Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-26

sky vycvik v dobe cd 20. zaTi t.
r. do FL. 1nora 1886.
Italska agentura tiskova Ste
FAM v Rhine vydala zpravu, re
We Vychodnf Africe zahynulo
v dobe Cd 1. ledna do rs. cerv-
ma t. r. pri leteckych nehodach,
"a rGznych okolnost1 a ma ne
moci r italskych dGstojnlkG a
80 poddustojn1kd nebo vojak1.
Pravi Sc, re dopravn1 lode Cd
vazi sta nemocnych italskych
vojakG a deln1k6 domG do TIA
lie do mennonite. Vedra a ne
dostatek vody je toho pffcinou.
V nemocnici statnfho
francouzskeho vezen1 We Fres-
mes zemrela Martha Hanau,
znama pred lety jake zazracna
financnice a potion jake pod
vodnice, kterou znala celia
Francie i o~statnf svet. Osidila
vetsinou chudsi lidi aspon o
81, 900, 900, ale ku podivu ne
pozbyla jejich ddvery, a kdyz
lezela We vezenf nemocna, mo-
dlily Sc zastupy lid1 "a nj, a
take dnes zp1sobila jej1 smrt v
jejich radach zarmutek. Mnoz1
totiz verili jejim slibum, re Sc
pc propusteni re zalaTe znovu
postav1 ma nohy.
Hanau byla asi 40 roku stara
pred osmi Lefty, kdy Sc pustila
do sveho divokeho financnfho
podnikani, chtej1c dokazati
svetu, re ma zena pro obchod-
nj zivot stejny smysl jake muz.
Tenkrate byla provdana "a La
zare Blocha, jenz pozdeji take
putoval do vezen1, a vespolek S
MIN zalozila casopis Gazette
du Franc, venovany vyhradne
otazkam financnictv1 a divoke
spekulace. Vybrala 81 spolu-
pracovn1ky z rad nejleps1ch no
vinaru, ktere dobTe platila.
PAX zakladala spolu S Blochem
romantic k%orporace a shanela
ma ne penfze cd lehkovernych
lid1, kterym slibovala rychle
zbohatnuti. Konecne pokroci-
la tax daleko, re zalozila prG-
merne jednu denne. Nejv1ce
sedali il ma lep venkovane, KITE
Fl jsou We Francii setrn1 a snaz1
Sc pen1ze dobre ukladati.
Konecne 1rady zakrocily
proti nj a rozpoutal Sc tuhy
pravnicky BOZ. Hanau-ova by
la veznena pres rok, aniz bylo
mono dokazati j neco. elm by
byla zakon prekrocila. Zaha-
jila We vezen1 hladovou stavku
a kdyz dvacet dn1 mic nepozTe-
la, byla dopravena do nemoc-
nice a krmena nasil1m.
Byla koneene propustena ma
zaruku. Zalozila novy casopis,
V nemz napadala sve odp1rce
a oznamila "petilety PLAN, v
nemz Sc chtela Sc svymi veTiteli
v%yrovnati. We skutecnosti ne
zaplatila nikomu centu, nebot
kdyby byla chtela platit dluhy
stare, byla by musela delati no
We. V roce 1881 konecne byla
postavena pred soud a poslana
do vezen1.
= Snaha S%enjuro Hayasi,
ministra valky, zbavit armada
nepratel a doc1liti sjednoceno-
sti, ktera byla pr1cinou vylou-
cent generala Jinzaburo Maza-
kiho, generaln1ho inspektora
vojenske vychovy a jednoho z
"velke trojice" v armada, zp1-
sobila v cele zemi velikou SEN
saci. Je to prvn1 odhalenf veil
keno nepTatelstv1 mezi armad-
mimi skupinami.
Prava pTfcina jednan1 gene
rala Mazakiho prot Hayasi,
ktera tohoto donutila jednati
razne, je neznama a teprve Sc
pozna CO Mazaki a jeho stou-
pencil podniknou.
Ma Sc vseobecne "a to, re
mnohe spletite okolnosti donu-
tily Hayasiho, ably ucinil tento
krok. Bylo vyrozumeno, re
Mazaki odporoval, ably Havasi
pfelozil RUNE muze, neb Sc o.
baval, re jeho stoupenci by by
Ii ustanoveni ma m1sta, kde by
NELL mensf vliv. Havasi CELL
ztrate ddvery, kdyby pfistou-
pill ma pozadavky Mazakiho,
neb Sc ozyvaly stfznosti, re pra
vi muzi nebyli ustanoveni ma
spravna m1sta.
" Chemulpu ma Koreji
zemrel We start 100 let byvaly
korejsky ministr a vyslanec
PAX Pansa, ktery proslul tim,
70 II~xN oo 1000 hu1 ox1Ino