davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-06-20

A nagyt6ke mindenaron kor-
many-funkciokat akar gyakorol-
nj ebben az orszagban, ahogy
ait az utolso otven evben tehette.
Mem akar lemondani arrol a
jogarol, hogy a nep sorsat in
tezze, meg akkor sem, ha idon-
kent es pillanatnyilag a nep sza-
jaize szerint kenytelen kor-
manyzasra.
Az vi deal vi felfogasokat ho-
zott magaval es ha AIT egyel6re
a Supreme Court el is buktatta,
vannak dolgok, amiket tobbe a
nep fejeb6l kiirtani nem tudnak.
Roosevelt szocialis javaslatai
valamivel tobb biztonsagot iger-
tex a nincstelen embernek es
ezekiel javaslatokkal mem mer
egeszen szembeszallni a nagy-
toke.
Amig tehat egyik kezevel
igyekszik kormanyt es az ell
nokot leszurni, a mask kezevel
odanyujt, egy morzsat abbol a
kis darab kenyerbol, amit az ell
nok iger a nemzetnek.
A U. S. Steel Co. (az acel-
trust) a multi heten allitolag
negyszaz millio dollar ara biz
tositast kotott egy csomo biz
tosito tarsasaggal, inert biztosi-
tasi kotvenyt vesz trust SOL
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-06-20
ECYENESEN BESzEL AZ ELN0k

gaval es kritizalta a Supreme
Court-ot.
Es az a reakcios sajto, amely
lit ket eve a sajtoszabadsagrol
iivoltott, most szentsegtoresnek
tekinti, hogy az elnok cit szo-
lasszabadsag teljes jogaval.
Amerikai polgaroknak jo lesz
megerteni, hogy a Supreme
Court hatarozata donto minden
tekintetben es annak engedel-
meskedni tartozik az orszag min-
den hatosaga es minden polgara.
De semmi mem korlatolhatja az
amerikai polgart, hogy a biro-
sag donteset szabadon kritizalja,
vagy hogy az alkotmanyt modo-
sitsak, amely aztan bro urak
kezebol kiveszi a nemzet sorsat,
legalabb abban a kerdesben, a
minek az erdekeben az alkot-
manyt valtoztattak.
Ez a "cipo mask labon van"
kijelentes allitolag rament BIZ
ro urak vesejere, akik megfeled-
keztek rola, hogy regebben a
szenbanyaszatrol maskent be-
szeltek es sajat magukat cafol-
tax meg a mostani dontessel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-06-20
.Gyurka HIazasodik

