Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-27
VALKA.

byl osadu Enda Silasi, tricet
mil ma zapad cd Aksumu lez1ci
a dale osadu Dega Sab.
Habesan6 ukoTistili deset
tank1 osmadvacet kulomet6
diva nakladn1 automobily, Sc
DIM italskych vojinG jake Ia
jatc1. Ztraty ItalG byly pry v
bitve tezk6.
Habes ma pry svGj vlastn1
plan, pTipraveny jiz pred ire
mi m6s1ci Halle Selasiem "a
spoluprace jeho poradce, A
mericana Colsona. Negus i Col
son pry nepodali svGj plan,
protoze v6d6li, re velmoci pra-
cuji ma SVEN planu. Poole pla-
nu by negus pTepustil cast 1ze-
mi severne cd Adigratu a A
duy ma severn a ma jihu velkOu
cast Ogadensk6 provincie. Mi
mo to by negus pTipustil pro-
tektorat Spolecnosti NarodG.
Dale by negus zadal o predani
pT1staVu Asah V ErytreJi.
ItaIie nepovazuje "a svou
povinnost odpoved6ti ma omen
mfrovy plan, protoze tyz byl
britskym parlamentem zavrh-
nut.
V dobTe informovanych
francouzskych kruzfch Sc mlu-
vi. re Velka Britanie Sc poku-
81 pohnati Italii pred mezina-
rodnf soud ma obvinen1, re
prestoupila mfrovy pakt Kel-
logg-Briand1v. Tim by 81 Bri-
TAME zajistila take kooperaci
Spoj. Stat1, kter6 tento pakt
podepsaly, krone cehoz jeho
spoluautorem byl Francis B.
Kellogg, tehdy statni sekretaT
americke vlady.
O trestnych opatren1ch proti
Italii, zejm6na pokud jde O
dovoz oleje, jsou vyslovovany
pochyby, re by molly brzy We
sti k Gill, iestlize by americka
vIada We Washingtone nepro-
hlasila olej "a nezbytny pro-
stredek k veden1 vlady a zaka-
zala jeho vyvoz a dodavku do
Italie.
Francouzsky premier PIERRE
Laval odeslal jiz take do Lon
dyna odpov6d ma britskou "a
dost O mobilisaci We statech
pod6l Stredozemnfho more.
Laval stoji pevn6 ma SVEN sta
novisku, pomoci valecn6 Brita-
nil, kdyby je5i lodstvo pfi Wy
mahanf sankcf Lfgy narodd by
10 napadeno Italy.
Pokud jde O americky olej,
Fernand de Brinon, jeden z
nejd1v6zivejsfch radcG premi-
era Lavala napsal V list6 a.
information, re embargo ma
olei nem6ze byti Gcinne, do
kud nebude pomahati Ameri-
ka. Pfse dale, re Poole zprav
Z Londyna z pTistavu Corpus
Christi V Texasu odj1zdf stale
vice lodi S olejem do Italie.
Anglicka vlada uvazuje O
daIS1ch bezpecnostn1ch opatfe
mich pro prfpad, re by doslo k
ozbrojen6mu konfliktu S Italil
pro stanovisko Velke Britanie,
ably sankce L1gy narodG proti
Ital6m byly bezohledne vyma-
hany.
z autorirativnich pramenG
bylo oznameno, re Francie-
zpravila Velkou Britanii, re
jiz podnikla nezbytna vojen-
ska opatrenf proti mozn6mu L.
toku Sc strany Italie. V diplo-
matickych kruz1ch Sc tvrdf, re
Turecko, Recko a Jugoslavie
naznacily ochotu uciniti bez-
pecnostni opatTen1 jak V arma-
de tax i V namoTnictvu proti
jak6mukoliv dtoku Italie, az
Sc pocnou vymahati sankce Ii
gy narodG.
V Toulon, Francie, zkouska
jak Sc zachovati V pT1pade le-
teck6ho dtoku ma tuto nejv6ts1
stFedomoTskou zakladnu fran
couzsk6ho valecn6ho lodstva,
byla vykonana. Delnici V arse
nalech opustili sva m1sta, jak-
mile Sc ozvaly sir6ny a alarm
nj pTfstroje a sp6chali do bez-
pecnostn1ch GkrytG. Hasici a
clenov6 ochranne stanice pro-
jfzd6li m6stem, ably Sc posta-
rail- O ob6ti domn6leho 1toku.
Italsko-britske napjet1 pro
sankce L1gy narodG dostalo Sc
do kritickeho bodu, ktery ce-
lou Evropu mfsto slavnostn1
smirnou naladou vanocn1 zaha
luje novymi mraky obav pred
moznou valkou. Nebot Brita-
ME, aniz by cekala ma odpov6d
no eva IO+ozu n uOionck6 nod