Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-25
VALKA.

0hS 4CAOAJ
Ceskoslovenska bylo usneseno
vydati narfzenf, jfmz Sc zavadl
provadeni trestnych sankcf pro
ii Italii. Jsou to prvnf dive
sankce: zakaz vyvozu zbran1
a munice do Italie a odepTenf
uveru Italii.
Ministerska rada zdnraznila
ochotu Ceskoslovenska pT1sne
plniti vsechny zavazky, spoie-
ne s clenstvfm Spolecnosti ma
rodG.
V zeneve trestnf vybor Spo-
lecnosti narodG schvalil navrh
ma boykot italsk6ho zbozf, vstu
pujlc1 V platnost dine 81. T1jna.
Pfijaty navrh osmnacticlennf-
no vyboru -byl lined odkazan
plenu trestnfho vyboru, pozG-
stavaj1c1mi z SO clen1 spoiled
nosti narodu Ike konecnemu
schvalen1, jez provedeno.
Usneseni "generalnfho Sta
bu" bylo jednohlasne. Bylo
rozhodnuto, re vsichni clenove
Spolecnosti narod1 mali zod-
poved1ti navrh boykotu do %.
T1jna, a re plenum trestnfho
vyboru We sve schGzi 81. Tfjna
ma formalne prohlasiti okam-
zitou platnost boykotu. Gene
raln1 stab pfikrocil pax lined
k hlasovan1 o zakladnfch pro-
duktech, jez mali byti odepTe-
ny Italii. Soucasne bylo tez
rozhodnuto, ably ony zeme, KITE
re mali kontrakty ohledne do
davek zboz1 z Italie, mali pre-
dloziti zvlastnf zadost, O n1z
Dude uvazovano.
Boykot znamena 1plne "a
staven1 italskeho exportu vse-
no zbozf do zemi, zastoupe-
nych We Spolecnosti narod1, Wy
j1maje vyvoz zlata a stTfbra =
kteryzto vyvoz Dude pohromou
italskych finance, ktere jsou jiz
v napjatem stavu.
z Londyna Sc oznamuje, re
nynejs1 jednan1, vedene mezi
Itali1 a Britanif ohledne me
pratelskeho" stanoviska Brita-
ME vGci Italii, jest predbez-
nym pokusem O mir" V sirsim
smyslu slova, Gill, re Mussolini
Sc chce z%achraniti pred fias-
KEN jeho dobrodruzstvi V Ha-
best!
Temer 200, 900 italskeho vol
ska bylo v nedeli pTipraveno
ma fronte 100 mil severn1 Ha-
best k zahajenf naporu, jfmz
by opanovalo ctvrtinu Ethio-
pie.
Zahajenf dlouho ohlasovane
ofensivy ItalG ma jihu Ethiopie
Jest zdrzovano neustale sc utu-
zuj1c1m odporem Habesan1,
obtfzemi terenu a sfTenfm Sc e.
pidemickych chorob mezi Ital-
skym vojskem. Utoky italskych
letcG neustavajf, ale nemaj1
zadneho positivnfho vysledku,
jelikoz temef vsechny osady,
nachazej1cf Sc We smeru chy-
staneho naporu ItalG, jsou opu-
steny.
Re Sac Paolo, V BraZilii, Sc
o%znamuje, re Sc tam sesli ital-
st1 obchodnfci, v Brazilii USAGE
nj, a vypracovali 81 plany boy
kotu prot Anglican6m. Pocf-
ia Sc, re Angle vyvazf do Bra
zilie zboz1, jehoz cena jest
1925, 900 denne. Cinf Sc poku-
sy nahraditi anglicky dovoz
zboz1m americkym a japan
skym a domac1mi nahrazkami.
Podobna akce zahajena byla
take v Argentine.
Americky petrolejovy prG-
mysl nechce m1ti mic co ciniti
Sc sankcemi Spolecnosti naro-
dG proti Italii. Jeden z jeho
hlavn1ch vddcG pravil, re TIA
lie mGze mfti americkeho oleje
CO mGze zaplatiti, pokud Sc a.
mericka vlada nepokusf to "a
staviti. Mluvcf poprel, re by
neco vedel O akci zastupcG LII
gy, re by chill pokusy zfskati
americke olepaTe ably Sc podf-
leli ma hospodarske blockade l.
talie. Pravil, Re jedine nedo-
statek penez by mohl zabraniti
ably Italov6 nedostali americky
olej.
Italie, jak oznameno z Rfma,
hotova jest vyjednati O skonce-
nj valky, jestlize Lfga NarodG
ustane Cd vymahanf sankc1,
jak oznameno We stTedu.