te meg leanyt. Tegnap delelott
mutatta be neki Halmy Tamas,
Csopak el6zekeny probalt lenni
ennel az elso talalkozasnal, de az
erolkodesevel csak annyit ert
ell, hogy szokasa szerint ugyetlen
maradt es amikor vegil is esq
revette, hogy kisasszony egyre
jobb kedvvel mosolyog rata, Gel
szerunek gondolta, ha elrendeli
a visszavonulast. Azota egyszer
latta meg a leanyt a tegnapi va
csoranal, ahol Tamas is megje-
lent, inert ha elmaradt flu, ESQ.,
pax alig inert mutatkozni.
Felt leanytol, inert sejtelme
mem volt, NIT kezdjen vele, egy-
altalan elgondolni is keptelen
volt, mihez fogna, ha egyszer We
letlenil negyedorara negyszem-
kozt maradna a leannyel?
Remulettel gondolt egy ilyen
eshetosegre az Greg, hisz ugye-
fogyott, gothos legeny volt es
boldog, ha mem zaklattak. Egy
ilyen esetleges talalkozo ellen
legcelszerubb oltalomnak talalta
tehat, ha egyfolytaban iszogat,
ugyelve, hogy el ne azzon, de
minden pillanatban keszen ra,
hogy a reszeget szimulalhassa,
ha egy ovatlan masodpercben -
tegyuk fol, = minden bevezetes
nelkul melleje iilne a kisasszony.
Ha egy ilyen jelenetre gondolt
Csopak Jozsef, egnek ALT haja.
Pedig alaptalan volt minden rem
uldoze;e, inert keznel volt Hal
my Tamas, Tamastol pedig mem
tagitott a kisasszony es Csopak
rovidesen megallapithatta, hogy
eek ugyancsak osszebaratkoztak.
Mindazonaltal cit a szikseges
elovigyazattal es Marcit husszor
is maga ele citalta, hogy merre
tartozkodik a kisasszony?
S kulonosen helye volt az er-
deklodesnek ma delutan, mikor
Halmy Tamas els6izben maradt
odahaza es mem sok remeny le-
hetett ra, hogy vacsoraido el6tt
felnezzen. De Marci ismet csak
megnyugtato kijelentest tett.
Hat ora volt ekkor es Csopak
ujra toltott a poharba, felhaj-
totta es cuppantott hozza, mint
a nagyon elegedett emberek. S
inert ne lett volna megelegedve?
Ur volt, szabadsagon volt
szabadsagbol meg tizenket napja
szabad.
ARA aztan, hogy milyen koriil-
menyek kozott cseppent a szokat-
Ian elokelosegbe, ARA igazan
mem gondolt Csopak egyetlen-
egyszer Sc komolyan.
Hogy beszelnek-e rola a kor-
nyeken es hogy mulatnak-e raj
ia: ez a problema egyaltalan mem
izgatta. Szimplavagasu volt a
bojtar, azonban pompas filozo-
fus. A dolgokat ugy vette, amint
voltak, de mem feszegette oket.
Jol kosztolt, jo etvagya volt, do
hanya is volt: ez az egesz.
Kobe = a maga szorakoza-
sara - folvett egy vi gesztust es
kitalalt egy vi alairast, a lannyal
pedig mem gondolt.
Eddig annyit hallott mindosz'
sze, hogy kisasszony kastely
eszaki szarnyaban alszik, de ait
is csak veletlenul hallotta meg.
Tizenket nap mulva visszajon
Omode, akkor 6t kilakoltatjak,
a kisasszonnyal pedig csinaGon
Halmy Tamas amt akar... De
hol van meg az az ido? Ki gon-
dol ma ra, hogy mi lesz tizenket
nap mulva? Marci jelentese egye-
lore ugy szolt, hogy. Klari kis-
asszonyt fenyves fele latta ell
men6ben ez eleg volt Csopak
Joskanak.
Klari kisasszony csakugyan a
fenyvesben iilt, azon a helyen,
hol egy koasztal szelen patkoala-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-06-20
,Folytatas)

