Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-06

10000 italSkych deln1ku, kter.
byli dopraveni "a frontu K
stavbe silnic, opevnenf, budov
a letist. UTedni italsky list V
Erythreji "Quotidiano Fry.
three" uvefejnuje 1rednf vyz-
WI k delnfkGm, ably zachovali
kid. "Vlada vyzaduje napro-
sto kazen, zejmena u tech del
Mkt, kteTf Sc mali brzy vratit
do Italie a nepravem Sc doza-
dujf pfedcasneho navratu. Lii
de nachylnf k nepokoj1m at
vezmou ma vedomi, re jejich
jednan1 Dude z~aznamenano a
re ma ne budou 1rady v Italii
upozorneny jeste pred jejich
navratem." To je prfma hroz-
ba koncentracnfmi tabory.
Pluk Aosta, ktery byl pc
n6kolik m6sic1 rozlozen u
Monte Vodice ma hranici Jul
g~oslavie, byl pTelozen do italo-
francouzske Riviery, co gesto
vystrahy Francie, Myslf Sc ale,
re hromadenf italskeho vojska
ma hranici Francie Dude odda-
leno jak dlouho mono.
ZanechavSi meme nez 3d.
900 vojakG ma ochranu Sc
verovychodnfch hranic Italie a
Rakouska proti nazistskemu
puci, vlada Mussoliniho rychle
stahuje sva vojska cd severn,
POOLE zprav z jiznfch Tyrol.
Re sedmi divisf drive posad-
kou V Bolzano, pouze tri zGsta
vaj1 ma ochranu Brennerskeho
prGsmyku.
Vyznam italo-habesske val
ky spoc1va V okolnosti, re INA
c1 pocatek zapasu mezi Italii a
Velkou Britanif O nadvladu
We Stfedozemnfm mort, prohla
sill Leland Stowe, parfzsky
zpravodaj New York Herald
Tribune, v pTednasce konane
pred Junior Ligou v ST. Louis,
Mo. Pravil
"Mussolini vyzval ma souboj
Velkou Britanii tax jak nikdo
Tiny cd dolby kaisera. Angle
nem6ze riskovati bezpecf sve
~velerfse, a musila vyzvanf pri-
iati." Stowe, ktery vyhral Pu-
litzerovu cenu "a nejlepsf "a
hranicnf zpravodajstvf r. 1880
pravil, re mladf Italove byli
tax strzeni vymluvnostf Mus
soliniho, re jedna zena. mluvi-
CT pc radiu, zvolal: "Kdybych
len mohla jfti do Eritreje, slou
ziti Italii pc 10 dnf = a pax
bvch rada zemTelav" Takove
sflenosti mezi mladezf jsou o.
bvceinou vecf, pravil Stowe.
Kazdy kluk potfasa dykou po-
vesenou ma bTfsku, a. mava
pestmi We vzduchu. Kdyby ne
Swami ma cernochy a An
0licany, pobili by Sc mezi Sc
bou.
Zpravodaj pokracoval:
"Italie Sc pominula rozu-
mem. Nam sc tuze nelibf, kdyz
hazeji pumy ma lidi, kterf mo-
hou oplaceti snad jen kokoso-
vymi ofechy, ale rozum1me pTf
cinam tohoto Sflenstvi. Jsou to
ctyTi pT1ciny: Nadbytecna ital-
ska populace AZ, 900, 900, jeji
nedostatek surovin, jejf zatra-
cent zpGsobu jakym Sc rozde-
lila kofist pc svetove valce, a
konecne rozhodnutf Mussolini-
no, osvoboditi Italii Cd domi-
mace Velk6 Britanie. Musso-
lini je hrdym muzem, ktery
chce spojiti vsecky Italy ma
sv6t6. NemGze ztraviti stalou
pTevahu Angle, a mysli, re le-
tadla, ponorky a miny ucinf
konec britskemu diktatu. Cit
Sc britska veleTfse Sc rozpada-
va, a v tonic mfnenf Sc do il
steho stupne nemylf. Chce te-
dy urvati, CO NIUE.
Pred peti tydny Britanie a
Italie byly bl1ze valce nez "
kazde jine podobne situaci cd
r. 1914. Britanie musila Sc
podjati risika, protoze jejf IL
ME zivota byla ohrozena. Ia
to LIME Sc tahne cd Gibraltaru
k Matte, a Rudym morem do
Indie. Angle 81 nemGze do
voliti, ably dovolila komukoli,
ably ohrozil jeff spojovacf ces-
tn StTedozemfm."
Dalsfm nebezpecim italo-
habeSske situace je otazka "a
sobovan1 Italie gasolinem. PAX
Ii tento bude Italii odebran, bu
de to znamenati pocatek ital-
ske valky s Britanii. Italove
cftf, re valka s Anglicany je
nevyhnutelnou. Italie 81 je We
49, = .-o Y..