Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-11-15

LIZ WIZ NN1Ct 4AA1 O4CO1s
Chod1val do lesG v blfzkych
horach ma sber dT1vi ma zimu.Z
domu odchazel rano, vracel Sc
s nakladem dr1vl az vecer. Ne
davno Easel do odlehle casti le-
ST, kan sc chodlva ma sber jen
zfidka. Ma srazne strani ma
HE upadl, Tftil Sc dol1 do pro-
pasti a jen nahodou Sc zachytil
O pevny keT a z1stal viset mad
propast1 S tezkymi ranami ma
cele a ma rukou. Ma nejakou
pomoc nebylo ami pomyslenf.
Divnou nahodou v dobe, kdy
travil uz poslednf hodiny sveho
zivota, zdalo Sc jeho tezce ne
income dcefi, re jeff otec je V
nebezpecnem postavenf a re
mu hroz1 smrt. Zivy sen ne
mocnou probudil. Dala Sc hned
do place a prosila sourozence,
ably sli hledat otce, kteremu .je
velmi zle. Pc dlouhych domlu
vach a prosbach Sc vydali bra
tfi ma cestu poole pokynn, KITE
rych sc Jim cd nemocne dosta-
10. Pc hodinach bloudeni sku-
tecne zraneneho a nanejvys
vycerpan6ho otce nasli v situa-
ci, jak jim il nemocna popsa-
la.
= Adolf Hitler oznamil roz-
pust6nf StalhelmG, spolku Wy
slouzilcG re svetove valky, S nj
miz Sc dlouho potykal. Kdyz
naziovska strana ujala sc VIA
dy, ucinila vsecko NONE, ably
veterany privedla k poslusnosti
a ably s narodn1mi socialisty
splynuli. Vyslouzilci vedli pro
tt Hitlerovi BOZ dale.
Nyn1 Hitler svoje rozhodnu-
I'll oznamil jejich v1dci Franz
Seldteovi, ktery jest v jeho ka-'
binetu ministrem prace. Stahl-
hlem Dude Sc muset rozejfti a
vsecky jeho jednotky pc cele
zemi stanou Sc neZakonnymi.
= Londynsky Daily Express
uvefejnuje: Poole platnych
anglickych zakonG je britskym
statn1m obcanem kazdy clo-
v6k, ktery Sc narodf ma britske
pGde, a to bez ohledu ma statni
pr1slusnost svych rodic1. Pod
m1nkou je pouze, ably v Anglii
narozeny zazadal We start 20
let jeste jednou u ministerstva
vnitra O definitivnf udeleni
britskeho statnfho obcanstv1.
Tato ustanovenf primela "a
n~ynejs1ch pomerG ctne bohate
zidovske rodiny, ably Sc posta-
rally o sve pT1st1 deti a zjistily
Jim vyhody britskeho statn1ho
obcanstv1 a ochranu anglic--
kych diplomatickych zastupcG,
ably Sc tax nestaly v Nemecku
obcany druhe tT1dy. Pomoci
londynskych zidG byla nynf zTf
zena, jak tvrd1 list, "podzemnf
draha" z Berllna do Londyna
Nastavaj1c1 zidovsk6 matky
jsou dopravovany zcela nena-
padne do Londyna, kde jsou
um1st6ny V sanatoTi v severn1
londynske ctvrti, konecne to
stanici "podzemn1 drahy" V
sanatoTi mluvf vsichni lekaTi a
osetrovatelky nemecky. Pc
narozenf dft6te vraceji Sc Ii
dovske matky Ease nenapadne
do Nemecka S 1Tednim opisem
drahocenneho certifikatu O ma
rozenf d1tete, ktery ma zajistiti
d1teti leps1 budoucnost.
" zeneve prave jake V
Paf1zi a Londyn6 zp1sobila
znacny ohlas zprava, re ital-
ska vlada Sc obratila ma vladu
francouzskou a oznamila il, re
italske vojsko nen1 S to 1cinne
branit Bremen V prfpade ne
meckeho 1toku. Italska vlada
pry dokonce dala otazku, do
jake miry NIUE spolehat ma
pomoc francouzske armady.
kdyby Nemecko napadlo Ra-
kousko. Poole techto zprav
byla francouzska vlada velmi
bolestne prekvapena a zd1raz-
nuje Sc, re z toho nutno usou-
dit, jake by vojenska dohoda|
talsko-francouzska uz nemela
ceny.
Mezi Italif a Francif byla
sjednana jakasi vojenska do
hoda S presne urcenym cflem.
Poole teto dohody francouzska
vlada mela sve vojsko, umfste-
ne ma italskych hranicfch, pre-
m1stit ma hranice Nemecka, a.
by tax posilila svou obranu pro
ii nemeckemu 1toku. Proti to-
mu Italie poole teto dohody
m6Ia nTnmfStit cv6 uoicL0 INV