davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25

Ejfel fele a Wobbly-k nagy
szammal jottek kozenk, csufolni
kezdtek benniinket, ujra Macy es
most mar eleg veres verekedes
lett a dologbol, aminek en- azon-
ban orultem, inert az veget-
vetett egy idore dice-nak is Is
Two Bits-t6l penz nagy reszet
hirtelen elszedtem. Nyolcvaa-
negy dollart adott ide, vagy tizet
megtartott tokenek.
A verekedesnek megint csak a
rend6rseg vetett veget, akik
azonban mem vittek mar be SEN
kit, csak a botokat hasznaltak.
De azokat aztan nagyon alaposan
hasznaltak.
Aludni ujra csak azok alud-
tax, akik az italla1 mem birtak Is
reggel kilenckor legtobben tele-
fejje1 es veres szemekke1 mentek
a gyiilesre.
Ahol a legels6 szonokot rossz
cip6kkel, badogkannakkal ugy
megdobaltak, hogy verbeborulva
vonu1t lie a szonoki emelvenyrol.
A szerencsetlen ait akarta in
ditvanyozni, hogy a koztudomas
szerint lopasbol el6 hobokat zar-
jak XII minden dzsunge1bol.
O1yan zsivaj, olyan larma ke-
rekedett dologbol, hogy fe1-
oraig mem tudtak rendet csinalni.
A veresre dobalt szonok regen
mem volt a gyiilesen, de a 1arma
mem akart elulni.
Akkor szolalt fel eloszor a
Colonel.
Es mem hiszem, hogy akar
konvencion, akar templomban
tartottak valaha szebb beszedet.
AIT magyarazta, hogy a tarsa-
dalomnak van eleg rend6re, aki
vet, ait a rendorseg dolga i'll
dozni.
Elmondta, hogy akarhanyszor
egyenesen "ostromot" kell egy-
egy varos ellen intezni. (ami ait
jelenti, hogy szervezett lopasi
hadjarat indul varosban) hogy
egy-egy a vonaton nyomorekka
Walt hobot a talpara allitsunk.
Hogy neha temetnunk kell, ne
(Foltat&s . 2. oldalon).
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25
kOnveRHs:i0 a dZsunSelIDaIl

hogy fel kellene ugy a gyapot-
szedes, mint a hajokirakodasi
munka arat emelni.
Megegyeztunk benne, hosszas
vita utan, hogy hajorakodas
arat befolyasolni mem tudjuk, de
gyapotot masfel dollaron alul
senki nem SEED naponta. Es any
nyira "deli" ember voltam mar,
hogy mem is tunt fel, mem is ha-
boritott fel, mikor a meyer gya-
potmunkas napszamat egy dollar
es husz centben szabtak meg.
Ok sem zugolodtak ellene, hi
szen Dixi orszagban termeszetes,
hogy ketfele ember van.
Azutan a vegyes ugyeket tar
gyaltuk es akkor LATHAM, hogy
detektivek is voltak a konven-
cion, akik egy szonokot elvittek
magukkal.
Az illet6 ait panaszolta fel,
hogy a Santa Fe vasuton verik
a hobokat es egy Greg embert
megoltek, mikor AIT vonatrol
levettek. AIT ajanlotta a szonok,
hogy szabotalni kell a Santa Fe
vasuton. S bar az elnok azonnal
rendre utasitotta Is szot tole
megvonta, harom detektiv rog-
ton elvitte a gyiilesrol.
Masnap harminc dollaron felul
kellett erte fizetni, hogy saba
don engedjek.
Tobb mask vasutvonalrol is
esett $40, nemelyikr6l sep $40,
hogy mem bannak irgalmatlanul
hobokkal, nemelyikrol azonban
ait jelentettek, hogy bojkott ala
kell venni. Senki ne higyje, hogy
a vasutak oriiltek ilyen bojkott-
max. Mert az nemcsak ait je-
lentette, hogy hobok keriltek,
hanem ait is, hogy izgattak ell
lene, hogy rossz hiret koltottek
es hogy szabotaltak, ha tehettek.
A masodik napi gyules nagy
verekedessel vegzodott.
Howe ugyanis vacsorara, ban
kett-felere hivta meg a hobokat
az egyik dzsungelba, ahova ket
nagy igaskocsi hozta az elelmet,
ket mask a tele sorOshordokat
meg dzsug-okat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25

