davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

entity. Go on with your recital, Aunt:
 Strange as it may seem, the boys
 like to take their rest after
 hard days work by joining fa- vorite chum or two in the neigh
 borhood and walking a mile to
 the village to get an ice cream
 cone to enjoy on the way back.
 Of course not every night, but
 when they go they don't usually
 get home before 9:30 or 10
 o'clock, and the older boy occa-
 sionally goes to Q party and
 doesn't get home until midnight,
 but that doesn't occur often.
 Grandparents insist g o'clock is
 proper bedtime for growing
 eight hours sleep. Do you con-
 slider it necessary for them to
 have more sleep? Your advice
 will have great weight, for
 grandfather has the utmost con- fidence in your health teachings.
 I might add that in the winter
 when the boys are in school, they
 generally get to bed by or 9:30.
 MTS. ......)
 Children grow. while they sleep. If you want your child to grow big and strong, see that the child gets to bed early nights.
 Tiresome children are often just tired children.
 A child years old requires 12 hnurab e1oar, ouarxy V1fuIf Ernrn fha age of 5 to z, from II to IF hours sleep. At ten years not less than 10 hours sleep. At IA years to 10 hours sleep. At IS Q boy or girl who plays or works hard needs 9 hours sleep; one who doesn't get sufficient exercise may get along with 8 hours sleep, but nine hours is always better. Adults leading sedentary lives may keep well with only six or seven hours sleep. Ad- ults who work or play every day need eight hours sleep.
 If were gramp to these boys I'd let them enjoy that evening visit to the village about three nights week. on condition that they hit the cornstalks by o'clock the OLner TOUT nlgnLS.
 QUESTIONS AND ANSWERS
 Hard Workers Need Salt
 Please give your comment on the statement of this young country doctor. I gathered from your ar- ticles that most people take too much salt. e. p. CD
 Answer-The young country doc tor is unnamed in the newspaper item which quotes him as saying men who work hard on farms in summer often have cramps in their legs at night, and they should eat more salt, as they sweat most of the salt out. I don't know about | the leg cramps--our readers could soon set us right about that--but think the doctor is right about the advisa bility of taking extra salt when one does much sweating. I workers exposed to extreme heat find that they stand it better and avoid heat cramps when they make 1t a regular practice to take a little salt with every drink of water. In- deed dispensing machines set up alongside the drinking font provide tablets containing five or ten grains of salt for this excellent purpose.
 What, No Swimming?
 was operated on two years ago for mastoid, and now mother thinks 1t is dangerous for me to 60 | in swimming. (Miriam)
 | Answer--Why not ask your doc. tor about it, Miriam? Perhaps ht will tell you how to place soft rub. I Der or wool in the ears to prevent entrance of water. and how to plug the nasal chambers against en. trance of water, and how te breathe entirely through your oper mouth while you are in swimming | It would be safe then.
 ] (copyright 1895, John F. Dllle Co.,
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

along with the men during the day, rising at quarter to six mor- nings to milk the cows. When
 evening comes they must be tired, and their grandparents feel that they ought to spend most of their evenings sitting at home
 resting and going to bed at 9 o'clock.
 If you regard a boy as a purely physical organization, that is quite correct. Boys need nine hours of sleep every night when they are growing, especially when they play or work hard. But there is more to a real boy than his physiological
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

that the introvert knows as much as the extrovert about the person. al affairs going on around him, butt tends more to keep them to himself. It may be that the in- trovert is more interested In com pairing the items of gossip with his own inner experience than he is in talking about about them, which seems to be the tendency of the extrovert.
 fCopyright John F. Dille Col instincts from his animal ances- tors7
The Waterbury Democrat., 1935-09-30
A BOYS LIFE IS NOT JUST
 GROWING

One of those golden aunts, God bless 'em, files this appeal:
 In our family there are two boys, sons of my sister who passed on a few years ago. These boys, 15 and IS years of age, are being brought up by their grandpar- ents who are as devoted to them as if they were their own chill dren. (And why not, for hea- ven's sake? What use in the world are grandparents if not to be devoted to their children's children?)
 They live on a farm, work right
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