hagysz lit, ahelyett okosabban
teszed, ha vegighallgatsz. Ugye-
sebben kell csinalni, inert ha apa
eszreveszi, tudod, patalia lesz
belole.
- De mi lelt?
= Az lelt, hogy tegnap ejjel
pontosan tizenegykor folkeltel
az agyadbol, csendbe feloltoztel
es kimentel az udvarra. EFT jol
athallottam falon, inert meg
mem aludtam el. Egyszer aztan
elalmosodtam Is ahogy megint
kinyitottam szememet, hirtelen
valahogy ARA gondoltam, hogy
te talan meg mindig mem jottel
vissza. Megneztem az oramat:
felketto volt. Ere labujjhegyen
atmentem a szobadba: az agya-
dat uresen talaltam. En- mem
tudom, Tamas, NIT csinaltal ej-
jel hazon Xviii, nekem ait ta-
Ian nem is szabad tudnom, de
ait mar tudom, hogy harom ora
lett, mire visszalopoztal. Nagyon
megijedtem. Tamas, jo lesz, ha
kicsit ovatosabb leszel.
Tamas legyintett ra:
= Edes gyerek vagy, hugocs-
kan. Hatha annyira meg vagy
ijedve, megnyugtatlak, hogy IT,
zenegytol pontosan harom craig
kint voltam kertunkben. Meg
ait is elarulhatom, hogy a har-
nathan fekidtem, inert ugy fajt
a fejem, hogy mem tudtam az
agyban maradni.
Illus rahagyta hitte, ha akar-
ia. Masnap viszont pontosan
ebed elott es ugyancsak a veran-
dan. ezzel a kerdessel nezett
batyjara:
- Doktor ur, ma megint faJ
a feje?
A doktor ur erre mar duhos
lett:
- Semmi kozod hozza. Keve-
sebbet beszelj es ne leskelodj
utanam!
S ezutta1 mar ingeriilt volt
Halmy Tamas. Annyira. hogy
meg ebedelni Sc akart. Az apja
futolag megkerdezte az asztal-
nal, mi van a fiuval, az edes-
anyja Ilusra nezett es ICY kis-
lany mentette XII:
- Rosszul erzi magat, kicsit
ledult a verandan.
Az Greg az eget6 gazdasagi
munkaval volt elfoglalva ICY
mem nagyon tor6dott '-ele, mi
lelte a fiat. Talan meg Sc je-
gyezte maganak, inert eppen a
beresgazda jelentkezett nala. Sot
az Greg Halmy valoszinuen ait
Sc tudta meg, hogy ket nap ota
a faluban van mar vendegkis-
asszony es ha hallott volna is
rola, mem hiszem, hogy erdekel-
te volna. Halmy bacsit egy dolog
erdekelte mindossze: a gazda-
sagi naplo bevetel rovata.
Tamas tehat a pamlagon he
vert, a tagas, iivegfalu veranda-
ban. Hanyatdult, ket kezet a
feje ala dugta es ertelmetlenul
nezett fol mennyezetre. A We
randa nyugati oldalan mar lie
voltak eresztve a vaszonfiggo-
nyok, az asztalon egesz kazal re-
gi kepesujsag volt szetszorva, a
kiskertbe nyilo alto folott pedig
ket kezdetleges szines rajz RI
kitott. Tamas egy darabig elesz-
mel6dott a ket deriis kepen, az
egy iknek cine Majus volt, ma
sike Bucsuzo Darvak. Mem csi-
malt semmit, csak nezte oket
mozdulatlanul, kozombosen, mint
szokta az ember, ha olyan una
lom veszi el6, hogy mem tudja
mihez fogjon, vagy ha nagy ell
hatarozasok elott all es mem tud-
ia, hogy vagjon belle. Kobe
nyugatnak kezdett siklani a nap,
a fax arnyekot probaltak eresz-
teni S kelet fele, tarjani erd6-
mex, iidito enyhekekben pompa-
.1+% - 1n- ho1f;v:: LSrCifio Kint
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-06-20

