YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-11-29

vala vsetko kazdeho zajtra poludnie mohla by So
stavit' program, ktory by vyzeral asi takto:
"Povedala by kazdemu departmentnemu obchodu !
malemu obchodu: IVY odteraz vladnou dlstroucnou
uradovnou Povedala by to ste kazdemu velkooocnodu
kazdemu priekupcovi kazdemu skladistu Mohla by po
vedat kazdemu tovarnkov kazdemu zasoblte oVl suro
VIM wy ste odteraz vadnou produkenou agenciou Mo
hla by povedat kazde zeeznici rokmanov atp: w ste
oderaz vladnou Transportation agenclou MONA oy po
veda kazdemu kto pracue akejkolvek kapacie uz cl
nrezidena podnku nadennika pisara, zamesnaneho ale
bo wy ste odteraz ma sozname Vadnych
zamestnancov.' ...@ ~..
"Mobla bv povedat' tom stom case wy vsetci teraz
cbodte do roboty Budete produkovat, kym vam nepo-
vieme dost Ked budeme mat Wac nezi dost toho' co
vyrabate dostanete dovoenu zavolame vas nazad ked
budeme potrebovat toho Wac. Moha by povedat oanl-
kovi Budete produkovat med uie alebo zeezo toVar-
nkov Budete vyrabat hotove vyrobky my vas zasonme
surovnami' Transporacnym agenciam by povedaa: Ala
date ST. co potrebne vaslch zeleznlc
budete rozvazat dla nasch dprav Toto by bolo vel mi
podobne tomu, co robime cas- vojny.
Gale vlada by musela povedat Wac, nez TOTO Vlada
zapasaca otazkou touto, musea by povedat: Nkto ne
dosane mic zaplatene. Dlzoby droky sd zrusene Ma
mesto toho, dame kazdemu jednemu cervenu karucku,
ktora no bude opravnovat is do najbzsej vadne di-
sbucne agencie (grocerneho aebo departmentneho ob
chodu lekarne ap kde obycane chodeva pre- svoje po
treby) dostat svoj pode potrebnych cankov kartl-
la mozte pouzt ku kdpe auomobilu alebo sudku muky
alebo bochnika cheba Budd potrebne reguacle nebu
dete moct vstpt' do automoboveho obchodu pytat
desat vekych automobov odrazu Veci budu usporada-
ne tax, ze kazdy dostane svoj pcdiel.'
"Keby taky sposob dstrbuce boil zavedeny, Dol po-
zorne dokadne prevadzany priemyse by udrzoval nor
malnu vyrobu, tax by kazdy eovek Spoenych Statoch
NAL hodnote suzeb tovarov, prijem, rovnajuci
kolo $4,000 rok alebozo take sluzby potreby axe
S5,OOOvy rocny prijem teraz, 1888 kupi.
rs takymto rozistenim spojefe sd dive velke tazko-
s Jednou mich je ze nikto neve ci premyselna do
vednost ktorl teraz name, by udrzala to jest, q
by produktivna kapacta boa dost veka, ably Wy
hovea pozadavkam keby spruzdo privatneho zisku od
o,Sro ro;ofxy o1poiyy nzpn
My veme dneska dost produkc pre- sdkromny zisk ze
e tax caste dovedna ako nie ze kym prvatny zisk
V malom podniku vede dovednosti velkom podniku
moze West kej~plundrovacke. Behom casu mozeme
ale ocakavat hocen taku dovednost dokladnost akl
teraz dostavame posoveho iradu Spojenych Statov -
ten je, kazdom case, cekom spoahivou ustanoviz-
! nou'
Druhu tazkost videl prof Berle vo vyberani zames
nana ale take tazkost boly vzdy ami teraz 81 covek
vybrat pracu ale musi prijat takd aku mu dajd
% lien by jej booD
Plan, ktory boil tu opsany, podoba velm ruskem,
a systemu ze se MIN prof Bere verejnost svedef
ako vazne nom Wade uvazovalo.. tych casoch
preziden recneva koekvizme proti privatnemu zsk.
. a prot phenomenon. Dnes? W plan cekom
budo Ones starych kol aach ktore medzityn
boly dobre pomastene ably mich prvatnemu zisku
individualzmu dobre jazdo. dobre jazd: st;
sta korporacii hlas obrovske zsky pah radne extra
~ dvidendy. Len robotnik ten zabudnuty covek costa
- zabudnutym 70 vsetkych slubov dosal len socalne
istenie, koreho ba starobna penzia nieco stoji
i - Ale kto moze povedat ze Berlem opfsany plan modz
goveho rusu Dol by byval lepsie zabezpec zvobye ru
" du? Kto pozna ducha americkeho ndviduazmu ten vie
re by to nebolo slo bez kviprelevana Kto moze vni
Roosevea, ze ten plan neprial Nebolo dost hrozy
~ ke revoldcie? Nebolo tam zmasiarene miony ud? NJ
Ae zomreo tam hladom roku 1921 desat milonov lud
u roku 1888 (do zatvy) druhych pat milionov Qed
sedaci vzoprel koektvizaci drodu necha zhnit)?
po osemnastch rokoch e uz Rusku raj? Tam len nov
generaca bude uzivat pine ovocie revouce TAX by tom
bolo byvao tu preto demokraticky sposob prevadz
" naprav, hoe je ako hrozne pomay je predsa len HI
III -. I-L:. e.o,, oIo 90 da,s.o,o q; +o 10 o,no,
" cky narod dava prednost demokraci pred nasinosto
" je pratep ludu toho zabudnueho Pudu bude prac
va vat "a napravy ale demokratickou cestou.
tu, ~-r-.-
dy ROzHlAS YSN. Matca slovenska vyda
VII nedavno "Slovenske telove