig,
amig az elso sorba jutottam es
olyan kozelrol LATHAM a bibo-
rost, hogy ha kinyujtom keze-
met, megerinthettem volna We
lie a kocsijat. De tobb eszem
volt annal, hogy ilyesmivel pro-
balkozzam. Negy akkora detek-
tiv gyalogolt a kocsi oldalan,
hogy falusi toronynak is be-
illettek volna es azok elobb vag-
tax volna kupan, csak azutan
kerdeztek legyen, hogy minek
is nyujtottam ki voltakeppen
q kezemet?
A biboros 'kocsija csiga las
susagaval haladt az uccan.
Megnezhettem tehat az egyhaz-
fejedelmet alaposan es keres-
hettem arcan, hogy miben xii
lOnb0zik mas embert0l?
= Ugyan mi a csodaban xii
lonb0zhetnek egy biboros mas
hetk0znapos halandotol? Az is
csak ember aki eszik, ha ehes,
iszik, ha szomjas es felcsattan,
ha megharagitjak.
Bizonyara ekkent zsort0lodik
az eddig irottak olvastara az
en- Vahot Mihaly atyamfia, aki
egy lido ota nagyon belemele-
gedett abba, hogy az orosz pa
radicsomon kivul mines udv0s-
seq es mivel annak tanitasa
szerint nincsen Isten, ennelfog-
va papjai Sc legyenek.
Eszem agaba sincs, hogy Va
hot Mihaly atyamfiaval fele-
seljek, de annyit megis csak
mondok, hogy ez a biboros mem
ugy nezett XII, mint mas foldi
halando. Ere csak ra kehett
nezni, hogy nyomban lassa ro-
La az ember igazi mivoltat.
Nyajas arcu, 6szhaju Greg ur a
biboros, de ilyen van szaz is,
ezer is Amerikaban. Ennek az
egynek az arcara azonban "a
volt irva let0rolhetetlen vona-
sokkal a gondolat::
Bar josagos listen aka
rata meg mindig lit tart, en-
mar mem vagyok a f0ldre valo
t0bbe. Csak a testem el lit koz-
.tetek, a lelkem masutt van,
mesSze van, nagyon messze.
A biboros azzal kiil0nb0z0tt
hogy ARA a magaslatra jutott,
t6lunk, hetk0znapi emberekt0l,
ahol immar csak hitenek el.
EFT olvastam lie josagos area
r6l es ha mar mem lett volna
lent a kalapom, Istok ugyse,
ujra levettem volna el6tte. LIE
en-, inert ereztem, hogy neki a
rendesnel nagyobb tisztelet jar.
Megesik az neha az ember-
rel, hogy maganal nagyobb
urat ugyan mem ismer a fold
hatan, de hebe-hoba belebotlik
valakibe es akkor 0szt0nszeru-
leg erzi:
Ez az ember nagyobb ma
Lad, ez el6tt tisztelegned kell.
A hires magyar ugyved, al
vastagnyaku kalvinista es leg
igazibb magyar ajkarol hallot-
tam valamikor regen egy ide-
vago anekdotat, amelyet mem
E0tv0s Karoly ragyog6 mese-
sz0vesevel, hanem a magam
nehezkes dadogasaval ekkent
mOndhatok ell:
Fejebe vette egyszer E0tv0s
Kkrnlv hnUv r1prn 6lnf az hIpf
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-10-03