A Wobbly-k (IWW) orditozni
kezdtek, hogy Howe korteskedik,
hogy le akarja konvenciot ke-
nyerezni Is ebb6l nagy kavaro-
das meg verekedes kezd6dott.
Senki ne gondolja, hogy nap
kozben a jelenlevok mem neztek
az uvegbe es voltak eppen ele-
gen, akik keszek voltak barmely
Ipillanatban egy kis bicskazasra.
Egy feloraig tartott a Macy
verekedes, akkor aztan meyer
keztek harom kocsival a rend-
orok es harciasabb bajtarsak-
boil egynehanyat elvittek. Az
volt az erdekes, hogy Howe tag
ia volt az IWW-nak es hogy
masnap a foglyokat az 8 penzen
valtottak Xxi a dutyibol.
Az IWW-k bojkottaltak ban
kettet, de ezernel tobben voltunk
nelkuluk is es az listen latja a
1elkem, hogy kulomb mulatsa-
gon soha az eletemben mem vol
tam.
Husz-huszonot tiiz mellett XII
lonfele husokat sjitottek es kiki
valogathatott pork-ban, birkaban,
marhahusban, de aki stew-t
akart, az is rotyogott vagy husz
nagy fazekban. Ital annyi volt,
hogy fiirdeni lehetett volna ben
ne es ejfelfele XII danolt, XII sirt,
XII olelkezett, XII veszekedett a
szomszedaival.
Mike termeszetesen meh-szor-
galommal kockazott Is Spotty,
Three Finger meg en- szorongas-
sal iiltunk allandoan mogotte,
inert szaz dollarra is becsiiltuk a
kasszajat. Termeszetesen jatek-
kozben mem lehetett tole penzt
elvenni es mi attol rettegtunk,
hogy egyszer csak elragadja a
szenvedelye es "szerencsere" fog
jatszani, amit hivatasos jatekos-
max mem szabad megtenni.
Kozben en- a Howe arcat fl
gyeltem es ugy LATHAM, hogy
mem boldog, inert megsem erzi
magat otthon kozottunk, hogy
minden aldozata es minden TO-
szandeka mellett orokre "out-
slider" fog maradni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25

Ez az Orszag konvenclOk
hazaja, termeszetes hat, hogy
azok nelkul mem tud a tafsada-
lof1 egyetlen retege sem meg
elni.
A konvencio az iskolakban, a
diak-gyiilesekkel kezdodik. On
nan kit ere, kit ARA vet a sors,
de akarmilyen rendu vagy rangu
ember lesz a gyerek id6vel,
konvencio hozzatartozik az ele-
tehez.
Ha nagyon ragaszkodik a
templomhoz, akkor vagy vala-
melyik vallasos egyesllet viligi
ligajaban fog konvenciokon reszt
venni, ha istentelen ember lesz
belole, akkor a szocialista vagy
kommunista, IWW vagy TWO
konvenciokon fog reszt venni.
Konvenciokat tartanak foglal-
kozas es politikai partallas sze-
rint az amerikai polgarok. A
bucserok, tizoltok, sheriffek, biz
tositasi ugynokok vagy munkas
szervezetek tagjai osszejonnet
egymassal es a demokrata vagy
Klu Klux Klan tagok szinten
konvencioznak egymaskozt.
Termeszetes hat, hogy tar
sadalmon kivul allo elemek is
tartanak konvenciokat, inert
sziksege van ra az embernek,
hogy benne felgyiilernlett
"steam" "-et id6nkent kiadja es
inert a konvencio rendesen -
mulatsaggal vegzodik.
Mikor en- az acelsineket ia
postam es a dzsungelek kepez-
TEX hazamat, mem voltam meg
nagyon ismeros az amerikai elet-
tel.
Kilencszazhet tavaszan jottem
ebbe az orszagba es a ki;encsziz-
hetes oszi panik mar kiloditott
az utszelre.
De az ember hamar kizoldul,
ha nap-nap utan mas-mas varos-
ban kell elelmet szerezni es 1908
ban mar nagy izgalommal ke-
szultem a hobo-konvenciora, a
init abban az esztendoben Gin
cinnatival szemben, a kentuckyi
oldalon tartottunk.
A konvencio majus els6 nap
jara volt kitiizve es inert Ken
tucky Derbyn minden jobb deli
hobo jelen van, mem is kellett
kulon Orleansbol feljonniink.
En- mem nagyon tudtam, hogy
mir6l lehet egy hobo konvencion
targyalni, hiszen a csavargoknak
szervezetuk nincs, kozos prob
1emaik nincsenek, kiki ugy pro-
balja az elelmet meg az italt
naponta megszerezni, ahogy tud-
ia es akinek van, az a masikkal
megosztja.
De lallottam, hogy neha ilyen
gyulesen ketezer ember is ossze-
verodik, hogy a tavol Califor-
niabol, Washington allambol ep-
pen ugy vannak jelentkezok,
mint New Yorkbol.
Es inert engem mindig iizott.
hajtott kivancsisag, hogy a
messze kekl6 hegyek mask ol-
dalai megnezzem, beszelni akar-
tam Csendes tengermenti ho-
bokkal. Meg akartam tudni, hogy
mikeppen lehet elelem es viz
hianyaban nagy utat meg
tenni, amt abban az idoben fe-
lenk emberek rettegessel targyal-
tax. Mem szabad elfelejteni, hogy
amig ma egy tehervonat atlag
szazhusz mertfoldet tesz napon-
ia, mig a time-freight-ek hatszaz
mertfoldet is megtesznek. addig
abban az idoben a napi atlag
csak harminc-harmincot mertfold
volt.
Februarban, marciusban mar
q konvenciorol beszeltek minden
dzsungelban.
Reszint arrol, hogy mi rindcnt
kellcne hatarozni a gyulesnek, de
inkabb arrol, hogy ezen yagy
azon a konvencion a jelenlevGk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25

