Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-09-27

vladou span6lskou. Byla tt
krajina t6m6T liduprazdna, {
vlastn6 ponechana skoro kocu.
j1c1m synGm pouste americke
rudym IndianGm.
Nekolik let pred prohlaSe.
MIN meXikanske neodvislost
obdrzel obcan Spojenych Sta.
til, jmenem Motifs Austin, do
VIOLENT cd vlady span6lske, usa-
dit Sc jest6 S trent sly rodir
ma pozemcich Texasu Jim Wy
kazanych, ale pod tou vyjim.
kou, re tito osadn1ci must byt.
sami katol1ci, a re sve deti W.
cviciti must V jazyku Spaniel
skem.
Kdyz pax nastoupila V Me
xiku domac1 vlada republican
ska, uzav1rala takove smlouvy
i S jinymi osobami, a tim zpG-
sobem mnozilo Sc V z1rnych
kraj1ch velik6ho Texasu obyva
telstvo pGvodu Americkeho,
mluv1cf z domova jazykem an
glickym.
Ale brzy vznikly spory mezi
vladOu meXickou a Osadnlky V
Texasu; kazdeho roku nasky-
tovaIy Sc move pT1ciny k nespo-
kojenosti, a jitTen1 Texasu; d.
lem i spekulanty a dobrodruhy
z jizn1ch otrockych statG Unie
americke podporovane, rozmo-
hlo Sc konecne tax velice, re
koncem roku 1885 vypukla
hrozna vzpoura prot Mexiku,
pod vedenim Stepana Austina
a generala Hustona. Nasledu-
j1c1ho roku vtrhnul do Texasu
V cele vojska president mexic-
ky Santa Anna, a jail Sc pot1ra-
ii vzbourenf zpGsobem ukrut-
nym.
Povrazd6ni obrancG tvrze
Alona pod plukovn1kem Travi-
sem, kdyz pc hrdinsk6m odpo-
ru Gtokem dobyta jest, a postTf
leni zajatych Giliadu prot
smlouv6 S MINI uzavrene patti
k onem barbarskym skutkGm,
jimiz 81 Mexikani Texasu
smutne slavy vydobili.
Lee v dubnu 1886 Mexikani
porazeni jsou V bitv6 krvav6 a
Santa Anna padnul do zajet1.
S MIN vyjednanO vyklizen1 Te-
xasu, a tTebas i nova vlada V
Mexiku vesla Sc chopivS1 chy-
stala sc k move valce, nemohla
il pro domac1 nepokoje podnik
nOuti.
Texas byl svoboden a v1t6z-
ny Houston zvolen jest Ia PRIV
nfho presidenta. Hned prvn1
kongres texasky usnesl Sc ma
pfipojen1 Ike Spojenym StatGm,
ale jeSt6 uplynula Tada let nez-
Ii stale Sc to skutkem. Zat1m
Mexikani stvali proti Texasu
rozlicn6 kmeny indianske, S nj
mizto mlada r%epublika musila
postOupiti bOje dosti obt1zne.
A do teto dolby texaskych dejin
pada naSe vypravOvan1.
Bylo odpoledne krasneho
jarnfho dine roku 1889. Stun
&c zvolna k zapadu Sc klon1c1
jasn6 sv6 paprsky vrhalo ma
strfbrnou hladinu Teky tekoucf
rozkoSnou lesn1 krajinou.
Travinat6 luciny roubily o.
ba brehy proudu, zvolna k O.
kraj6m lesa stoupaj1ce a pose
ty jsouce pestrobarevnym xvi
tim, kter6z poskytuje nevyslov
nou vnadu pravym jizn1m pre-
rim. Mnoha kv1tka bujnela
zde divoce, ktera ma severn mi
lOvn1ci pestrych tyarG pT1rod-
mich We sklenic1ch p6stuj1 a
chran1.
Nedaleko bTehu stala chatrG
hruba, netesana, beze vsf okra-
sy krom tie, kterou poskytova-
ly r6vy bujne Sc ku stTese pnou
CT. NaZad Dyla mala kuchyn-
ska zahradka = a krom tetc
nepQskytovala cira prerie FAD
ne jine znamky vzdelanosti.
Blfze u reky odpoc1vali diva
muzi, polo zakryti We trav6, a
rozmlouvali 1--WE, jakoby Sc pc
dlouh6 dobe opet vid6li poprvt
Jeden z Mich, milky sIozitJ
vousac S plnou tvaTf zdal Sc by
ii vlastn1kem chatrce ma FAC
stojfc1, z nfz chvllemi ozyvaly
Sc zensk6 hlasy.
Druhy byl vysoky muz, siro.
kych plecf, S vousem sedinam
prostTfknutym, a s tvaT1 kter$
sv6dcila o pevne povaze a sta.
tecnosti, kdezto siroka jizvs
pres nj Sc tahnouc1 vypravels
O nejakem zapasu a nebezpec
v minulosti.
M61 no cObG ob1oL IovooLZ