Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-11-29

| 11IAJ HI q CIV RO11OANN
narod1 evropskych, ktere radu
let vyzkouSely system diktatu-
ry a pocninajf Sc cd neho Cd
vraceti.
Prvn1 byla Jugoslavie, KITE
ra ma dnes liberalnl vladu vii
VEN smrti krale Alexandra,
jenz byl tuhy dictator. Podob-
ny osud ma i Polsko. Take to
bylo Tadu let sevreno diktatu-
rou marsala Pilsudskeho, .jiz
bylo zbaveno ieho smrtf. Pc
smrti Pilsudskeho pTesla vsec-
ka moe ma armada, ktera stoji
pod velenim inspektora Ed
ward R~ydz-Smiglyho. Vojsko
mu d~uv6ruie a on Sc tim zp1-
sobem stava rozhodujici osob-
nostf We statu. Rydz-Smigley
Jest clovek daleko osvicenejsi
nezli byl nevedomy Pilsudski,
jest cistokrevny Polak, kdezto
Pilsudski byl vice Litvfn. Ia
tech okolnostf jest pravdepo-
dobne, re Sc polska politika
vratf do starych kolejf, v nichz
sla p ovalce, Dude demokratic-
ka a Dude sc v zahranicni poll
tice op1rati o Francii a Velkou
Britanii. Polaci jsou stejne ne
pfatelst1 Nemc6m jake Rus1m.
Enema Sc chysta v politice
francouzske. Ministerstvo La
valovo Dude ~porazeno. Laval
provozuje 1spornou fiskaln1 a
hospodafskou politiku, chce u
drzeti frank ma utratu blaho-
bytu obyvatelstva zeme, a tim
prot sobe popudil kde koho.
Rozpoctovy vybor snemovny
porazil jeho navrhy a usnesl Sc,
ably Sc obnovil fond pro pense
vyslouzilcG z valky, cemuz Sc
Laval do krajnosti vzpfral. Da-
lie Dude We snemovne napaden
proto, re nadrzuje fasistGm.
Padne-li Laval, vstoupf ma jeho
mfsto vlada levice, v nfz Dude
v%yznacnou osobnost1 Herriot.
To Dude znamenat zasadni
zmenu zahranicnf politice,
pTatelstvf S Anglif a sovetskym
Ruskem, kteremu Laval stavel
dosud V cesty RUNE pTekazky,
a rozchod S Italif a Nemeckem,
s nfmz Sc Laval V posledn1 chvf
Ii sblizoval.
Mimo jine veci, projednava-
ne V Zeneve V soukromych roz-
pravach, pTisla ma pretres i po-
litika ministerskeho pTedsedy
Lavala k Nemecku. IDA Sc,
re nikomu nen1 pfesne znamo.
co Laval zamysl1 V ramci sve
myslenky ma sblfzeni s Nemec-
KEN. Tvrd1 Sc vsak obecne, re
Laval vyslal do Berlfna neko-
Xix svych d6vernfkG a mimo to,
re dial i diplomatickemu "a
stupci V Berl1ne instrukce, ably
sondoval, jaka .je Nemecku
nalada pro soucinnost S evrop-
skymi staty. Mluvf Sc mnoho O
jakemsi pevnem planu Lavalo-
We, We kterem i Ceskoslovensko
ma hrat svou dlohu, a Poole
ktereho by Nemecko pri sbli-
zen1 S Francil dalo zaruky O u
zemnf celistvosti Ceskosloven-
ska. Nen1 dosud jasno, IDA
jde pouze O m~yslenku nebo O
podnet, O kterem uz vedf pT1-
mo interesovane vlady.
= Process S IL Ukrajinci, OBJ
zalovanymi We spojeni Sc "a
vrazden1m polskeho ministra
Pierackeho, pokracuje. V pol
tisku jsou nazyvani ukra-
jinskymi teroristy. Jsou pry
organisace DUN, coz
jsou zkratky jmena Organise
&c Ukrajinskych Nacionalistd.
zalobce dokazuje, re
ukrajinstf teroriste planovali
zavrazd6n1 Pierackeho jiz cd
roku 1888.
Ia vGdce terorist1 sc uvadf
plukovn1k Konovalec, ktery
pry dial rozkaz k vrazde. Set
kal pry Sc v Berl1ne S jinym
DUN, nejakym Jarym,
a pax vGdcem chorvatske tero-
risticke organisace Ustasa DIR.
Pavelicem, a jiz tehdy pred Ca
sem bylo pry mluveno, re Pie
racki Dude odpraven, coz Sc
take stale.
V obzalobe Sc uvadf, re
DUN jiz pc Is let planovala
RUNE atentaty. Jeden byl ma
m1fen ma marsalka Pilsudske-
no roku 1921, jiny ma presiden-
ia Wojciechowskeho r. 1924 a
roku 1888 jeden re clen1 DUN
zavrazdil Majkova, sekretafe
sovetskeho konsulatu We Lvove
Vefejny zalobce dale doka-