Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-16

y ooN0J1 1uOCl ClA11SA o11CA 0OAAAO
kratlckeho smeru Sborn1k pro
blemG. Jsou tn dive c1sla, ODE
-jsou venovana otazkam budou-
c1ho ruskeho stretnuti S neklid
nymi sousedy. Nejzaj1mavej-
81 .ie uvahu VI. Lebedeva O mo
We strategii a move diplomacii"
Marsal Petain letos napsal, re
k odvracenf posicn1ch operacf
V pristf valce je jen jediny pro-
stredek; nahly a bezohledne
surovy utok. z tohoto zaveru
Lebedev tvrdf, re k zachovan1
m1ru je treba dobre vile dvou.
Ale k valce re stac1 vile jedna.
Kdyz Sc pri teto Will podafilo
predem 81 zajistit sloucen1 mo-
ci politicke i 7ojenske V jedne
osobe nebo v jedine politicke
strane, vydane CO nejmensf kon
trole verejnosti, pax toto pre-
paden1 Dude pravdepodobneJsl
a opravdu necekane.
Lebedev soud1, re Rusku hro-
ri 1tok cd trf statG: Nemecka,
Japonska a Polska. Rezimy
techto statG o%dpov1daj1 zaklad
nfmu strategickemu pozadav-
ku vybojove politiky: jsou bez
zTejme kontroly a je v Mich
sloucena tychz rukou moe po-
liticka i vojenska. Nova stra-
tegie, jejfmz cflem je rozb1t
nepTitele drive, nez shromazd1
sve silly, obratila ma ruby vo-
jenske zvyklosti z minute val
ky. Tehdy mobilisace a kon-
centrace trvaly diva az tTi tyd-
ny a valka vice nez ctyfi roxy.
Ones to pry ma byt obracene {:
Mobilisace nekolikaleta a val
ka jen nekolikatydenn1. Neko-
kolikaleta mobilisace znamena
prestavbu cele vyroby, cele spo
lecnosti, vseho zivota ma valec-
nou nohu.
To Sc da provost bez kontro-
ly jen We statech S diktatorsky-
mi rezimy. Poole Henry La
porta z Revue de Paris v Ne
mecku koncem prosince 1884
pracovalo ma valecne vyrobe
asi 9 miliond d6ln1kG. Tomu
Sc tedy Tfka mobilisacni 1dob1
V pine cinnosti. K cemu sme-
rujf tyto pr1pravy? Lebedev
Sc domnfva, re je to predehra
k dokoncen1 plant spojenych s
m1rem brest-litevskym, kdezto
plany ma dive desetilet1 oddali-
la porazka Nemecka We sveto-
We valce. Nemci chit uvtoTit z
cast 1zem1 evropskeho Ruska
zapadn1 Mandzusko V podobe
nezavisleho Kavkazu, pc prf-
pade i Turkestanu. Take ia
ponsko ma pry V planu utvoTit
nekolik narazn1kovych vasal-
skych statG re strednf SibiTe. z
dzem1, O ktere mali zajem
Nemci a Japonci, tez1 dnesn1
Rusko 81 procent zelezne ru-
dy, Sc procent cerneho uhl1 a
80 procent nafty.
Propaganda, kterou jsou pro
vazeny prfpravy k tomuto pod
niku, je zajfmava tim, re Mem
ci prohlasuj1 Rusy "a rasu me-
nehodnotnou, jez je promise
ma prvky mongolskymi. Pro
Japonce menecennost Rust je
Ease V tom, re nejsou cistymi
Asiaty. Je vyznacne, re dnes-
nj nemecka m1rova armada Cd
povfda poctem m1rove armada
ruske. Pokud jde o letectvo O.
cekava Lebedev, re behem le-
tosniho roku Nemci dohon1
Rusy, kterf mali nynf Poole
francouzskych 1dajG ma $4,000
letadel. Take budovan1 mohut-
neho jezdectva v nemecke ar
made vysvetluje 81 Lebedev je-
no urcenfm prot ruskemu W.
chodu, ponevadz ma zapade by
Sc stezf uplatnilo. Ceka, re le-
tos budou nit Nemci IL jezde-
ckych divisf, zat1m co jim roku
1914 stacilo jen 10.
Lebedev vidf protiruskou
koalici velmi silnou. Zatlm co
Rusko ma ma 165 milionG oby-
vatel, Nemci S Polaky a Japon-
ci mali ma 22O milionG. Tato
pfevaha ma pry velky vyznam
V move prepadove strategic. Ne
dostatek v surovinach, ktery
ma Nemecko, dopln1 81 z Pol
ska a Japonsko z Mandzuska.
Lebedev velmi zTetelne doka-
zuje, re dnesn1 diktatorske re-
zimy faSisticke nejsou tax vel
kou potrebou politickou, jake
prave vojenskou. Proto take
vsechny staty, ktere touz1 pc
vzrGstu moci a revisi m1rovych
smluv, 81 takove vlady uz poT1-