Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-26
Navrhovana uprava deportac-
mich a naturalisacnich zakonH.
n r. @

L. LIZ L. Ne
V rocnlm s~hromazdenf rady
National Council on Naturali-
cation and Citizenship, pora-
danem minuleho mesfce New
Yorku, dozadoval Sc pristeho-
valecky a naturalisacnf komi-
sar plukovnik Daniel w. Mac
Cormack revise pr1tomneho de-
portaenfho zakona, nazyvaje
nektere jeho pTedpisy "kruty-
mi a barbarskymi". Plukov-
nix MacCormack odporucoval
pTi te prflezitosti onu pTedlo-
hui, jej1z uzakonen1m dostalo
by Sc sekretarce prace pine
moci rozhodovati Poole sveho
dobrozdanf O deportaci tako-
vych cizincd, jichz deportace
znamenala by roztrzeni rodin,
anebo privodila jine velke ne
snaze. Soucasne radil plukov-
mix MacCormack i Ike zpTisne-
nj onech nar1zen1 zakona, il
miz Sc umoznuje deportace CT
z1ch zlocincG, gangsterG a ra-
ketyrd, ma nez jsou prftomne
Zakony pT1lis nedostatecne.
Komisar MacCormack pou-
kazoval ma cetne deportace, je-
jichz vysledkem bylo tragicke
roztrzenf rodinnych svazk1 a
pri nichz deportovany clovek
nebyl zlocincem, ale dopustil
Sc tfeba jenom nejakeho tech
nickeho prestupku prot zako-
nu. Deportacnf zakon We SVEN
pf1tomnem znen1 je zcela ne
oblomnym a nedava zadnemu
v Department. prace moznost
k ucinen1 nejake vyjimky. Ami
sekretarka prace, ba ami pre-
sident Spojenych StatG nema
prava Ike shovfvavosti, jedna-li
Sc o rozhoovan1 v deportacnim
pf1pade. Byl to prave nedosta-
tex takoveto pravomoci, jenz
nedavno vedl k neuveTitelne
d%eportaci dvouleteho decka,
jehoz matka byla sem pripus-
tena zakonite, ale jehoz jmeno
bylo jakymsi nedopatrenfm
vynechano re zaznamG,
Plukovnfk Mccormack u
vedl nekolik pTipadG takove-
hoto druhu, kde deportace INA
menala vlastne vyhnanstvf. Je
skoro az neuv6ritelne, Re kaz-
dy mes1c deportuje sc re Spo-
jenych StatG padesat az sto IL
d1, jejichz odjezdem roztrha-
vaj1 Sc rodinne svazky, a re
temto deportac1m nen1 mono
nijak zabraniti, dokud Sc kon-
gres nerozhodne bud depor-
tacnf zakon pozmeniti, nebo
dati sekretaTce prace pravo,
odvolati deportacn1 naTfzenf v
pr1padech, jez 81 tohoto zakro-
ku zasluhuj1.
Kdezto deportacnf zakon
zasahuje caste pT1lis krute do
zivota cizinc1, kteT1 Sc zadne-
no skutecneho zlocinu nedopu-
still, je Ease nekdy az prflis
shov1vavym k c~izincGm-zlocin-
cum. Nedavno poT1zenou sta
tistikou vyslo ma jevo, re jedi
ne We mestech New Yorku a
Chicago zdrzuje Sc 235 nepo-
lepsitelnych zlocincG, kteff ma
zaklade pTftomneho zakona
nejsou deportovateln1. Jsou to
prave prfpady tohoto druhu,
jez vedly k navrhu, ably bylo
mono deportovati kazdeho
pfistehovalce kdykoli pc jeho
pf1jezdu, jakmile byl dvakrat
odsouzen re zlocinu prot We
refine mravopocestnosti.
Vykaz O mnoha tis1cich ma
turalisacnfch pripadG u fede-
raln1ch a statn1ch soud1 byl
dalsim z%ajlmavym pfedmetem,
o nemz bylo pTi schGzi rokova-
no. Zvlastnf vybor zmfnene ra-
dy, ktery Sc studiu teto otazky
venoval, shledal, re ma pTedpi-
sy misunderstanding zakona je
kladena v rGznych castech re-
me velmi rIzna vaha. TAX ma
pr. jeden soudce udelil obcan-
stv1 muzi, ktery byl kdysi u
z vrazdy, zatfm co j.
ny soudce zamftl zadost Glove
ka, jehoz jedinym prestupkem
bylo zatknut1 pro prilis rych-
lou j1zdu. Takove zlociny ja-
ko kradez, zabit1 a cizolozstvi
nezamezily nekterym pfisteho-
valcGm cestu k nabyt1 obcan-
stv1, zatfm CO prestupky prot
prohibicnfmu zakonu staly Sc
pro nektere zadatele kamenem
1razu, 0 nejz Sc rozbila je.jich
snaha, staff Sc obcany Spoje-
StatG. Jsou to takoveto
poZoruhodne nesrovnalosti, jez