iapOk meglrCak, hOgy EOtvOS
Karoly masfel craig volt a Pa
panal Is k0zben a nyolvan even
feluli aggastyan, XIII. Leo ugy
kacagott, hogy a konnyei ESQ.,
rogtak arcan.
Honapokig tartott, amig
Eotvos a kihallgatas minden
reszletet elmeselte. Els6nek az
zal kezdte visszaemlekezeseit:
= Mondtam volt neki, hogy
az en- hitem igazsagait a kali
vinista R6maban, Debrecenben
hirdetik, de csak intett, hogy
AIT mar ugyis tudja. $50 lett
aztan err6l is, meg arrol is,
mondtam neki, hogy legf6kep
pen a csalhatatlansag az, ami
vel mem tudok megbekiilni. Ar
ra Sc szolt, csak mosolygott,
amire elmondtam neki, hogy a
budapest Dob uccai kavehaz-
ban egyszer eppen a Papa csal-
hstatlansaga fel6l beszelgettek
a jambor zsidok es annak hal
latara felkialtott a leghiresebb
kartyasok kOzlil valo Kohn ia
kab:
Micsoda beszed az, hogy
a Scent Atya csalhatatlan.
Ulne csak le Uelu1k egysser
kdrtydsni ebben a kavehazban,
mindjart raebredne az igaz-
sagra.
Dehat ez most mem tartozik
ide. Eppen csak annyit akar-
tam mondani, hogy E0tv0s Ka-
roly nagy ember volt, en- meg
egeszen kis emberke vagyok.
E0tv0snek a Papa kellett, hogy
a lelki nagysag el6tt terdet
hajtson, nekem eleg volt ellen
ben a biboros is.
Egyebkent kozvetlen k0ze-
lemben egy magyar oregasz-
SONY allott, akire csak ranez-
tenn es maris odasugtam a fiji
lebe:
= Hallja-e nagyanyam. Le-
gyen olyan jo es menjen hatra!
Ne narration lit elol!
Megkerdezte a jambor, hogy
mi bajom van ye!c, de akkor
mem ertem "a q sz5ra, k0zben
meg elbotorkalt mell6lem, hat
ICY csak lit, utolag mondha-
tom ell neki ait, hogy az egy-
szeri Kohn nagyon meggaz-
dagodott, elhatarozta, hogy
csodaszep palotat epittet ma
ganak a budapest Andrassy
uton. Ell is kesziilt az epitesz
a tervekkel, elhozta a rajzo-
kat, amire Kohn alapos neze-
getes utan megkerdezte:
= Hat ez a rajz micsoda?
= Ez, kerem, a palota hon.
lokzata. Ez az epiilet eleje.
= Es ez a kalitkaforma mi
csoda lit rata? = kerdezte
KOhn.
=. Az, kerem, az erkely az
else emeleten.
= Erkely? = dohogta Kohn
mergesen, = minek oda er-
kelly?
Az epitesz megmagyarazta:
- Mikor valami nagy para
de van, teszem ait Scent Ist-
van napjan, vagy mikor a XII
rally kihajtat a varosligetbe,
akkor az erkelyre kiulhet a
Kohn ur csaladja es nezhetik
a paradet.
Felorditott ere azonban
Kohn ur adaz haraggal:
= Vegye lie nekem r0gt0n
ait az erkelyt! Ha az en- fe-
lesegem, meg az en- ket kis-
asszony leanyom kiiilnek ARA
az erkelyre, elcsutitjdk az
egess palotdt.
{ Ugy ereztem, hogy az az
oregasszony is elcsufitotta vol
ma az egesz paradet, ha oft
marad az els0 sorban. Eppen
csak ennyit mondtam volna
neki, ha el mem think mell6-
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07

KNOW ANY BIGGER?

Francis Ellis. an IL year old lad of Con-
necticut reports of d0ings in Maine. We
print 1t Ist as ne wrote 1t:
The wInters of Maine are very cold
and sometimes at night # you were look
ing at ycur thermonerter it will drop to fl
fty degrees Oeow zero My story begins
out in the forest at little w0odsman's
hat. hi, Wo ldsml m mad spent several
winters in Name aad had almost frozen
to death. s. ne m Ide himself a stove
with ten larg drafts. These drafts We're
very difficult 10 ri and it took strorg
man to control them. The drafts were so
strong they could take man off his feet.
"One day the woodsman had to cut
some wood and ne had TO 60 a long way
off to cut it. While he was away hun.
ter came 10 the woodsman's hut and seq
ing stove made he went in. The stove
had gone out 80 he put on some wood and
turned on a DRAFT. There was loud noise
and the wo0dsman heard from where
he was five niles way the sound like wa.
ter falling He started for it at cnce and
as he came nearer il grew louder and
louder. The noise was coming right from
within his house When he looked in the
door what sight met his eyes-chairs,
and table, stove. AID hunter were up on
the ceiling. The huHter was reaching for
his gun but he couldn't Then the woods
man got ladder and climbed no to the
stove and turned the draft partly off.
That bl ought tn : chairs. table, stove. and
hunter half way down 20 the ground. The
woodsman then pulled them all to the
Aoor - Pathfinder
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07
Radio News

Detroit, Mich The man who built the
e. 900. 900 dollar tunnel which joins De.
trolt to Windsor. Ontario, Fred Martin,
fnished life today as ne started t. Pen.
nyless but between those two extreme
ties which covered a span of Ou, 46 years,
Fred Martin lived spectacular career.
When Martin was 20 years old ne was
running pool room in Edmonton, Pro-
vince of Alberta. He sickened of the
word and joined the Salvation Army.
For 20 years ne served that organization
and he became eventually a captain. But
the world called him He returned 70 its
struggle and began studying banking and
finance He set up in business in Windsor
aud there it was that he dreamed the
dream which now connects Windsor and
Detroit under the river. A promoter and
builder, Martin was more than million
aire when the crash came. Overnight. he
was pauper again. For the last three
years he has been physical wreck. He
died in every sense a broken man.
Daytona: The British speed king Sir
MALCOLM Campbell hopes to make his rae
ing automobile travel 300 miles an hour
tomorrow. In test run today, Campbell
made 2f3 niles an hour on the South run,
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07