An interesting feature todas model In black s crspe q novelty weave s the arrangement and softly falling oe fr Besides being decorative these tr VIII pe souno yy ne fu by some fuller builds The simplicity this charming dress makes very weasahs and easy to sew.
 Style No s7s s designed for sizes l6 lS years S6 g @ nces bust Size 36 requires 3S yaos o incn msteSs with N yard of 39inch contrasting
 Send FIFTEEN CENTS tecln prsserrs iSr gs!tsss Wife plainly YOUR NAME. ADDRESS M M AND STYLE NUMBER. BE SURE TO STATE SIZE YOU WISH.
 Fail and Winter Fashion Book Costs TEN CENTS. Send for Your Copy Tcday BOOK and PATTERN together TWENTY. FIVE CRAyS
 Send your money and order 10 Pattern Dcpartmene
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

the two books, she carried a parcel wrapped In paper-the meager eX- tras she had brought with her to this house.
 Elaine had her back turned, powderlng her nose at the long mirror. She suddenly felt panic stricken and regretful. She reach ed for her purse which was lying on the table, opened 1t quickly and extended a $2O bill. You'd better take this," she said briskly.
 (TO Be Continucd)
The Waterbury Democrat., 1935-09-30
PARIS STYLES By MARY FENTRESS

Paris - (UP) Heim's new midnight evening suits promise to make what the French call mad success" in evening fashions. They consist of a low-cut, formal eve- ming gown worn with long, sleeved tailored jacket of the same material. With the jacket, a wo- man can use this two-purpose gown for a dinner party, while. without the jacket the dress be- comes extremely formal.
 Particularly attractive is a midnight suit in deep black vel vet with a graceful narrow skirt elongated in back to form train. The fitted, tailored Jacket is topped at the throat by satin stock in Royal blue and fastens with blue crystal buttons which match the blue feathers that surround a small black velvet toque. When the jacket is re- moved an evening gown is re- yealed with the same flowing skirt topped by 8 backless bodice of Royal blue satin.
 Equally lovely is a midnight evening suit in white ribbed ottoman silk shot with silver thread. The bolero jacket has long sleeves and fastens with rhinestone buttons. The gown itself, Is topped in shining silver lame which forms a wide bow across the front corsage but IS cut away entirely in the back which is supported by two mar row silver lame shoulder straps.
The Waterbury Democrat., 1935-09-30
HOW TO GET A JOB
 by Albert Edward Wiggam, ID. sc.

This booklet will not. unfor- tunately, solve this problem for everybody but 1t does give a compact clear style, the most successful methods reported by nationally known personnel directors, etc. En- close stamped self-addressed envelope >and an extra 5c stamp to apply on cost. Ad- dress Dr. Wiggam, Let's Ex- plore Your Mind care this newspaper.
The Waterbury Democrat., 1935-09-30
PERSONAL HEALTH SERVICE
 BY WILLIAM BRADY, M. D.


  should be brief ana 
  william Brady National Chicago Ill., care or the "stefours
The Waterbury Democrat., 1935-09-30
Carefully Selected Accessories Tighten
 WardrObe's Strain On Limited Budget ,
One Dress Does Duty of Several
BY MARIAN YOUNG NEA Service stan Correspondent

NEW YORK. - Correct accessories minimize the IN clothes budget these days. Give smart shopper one dress or one suit turn her loose in good access
 sorv department and she'll come out with an entire
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

a adb
 
  from Koret
The Waterbury Democrat., 1935-09-30
Ub To 7He Minute Democrat Fashions
Smart and Wearable

Editsd by LAURA I. BALDT, A. M ss For mary wears Assistant Professor of HoSsebold Ait, Tescbes College, Colarha Unipersity, Nsw York
The Waterbury Democrat., 1935-09-30