| at AioA0Jo, hOSy d SuOo Su
baval, a CUBA gubaval".
Mert hiaba szolitotta kereszt-
neven azokat az idosebb hobokat,
akik szemelyesen ismertek es
hiaba szolitottak azok is ot Ed
mex, azert az 8 magatartasan is,
a mienken is meglatszott, hogy
mem tartozott dzsungelhez.
! Mikor Colonelhez jott, voltak
vele vagy tizenoten es csakha-
mar rajottem, hogy csupa olyan
miivelt uriemberek bizalmasabb
baratai, amilyen mi Colonelunk
volt, kozonseges hoboval mem
volt neki NIT beszelni.
| Soha mem tudtam, mas sc tud-
ia soha, hogy mi hozta Howe-t
hobokhoz.
Gazdag ember volt, akit mil
liomosnak tartottak, bar hat-het
eve, mikor meghalt, csak valami
negyedmilliot orokolt utana a
csaladja.
| Nos ember volt es neha egyiitt
volt a csaladjaval, neha eltunt
es olyankor dzsungelrol-dzsun-
gelra jart, mindig tehervonaton
es ahol megjelent, nagy ivasokat
rendeztek. A penzt Howe mem
|sajnalta, de termeszetesen a ho-
box mem fogadtak ell penzt tole.
Csak italt hozhatott a dzsun-
gelba.
Megbocsatottak neki, hogy
gazdag ember volt, inert tudta
mindenki, hogy Buffalo-ban Ike
sobb New Yorkban) a hobok
szamara fenntartott "Hotel de
Gink" re sok eze- dollart koltott
ell evente. A Hotel de Gink ep-
pen ugy nyitva ALT kerdes nell
kill minden hobo elott, akarcsak
a dzsungel a bokrok kozt.
A Colonel elmeselte, hogy
Howe a vagyonat orokolte az
apjatol, de fatal koraban, mi
kor az egyetemre jart az IWW-k
koze keveredett es ICY jutott el
a hobokhoz. Magyarazatnak ez
magyarazat volt, de mem elegi-
tett XII senkitsem. Mert annak a
radikalis szervezetnek volt sok
ezer tagja abban az idoben, akik
azert mem mentek a dzsungelek-
be aludni.
| A Colonel, igeretehez huen,
bemutatott Howe-nak es en- ma
gyon meg voltam hatva, mikor
Ia szikar fiatalember kezet meg
fogtam. De beszelni nehezen tud-
tam angolul es csakhamar elhu-
zodtam toluk es tobbi suhanc-
hobohoz mentem vissza, akikke1
kitunoen mulattunk.
Penziink volt eleg, inert a kon-
fvenciora honapokkal elore ke-
szultiink es mikor az egyik fla
tai hobo ait inditvanyozta, hogy
menjunk at Cincinnatiba, az in
ditvanyt orommel fogadtuk.
Felvertiink egy meyer keres-
kedot, akinel diner pail-eket va
saroltunk, hogy detektivek ne
alljak az utunkat es ait mond
hassuk a hidon, hogy a vasuton
dolgozunk Cincinnatiban es me-
gyiink az ejfeli siftara.
Meg kenyeret, vizet miegymast
is tettunk minden bucketba es
kekzomancos edenvt vettiink
negyVen centekert, amin mem
latszott meg aravira. hogy vala-
mennyi most kerult XII az uzlet-
b6l.
Termeszetesen Cincinnatibar
a river-frontra siettunk es mem
kell mondanom, hogy az auto.
mata-zongorakkal ellatott lanyos
hazaknal szives fogadtatasra ia.
laltunk.
Bizony, mikor reggel visszater.
rtink, elegen voltak koztunk be.
csipve.
; Kilenc orakor kezdodott a kon
vencio es mem a templomban
hanem templom mogotti eye.
pen tartottuk, inert sokan vol
tunk es meleg volt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25

