Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-09

SConO VyfOcl VZnlku ndSl ma
81 narodn1 hymny je a jeste bu-
de vzpom1nano velmi okazale.
Kazda narodnf hymna ma svo-
ie dejiny a n6ktera velmi po-
hnute. Lee maloktera vznikla
V tax vskutku lidovem prostfe-
d1, jake "Kde domov muj".
Jest znamo, re pGvodne byla
zpevnf vlozkou Tylovy lidov6
Trashy "Fidlovacka", jez byla
protkana zpevn1mi c1sly. V roz
vrhu Fidlovacky byl "Kde do
NOV m1j" vlozkou els. 10. Jej1
autor Frantisek skroup, jehoz
pTedevsim must byti vdecne
vzpomfnano, byl v dobe, kdy
Tylova Fidlovacka i jeho slav-
ma pisen vznikly, kapeln1kem
Stavovskeho divadla. To bylo
ovsem nemecke. We Stavov-
skem divadle a v tehdejsfm di-
vadle Stogrove v Pujcovn1 ulici
v Praze NELL jediny 1tulek ceS-
tt hudebnici a cest1 divadeln1ci,
nehledfme-li k Tylovym poku-
sum O zarazeni ochotnickeho
divadla, jez Size byly pozoru-
hodne (Kajetanske divadlo),
ale brzy ztroskotaly. Fidlovac-
ka byla pc prve provedena v
tonic Stavovskem divadle 81.
prosince 1884. "Kde domov
mdj" tehdy pc prve zpfval po-
zd6jsf slavny basista Strakaty.
Roku 1888 byla pc prve WITS
tena partitura zpevn1ch vlozek
Fidlovacky a mezi mimi take
p1sne "Kde domov mGj." His
torikove vypravuj1, re zpevy
Fidlovacky, jake vubec Fidlo-
vacka sama, sklfzely nesm1rny
1spech mezi ceskym divadel-
MIN obecenstvem a uz tehdy
pTi prvem proveden1 pGsobila
p1sen "Kde domov mGj" zapal-
ne a re prve JEFF zazp1van1 zp1
sobilo velike dojetf. Lee ma
rodnf hymnou Sc p1sen "Kde
domov mGj" stala al v roce
1860, tedy v dobe, kdy probu-
zeny narod 81 pomaloucku bu-
doval vlastnf divadeln1 stanek
a kdy bylo uz take nekolik
prazskych aren divadelnich.
Vzpom1name-li vdecn6 pTi
stem vyroc1 vzniku narodn1
hymny jej1ho autora Frantiska
Skroupa, nemGzeme zamlcet,
re neusel osudu vsech velkych
ceskych um6lc6 tie dob6. Pro
kousaval Sc nepr1znf oficiel-
Mich vlasteneckych kruh1 a u
c1til il ma sobe nekolikrat velmi
bolestne, zrovna tax jake slav-
ny Smetana, Ales i JIM. o
Skroupovi jake hudebn1ku a
skladateli panovala az do de-
vadesatych let pTedstava zhola
nespravna. Byl lfcen nejinakz
nez jake 1spesny lidovy p1snic-
kaT, jenz mel stest1, re take ma
psal p1sen, ktera Sc villa pozde
il jake narodn1 hymna. To je
zcela nespravne posuzovani
hudebnfho talentu Skroupova j
jeho skutecneho vyznamu. Jak
jiz bylo Teceno, byl autor nasi
narodn1 hymny dlouho kapel-
nfkem Stavovskeho divadla a
"a neho opera tohoto divadla
byla pTivedena k vysokemu
stupni. Skroup byl ma tehdejsi
dobu nejen hudebnlkem vysoce
vzdelanym, ale take modern1m
Jeho opera "Dratenfk", ktera
byla provedena v tonic diva
die roku 1926, nema Size neja-
Ike pr6bojn6 silly, ale je to dflo
ma tehdejs1 dobu hudebne vel
mi cenne. Ale skroup jake ka-
pelnfk tehdy jedineho prazske-
no representative divadla.
vS1mal 81 bedlive vSech soucas-
nych evropskych zjevd oper-
mich a divadeln1ch a novodoba
divadelnf historic O mem vi, &c
velmi vysoko u mas tehdy cenil
Richarda Wagnera, jehoz ope-
ry touzil provozovat We Stavov-
skem divadle soucasne S nemec
kymi premi6rami. Tehdy Ri.
chard Wagner byl konserva-
tivn1ch kruzfch povazovan O.
vsem Ia nesnesitelneho rebela.
ktery stavel dosavadnf vsechny
opern1 a hudebn1 formy ma hla-
WI. W z toho je videt, jak
skroup, povazovany u mas jeste
pred dvaceti Lefty "a obycejne-
no, byt 1spesneho "lidoveho
komponistu", moderne c1til.
Ale ovsem, jak jiz bylo re-
ceno, ami Skroup nenasel UNA
nj We sve vlasti. Mel nektere
rozmfsky S tehdy oficielnfmi
predstaviteli ceskeho sveta a
OdeSel uz iako Zraly muz, bill