ban, kesobb elnyujtott, almos
kakas-szo hallatszott igen mesz-
szirol, alighanem a Pikor Zsuska
udvarabol, lehetett mar ct ora
is es Halmy Tamas meg mindig
ugy fekiidt hanyatt, olyan elnyul-
va es tehetetleniil, mint szel-
itott e1nber, aki kezet-labat moz-
ditani mem tudja.
S Halmy Tamas egyszerre
csak ARA lett figyelmes, hogy va
laki ovatosan ranyit az ebedlo
felol labujjhegyen odaall feje
melle:
- Mi van yeled, Tamas?
A huga volt. Tamas ranezett
es elfordult.
= Beteg vagy?
= Mem, faradt vagyok.
- Elkeszitsem az uzsonnat?
- Koszonom, mem kerek SEM
NIT.
- De vacsorazni csak fogsz?
= Fogok, de mem itthon. Va
csorara a kastelyba hivtak meg.
Illus ere visszament, szot}anul
es rosszkedvuen, inert haragudni
kezdett mar a kastelyra.
A kastely vitte el Halmy Ia
mas kedvet is. Egesz delutan
ezen torte az eszet, de csak mem
tudott kiokoskodni semmit. Sci
tette, hogy elobb-utobb megis
csak XII kell rukkolni az apja
elott es jobb, ha mem kesobb.
Tudta, hogy nagy kavarodas lesz
tole hazban, de most mar kez-
dett semmivel mem torodni.
Megnezte az orajat: felhat volt.
Meg raert az indulassal.
A jegenyek atvetettek mar ar
nyekukat az orszaguton, kulon-
ben hallgatas tilt koroskoriil: az
udvaron, haz mogott, kugli-
zonal, falu felett, dombon,
az Omode kertjeben, a kastely
terraszan, mindeniitt, mindeniitt.
A terraszon egyebkent Csopak
Jozsef uldogelt ebben az ido-
pontban. A piros ernyo alatt he
nyelt nadfonatu szekben es va
lasztekos oltonyben, az Omode
kamaraseban tudniillik, inert a
zsaketthez herring volt az Greg,
de azert ket nap ota ugy erezte
Csopak Jozsef, hogy ct igazsag
szerint urnak teremtette a jo
listen, csak rossz foglalkozast
jelolt XII a reszere. A labat ke-
resztbehanyta egymason, unott-
nyeglen, a feje bubjara bur ka-
lap volt felhajlitva, inert az
Omode garderobjabol ez a tiz-
esztend6s divatu hanyi-veti ka-
rima kapta meg legjobban BOZ
tart, kobe szoloban kvaterka-
zott es mellekesen egy vi alaira-
son veszk6dott. Vagyis, hogy az
alairasban megallapodott tegnap
ota es ezidoszerint mar csak egy
jokepii alahuzas hianyzott volna.
De most hirtelen nem vart OF
lete tamadt es oromeben maid
nem elkialtotta magat. Azonnal
kiprobalta ceruzaval is, tintaval
is: brilliansnak talalta. Passzolt,
veszettiil passzolt! A keresztnev
"f" betiije utan ugyanis VILLAIN
szerii kacskaringot kanyaritott,
aztan gyors ivben kort lenditett
XII a Csopak ala es ugyanabban
a pillanatban athuzta az egeszet,
ugy, hogy egy betiit mem lehetett
tobbe kisilabizalni. A remekmii
annyira tetszett Csopaknak, hogy
balkan felkuncogott es jokedve-
ben az asztalra csapott egyet:
- Az listen Sc tudja elolvasni !!
El volt ragadtatva a talentu-
matol es ivott ra ketszer egymas-
utan. Kes6bb csengetett. Marci
huszar 0sszebokazott elotte.
- Huszar, hol kisasszony?
- A fenyves fele LATHAM el-
menni, nagysagos ur, - felelt
Marci.
- Csak EFT akartam. Abtreten
CcoooL ont lordoc+ MINI dor,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-06-20