| suAS. 4NSHl kCllCtI SSAk VdSy
tizenOtot kivinni Akiknek Macy
resze kes6bb ekes kekszemekkel
sompolygott vissza a gyulesre.
| Mikor vegre Howe-t nagy szo-
tobbseggel megtartottuk az ell
noki szekben, napirend meg
kezdodott es az elso inditvanyt
az arato-hobok tettek az asz-
talra.
AIT inditvanyoztak, hogy negy
dollaron es koszton alul ne men,
jen egyetlen hobo sem aratni es
en- meglepodtem ezen a magas
napszamon. Akkoriban gyarak-
ban orankent tizenket es tizenot
cent kozott fizettek Is kosztot
bizony ehhez mem adtak. Ike
sobb, ahogy AIT mar megirtam,
volt egy aratasi kalandom es
akkor nyolc dollart sem tartot-
tam volna soknak a napi tizen-
ket-tizennegy oras shiftara.)
Ehhez az inditvanyhoz tobben
/ beszeltek. Potinditvany volt,
hogy ne szeg6djon el senki arat-
nj, miel6tt mem biztositjak rola,
hogy aratas id6 alatt sem veszik
lie az embert tehervonatrol, ha
keleti iranyba akar utazni.
Az volt ugyanis a szokas a
vasutakon a buzatermo allamok-
ban, hogy keletrol erkezo no.
bokat vonatokrol leszedtek Is
harminc napok terhe mellett be
kellett szegodnie valamelyik far
merhez aratni. Ha nem tetszett
neki a hely, vagy meg volt
rerdes farmerje, ahol minden ev-
ben megjelent munkara, nyugat-
fele, a buza allamok fele saba
don utazhatott tovabb, de aki
kelet fele, vagyis a buzatermo
allamokbol kifele akart utazni,
AIT konyortelenul leszedtek a
vonatrol es harminc napon XII
viii bizony baratsagos iitlegeket
is kiosztottak a szamara. Kelet
fele csak az mehetett, akinek
penze volt szemelyvonaton utaz-
nj.
Ezen vitatkoztak sokaig, de
vegul belattak, hogy ilyen hata-
rozatot hiaba hozunk, inert a
isheriffekkel mem lehet kikezdeni,
negy dollaros napszamra azon-
ban megeskudott mindenki. Irott
jegyzokonyvet persze mem vezet-
tex a gyulesr6l, de hirszolgalati
irodak tudositoi meg a cincin-
natii lapok ujsagiroi oft voltak.
Delutan a timber Is lumber
munkasok iigyet targyaltak es
soha mem LATHAM, soha mem al
modtam olyasmit, amit a kon-
vencio akkor produkalt.
Mikor elmondtak, hogy szaz-
nal tobb famunkas van a wash
ingtoni bortonokben, akik poll
tikai foglyok es akiket politikai
meggyozodesukert uldoznek, a
Howe felszolitasara egy felora
alatt masfelezer dollart adtak
ossze nincstelen koldusok.
Howe az osszeget megduplazta
es masnap a Macy lapok head
line-okban kozoltek, hogy a no
box haromezer dollarna! tobbet
szedtek ossze az iildozottek We
delmi ko1tsegeire.
Ezzel vege volt az els6napi
! gyiilesnek.
Este mar baratsagosabb volt
a hangulat, inert az I-wont-work-
iosokat leszereltek a vedelemre
gyiijtott osszeggel, bar Howe ell.
len allandoan izgattak es ait
: koveteltek, hogy mas valassza-
max hobo-vezernek.
Aznap este mi fiatalok sem
tudtunk a varosba atmenni, inert
a penziink keves volt. Biztam
azonban Two Bits-ben, aki tud-
valev6leg iigyesen kockazott es
biztos voltam benne, hogyha mem
verik agyon, akkor csakhamar
lesz penzunk.
: De nem is nagyon vagyakoz-
funk a1 aznoO ac+o d1c,,nro1hnl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-25

