Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-11-29

= 4AAOON oOAOSo AA1AOOS |
psala konkurs ma stavbu move
no parn1ku o 10000 tunach.
PTihlasky dosly jen z ciziny, a.
nj jedina re Spoj. StatG. STAY
ba takove lodi m6la by pro "a
mestnanost americkeho delnic-
iva veliky vyznam. Pracovali
by nejen deln1ci lodenicfch,
ale i v zelezarnach a cetn1 JIM.
Co je v tom, re mali americke
lodenice tax malo podnikavos-
ii, bylo pTfcinou rozsahleho Wy
setrovani, 1Tedn1ho i soukro-
meho. Ma prvn1m mfste Sc u
vadf, re cd DOLBY svetove valky,
kdy sc v Americe a vsude pc
svete nestavelo lodi, re v pT1-
stavech necinne hnily a rezave
ly, pTesla americkym lodaTGm
vsecka chut k podnikan1. Pro-
pousteli deln1ky, rusili doky a
pTestali pofizovat drahe stroje
a stavebnf zarfzen1.
Ones jest americkych To-
denicich We stavbe 215,OOO tun
lodi, ale vesm6s malych. Gel
KEN .jsou v Americe jen ctyry
firmly, ktere by Sc molly do ne
echo takoveho pustit, ale vse-
chny odm1tly. Jejich 1redn1ci
poukazujf vedle toho ma to, re
paroplavebn1 LIME United
States Lines klade podm1nky
obzvlaste tezke. Novy parnfk
ma Poole pozadavkd americke
vlady nahraditi Leviathan ,jenz
byl dan do vysluzby jakozto
nespolehlivy a nebezpecny.
Leviathan byl daleko v6tsf, ale
nova LODI, asi o polovici jeho
snosnosti, ma splniti pozadav-
ky tezko proveditelne.
= William Green, pTedseda
Americke federace prace, va
roval, re Sc americtf organize
van1 deln1ci vzepTou tomu, ably
koTistivi obchodn1ci v teto re-
mi bohatli z valky italsko-ha-
besske a vyvazeli do ciziny va
lecny material, ktery rozmani-
tymi cestami dopravuje Sc do
Italie a slouz1 k zasobovan1 ar
mady v Habesi.
Ably americtf deln1ci dbali
prfsne neutrality, bylo odporu-
ceno nekolika vyraznymi reso-
lucent ma vyrocn1m sjezdu fe-
derace v Atlantic City. Take
anglict1 unioniste zachovavajf
stanovisko podobne.
- John L. Lewis, predseda
unie United Mine Workers of
America, postal Williamu
Greenovi, pTedsedovi Americ-
Ike federace prace, dopis, V
nemz Sc vzdava m1stopredsed-
nictv1 federace, do ktereho byl
zvolen posledn1m sjezdem pre-
de dvema mes1ci. Je to vysle-
dek tuheho sporu mezi dvema
kindly federace. V nemz ovlad-
la strana druha.
Spor We federaci vede Sc O
otazku, maj1-li Sc deln1ci, kteTi
.jeste k federaci nenalez1, or
ganizovati ma zaklade remesel,
anebo poole tovaren. Lewis ia
ko horn1k zastaval zasadu PRIV
nj, ale federace byla prot ne
mu velikou vetsinou, jak Sc u
kazalo ma posledn1 konvenci.
Lewis jest clovek velice bojov-
ny, zapasil S odpGrci vytrvale
dele nez rok, ale nyn1 konecne
nahl1z1, re mic nesvede a ustu-
puje. Pc jeho odchodu zGsta-
va We federaci jiz jen jeden "a
stupce jeho myslenky, Dublin
ski, pTedseda unie krejcovske.
= Zakony, ktere pTijal kon-
gres We Washington, umozni-
ly stfhan1 zlosyn1 federalni
vladou pro 1nosy a pro bankov
nj loupeze. Posledni, prove
deny ma pacifickem brehu, spa
chan byl dobrodruhem, ktery
zadny gangstrem nebyl, a jeho
zenou, kteTf oba dali Sc bro
chytiti. Rovnez tax loupeze
ma bankach sc velice IMMENSELY
ponevadz Sc prfsne stihajf.
Hoover, reditel vladnf IRA
dovny pravf, re neprftel, s
nimz vladnf agent bojuji, jest
nebezpecny a nesmf byti pod
cenovan. Velici gangstefi jsou
v~ycviceni obchodnf Teditele a
rozumf dobre svemu Temeslu.
Jmenoval New-yorskeho rake
tyra, Dutch Schultze, ktery
byl asi pred mesfcem svymi
konkurenty zastrelen. o tom
bylo %zjiSteno, re "a diva tydny
vybral ma 1platcich $827,253,
a to V dobe, kdy dobre vedel,ze
jsou mu vladnf 1Tady v patach
>Is