ulhtdtOl poiiSoLhSuNc JclClIlCllC
XII, hogy Abyssziniat ra kell keny
szeriteni "civilizaciora" es hogy
ere vallalkozik = ha szikseges
- az olasz nemzet es kilonosen
az olasz diktator.
A nemzetet termeszetesen
megkerdezni mem fogjak, dikta-
tor termeszetesen tudja, hogy
neki mem kell ezuttal a frontra
menni es meghalni, konnyii tehat
elhatarozni, hogy az afrikai fe-
kete kiralysagot megcivilizalja
| Mussolini hadserege.
Talan egy kis civilizaciora ra
is szorulnak.
Hiszen Abysszinia lakosai ma
is ugy elnek, mint a feherek OF
szaz vagy ezer ev elott click,
|gyarakban ma sem gornyednek
es sztrajkolniuk soha nem kell
kenyerert.
Afrikaban csupan az nemzet
bir nemi onallosaggal, a tobbit
| a "civilizalo" feherek felosztottak
maguk kozt.
Es sokat beszelhetnenek pei
daul belga Congo oslakoi arrol
a boldogsagrol; amt feher ci-
vilizacio hozott a szamukra. A
belga Congoban tudniillik evti-
zedeken at az volt szokasban,
hogy amelyik fekete gyarmatlako
az adot be mem szolgaltatta =
amibol a ven Leopold kiraly fla
tai szeretoit tartotta, annak
mondjuk az egyik karjat lenyisz-
szantottak.
A francia gyarmatokon hason-
loan Macy boldogsag, az angol
gyarmatokon a kepmutato angol.
szasz bennsziilottek karjat mem
szokta levagni, de megtalalja az
utat, hogy rajtuk a vazallatus
adojat behajtsa.
A volt nemet gyarmatokon a
bennsziilottek szinten a feher ci-
vilizaciot kolduljak.
Abysszinia eddig mentes volt
ezektol az "aldasoktop', inert
Menelik csaszar az olasz hadse-
roget olyan alaposan megverte,
hogy azutan beken hagytak fe-
herek.
| Mussolini azonban diktator es
diktatoroknak hoditas kell, XII
lonben elkopnak.
Elhatarozta hat, hogy meg
fogja a fekete kiralysagot ro-
hanni es gyarmatot szerez a mem
valami gazdag Olaszorszagnak.
| A gyarmatszerzesnek mindig
ugyanaz volt formaja.
Egy "vadak" altal lakott or
szagba betolakodott egy csomo
feher ember, lehetoleg hitterito,
akik addig szemtelenkedtek, a
mig koziiliik egyet-kettot meg
oltek.
Ere feher hatalmak bunteto
expediciokat vezettek es az
expediciok rendesen bent marad-
tax meghoditott es megbunte-
tett orszagban.
Az utolso ket evtizedben mines
felosztani valo gyarmat es f:no-
mabbak, illetve kepmutatobbak
lettek a feherek.
Anglia kiadta jelszot, hogy
"a feher ember terhet' veszik
fel a feher hatalmak, mikor egy-
egy szines nemzet teruletet el-
rabolva, oft megkezdik a "kor-
manyzast". Amire rafizetni, cso-
dalatoskeppen, soha mem szok-
tax.
A feher ember terhet tehat
Mussolini is fel fogja venni, mi
he1yt elmulik Afrikaban az esGs
idoszak es az olasz diktator a
pofatlansag legnagyobb hangjar
ait allitja, hogy "civilizaciot'
viszi a tankekkel, agyukkal, re-
pulokkel es geppuskakkal a feke-
tex orszagaba.
Most aztan egy kedves kis
hirt olvastunk rola, hogy miben
La gaceta., 1935-03-05
HABLARA AQUI Ell DIREC-
TOR DEL NEGOCIADO DE
COMERCIO E~XTRANJERO

FL presidente del cOmite de
concrete extranjero de la Cana
ra de Concrete de Tampa, John
H.. Boushall, ha invitado para
que venga a Tampa y tome par
te en- ell banquete del dia Pan-A-
mericano, como principal ora
dor, al DR., Claudio T. Murchis-
on, de Washington, director del
neg0ciado de concrete extran-
zero y dom6stico y una autori-
dad en- economic.
A toda la costa oeste de la
Florida Sc pedira coopere en- ell
mayor lucimiento del progra-
ma, que Sc desenvolvera entire
los dias 8 y IA de abril.
Murchison fue professor de
economic EN- la Universidad de
Carolina del Norte.
La gaceta., 1935-03-05
CREESE QUE LA JOVEN
HEREDERA DAVIDSON
FUE ASESINADA