(shoes by Pater-DeIiso ,bags from Koret New York)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28
HABORUS KOMEDIA

dolgot eszleliink az afrikai
hadjarattal kapcsolatban, ami
AIT bizonyitja, hogy vagy jat-
szak a haborusdit, vagy jat-
szanak q k0z0nseggel az ujsa-
gok.
Naponta pontosan megirjak,
hogy ez vagy az az oldal hol
fog ma, hol fog a j0v6heten,
s6t hol fog a j0v6 honapban
tamadni.
Ugy latszik, hogy a hadveze-
rex nemcsak. a nagyerdemi
k0z0nsegnek akasszak a ter
veiket az orrara, hanem tu-
datni akarjak AIT az ellenseg-
gel is, hogy alaposan fel tud-
jon keszulni.
Van egy kis igazsag abban
is, hogy komediaznak a hadvi-
sel6 felek, de meg tobb abban,
hogy hazudnak az ujsagirok
es az ujsagok.
A hadvisel6 felek a legjob-
ban szeretnek, ha a haborut
vissza tudnak csinalni, bar
Mussolini mindazt megkapja,
amit Anglia kormanya hajlan-
do Ethiopiabol oda adni a
szamara.
Azert kesziilnek olyan las
san egy-egy mozdulattal, S
azert sejtik azokat el6re az uj-
sagok.
De egyaltalan mem lehet tu-
domasuk arrol, hogy NIT ter
vez Abyssinia kiralya, meg
is nap-nap utan beszamolnak
rola, hogy mi lesz a legkoze-
lebbi hadmozdulat, ami be van
igerve.
Mem erdemes tehat a hadi
tudositasokat olvasni, inert
nyilvanvalo, hogy jatszanak az
olvasokkal, akiknek mem tud-
max igazi ujsagot adni, csinal-
max tehat hireket, hogy a lapo-
kat valamivel megis megt0lt-
SEX.
Biztos lehet benne minden-
XII, hogy ha egyszer a feketek
csakugyan tamadni kesziilnek,
ait mem fogjak sem hetekkel,
sem orakkal el6bb hirdetni a
lapokban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28

inert hiszen a farmerek mem
bolondok "a sajat bonus
checkjeik ellen szavazni.
Hogy mem bolondok, ait mi
idaig is sejtettiik.
De a t6kesek nagy lapjai
idaig igenis ait irtak, hogy a
farmerek maguk lazadnak az
AAA ellen es egyenesen az 8
nevikben k0veteltek, hogy az
megszunjek.
Most kivancsian varjuk,
hogy mennyire cmlekszik a
polgarsag. Hogy emlekez-
nek-e meg ma ARA, amt teg
nap olvastak.
Mert ha emlekeznek ra,
akkor undorral l0kik ell azo-
kat a lapokat, 'amelyeknek
ket even at hangoztatott
"megbizhato'' ertesuleseiket
ilyen alaposan cafoltak meg
azok, akiknek a neveben al
litolag beszeltek; amelyek
mem szegyenlik egyik napr6l
a masikra ilyen hatra-arcot
cSinalni.
A szavaztatas altal egy dol
got minden esetre elert a
kormany S ez is valami a
farmernek.
Hogy a sajat nevukben
ezuttal nekik maguknak volt
alkalmuk beszelni S mem TO-
gadatlan t6kes prokatorok
lapjai beszeltek a nevikben.
Ez is egy kis vi deal ebben
a hazaban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28
AZ ERDEKELTEK IS MECSz0LALTAK

akkor AIT hihette, hogy 8
f0ldmivesek utaljak az AAA-t
legjobban.
Neha ugy latszott a new
york;, Washington, chicagoi
stb. republicans lapokbol,
hogy a farmerek a bonus
checked hoz6 levelhordot vas
villaval, a checked magat eros
undorral fogadjak.
A kormanyt eek a lapok "a
farmerek neveben" tamadtak
S bar ertelmes ember jol
tudta, hogy a nagyvarosi Ia
pok mem irhatnak a farmer
neveben es erdekeben, ez a
larma megtevesztett sok en-
bert.
Vegiil az eln0k ait hataroz.
ia, hogy maguk a farmerek
fognak a sajat sorsuk felett
SZavaZni.
Es ha ait kivaDjak, hogy q
termest igenis orszagosar
kontrol alatt tartsak,. nehogy
a tultermeles miatt megint Il
essenek az arak a nullara
akkor az AAA meg fog ma
radni.
Ha azonban a f0ldmiivesel
vissza kivanjak ait a szabae
anarchiat, amely megtoltottt
az orszagot buzaval ugy hogy
a termest a marhanak kellett
odaadni, akkor a kormany
annak sem all az utjaba.
Egyel0re a tengeri es series
termelok szavaztak.
Es a varosok elamitott nepe
bamulva latja, hogy a nagy
'ellensegeskedes" es "lazadas'
dacara olyan 6riasi tobbsegge
szavaztak a kontrol es orsza
gos k0zponti tervezes mellett
hogy az ellenzek joforman e
lett s0p0rve.
Hat-egy aranyban szavaz
tax az AAA mellett a farme
rex S a nagy lapok egy naprs
meg voltak nemulva, nemars
voltak d0bbenve.
Masnap aztan magukho;
tertek es vi jelsz6val kezdtel
az AAA-t tamadni.
AIT irjak ma, hogy "terme
szetes" volt a szavazat aranya
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28

