Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-06-14

L JAC1 Wv uSOOldFl0, hOIlOCdIlL1I
Manev. HAIL Sc, re Sc snaz
. uteci 377 zenam v Rumunskl
: ktere osidil. Primal Sc, re 81
"ozenil" S 80, a zasnoubil ales
Upon S 297 tenant. Cis. 231
byla pry princeznou nemecke.
i no puvodu, a tie Sc zvlaste oba.
va. Mnoho jich bylo hraben.
kami. Manev mel v novinacl
oznamky, v nichz Sc popsal ia.
ko baron elegantnf postavy'
a udrzoval 81 zapisky, co kazde
milence Tekl.
= Pokusy zcivilisovati dive
devce chycen6 dzunglfch In.
die skoncily jeji smrtf v tam.
MIN sirotcinci. Kdyz byla chy.
cena, d1vka behala po ctyrech
majic velke moody ma nohou
rukou. Nechtela jfst mic jine-
no nez syrove maso a ovoce, a
vrcela pri pokusu il je odniti.
Pozdeji dostala chut ma ryzi a
jinou "civilizovanou" potravu,
ale Jedla i nadale koTeny, KITE
re 81 vyhrabala. Pc 18 mesicG
Sc j dostavalo masazf, jfz Sc
jeJl svaly ma nohou srovnaly,
tax re mohla opet staff zpr1-
ma. Nikdy Sc nenaucila mlu-
Wit, ale rozumela nekterym
jednoduchym slovnm. Jeji
smrt byla zp1sobena 1plavici,
kdyz Sc melo Ia to, re sc "zci-
vilizuje."
= V Buenos Aires dohoda
jejimz 1celem je skonciti val
ku o 1zem1 Gran Chaco, byla
docllena mezi zastupci Bolivie
a Paraguaye.
Zpravy o nastavaj1cfm pr1-
mef1 byly nadsene uvftany v
hlavnlch mestech obou zemi -
jak v La Paz, tax i v Asuncion
Trinact dn1 vyjednavani "a
pomoci peti neutralnfch zemi
Ameriky, mezi mimi tez Spoj
Statu, bylo korunovano zdarem
Ackoliv Sc Jim ustanovuje, re
bojuj1c1 zeme budou O mir wy
jednavati primo, IDA Sc Meme.
ne pravdepodobne, re svetovJ
soud v Haagu Dude musit ko-
nee koncG rozhodnouti otazky
o spornem 1zem1. V primeri
jsou take zahrnuty podmfnky G
odzbrojenf obou stat6 v dun.
gil Gran Chaco, tax ably Sc "a.
branilo novym srazkam mezi
obema armadami, jichz zeme
jsou valkou desne postfzeny.
Cetne predchozi pokusy, me.
ri mimi i snahy Ligy narod1, {
skoncen1 nepratelstv1, byly do
sud bezvysledne. Boje O 1ze.
mi Gran Chaco pocaly tam
mich divocinach jiz r. 1928, al
vzajemna revnivost sc datuje
liz z dob, kdy ODE zeme naby
ly samostatnost. Sporne 1ze
mi ma nejen bohata olejna pc
lie, ale tvorf take jedinou> cestt
k mort pro Bolivii, ktera pravf
z toho dGvodu Sc valkou skort
1plne vykrvacela. AmerickJ
vyslanec do Brazilie, Hugh S
Gibson, spolu sc zastupci il
nych neutralnich zemi v Anne
rice, odjeli do Buenos Aires, a
by byli prftomni pTi konecnen
podepsan1 prfmeTf.
V Amens, Francie, vice
neil sto lekaT1 r%oznemohlo 81
vazne, kdyz pTi hostine lekaT
skeho sdruzen1 Sc najedli po
krmu. Banketu pfltomno byl(
ma $50 l6karn.
- V rumunske obci Vales
Perjei sedlak Bogduov sc pc
hadal Sc svou manzelkou. II
Sc zastali jeho rodice a polka
rail- sveho syna "a unahlenost
Tim vsak vec neskoncila. IL
chvilku hadka vypukla znovu
rozcileny Bogduov chytil ku
chynsky n1z a vrhl Sc s MIN pc
stupne ma vsechny cleny rodi
ny. Zabil svou zenu, oba svt
rodice, sveho bratra i svou ses
timesfcnf dcerku. PAX uprchl
Hnan vycitkami svedomf 81
vsak Ia nedlouho vratil a ODE
} sill Sc ma p1de svehO domu.
" Budapest We sve pra
covne nalezen byl S roztfiste
nou lebkou predstaveny bene
diktinskeho Tadu v Madarsku
DIR. Mattyasovszky, ktery by
soucasne reditelem Tadoveht
gymnasia. Veskere podezren
Sc soustred'uje ma osobniho stu
hu zavrazdeneho, Andora Les
ii. Sluha proved svGj zlocil
pravdepodobne re misty. Nc
byt pro opilstvf a nedbalos
prOpuSt6n 2 radovVch sluzeb.