Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-26
z WASHINGTONU.

kongresnik16m stiznosti proti
cizozemskym rozhlasGm, re je
jich uzivano pro rozsirovani ne
zadoucf propagandy We Spoje-I
nych Statech, podal resoluci
senator Walsh re statu Massa-
chusetts, We ktere zada, ably
byla ~naTizena censura cizozem
skeho rozhlasu.
= Senator Huey Long z Loui-
siany obratil Sc k federalnfm
soud1m, ably zbavil presidenta
Roosevelta politicke patrona-
re, kterou mu die jeho mineni
ma prinesti obsazovanf 1fadG
a mist spojenych S podp1rny-
mi pracemi ctyrmilliardoveho
fondu. Long oznamil v senatu,
re nejvyssf navladnf statu Loui-
siany poda pmenem statu Loui-
siany u nejvyssfho soudu ma
presidenta zalobu a bude "a
dati ,aby MI bylo praVo dosa-
zovan1 1redn1kI odnato a ode
vzdano stat1m. Zaloba Dude
podana v Tfjnu, jak Sc nejvyssl
soud k podzimnfmu zasedani
sejde. Bude Sc v nj dokazova-
ii, re kontrola pomocnych a We
rejnych prac1 nalezi statdm, a
nikoli presidentovi. Long ozna-
mil, re Louisiana vyzve i ostat-
mich ctyricet sedm statu, ably Sc
S nj v zalobe teto spojily.
NejvySsf navladn1 z louisa
ny CASTOR L. Porterie sestavil
zalobu "a spolupGsoben1 vyni-
kajfclch clenG pravnickeho
spolku, S nimiz byl ma konven-
CT tyto dny v Kalifornii, rekl
Long. Long jiz davno brojil
proti tomu, re Sc mu sc strany
vlady nedostalo PATRONAGE, o
kterou zadal.
Z jine strany Sc OZnamuJe,
re James M. Beck, byvaly kon-
gresnik z Pennsylvania, ktery
byva prohlasovan "a autoritu V
otazkach ustavy, NIUE Sc k te-
to zalobe statu Louisiany pfi-
pojiti. Jest Size republican, a.
lie je stejnym odpGrcem presi-
denta Roosevelta jake Long.
Beck pravf, re ma fondy, z KITE
rych Sc vefejne prace provade-
il, prispivajf jednotlive staty, a
president tedy Jim nemGze Cd
n1mati pravo, ably 81 prace tyto
rsamy rfdily.
= McSwain, z vojenskeho
vyboru snemovny, pTednesl sen
sacnf obvinenf, re firma Silver
man & Bros. z New Yorku roz-
hazela ma $4,000 nekolika
poslednfch roc1ch ably 81 z1ska-
la armadni dustojniky pfi "a
kupovanl tax Nv. "prebytec-
nych vojenskych zasob." Nc
Swain v pokracovan1 vysetTo-
van1 financn1ch transakci Cd
boru valky vyslychal Josefa
Silvermana mi. z teto firmy O.
hledn6 jeho vyjednavani S VIA
dou. z vyslech1 vyslo ma jevo,
re Diary pence, koralky, banke-
ty a pod. Sc nesetrilo; re v6ci
%skoupene Silvermany co "odlo-
zene" ameriekou armadou Sc
mely pouzfti ku 1plnemu Wy
praveni armad Habese a Boil
vie, re dIstojnfci byli casteni
We velkych gamblfrskych do
mech a hotelech, a pod. Nc
Swain O tom pravil "Dela Sc
povyk, re elektrarenska lobby
vydala 100000, ale zde ma
me jedinou firmu, ktera utrati-
la jen We Washington ma p1l
milionG dollar1."
= Pokracovani prime pod
pory a 1levy zamestnanim ma
verejnych prac1ch alespon pc
dals1 jeden rok pc 1. cervenci
1886, a snad jeste pc nekolik
let dele, bylo pr%edvidano v kon
ferenci V B1lem dome We ktere
president Roosevelt narfdil
svym pomocnikGm ably proved
Ii studium pomerG pro dalsi le-
ia. K tomuto ornament doslo
kratce pc te, kdyz SET 1levy
Hopkins pfedpovidaje konec
pflmych podpor do 1. listopa-
du, pripustil, re zatfm jen 1O3,-
900 delnikd re $500, 900 neza-
mestnanych dostalo praci re 4
milliardoveho programu.
Senatnl radikalove pripra
vuJl silnou kampan ma rozsire-
nj navrhu p~residenta Roosevelt
ia ma zdan6nf milionovych prfi
mG, ktery Sc V brzku Dude pro-
Jednavati v senatu. Pod vede-
MIN senatora LaFollettea, ma
vrhnou opravy jichz 1celem
Dude zdvoj neb ztrojnasobiti
dane z DT1imn die nfvodp1 XIX