A haborukban minden had
vezer azon van, hogy az ellen
seget meglepje.
Minthogy rendszerint egyen-
l0 ereju. ellenfelek utk0znek
0ssze, ez a meglepetes feltet-
lenul szukseges.
Es azert tartjak az 6riasi
kem-szervezetet az egyes ha-
talmak, hogy a meglepetese.
ket elkeruljek, hogy egy-egy
tervezett tamadasra el6 tudja-
max kesziilni.
Icy volt ez mi6ta a vilag all
es ezutan is ICY marad, amig
haboru lesz a vilagon.
Most azonban egy erdekes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28

mondjak maid a ttntetoleg ta-
volmaradt el6kel6segek:
= Mem lehet hinni az uj-
sagirok ciganybandajanak. -
Hollo a hollonak mem vajja XII
a szemet. Eek is csak dicserni
tudjak egymast.
Tudunk pedig mi egyebet is.
Senki Sc maria annyira egy-
mast, mint eppen mi, ameri-
kai magyar tollforgatok, ha
rankj0n a bolond ora. Es, sal
nos, nagyon sokszor jon rank.
Mahoz 0tven esztend0re ha
a megcsonkitottsagabol addig
ujra talpra allott nagy Ma
gyarorszagbol 'tanulmany-utas
vet0dik isnet Amerikaba, til
nodve kerdezi maid.
= Hol vannak a harOmszazat
meghaladott amerikai magyar
romai es g0rog katholikus,
meg mindenfajta protestans
egyhazak?
Hiruk-poruk reg elmulott
akkOrara, nyomuk sc lesz t0b-
be.
Kerdez a tanulmany-utas
ujra:
- Hol van az amerikai ma
gyar sajto napi es hetilapjai-
max t0megevel?
Sehol! Sehol! Fltuntek az
amerikai piacrol nyomtalanul.
= Hol vanak a magyar egy-
letek, iskolak k0zintezmenyek,
konyvtarak, epuletek, iizletek,
zenekarok, tarsadalmi meg
mozdulasok?
Mahoz 0tven esztend0re
nagy Amerika elfeledte meg
ait is hogy valaha gondja volt
Ia bevandOrlokra, akiknek So
raban voltak magyarok is.
Mahoz 0tven esztend6re meg
Kakas Marion emleket Sc 6rzi
senki pedig en- is ugy beszelek,
mint az egyszeri kantor a bu-
cSuztato soran:
Meghal aprankent min
denki. Meghal kozsegi f6biro
am. Meghal n6tarius uram.
Meghal a plebanos ur is, SGT
mi tobb, meghalok egyszer en-
Mem marad egyeb bel6liink
mahoz 0tven esztend6re, csak
a Verhovay Egylet, amely 0t-
ven esztendos jubileuma alkal-
mabol nagy es nemes kiserle-
teket tesz ARA, hogy a We
szelyben lev6, beolvadas el0tt
allo magyar faj es nemzeti
gondolatot valami modon
megmentse a vegleges pusztu-
astol. Ha pap lennek, ait mon
danam:
- Aldasom ere a munkara!
Egyszeru tarajos letere azon-
ban a "lesz meg sz6ll6, lacy
kenyer" gondolataban nyug-
SILK meg
kakashGsi Knkas Mdrton.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28

