Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-01-18
Hudebni vzdelanf a kariera.

' ur1VeJS1cn loCecn DyValO
zvykem, re americt1 rodice po-
sllali sve neobycejne hudebne
madame d6ti do EVropy, ably Sc
tam hudebne vzdelaly. Toto
Sc dele jeste dnes v tech prfpa-
dech, kdyz rodice jsou vskut-
ku zamozn1 Tide. P~f1lezitost k
dobremu hudebnimu vzdelani
rozvinula Sc vsak i zde tou me
rou, re posflanf zakd do ciziny
nen1 az ma Tfdke prfpady nut
ne. Mnoz1 hudebn1ci, vzdelani
vyhradne v America, jsou dnes
uznavani pc celem svete. Mno-
ri evropst1 mistri, k nimz do
jlzdela nadana americka omla
dina pro vycvik, jsou dnes sa-
mi usazeni V Americe. V po-
slednlm ctvrstolet1 ucinila tato
zeme pozoruhodny pokrok V
kazdem oboru hubby a smaza~
la tax jednou pro vzdy reputa-
CT, re Amerika je "hudebni
poustf."
Novoanglicka konservator,
prvnf to hudebnl skola We Spo-
jenych Statech, byla organise
vana teprve roku 1887. o n6co
pozdeji, ale jeste tehoz roku,
byly zalozeny konservatore V
Cincinnati a Chicago Musical
College. Cd tohoto opozdene-
no zacatku vznikla do dneska
celia Tada rGznych hudebn1ch
skol. Pravidelne hudebnf kur-
zy jsou dnes zavedeny ma 1913
americkych skol. Pravidelne
hudebn1 kurzy jsou dnes zave-
deny ma 1913 americkych kole-
jfch a universitach, ma nichz
mono z1skati diplom "Bache-
lor of Music" a master Of MI
sic". Krone t6chto ucilist ma
LEA sc zde osmnact neodvis-
lych hudebnfch konservatori,
jez vsechny nabfzej1 diplomy
pc ctyrletem vyucovan1, a celia
fada soukromych skol, z nichz
nektere zamestnavaj1 ucitele,
dobTe zname v hudebn1m sve-
tie.
Julliard Foundation v New
Yorku a Presser Foundation We
Filadelfii, jsou dive z vynikaj1-
c1ch organisac1, jez pfisp1vaji
hudebnfmu vzdelan1 americ-
keno naroda tim, re zakladaji
nebo financne vypomahaj1 hui
debnfm skolam a udelujf sti-
pendia neobycejne nadanym
zakGm. National Bureau fol
the Advancement of Music, s
hlavn1 1Tadovnou V New Yor.
ku, kooperuje S temi, kter1 pra.
cuji v zajmu hubby We skolach
kostelich, klubech i soukro.
mych domech. Take americt
hudebnici utvoTili celou Tadl
spolk1, z nichz vynika ma pr
VEN miste Americka federact
hudebnfkd Sc clenstv1m 40,
900 osob.
Jake jsou vyhlfdky lid, kite
ri studuji hudbu s tim 1ml
slem, ably z nj ucinili svou Ii
votn1 karieru?
Walter J. Greenleaf, autol
pamfletu, pojednavaj1ciho
hudbe a vydaneho U. S. Office
of Education, nen1 prflis pc
vzbuzujfcim We SVEN 1sudku
vyhlfdkach techto lidf. Pc "a
znamenanl nescetnych pr1lezi
tosti k hudebnlmu vzdelan1
|teto zemi, upozornuje par
Greenleaf ma to, re z velkeht
poctu studentd, opoust6j1c1cl
kazdorocne hudebn1 skoly. do
pracuje Sc jich veTejne karie
ry jenom velmi malo. Pozna
menava tez, re slysel, re
New Yorku cinl vydan1 ma je
den koncert vice neil $1,000
a re poradatel6 obycejn6 "a
dali tuto castku pTedem.
Co Sc ale tedy stava s vetsi
nou studentG hubby?
Zpevaci nalezaj1 casio "a
mestnanf V kostelech, kde do
stavajf $40 "a nedeli neb'
500 nebo i vice "a mes1c, -;
pTidelavaj1 81 vyucovan1 zpe
WI, zp1van1m V rozhlase a jim
de.
Varhanfci stavaj1 Sc cast
dirigenty kosteln1ch chor1, KID
dostavajf rocne cd $500 vyse
nebo jsou naj1mani k provozo
vanf hubby We velkych obcho
dech, v koncertnfch sfnfch ne
DO vyucujf We skolach.
Pianiste nachazej1 zam6st
mani jake doprovazeci zpeva
XII, clenove malych orchestra
hraj1cfch komorn1 skladby ne
DO tanecn1 kousky, nebo jak'