Pinehurst, N. c., mario s.
Todas las evidencias en- poder
de las autoridades indican que
la j6ven heredera Sra. EIVa
Statler Davidson ha sido la vic
TINA de un extranO y cientlfico
asesinato.
Lue2o de un dia pasadO en-
investigaciones, las probabilida-
DIES de suicidio cast Sc nan des-
vanecido y al mismo tempo sc
ha eliminado la teoria de muer-
te accidental. Hoy Ell iurado in
vestigador cOntinuara su faena.
Ha llegado a hacerse cargo de
la causa ell fiscal Pruette, del
13o distrito judicial, que trae
instrucciones del gobernador.
Pruette examine va el trajc
que la mujer tenia al ser encOn
trade ell cuerpo y cree que ella
no Sc 10 hubiera puestO de Ia
Der tenido intenciones de ma
tarse.
La gaceta., 1935-03-05
LOS A~TRACAD0RES EN-
PLENA ACTIVIDAD

Dos hombres asaltaron Y ro-
baron EN- la m%adrugada de aver
Tom Alderman, encargado
del hotel Crescent ,obligandole
a abrir la GAIA, de la cual Sc He
varon $6t7,73.
Los bandidos en- ell apresu-
ramiento, dejaron olvidada una
pequena cajita con cheques por
vaIcr de 5000.
Como toda huella los |policias
encontraron, en- el patio del fon-
do, un sombrero de Panama con
la marca j. Blach and Sons, de
Birmingham, Alabama, tama-
no 7la; mas pudiera pertenecer
a alguno de los RESIDENCES EN- ell
hotel.
Alderman declare que 81 Sc ha
IIlaba en- la pizarra telef6nica
cuando alauien entr6. Dos hom-
bres Sc lie acercaron y lie apun-
taron con pistolas automaticas
de color azrl. Luego uno de e.
Hos abri6 la GAIA y al marchar-
sc le encerraron en- un armario.
FL jefe parecia tener % amos
de edad, estatura de 6 pies y pc
so de 100 libras, trigueno, traje
azul y sombrero girls; el ayu-
dante es como de % amos, s
pies Z ~pulRadas y 40 libras.
La gaceta., 1935-03-05
A A LA ANCIANA
RAMONA LA V~ALENCIANA

Habana, mario Bel vier-
mes, en- una casa del pueblo de
Mantilla, fue encOntrado ell ca
daver de una anciana de 70 a
nos a la que Sc conocia por Ra-
mona la Valenciana. Las inves-
tigaciones practicadas por la pc
licfa demuestran que la anciana
fue victima de un crimen espe-
%luZnante.
Ramona, con Ell prodUcto de
un premiO de la L9teria, com
pro la casa en- que viva, prohi-
jando a un j6ven de 18 amos, ell
que saba donde ella guardaba
ell dinero.
Este j6ven Sc present6 en- la
de la anciana, la noche del
crimen, en- compania de Otro in
dividuo, con ell fin de llevarse
TODD ell dinero. Como la mujer
hiciera resistencia la mataron.
Revela la autopsia que lie pc
garOn brutalmente en- la cabeza,
"
fracturandole ell craneo por di-
ferentes lugares. Despues la a
mordaZaron Y aun viva la AFRO
jaron a un poZo. Para evitar
que trascendiera ell ma Olor del
cuerpo en- decomposition, echa
ron en- ell pozo varios sacos de
arena.
Los medicos comprobar0n
que la asfixia lie habia ocasiona-
do la muerte. Ell protegido, a
quien sc acusa de ser ell princi-
pal autor del crimen, Sc llama
Agustin Garcia y esta preso.
Como 81 complete Sc detuvo a
Bonifacio Perez.
La gaceta., 1935-03-05
La proposition de la ley contra miitares masones