ZOdtunk LeXlnStOnDOl NOFlHS-
tonba, ahol konvenciot tartot-
tax es ahol mar akkor vagy ket-
szaz hobot talaltunk.
| Mar akkor bizonyos szervezet'
csoport volt koztiik, amely az
el6keszit6 munkakat vegezte es
hogy-hogynem, mar ketszaz dol.
lart lefizettek egy nagy meyer
egyhaznak, amiert a templomot
es templom alatt levo nagy
basementet a konvencio szamara
atadta.
Cincinnati mem nagyon orult
szerencsenek, hogy Covington-
ra. esett a valasztas es titkos-
rendorok tucatszam keringtek
Covingtonban, hogy EFT velunk
tudassak.
Ketezer hobot vartak a gyii.
lesre, akik ha hoztak is fejenkent
egy par centet magukkal, vegul
megis csak Cincinnatira szami.
tottak, hogy a haromnapos ta-
lalkozas alatt valamilyen forma.
ban az elelmet meg az italt a
vendegek szamara kiadja. Aka1
keregetes, akar aprobb kis lopa-
sok utjan, de mindenesetre adot
!jelentett a konvencio kozellete
a varosra.
A titkosrendorok jelenletenek
mas celia is volt, bunozoket ke-
restek kozottunk es mem lehe,
tetlen, hogy egy par letartozta-
tast eszkozoltek, bar arrol mem
tudtunk.
A konvencio elotti napon maj
tobben voltunk ezernel.
Szerencsere jo ido volt es ct.
hat nagy dzsungelben tanyaz.
tunk. Hangos vitak es nagy iva.
sok voltak mar elore es en- cso-
dalkozva LATHAM, hogy albany
dzsungel, annyi part keszul q
gyilesre.
A 1egnagyobb es legegyse-
gesebb volt a nyugati hobok
dzsungelja. Megtudtam, hogy
azok szervezve voltak, inert vala.
mennyien az Industrial Workers
of the World (I wont work }
anarchista szervezethez tartoztak
es tagsagi kartyat is hordtak ma
gukkal.
Ez tagsagi kartya mem volt
valami kedves joszag, inert ha
lvalamiert egyet elfogtak es a
kartyat megtalaltak nala, keme-
nyebben bant vele rendorseg.
De az I. w. w. tagjai ke-
meny gyerekek voltak abban az
idoben es mem egy veres lazon-
gasban vettek reszt az eszaki
lumber campeken.
Akkor tudtam meg, hogy ami.
keppen volt vagy harmincezel
arato-hobo az orszagban, akik
| Kansas-tol kezdve, TeNas-on at
Nebraska-n keresztul Montana-ie
arattak, eppen ugy volt vagy
huszezer timber es lumbermun
kas hobo is, akik nyugati ALA
mok erdeiben dolgoztak, mikol
dolgoztak.
Kulon dzsungelben voltunl
mi deliek, de mi mem voltunk
csak vagy ketszazan feherek e
vagy otvenen negerek, akik per.
sze lilo tavolban tanyaztak, de
akik mi alank vagy mi nellenk
tartoztak.
Az arato-hobok is nagyon erO
SEX voltak, lehettek vagy negy.
szazan.
A legszomorubb sorsuk vol
azoknak, akik a keleti meg ;
kozepnyugati allamok hataraH
tul mem jartak, inert azok bar
ugy- -ahogy, osszeverodtek, hata
rozott es egyseges csoportot nen
tudtak csinalni.
A konvencio eloestejen vartul
Howe-t, akinek a kiralysagat a;
| IWW-hoz tartozo nyugati hobol
erosen vitattak es akit egeszer
. XII akartak zarni a dzsungelek
bol.
Este tizenegy ora lehetett, mi
Coulee City dispatch. [volume] (Coulee City, Wash.) 19??-19??, 1935-03-29
St Andrews

