Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-05-31

kOmlSe mad SCenOVaVym ptac-
rady pro narodn1 obra-
nu, patronem Howardovy uni
versity, clenem Smithsoniova
Institute, narodn1 lesnf komise
a rady pro naordn1 pr1rodn1
bohatstv1.
= Americke casopisy pfsf o.
vyznamu nedavnych manevrd
ma Tichem mort oceanu, nekte-
re opatrne a diplomaticky, j.
ne otevrene, bez velkych oba-
lii a ohledG ma Japance, kteri o
sobe prohlasujf, re 81 davaj1
zalezeti ma "narodn1 cti," kterf
vsak vyznam nedavnych ma
moTnfch manevrG pochopili
lepe neil by jim to molly KITE
rekoli noviny povedeti. Smysl
vseho toho jest, re valecne To-
de pomalu ustupuj1 do pozad1
a budoucnost jak v mfru tax We
valce nalezf letectvu. Zeme,
ktera by nemela dokonalou
aviatiku, jest v nastavaj1c1 val
&c ztracena.
Vo vojenskych a odbornych
kruzfch vyvolalo velikou po-
zornost prohlasen1, ktere ucinil
pred kongresn1m vojenskym
vvborem general Kilbourne.
Jeho svedectv1 bylo ovsem tai
ne, melo zdstati tajnym, ale
pro svoji d6lezitost a vyznam
Sc v tajnosti neudrzelo. Mluvil
O ddlezitosti Alasky, aleut-
skych ostrovd a Kanady, ktere
by v padu valky tvorily priro-
|,zenou cestu pro japonske aero
do Ameriky. Kilbourne
prohlasil, re nesdeluje snad jen
nejaky svdj osobn1 fantasticky
vymysl, ale to, O Gem je pre-
sweden i general Mac Arthur,
nacelnfk generaln1ho stabu, a
JIM. Spoj. Staty mely by 81 zr1-
diti radu aviatickych bas1 ma
hranicich kanadskych, ably by
ly jisty pred utokem, ale zf1di-
ii 81 take dobrou aviatickou u
strednu ma Alasce a opatriti il
mnoha bombovac1mi aeropla-
ny. To by bylo nejen ma obra-
nu vlastn1ho 1zem1, ale v padu
potreby i pro dtok. Dodal, re
kdyby Sc to provedlo, NELL by
pax nasi d~oplomate S Japanci
snazsf rec.
Je tomu rok, co kongres roz-
hodl, zbaviti Sc pT1teze, "a KITE
rou povazoval ostrovy filipin-
ske. Byl pTijat zakon, j1mz Sc
jim nab1dlo 1plne osvobozenl
behem sedmi rokG, kdyz to do
urcite dolby Filipinci vseobec-
nym hlasovan1m schval1. Fill
pinci to zam1tli, a tax zdstala
otazka ia otevrena. Ones je We
Washingtone Mailed jiny. Je
tn presvedcen1, re ostrovy fill
pinske nikdy nemohou byti a
take nebudou samostatnymi.
Jakmile by je pustily z rukou
Spoj. Staty, uchvat1 je Japan
ci, ackoli jest jisto, re ma ne pc
cftaji i Anglicane, ably pomoc1
Mich chranili Australia a Singa-
por. To by nemusilo zname-
natl souperstv1 mezi Angli1 a
Japanem, ODE zeme by Sc mo-
hly dohodnouti a rozdeliti 81
sfery zajmov6, coz by bylo
la~cinejs1. Proto Sc We Wash
ingtone vzmaha pTesvedcen1,
re by bylo nejmoudrejs1 Filipi-
ny 81 podrzeti. V tom smyslu
byly rfzeny i poslednf name
vry. Co nejdT1ve Dude zavede-
no i letecke %spojen1, ktere u
moznuj1 cetne ostrovn1 stanice
pc teto daleke ceste.
Ones jest situace takova, re
ma dalekem vychode Sc pomery
znacne zlepsily a nebezpec1
valky sc umensilo. Ruske So
vety, znepokojovane Hitlerem,
obrac1 svoji pozornost do Evro-
ply a S Japanci Sc sm1Tily, pro-
davse jim zeleznici vychodo-
c1nskou. Spoj. Staty svou stTf-
braTskou politikou zneprateli-
ly 81 Cfnu a tim tez Sc umensila
moznost srazky S Japanem.
Ale tim vs1m Sc nebezpeci jen
oddalilo, ale nezmizelo nado-
bro. Pred nekolika mesici vra-
till Sc SENATOR Gibson, Tydings
McAdoo a Mcclellan z cesty pc
dalekem vychode, kde vysetTo-
vail pomery, a jejich nahledy
nejsou nijak rGzove. Jmenem
vSech podal zpravu Gibson,
ktery Ameriku pred Japanci
varuje. Prav1, re je to narod
do krajnosti ctizadostivy, re Sc
lid podrobuje poslusne vedeni
schOpnVch statniku. kteTi 81