Ket ev 6ta egyre gyakrab-
ban irjak a nagyvarosi nagy
ujsagok, hogy a kormany poll
tikaja a cs6dbe viszi a nemze-
tet hogy azzal megelegedve a
polgarok nincsenek.
Kiil0n0sen er6sen tamadjak
az AAA-t, inert a farmereket
szeretnek zsellersorsban tar
tani, ahogy AIT valamikor Ha-
milton, az orszag egyik legte-
hetsegesebb arisztokrata penz-
ugyminisztere tervezte.
A farmerekkel a hamiltoni
elmelet alapjan mindig kipa-
csaltak, inert amig a gyarak
portekait magas vam vedte,
ugy hogy itthon mindent dra-
gabban adhattak Ell, mint a
kilf0ld0n, addig a farmerek-
mex a nemzetk0zi piacon kel-
lett versenyezni az arakkal.
Kisiit0ttek hat, hogy a far
merck boldogtalanok, inert az
AAA keretei k0zt bonus csek-
keket kapnak a kormanytol es
krokodil- -k0nnyeket sirtak a
"kis malacok" utan, amiket
az AAA meggyilkoltatott a
multi evben. mi mas szem-
pontb6l mem vagyunk hivei a
termes korlatozasanak, de mem
gyaszoljuk a legyilkolt kis ma
lacokat, amelyeknek nagyon
mindegy, hogy fatal vagy id6-
sebb korukban keszitik-e e]
sonkanak).
Ha az ember a nagyvarosi
lapokat olvasta, amelyekben
neha egy elegedetlen, vagy egy
gy6gyithatatlanul republika-
nus farmer is megszolalt,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28

vember lien, Cleveland varo-
saban amerikai magyar szin-
darab eloadasara mentem So
kadmagammal a Masonic Hall
ba, amely, mint a neve is mu-
tatja, a szabadkomiivesek szin-
haza lenne. Akkor LATHAM elo-
sz0r belulrol ezt az epuletet es
csak annyit mondhatok ra,
hogy hatalmas hombar. Ha
ketszer annyian lettink volna,
mint amennyien voltunk, ak
kor Sc tudtuk volna megt0lte-
nj az oriasi nezoteret De inert
cSak fele voltunk annak, akik
oft lehettiink volna, eroSen
kedviinket szegte az erezhet6
hianyossag.
En- bizony egy cseppet Sc
csodalkozom rata, hogy az
amerikai magyar szindarab
el6adasara a cleveland hatvan-
ezer magyar kozil legfellebb
ezerharomszazan voltunk XII
vancsiak. Egyelore meg min
dig oft tartunk, hogy mem mil
veszet kell nekiink a szinpadon,
hanem csepiragas. Kardnyeles,
tiizokadas az eleven szajbol,
ihaj-csuhaj ugrandozas, hiszen
kerem alassan otthon meg EFT
Sc kaptunk, Amerikaban pedig
a nyelvi nehezsegek Matt csak
a bohocok handabandazasat er-
tettik meg a szinpadrol, nem
az irok magasroptii gondola-
TAFT. Mar pedig ez alkalommal
el6re jeleztek nekink, hogy
olyan szindarab eloadasarol
van $40, amely meg az ohaza
f6varosanak szinpadjain is dia-
dalmasan allana meg helyet.
Mikor ezt az ekes bejelentest
olvastam, nyomban ait mond-
tam onmagamnak:
- Hallod-e, tarajos, ezen a
bemutato eloadason oft kell
lenned neked is, inert hi
Husz esztendovel ezelott egy
kisebb hetilapot szerkesztettem
Amerikaban es annak a lap
max legpontosabb elofizet6je a
sikarloi Macy Andras volt, aki
Scent Gy0rgy napra mindig
halalos pontossaggal hozta be
a maga ket dollarjat irodamba.
Egyszer azutan kanikula ko-
zepen allitott be hozzam Macy
Andras atyamfia egy levelevel
es ugyancsak meginstalt:
Legyen olyan jo,' foldi es
OlvaSsa ell nekem ezt a levelet.
Csodalkozva neztem az en-
atyamfiara es tunodve mond-
tam:
De hiszen Andras koma,
ez a level geppel van irva, EFT
maga is el tudja olvasni.
Macy Andras lesutotte SEE
melt es csendesen mondotta:
- Mem tudok en- olvasni, in
STALLION inert mem jartam en-
SOha iskolaba.
Szinte megfagyott bennem
q yer:
- Hat akkor mi a csodanak
fizet kend el6 az ujsagomra, ha
mem tudja olvaSni?
Amire Macy Andras atyam-
fla kiny0gte:
"A SZOulSZeuOk IIlldCC, III
Stallion. Mivel ujsagot jaratok,
AIT hiszik fel6lem hogy tu-
dok olvaSni.
Legf6keppen azert mentem
En- is a magaS r0ptu szindarab
el6adasara. Hadd higyjek az
emberek fel6lem, hogy ertek
valamit hozza, inert hiszen EFT
igazolja az, hogy megjelentem
AZ el6adason. Hadd higyjek,
h0gy van bennem is valamelyes
miiveltseg, pedig hat nincs,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-28

