Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
z WASHINGTONU.

hI1hy OOS1O N Pl 1910
ma radu predloha Lunden, O
podporach v nezamestnanosti,
kterou potkal tyz osud jake
navrh Townsenda.
ODE tyto akce znamenaji
pry, re must byti drive vyr1zen
vlastni plan presidenta Roose-
velta jak sam hodla lustiti pro-
blem vysluzneho pro prestarle
i jak pomahati lidem nezamest
nanym.
o vladimir programu zapo-
caly take lined debaty a die
vseho Dude dojednan asi "a
tyden.
Pro Townsend1v plan bo-
|,jovali diva nejmlads1 zastupci,
demokrati, Vito Marcontonio z
New Yorku a Josef P. Monag-
han z Montany, kterym stall pc
boku We prospech sveho navr-
hu zastupce Ernest Lunden z
Minnesoty pffslusnfk strany
farmarsko-delnicke.
TownsendGv navrh ma W.
sluzne pro kazdou osobu We We
ku pres 60 let We vysi $500 me-
sfcne S povinnosti penfze tyto
do 80 dnG vydati, mel byti hra-
zen zvlastni prodejn1 DAM.
PTedloha Lundenova stano-
villa pro kazdou nezamestna-
nou osobu tydennf podporu
$40 S dodatecnym pr1platkem
tydn1m So pro kazdou cd pod
porovaneho odvislou osobu. u
hrada Sc mela dfti zvysenou
DAM z pffjmG a z dedictvi.
= Odbor prace odhalil ext
stencil Acknowledgement podvodG
V New Yorku. Vladnf zalobce
ma stfhati asi 25 az 80 osob.
Pfistehovalsky komisar, Mac
Cormack prohlasil, re Sc pfislo
ma tisfce pTfpad1 1platnosti,
falesnych svedectvf a pod. Byv.
rep. kongresn1k Michal Hogan
.je obvinen co naceln1k podvod-
neho syndikatu.
= Mezi kongresn1ky, jak We
snemovne tax senatu, rozmo-
hlo Sc hnut1, pGsobiti ma presi-
denta, ably zrusil tax zvanou
procesnf dan a pen1ze, ktere
vynas1, zaplatil z petimiliardo-
veho fondu. Procesn1 dan,jak
znamo, platf ii tovarn1ci, ktefi
zpracujf zboz1 z farem z1ska-
ne, mlynafi, kter1 melou mou-
ku, jatkafi, jiz porazejf DOLBY
tex, tovarn1ci textiln1 "a bavl-
nu a JIM. Dan tato nejde do
pokladny jake vytezek DAM il
nych, nybrz do zvlastn1ho
.fondu, z nehoz Sc rozdeluje
farmar1m jake nahrada "a n1z
kou cenu jejich plodin. Kon-
gresn1ci uznavaj1, re farmafi
nahradu tuto dostavati musl,
ale zadaji, ably Sc zaplatila z
jinych prostTedku, ponevadz,
plati-li il prGmyslnfci, zname-
ma nevyhnhtelne zdrazeni.
Toto zdrazenf jest nejvyssl
a nejpovazliv6jsf ma zboz1 tex
tilnfm. Netyka Sc tax latek
drazsfch a pracnejsfch, jake
latek lacinych, ma ktere Sc nej-
vice bavlny spotTebuje, jake
latek ma vyrobu pytl1 a pod.
Nasledek toho je, re Sc pro dra
hotu latky takove prestavaj1
kupovati. Obchodn1ci misto
pytld bavlnenych pouz1vaji pa
pfrovych a pod. Vyslo ma jevo,
re nekter1 kongresn1ci a "a
stupci prGmyslu o veci tie jiz s
presidentem mluvili, ale nedo-
slo k zadnemu rozhodnuti ami
Ike slibu, jak Dude S vec1 tou ma
lozeno.
- Senat pTijal predlohu,
povoluj1c1 dals1ch 1850 milo
MI dollarG korporaci, p6jcujf-
CT maJltelum dOmu, ably Sc mo-
hi zbaviti mortgic1, Drivejsf
castka byla 5000 miliony. Jest
w rozpGjcena.
Dodatek podany Morrison z
Nebrasky, dovoluje, ably jeste
dalslch sedesat dn1 smell mali
tele domd podavati prihlasky
o p6jcky, ackoli dTfvejsf zado-
sti mali pfednost. Jiny doda-
tex zapovfda poskytovati p1jc-
ky lidem, kteTf prodejem dom1
provadejf obchod.
Senator Bankhead z Alaha-
my navrhl take, ably Sc zrusily
1fady federalnich dohlfziteld
mad pGjckami, jichz jest 44OO.
a f1zeni ponechalo Sc 1radGGm
statn1m, ale navrh neprosel.
Riditel Fechner CCC "a
lesackych Short, mel poradu s
DrnSidnntor ob1oInX ~ox:4<