Mrs. Laurence Tanneberg reeciv
ed word that her father, Mr.. H. H.
Harris, of Almira, is suffering
from a serious condition of his
eyes and she is taking care of him
at his home.
Mr.. and Mrs. Ras Tanneberg
and Nadine, Mr.. and Mrs. Edwin
Mickelsen and Shirley Ann, motor
ed to Pateros Sunday to visit Mr..
and Mrs. Chas Nelson and family.
Mr. and Mrs. Hans Wogensen
and Ena, visited Mr. and Mrs Rob-
bins of Waterville, they also took
in the Grange Friday night
Mr.. and Mrs. Andrew Larsen
called on the Preston's at Baird
Sunday.
Several from this community at
tended the wheat allotment which
was held in Mansfield Saturday.
Mrs. Ward was entertained at
the Malone home in Baird Friday
and Saturday.
Jack and Ray Adams spent the
week with their grandparents, Mr..
and Mrs. Everett Rice.
WI ana MI OLlO OlotA anu
Guy Watkins spent Sunday at
Hans Wogensen home.
Mr. and Mrs. E. w. Rice enter
tanned Mr.. and Mrs. Chris Jrogen-
sen, sons Ben Larsen, Fred Joplin,
Mrs. Ward and Mr.. and Mrs Vern
Adams at dinner Sunday.
Florence Graham, who has been
out of school on account of sick
ness is back again.
Mrs. Lulu Reamer is visiting
her daughter, Mrs. Oscar Freder-
Sck,
Fred Joplin spent the week end
at the jorgensen home.
Mr.. and Mrs. Fran kjenkin and
children We're entertained at Mr.,
jolly's home Sunday.
Plans for the Grange anniver-
sary Night are underway and we
hope all will have a good time.
All Changers are invited and also
those who have been members of
the St. Andrews Grange.
Coulee City dispatch. [volume] (Coulee City, Wash.) 19??-19??, 1935-03-29
COULEE CITY DISPATCH
Published Every Friday at
Coulee City, Washington

Entered as second class matter at
the Postoffice at Coulee, Washing
ton, Under the Act of Congress
of March s, 1879.
Coulee City dispatch. [volume] (Coulee City, Wash.) 19??-19??, 1935-03-29
School Notes
NIr. Baclxus Presents Awards

The following bookkeeping
students were presented pins for
succeeding in getting a ma for the
first semeste in bookkeeping:
Lena Trefry, Elizabeth Scheibner,
Lois Moore.
Those receiving awads for MAX
ing 80 or more words a minute in
the final test for the semester in
ner and Cathyn Struntz.
Glass Meeting
The Seniors have ordered their
announcements and cards from
Clint Lee, Seattle.
The Juniors are busily engaged
in making arrangements forr the
annual Junior-Senior Prom and
banquet to be given April IL.
The following students were chos-
en- for the various committees:
Banquet: Josephine Wanamaker
Helen Trout, Dean Pugh; Dance:
Marion Stevenson, Betty Waters,
Carl Davidson; Decoration: Cath
ryn ,Struntz Lena Trefry, David
Spurbeck; Business: Jack Ford,
Bert Moore, Glen Lee.
Not letting the Freshmen be-
come more prominent than they,
the Sophomores are going to get
some purple and gold badges with
"Coulee High School 81" printed
on them.
Grades and
The fifth and sixth grades took
a nature hike to Castle lake dur
inc the noon hour on Wednesday.
Some of us saw sorse interesting
things. We ate our lunch on the
cliff above the lake.
Those who were on the honor
role in our room for the past six
weeks were: Mary Lou Gill, He
len Woodhead, Mary Rhodes, Bet
ty Ann Chapel and ernest
Moore. 'ssE'
Grades 1 and 2
The first and second grades are
busy working on Health Cnotest
Every day there is lot OF excite
ment over which grade has the
most check marks for the follow
ing items: Meat, clothes, clean
nails, tidy hair, clean teeth and
fresh hankies.
Mrs, Brown, mother of Frances
was a visitor in our room last
week.
Coulee City dispatch. [volume] (Coulee City, Wash.) 19??-19??, 1935-03-29
SDOrtSman'S Show Dates
Set For May Is to 10

