YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-06-28
NAVRH ZAKONA MA DEPORTOVANIE
100000 CUDZINCOV.

Kongresman Dies Texas, demokrat, podal kongre-
navrh zakona deportovane vsetkych cudzncov 20
Spojenych (pod cudzincom rozumie kazdy kto nema
druhy obeasky paper Podal no preo lebo ver ze tax
bude rozlusteny problem nezamestnanosti krajne.
Kongresman Dies udava, Re Spojenych Statoch je
okolo 1650000 cudzine rodenych ud ktorych vyse
100000 je este ME nauralzovane (dla roku
1880 len 100000 pom. red). Tychto chce deporto
vat lebo vraj "keby nebolo cudzncov tejto krane,
boo by probemu nezamestnanosti Kongresman Dies Ia
klada organizacu The Americans kazdom state Unie
do ktorej chce dosat clenov 100000 vocov ktor
by jeho navrh pracova tak akO pracuJu prlvrzenc
Rev. Coughna prijate jeho reforem. Ukaza $4,000
stov telegramov, medz mimi listy cd 155 organizaci
ktorych posmelovany svoom boi tuto nikdy pred
tym neslychanu deportacu mionov ludskych bytnosti
Hovor ma vyse $50 kongresmanov ktor budu
obycajneho, lebo vraj Nemecko deporovalo milony
dzncov, Francia diva mony ide deportovat este vra
Million Anglia Taliansko ze maju podobne deportacne
zakony snizenie nezamestnanosti
Nechceme zazlievat' kongresmanov Diesovi, ze ma
take nazory aky lick depresu. Ale tn su dive veci,
kore eho navrh roba pochybnym. Prvou je: kde what
toko lodi aby est mionov udi odvezly do Europy hoe
len behom roka? To by musey carerovat vsetky lode
ma svete i clnkami stale by to sta miony doarov,
kore by musea patit vada. Druhou je eora: vyzenme
cudzncov krajiny bude depresi To sa uz vopred
KIRK ze ked vyzeneme vsetkych cudzincov de-
presiu mimi nevyzeneme ba mono ju este prehlblme
ved tt cudzinc takym spotrebovatelm potravin
odevu pristresia, ako ni we'd sd tiez rudia tax
bude krajine ses mionov menej zaudkov sytene,
sest milionov mene tel zaodenie zaobute skoro
diva miliony domov, poaz bytov bude prazdnych
Porovnavat nasu kzu krizou Nemecka nema smysu ebo
Nemecko nema dost potravn pre- vlasne obyvaelst
Nemecku sa neurod bavlna - to vsetko mus kupovat,
totiz vyvaza zlato koreho nema Kdezto name pre-
bytok potravin satsva to vsetko tn urodi vyhotov
mic nekupujeme cudziny nevyvazame ami zrnka zata
to. Al Franca, Anglia Taiansko musia kupovat potra
why bavlnu. Vobec Europa este vzdy zije ekonomii
nedostatku my zeme ekonomi hojnosti - tedy nasa
krza opaena cd europske Europe treba menej obyva
terstva, my no znesieme vac Ked bude sest Milo
obyvatelov ene bude to ko mene kostymerov pre-
nasich farmarov fabrikantov obchodnikov ad ad ma
sedkom toho bud move miony ludu bez zarobkov, bez
zamesnania nasa vast bude sest milonov dust chu
dobnesa slabsia sest mlionov producentov bohat
stva naroda ebo len covek dava hodnotu comukoPvek
Taketo predlohy dokazuju re Spojenych Statoch Je
veka predpojatost prot cudzincom ktor tn zu. ale
priobcanene nepostarali. ami nedivme tn rode
ny Amerkanom re predpojati ved este vaesia pred
pojatost voc cudzincom panue kazdej europske kra-
ne Hodne predpojatos by zmzlo, keby kazdy cudznec
Spojenych Statoch rvae zdc stal ich obcanom to
hned' My SINE casio napomna nasich neobcanov, aby
tito povnnost voc sebe, voc svojm detkam voci ejto
krajine vykonali pred podruha rokom bola tuna kam
pan prevedena Ale este vzdy je Mahoning okrese
$50 Slovakov (zahrnulc det kori ME s1 obcanmi pri
jmau potrayny inc zivotu potrebne vec cd vady Tito
s najviac ocach Amerkanov ktori somr re ME dost
ked musia zvit miliony nezamestnanych spouobcanov
ale este miony cudzincov Kongresman Dies Pahko zor
ganzue 10 monov Amerkanov-volicov proti cudzincom
tt i'm potom uroba zvot mizernym Len pre- fch laho
stajnost.