lucy h1pdu, q SAc1IO OludAUd
mem vag:
= Ne dudolj tarajos, hiszen
az ord0g Sc kivancsi a tie han
godra.
Ugy latszik Tarnoczy is
tudja, hogy csupan a hangom
az Okla annak, hogy mem seer
z0dtettek opera enekesnek.
Egyebkent minden kellekem
meg volna hozza.
Ugy latom egyebkent, hogy
a darab zeneje mindenkinek
tetszett. KOzte volt a Verho-
way himnusz is, amt ketszer
enekeltek. Masodszor mar all
va hallgatta a k0z0nseg. Feler
az a magyar nemzeti himnusz-
hoz, a Sz6zat zenejet pedig
meg is haladja, amivel azon-
ban mem mondok sokat, inert
biz az gyenge zene.
Ami pedig magat a szinda-
rabot illeti, amerikai magyar
emberek szemenek-fulenek, de
foleg szivenek nagyon kedves
volt az, inert minket witt a
szinpadra. Egesz csomo olyan
ember mozgott a szinpadon,
akiknek lattara felkialtottunk:
- Eek eppen olyanok, mint
ha a mi mindenapos eletiink-
ben ismert emberek lennenek.
A regi modi burdos asszony,
az egylet alapitasanak Condo
lataval vesz6d6 komolyabb es
tekintelyesebb Greg amerikas
magyar, a ven korara, tehe-
tetlensegere is kedves aggas-
tyan, akit Horvath Lajos mes
teri vonasokkal festett, a ban
kar ur, aki mindnyajunk el6tt
ismeros. Icy mehetnenk vegig
minden egyes szereplon es
mind k0zel allana a sziviink-
hOZ.
Szinte hallani velem, anint
az irigyseg jobbrol-balrol nyag-
gat::
= Ne err6l beszelj tarajos,
hanem ait mond meg, hogy mi
a gyengeje?
Hat kerem, ez a darab ait
is kibirja, hogy a gyengei fe-
lol szolhassak.
Ugyan XII ne latott volna ko-
zulunk ugynevezett "mozaik"
amt az erdelyi ma
gyar nyelv "kirakos epites" ne
ven emlegett. Tarnoczy Arpad
szindarabjanak az az egyetlen
gyengeje hogy "mozaik" mum
ka. Szebbnel szebb, muveszinel
apro jeleneteket
halmozott 0ssze Tarnoczy kol-
toi tolla egy laza egeszbe,
amelyb6l hianyzik az egyse-
gesseg. Kul0n-kul0n minden
egyes jelenet mesteri munka,
de a jelenetek mem olvadnak
ugy 0ssze, hogy t0mor egeszet
alkotnanak. Aki tudni akarta,
az most tudhatja, hogy mi a
darab gyengeje.
Nehezemre esett, hogy ezt a
par sort leirjam inert mem
akartam a bolond Kapitany
Gyorgy peldajat kovetni. Ez
a bizonyos Kapitany Gyorgy
negyvenhet esztend6s korara
adta ra fejet ARA, hogy vegre
megnosulj0n es ell is vette a
falu legszebb leanyat. Alig ma
radt vegul egyedul a fatal
asszonykaval a lakodalom
utan maris rohant vissza a
mulatok koze es hangcS sz6val
orditozta:
- Jojjenek mar kendtek,
nezzek meg kendtek, ,1agy az
en- felesegem hata kozepen ak
kora szem0lcs van, mint egy
dio!
Ugy ereztem valahogy, mint
ha mem lenne helyen valo, ha
en- szivemnek annyira kedves
Tarnoczy darab felol elmonda-
nam a titkolt testi fogyatko-
zasat. De megis raadtam feje-