Arms forces revisited at the island of Sa-
lamis. The land uprising was quickly sur
prised. but the battle cruisers Averoff
He'll. with three destroyers. managed 10
make the open sea Admiral Tipiados of
the Greek Navy offered tonight to act as
mediator between the Government and
the Insurrectionists aboard the war ves-
sells His offer extended by radio. was met
by the Revoutiopists with request for
time to think it over. Premier Tsdaris
issued an ultimatum that unless the rebel
warcraft surrendered. they will be tor.
pedoed
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07

but only 208 miles on the return. How
ever, he says he is sure he can set re-
cord Wild Bill Cumni did the record
breaking today. He broke his own Inter.
national mark on 1873 miles an hour. for
oil fueed cars his, new mark is 1877 miles
an hour.
Washington, D. c.: Former Supreme
Court Justice Oliver Wendell Holmes
was reported slightly weaker this af err
noon. His ply scians said. however. that
there is no i'm nediate cause for alarm
over the venerable jurists condition.
Washington. D. c.: Secretary of Trea-
sury Morganth4u asked the Sc ate APP
preparation Com niltea to1av II nearly
two million d. lars 20 pay l.00J emo n.y.
ees transferred from the Dronloition unit
to the internal revenue After the Dry Law
was repealed. me monav will pay the
employees salaries up to July l, when the
regular appropriations become effective.
However it was the oonus bill AID the
work relief bill which continued to hold
the limelight in the capitol The House
of Representatives is getting ready for
the bonus fight next week. and observers
say il will De hot one. Public hearings
on the measure begin Monday. The Pre-
sident has indicated that the compromise
offered by the revolving Senate will not
satisfy him in regard to the work relief
bill. The insurgents offer to amend the
work relief bill anne ndment go that work
ers will earn oily 50 dollars month. but
they still want The daily wage kept up to
the standard prevailing in various locali-
ties. Mr.. Roosevelt doesn't want 70 be
tied down by any mandatory regulations.
Athens: Five ar vessels seized by Re.
voutonist officers in an attempt TO re.
store former Premier VenizeIos to power
in Greece are still at large in the Aegean
st defying the Government. Navy and
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07
Christiansted Theatre
8.1s TONIGHT 8.15
"A m a teur D a d d y"

to be
o
( Fox Films Magic Carpet Ses) the educational The
spri c
o
the VIII ole famiy will IN
brow
o the wing Down Rio he
charming
Admiss AS Usual
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07
CURES MODERN FOOT TROUBLE

If you are suffering from the new foot
disease called "Dapiloma" caused oy
practising tap dancing while you are do
ing the di hes. it is good plan to
sock your feet in hot water and your
head j. cold water for Is minutes be-
fore going to be d.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07
Notice

Members of the St. Croix Turf Club
are invited to a meeting at Mannings
Bay Race Track. Sunday March 10th az
8 o. M. for the purpose of discussing
participation in races al St. Thomas on
Easter.
T.. BROWN
See. and Treas.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-07

The dancing Of "Carioca' will be seen,
so see about your special seats in time.
The Nome daily nugget., 1935-02-27
PRESIDENT IN FAVOR
 HICHWAY-ALASkA Is
 RECEIVING ATTENTION
(Bv The Associated Press)

WASHINGTON, Feb. 27 - The President is definitely in favor of the International Highway to Alaska Delegate Dmond stated Tuesday night
 Dmond stated that the action of the senate in passing the bill approprating million dollars for the cOnSruc- tion of the Alaska poon and hundred thousand for negotiation for the construction of the Canadian unit highly encouraging. The lack of opposition also grat- flying.
 Dimond further said that the highway project ogeth with the experimental colonization project in Alaska of the fertile Matanuska Valley promises considerable largement of Alaskas stable population He added that the plans for the colonization progressing rapidly by the Department of Interiors Division of Territories and Island Possession The plan for two hundred fam
 flies to be provided with machinery registered livestock and other necessities.
 The Delegate stated that prOpectS for the development of Alaskan areds in connection with mail and cOmmer cial air depend the outcome of the Public Works bill This matter is in the hands of the Interior Depart tions of the Territory if the public works funds avail able for the development.
 Delegate Dimond said he believed that the prospects were favorable for the establishment of army air train ing post somewhere in Alaska according the plans of the the army and navy
 Numerous congressman coming and more to see Alaska as something other than a "sepchild He said that the Alaska wood pulp problem again being studied with the prospect that territorial pulp would be produced in competition with foreign offerings the Unit ed States.
 Dmond said he believes that "a golden opportunity exists for the immediate large development of the Terri tory the cities in Alaska will take advantage of the poss btes of borrowing federal funds at low rate of interest, in order to make Territorial contribution to such DanSiOn.
The Nome daily nugget., 1935-02-27
Appropriation Asked For More Radio Phones Alaska
Approves Request By City Of Nome
 To Bond Itself
(By The Associated Press)

WASHINGTON, Feb. 27 - The House Territorial Committee approv ed the requests for bond issues, by Nome and Ketchikan, totaling one million one hundred thousand dol lars.
 A bill was introduced by Dimond to permit Nome to bond itself for one hundred thousand dollars to be issued on contract for streets, sew CTS and municipal buildings to re- place those destroyed by fire last fall The Ketchikan issue is for one million dollars to purchase the pri- vately operated power, watel and telephone systems, Ketchikan ap. proved bonds in 1880 but because oI defects in the bill it was necessary to submit another measure