Madrid, mario 5.-Patroci-
lada por los agrarios y cedistas
al parlamento Sc present6 la 81
g%uiente proposition de ley, que
fue aprobada: A las Cortes /:
Los diputados que suscriben tie
men ell honor de proponer a la
Camara Sc sirva declarar que
verian con satisfaction que por
ell gobierno sc adopten aquellas
medidas que estime mas conve-
nientes para impedir pueda per
tenecer a la masoneria, por en-
tender que, existiendo la prohi-
Ibici6n para los mismos de per
'tenecer a TODD partido politico
La gaceta., 1935-03-05

ma y otros para manifestar que,
fracasadO ell mOvimiento Y ha-
biendo cogido los millones del
B@nco de Espana, habia Ilegado
Tel momento de marcharse, vien-
do salir POGO despu6s a Coma
Iez Pena, Dutor y otros mas.
AL final de su declaration ha-
.ce constar que no Sc entrevis-
to con Pena para pedirle este
cue Sc hiciera una vista al CO.
.mandante militar de la plaza Y
cesaran las hostilidades, y que
de sObra saba Gonzalez Pena
que la autoridad maxima para
que pudiere cesar ell fuego y en-
trar a parlamentar al gobier-
no civil, era el, Gonzalez Pena,
y no Ell declarante.
La gaceta., 1935-03-05
cor NADO POR POSE
SON Y N DE C
kROS DE

Pm musico del Walkaton,
que funciona en- la carretera
Memorial, Joe Hitchner, de %
encs, Sc declare aver culpable
de possession y venta de mari
guiana, ante ell juez Petteway,
de la corte de 10 criminal, 81 \
do condenado a tres amos de
preside.
Ell fiscal utilize un agente
especial que compraba los CT
garrillos hechos por Hitchner,
a Is centavos cada uno. Va
rios cigarrillos Sc encontraron
al hacerse un registro en- la
tienda.
Intervino en- ell case bajo la
direction del DIR. Hanson, jefe
de sandal del estado, ell agen-
tie de drogas Frank S. Castor.
La gaceta., 1935-03-05
De la declaration prestada por T. Menendez

-
Madrid, mario 5,-La sinte-
sis de la declaration prestada
por don Teodomiro MenGndez
;nte el %consejo de guerra que le
'onden6 a muerte, es la siguien-
te: Que 81 formaba parte del
Comite, ademas de los Sres. L6-
PEI Mulero y Ramon Gonzalez,
r que pOr su impression Pena
era 81 jefe, Gonzalez Pena fu6
a yisitarle para decirle que todo
iba bien, aunque hubo an mo-
mento en- que estuvo a punto de
fracasar el m)vimiento por ha-
Der roto ell fuego un grupo de
rebeldes contra otro, por eaui-
vocation, y que estando en- 81
Espanol de Credito sali6
Dutor de una habitaci6n donde
estaban reunidos Gonzalez Pc
La gaceta., 1935-03-05

Bien escrita la carta de "Un
cubanO", pero no aceptamos al
gunas de sus ideas, aun3ue a
preciamos su cortesia y finura.
Lamentamos no disponer de
suficiente espacio para publican
su epistola, en- la cual abarca
uno de los mas discutidos y peli
grosos problemas de Cuba.
81 en- Cuba no son deseados
los extranjeros, dice, que Sc ha-
ga una ley excluyendolos; pero
que no Sc escondan detras de la
farsa de una ley como la del
500"
"El comercio y la industrial
de Cuba no emplea jamaiqui-
nos O haitianos, nj nunca los EN-
ple6, y por otra parte ell inge-
MO no es ell lugar mas apete-
chile para ell obrero native.
Isl en- este pals Sc hiciera
una ley de 500, con exception
de los anglo-sajones, porque son
de la misma sangre que los
yankees, va veriamOs la que
armarian las otras nacionalida-
des que aqui trabajan".
La gaceta., 1935-03-05

de los legalmente constituidos,
Imenos aun debe tolerarse de
que perten%zcan a asOciacione
secretas, a cuyos mandates sc
obligan con votos tantas veces
incompatibles con los altos in
tereses de la Patria, a la que
han prestado juramento de leal
tad Unconditional.
Firman la moci6n los dipu-
tados Cano Lopez, Oshea, Sua-
rez de Tangil, Sainz Rodriguez,
Fuentes Pila, Gil Casares, Este
ban, Maeztu, Francisco BOni-
gas, Jose del Moral, Jose Rome
no y Jesus Comm,
La gaceta., 1935-03-05
LA CAMARA DE COMERCIO
DE YBOR MANDARA SU
CARROZA

