Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-09-06
SITUACE.

anglo amerlckym ZaJmum.
Dekret jest podepsan vlada-
rem jenz k svemu jmenu pripo-
jill titul "znepokojovany kral
vsech kralG".
Dokumentem postupujf Sc
vysady ma 1zemf v rozloze $50,
900 ctverecn1ch mil, ktere jest
v6tS1 neil staty Indiany, ILL
nois a Iowa dohromady Stan
dard Oil Co. a britskym prG-
myslovym zajmdm ma dobu Is
let. Die teto PRIVILEGE jest
jmenovanym zajmum dovole-
no teziti z olejnfch i nerost-
nych zdrojG Habese a pomaha-
tt tax k vyvoji zeme.
Kral S korporac1 Lake Tana
Conservancy Syndicate, jez ma
vrhuje zr1zenf prehrady a Ger
pacf stanice ma jezeTe Tana z
ktereho vychaz1 Modry Nil,
kteryz projekt vzbuzuje mezi-
narodnf zarlivost.
Kral Selassie podepsal ujed-
mani teprve tehdy kdyz Sc do
zvedel re paTfzska conference
sklamala, re mu zbyva jen sla-
ba nadeje re by habessko-ital-
sky spor mohl byt sm1rne vyfe-
sen ma zasedani Ligy NarodG V
zeneve jez pocne tuto stredu.
Vyjednavatele ciz1ch prd-
myslovych zajmd oznamili, re
cely projekt vyzadovati Dude
nakladu $50, 600 a Dude
kontrolovan African Explora-
ton and Development Co., kite
rou vlastnf Standard Oil. Pod
nil Tfzen Dude americkym pred
sedou a riditelskou radon.
Cizfm vykoTistovan1m Dude
odevzdana celia vychodn1 polo
VIVA Habese, kan Mussolini
nedavno vyslal vypravu jez
mela vysetTiti pomery. Olejne
zdroje V tonic 1zem1 mohou
byti smele porovnany S olejn1-
mi prameny v Mesopotamii.
KoncesionaTi zf1d1 v techto
pustinach silnice a radiove sta
nice a celia oblast Dude pfizp1-
schema k os1dlovani Evropany
a poskytnuto Dude tax zamest-
mani j domorodcGm. Ma byti
zrfzen potrubnf system V del
ce 800 mil V okolf Geludie, W.
chodne cd Harraru k mort kde
vy1stovati Dude V nekterem
pTistavnfm m6st6 jehoz jmeno
Sc dosud neudava. Podel po-
trubnl veden1 vybudovana bu-
de soub6zna zeleznice a VISTA
vena velka cist1rna oleje, die
vseho V Jigjigge.
Novy projekt vynesti ma Ha-
best ma dan1ch V prvnlch city,
rech neb peti letech asi
5000, 900, kterych penez no
ola kral vyuz1ti ma stavbu cest,
k vzdelavacim 1celGm a k
sluzbe zdravotnicke, coz vse
jest dosud V zemi velice print
tivn1
We Washingtonu, pozorova-
tel mezinarodn1 politiky spa
TRUE V konces1ch danych kra-
lem Selassie anglo-americkym
zajmGm We v6ts1 polovine Via
stn1 rise spatruje v teto akci
jen pramen budoucfch diplo-
matickych zapletek.
Statn1 department a vyssi
vladn1 1Fedn1ci zachovavaji
mlcen1.
Presidentem Rooseveltem
pOdepsany pakt O americke
neutralite Sc nezminuje O kon-
traktech prdmyslovych. Jinak
mezi politiky a statnfky pTevla
da pfesvedcenf, re pro zajmy
obchodnf Sc Spojene Staty do
ozehave Africe vmeSovati ne
budou.
Francouzsky premier Pierre
Laval ma "volnou ruku" ku
JON11cAlA VIC IdIOuu
o italsko-habesskem sporu.
Deset tis1c ItalG, vcetne 5000
kteff vykonali cestu z Kahyry,
Alexandra a Suezu v automo-
bilech a Zvlastnlch vlacich, pri-
pravili srdecne uv1tanf synd6m
premiera Mussoliniho, Bruno a
Vittorio, a yeti Galeazzo Cha
no, kdyz pfijeli s lodi Saturnia
Sc 1000 vojfny ma ceste do Fri
treje.
Anglicke zahranicni mini
sterstvo vydalo rozkaz zakazu-
jlc1 anglickym poddanym slou-
ziti pod prapory valcicfch mo-
CT.
Zakaz vydan byl, kdyz cetnf
Anglicane Sc uchazeli, v oce-
kavanl valky k vstupu bud do
italske neb habesske armady.
Anglictf vojaci, vice dobro-
Ix,,7 -z1sNI/ ~,