Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-08

OANSAAAEAI A11NAOAN,
Dvanacteho dnora r. 1903
narodil Sc V Kentucky hoch,
ktery byl osudem pfedurcen
vyrusti V nejpozoruhodneiSi O.
sobnost americkych a, sveto-
vych dejin: Abraham Lincoln.
Poole SLOW Idly Tarbellov6, jed
ne z pTednich znalc6 vseho, co
Sc tyse Lincolna, zdstava zivot
tragicky zahynuvsfho sestnac-
teho presidenta Spojenych Sta
tn az dodnes "pramenem, z ne
hoz cerpaj1 pTedn1 statnfci
vsech zemf nejlepSf porozume-
nj a objasnen1 ducha i c1lG de-
mokracie."
Lincolnovi pTedci = angelic
tt kvekfi - pTisli do Ameriky
pocatkem sedmnacteho stolet1.
Jeho otec. chudy, negramotny
tesaT, preplavil svou rodinu ma
voru pres Feku Ohio a spolu S
jinymi kentuckymi osadn(ky
proklestil 81 cestu do bohat6
zalesn6n6ho dzemf JIM India
ny.
Mlady Lincoln byl vychovan
k praci ma poll. "Kdyz isem
dosp6l," psal V pozd6jsich
svych letech, "neumel jsem to-
no mnoho. Piece jsem ale do
vedl trochu c1st, psat a poc1tat.
Ale to bylo asi vSe." V mladi
pomahal sv6mu otci kaceti stro
my, v~ycistovati panenskou pr
du ,stav6ti srubov6 chaty a OBJ
d6lavati p6du, z n1z vydobyva-
ii tamn6jS1 osadnlci vsechny
potTeby pro sv6 skromne 1.-Two
byt1. Bylo to v takovemto
skromnem prostred1, V n6mz
vyrostl Abraham Lincoln re
slabeho chlan"e V neohraban6-
no a svalnat6ho velikana, Sest
stop Gtyry palce vysokeho.
Kdyz tento Skolsky nevzde-
lany mlady obr opustil otcov-
skou farmu a vydal Sc dobyva-
ii sv6ta ma svou vlastn1 pest,
odnaSel S sebou tradice pionyr-
sk6ho zivota a ryz1 zasady, jez
mt byly pevnou oporou V jeho
pOzd6jS1m bourliv6m zivot6 pc
litickem. Lincoln byl zosobne-
nou primitivn1 silou, pin neklid
ne energie, raznosti, st6drosti,
Optimismu a humoru, ktery
charakterisoval vSechny zapad
nj pionyry. Mezi tim co pra-
coval bud jake namoTn1k, p1-
sar nebo zamemeric, venoval
kazdou volnou chvilku ct6n1 a
sebevzd6lavan1, snaze Sc tax
nahraditi nedostatky sveho
skolsk6ho vzd6lan1, We v6ku
dvaciti Sesti let byI zvolen do
zakonodarny statu Illinois, a v
t6 dob6 pocal Sc v6novati stu
diu pray. Roku 1916 byl navr-
zen "a kandidata do kongresu
a We volbach vyhral. Zajfma-
vo je, re jeho soupeT t6chto
volbach bojoval prot n6mu
prohlasovan1m Lincolna "a "a
ristokrata" a "~nev6rce''.
Ma vJznamnejsf misto V po-
litick6m zivot6 naroda dostal
Sc Lincoln svymi historickymi
debatami Sc St6panem A. Dou-
glasem, debatami, tykaifcimi
Sc otroctv1. Otroctv1 nebylo
zadnym novym spornym bo-
dem americkych d6jin. Jiz ro-
ku 1888 napsal jisty Francis
Daniel Pastorius, vGdce nemec
kych osadn1kG Pennsylvania,
procfteny protest prot zotro-
covan1 %cernochu, protest, ktery
nasel ozv6nu V srdcfch mnoha
mysl1cfch muzG i ~pozd6jSfch
generac1. Abolicioniste byli
cinnf V protiotrock6 Rampant
jiz pc sed1tiletf pred obieve-
MIN Sc Lincolna ma %politickem
jevisti zem6. Bylo to vsak po-
prve v d6jinach naroda, kdy
odp1rci etroctv1 nasli skutec-
n6ho v1dce, Ia n1mz mohli Sc
Taditi sve roztrousen6 silky.
Roku 1860 byl Lincoln navr-
zen "a presidenta republican
skou narodn1 konvenci a pc
bourliv6 Rampant byl i, zvolen.
Otroky vlastn1cf JIM staty u
skutecnily svou hrozbu a odtr-
hly Sc cd Unie. Pet tydnG pc
Lincolnove zvolenf vypukla kr-
vava obcanska valka. Lincoln,
muz mfru a nadseny kazatel
socialnf spravedlnosti, zmenil
Sc V ACKNOWLEDGEMENTS, V or
ganisatora resistance k iiznim
pokusd6m zniciti jednotnist u
ME. Zatfm co Davis, president
ssN-S x0rfn1nponn UOhu1nN1o1 ca