A las fiestas que hoy comen-
zaran en- Plant City, con mott
Vo del festival de las fresas,
mandara su carroza la Camara
de Concrete de Ybor, carroza
que fue muy aplaudida en- la al
procession aqui verificada.
FL Comit6 Executive del Col :
den Jubilee mandara tambien
una de las carrozas, la que fue-
ra gremiada durante las fiestas
lie Gasparilla.
La parada empezara hoy a la
! 80 de la tarde en- la vecina DO
blaci6n.
La gaceta., 1935-03-05
NO ACTUA CON RECTITUD
Ell MAGISTRATE SMITH

Habana, Mario 5.-Un CRU
po de abogados presentara hoy
n GUERILLA, ante ell tribunal
supreme, contra Maximiliano
Smith, magistrate del tribunal
de urgencia.
Sostienen los abogados que
los procedimientos de Smith no
son rectos y que SUI actuacIon
en- ell tribunal es una amenaza
para las personals que tienen la
desgracia de e juzgadas por
Ell.
La gaceta., 1935-03-05
ABOFETEADO BEBITO E.
CHARTE

Habana, MARIO 5.-Un CRU
po de revolucionari0s abofete6
aver a Bebito Echarte, un ma
chadista, en- los mOmentos en-
que salia del front6n Jai-Alai,
en- la Gale de ConcOrdia.
Los agresores Sc dieron a la
frga, desapareciendo antes de
que la policia llegase. Echarte
desempen6 puestos de impor-
tancia en- los amos del machada-
to.
La gaceta., 1935-03-05
Ell SEGUNDO
JEFE DE LA POLICIA
TECNICA

Habana, MARIO 5.-Present6
aver la renuncia de su cargo ell
Sr. Ignacio de Quesada, segun-
do jefe de la policia tecnica. Sc
|ignoran los motives de su acti-
.tud.
Cayetano Fraga, amigo init
mo del coronel Mendieta, es je-
|fe de Ia tscnica-
La gaceta., 1935-03-05
TONIC POSSESSION Ell NUEVO
SECRETARIO DE EDUCA-
CION

Habana, Mario 5.-Tomo
aver possession del cargo de Sc
cretario de educacion, sustitu-
yendo al DIR. Diaz Capote. ell
DIR. Rogelio Duval. A los con
currentes ell DIR. Duval les diri-
gio la palabra, diciendoles: He
sido llamado a actuar como
juez en- un dificil conflicto; pc
no actuare con arreglo a JUS
ticia.
La gaceta., 1935-03-05
VENDETTA ACEPTO LA RE-
NUNCIA DE PIMA

Habana, Mario 5.-El presi-
dente Mendieta acept6 aver la
renuncia que hace dias presen-
tara ell DR.. Rdgelio Pima, secre-
tario del trabajo. Nj ell presi-
dente nj ell coronel Batista de-
seaban la salida de Pima del ga
binete.
Esta ha sido la sexta renun-
cia de miembros del gabinete
aceptada en- diez dias.
La gaceta., 1935-03-05

Ell general Johnson acusa al
senador Long y al padre Cough
lin de conspirar para conseguir
que ell pueblo americana pierda
la fe que ahora tiene depositada
en- su Presidente.
81 conspiran, ell pueblo pri-
nero les despreciara y despues
Sc negara a escucharlos.
La naci6n sabe que ell Presi-
dente no es I'm semi-loeo, COMO