Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-26
RHINE.
BfSSkV n6meckL

dIlS l1CC1IIy a Ii dI1OO111y V Ou-
doucnosti take jinym moder-
MIN cizim jazykGm, jake spa
nelstine, italstin6, danStine,
S~v6dstine, rustin6 a cestine
Kursy V techto Tecech mali BY
ii zrfzeny, pTihlasi-li Sc alespon
10 zak1, coz sc asi stane v po-
hranicn1ch krajfch a We vetS1ch
m6stech.
= Anglicky list Daily He
raid" Sc dovfda, re N6mecku
vsem obchodnfkIm S pr1jmy
mad 1000 marek jsou roze-
sflany obezniky tohoto zn6nl:
"Podepsany svoluje, re ode
VIDA tTi procenta re sveho els
teho pT1jmu do fondu pro pod
poru vyvozu." Podepsana W.
iva Sc vrac1 do ministerstva OBJ
chodu. Tato tTfprocentn1 do
brovolna dan Dude vyb1rana
kazdy m6sic a kazdemu je pa
trne, re dobrovolna dan V tom
to pfffpade znamena n%ucenou
dan. zidovstf obchodn1ci V Ne
mecku dostali jeSte zvlastn1 prl
pis, We kterem Sc pravl:
"Vzhledem k tomu, re vase
obchody neobycejne dobfe pro
speruji, ocekavame, re vas pfl-
sp6vek Dude citelne vyssl nez
zmfn6na tri procenta."
PGvodci teto "dobrovolne
dane" cekajf, re vynese aspon
100 milion6 marek. Ma Jich
byti pouzito k dumpingovemu
podbizeni cen nemeckych w
robkG, vyvezenych do zahranl-
Ct.
" Janov6, Arturo Ferrarin
ktery pTeletl ocean z Rlma do
JIM Ameriky, byl lehceji ra-
men a Eduardo Aguelli byl "a
bit, kdyz jeho hydroplan nara
I'll ma kladu pTi pristanl. A
guelli byl t6ce zran6n a zemfel
O n6kolik hodin pOzdeJi v ne
mocnici.
" Tokiu v Japonsku, spa
chal sebevrazdu Sakei Hasigu-
81. V jeho pokoji byla naleze-
ma vzacna loutka, ma kusy rOz-
bita. Hasigusi Sc pred Lefty
cht6l ozeniti S jednou dlvkou,
ieiiz rodice vSak snatku brani-
Ii. Hasigusi dial tedy zhotoviti
loutku, jez byla vernon napo-
dobeninou jeho nejmilejs1, a
dial sc V SinSoisti KEN chramu S
touto loutkou oddati. I'll s nj
80 let. Kdyz ted sestarl a ne
vyl6citelne onemocnel, rozbil
nejdTive loutku a pax spachal
harakiri. Jeho nekdejsl mila,
ktera Hasigusiho nepfestala
milovati, vystrojila mu slavny
pohfeb.
Ma nejzivejsi ulici belle
hradsk6 jest CYSTIC bot, ktery
ma mad stankem firmu: Ali HUI
sejn, mezinarodne prosluly els
tic bot. Bavi sv6 zakazn1ky Wy
prav6nim O svych cestach pc
sv9t6 a ukazuje jim sb1rku au-
togram10, mezi nimiz jest i pod
pis tureckeho p~residenta Ke-
mala Ataturka, a dokonce Mus
soliniho. Ali Husejn uni tfi-
nact reel a lituje, re pc hflchu
neumf cist ami psat, jinak pry
by byl jistotne n6kde mini
strem.
Poust Sahara Sc ~zv6tsuje
We SVEN rozsahu. Jej1 p1scite
plane Sc r~ozsiTuji skoro o mill
rocne, a pak-li to pGjde tax ma
dale, nebude trvati nez n6ja-
kych sto dive ste let, a re Sc
verni Afriky zbude jen 1zke
pasmo 1rodne zeme podel mo-
II.
Tato ohromna pustina kdysi
byvala 1rodnou, zavlazOvanou
zemf, plnou rostlinstva. Geolo-
gicke evidence rozsahlych rex
:jsou nachazeny ma vsech stra-
mach. Zbytky vyvinute popula-
C e z dob kamenn6 jsou nacha-
zeny V 1zemnfch nynf 1plne
vyprahlych. Myslf Sc, re jeste
pred $4,000 l6ty, kdy V Europe
byl vek ledovcG, Sahara byla
pokryta tropickymi pralesy a
bazinami.
Reporty KraIovsk6 zem6-
pisn6 spolecnosti V Londyn6, cd
badatelG kteT1 zkoumali Saba
ru ma rdznych mfstech jejfho
pokraje, naznacuji, re cele O.
kohl Gzemi vysycha. V zapad-
MIN obvodu, v dzemi pobrez1
slonoviny a zlata, Sahara rosie
sm6rem k jihu pres francouz-
ske a britske kolonie, a to kaz-
dy rok asi mill. Lesy ustupuj1