are Underway for the building OIL
The dates for the big annual
Sportsmen's Show in Spokane
hove been set for May 13 to ~,
are meeting regularly and plans
the show to be held in its usual
place under the Union Station Via
duct.
I'VE always strive to stage a
bigger and better" show, said j..
The Sportsmens Show committees
r. Little, president, "and we are
determined to make that orr goal
for 1885. We are going out into
all parts of the Inland Empire for
or material. Also we are going to
have some headline attractions
that will appeal to all of our 90,-
600 friends who visited the show
last year and which will make new
friends for us. we feel sure"
Coulee City dispatch. [volume] (Coulee City, Wash.) 19??-19??, 1935-03-29

G. d. ARNOLD, Publisher
Coulee City dispatch. [volume] (Coulee City, Wash.) 19??-19??, 1935-03-29
Notice of Call for Bids

Sealed bids will be received by
the City Council, for the construc-
Jon of brick and tile Jail build
ing to be- constructed as per plans
and specifications on file with the
City Clerk at the office of Secur-
ity State anBk. The City -Recer-
YES the right to reject any and all
bids. Bids will be opened at $500
o'clock p. m, April 3, 1888,
T.. H, TWINlNG, Clerk
The Fort Peck press., 1935-01-17

In a communication quoted by
~Wrangler" in the Canning Trade"
Dr; Biting says i'll part:
Il am convinced that Nicholas
Appcrt was the man who discovered
the art OF preserving food by treat
ing the same with heat and holding
It IN a Theoretically sealed container.
| believe his title is as clear in this
respect as that of Morse for the tele-
Tranh. Bell for the telerhone. or
Edison for his numerous inventions.
It is true that Appert was not the
hrst to preserve foods by what we
term canning. IIe ncver made such
a claim. That was done after a
fashion for two hundred years be-
lore his time. But no one knew
Why it kept sometimes and spoiled
others. The closest approach to
he work of Appert is that of penys'
'apin about a hundred and twenty.
i've years BEFORE" g
The Fort Peck press., 1935-01-17
Canning Nov q Science

T+a4s HO invented the modern can
IH5 ming ~processf About 8,000,-
~ 100000 cans of p~rocessed
foods are row p$it up in the United
States every year, and most OF them
arc consumed by the American
people. Since the canning industry
has grown to such gigantic prcpor-
lions scientists have been WORKING
on every aspect of it, and CONNER
cial canring has become a science.
Scientists have not only done this,
but they have dclvcd into the in
terestinC past history Of canning.
DR.. A. w. Biting, formerly asso-
ciated with the National Gamers
Association laboratories at Wash
D. c., has collected all the
data On the subject available
about 1900 volumes from the wear
to date, some Of which were
PREPARED from manuscripts prior to
lie Christian era. D
The Fort Peck press., 1935-01-17

The Himantolophus Groenlandicus,
a fish native of the Gulf of Panama.
has a bulb-like %appendage ending in
lobes that look like two four fingered
hands. Branching out from the bulb
are numerous tentacles which are
probably luminous In life.
The Fort Peck press., 1935-01-17
OLD GOLD WANTED Cas-

OLD GOLD WANTED - Cash
for your old Rings, Pins. Dental
Crown, Bridge Work, Watch Cases,
Chains, Spectacle Frames. Lockets
Fountain Pen Points, or any other
discarded jewe!ry. Send it immed-
lately { within 80 days we will
pay you up to $685. 90 per ounce,
Take advantage of this unusal offer,
made to you by a reliable concern
We are licensed by the u. S. Gov.
eminent.
NATIONAL GOLD REFINERS
253 Plymouth Building,
Minneapolis Minnesota
The Fort Peck press., 1935-01-17

The crest on the State flag of Nary.
land is striking in design and in its
history. Although it was not officially
adopted until 1904, it has been in on
tinlous use since the early days of
the proprietary government of Mary
land. 1t represents the escutcheon of
the paternal coat Of arms Of Lord Bal,
tilnore.