Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-15
z WAsHINGToNU.

CdSChd CCy1 q Pun AiAA1dAOJ, Ao
pasi nyn1 O otaZku, jak vyso-
kou mzdu ma vlada platiti IL
dem, ktere Dude zamestnavati.
BOZ tento vedl Sc jiz drive V
Bilem Dome mezi presidentem
a zastupci Americke federace
prace. V senatu zastupuje VIA
du senator Byrnes, jenz Sc sna-
Ii prosaditi beze zmeny rozpo-
Get, ~obnasej1ci celkem $780,
900, 900 ma verejne prace, o
nichz jest znamo, re jsou to
prace provadene jedine Ia tim
1celem, ably Sc pomohlo neza-
mestnanym. OdpGrcGm vlady
podarilo Sc sehnati ma vyboru
IL. HAST proti 8 a prosadili do
datek, re vlada ma ma vefej-
nych pracfch platiti "pravidel-
nou" mzdu, jaka jest ma podob
nych prac1ch obvykla.
Vlada prostrednictv1m odbO-
ru finance ~prohlasila, re jest
zmena takova nepTijatelna a
re by Sc nj porazilo to-, oc Sc
vlastne usiluje. Vlada hodla
zamestnati aspon tTi a pill mi
lionu lid a kdyby Jim mela pla
It'll pravidelnou mzdu, nestaci-
la by castka 81, 800, 600, 600, a
lie bylo by tfeba aspon Sesti ne
DO sedmi miliard. President je
toho mineni, re 81 ma kazdy
delnik vydelati prGmerne pa
desat dollarG mes1cne. Je to
malo, ale zde sc jedna O pomoc
nezamestnanym, O to, ably Sc
ma kazdeho z pGl ctvrta Milo
nu lid prace dostalo. President
veTf, re vlada nesm1 platiti to-
lik co zamestnavatele soukro-
mi, Size Dude z tovaren a jine-
no prGmyslu delnfky odvadeti.
OdpGrci toho planu, V jejichz
cele stojf senator McCarran,
demokrat z Nevady, odpovida-
il, re nizs1 mzda u vlady Dude
pry mfti skodlivy nasledek pro
prGmysl soukromy a sniff ceny
V tovarnach. Ma to odpovidaj1
stoupenci presidentovi, re to
nenf pravda. Mzdy v prumy-
stu strhu.jf dol1 daleko vice mi
liony dnesnfch n~ezamestna-
nych nezli ii Tide, kteri dosta-
nOu nouZovou praci Cd vlady.
Ia McCarranem stoj1 Americ-
ka federace prace, ktera drive
vyjednavala S presidentem, ale
nyni S MIN jednan1 prerusila.
= Domnenka, re nekolik
zakonG, byt byly i sebe w
znamnejsi, ktere sc nyni v kon-
gresu a v rGznych statnfcK she
mech projednavajf, NIUE vyrf-
dit problem neZamestnanosti
a odpomoci vsi bfde, byla by
HANNA. Toho fla jest tolik,
re no najednou neodstrani ami
pojisten1 prot nezamestnano-
sti, pense starobnf, pense pro
osamele matky a jine a jine.
Vzdycky jeste zbude mnoho IL
di bez prostTedk1 k vyzive, ma
ktere Sc zadne takove opatreni
nevztahuje a kteTl nemohou
byti ponechani hladu a bide
ma pospas. Mezi miliony ne
zamestnanych lid1 jest aspon
jeden million takovych, ktere
nebude mono zamestnati W.
bee, jake hide start, matky a ne
dorostlymi detmi, Tide telesne
nebo dusevne nemocnl a pod.
Problem vypomoci je zcela
iiny We mestech neil ma venku.
Ma venkove spise NIUE vlada
usaditi lidi ma pozemky, jichz
ma dostatek, a poskytnouti Jim
aspon nejnutnejs1 do zacatkn6,
ale We mestech je to obtiznej-
81, jak Sc vladnf 1rednici pc O.
smnactimesfcnf praci presved-
Gill. Jedna vec jest jista: l
kdyby cely rok 1885 vyznaco-
val Sc velikym navratem pro-
sper1ty, ackoli to tax rychle ne
puJde, nemGzeme cekati, re by
pfistl zimy nebylo uz treba pro
nezamestnane mic ciniti. S tim
nutno poc1tati pTi sestavovanf
vsech vladnich i statnfch roz-
poctG.
+ We Washingtonu byla
schvalena koupe dalsich 13O,-
500 akrG zalesn6ne pndy V Sc
vernlm Michiganu pro narodnf
lesnl reservaci. Takovych par
XII ma washingtonska vlada We.
statu Michiganu pet. z tech
to zakoupenych les1 asi 49,
900 akrG pTipada ma vychodnf
cast severn1ho Michiganu a bu-
de pfipojeno k vladimir les1m
Huron a Manistee. Ostatni
pTipada M MichiUan Horrf 10