Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-09-13
SITUACE.

AO4C 11S ONNAOANO NV v y
ky kolem $4,000 mlad1k6, roc
niku 1912, kteTf az dosud byli
vyjmuti. M4adi muzi byli p6vo-
dne sprost6ni vojenskych povin
nostf, jelikoz byli podporou
starych rodicG neb take z d.
vodG jinych. Zmin6ny pocet
doplni nyn6jsf stav ma zoe, 900
muz1 rocn1kG 1911, 1913 a
1914, stojfcfch jiz dnes pod
prapory.
Mussolini nemfni S vypravou
zacfti drive, dokud rada Ligy
neskoncf jednanf O spornych o.
tazkach. Ia zadnych okolno-
stf jiz pry necouvne. Jedinou
obavou jest, re by Liga mohla
akce oddaliti, coz by tezce po-
skodilo italske finance.
Ones jiz ami papezsky fisk
nev6Ti, re by mohlo byti neco
We prospech m1ru vykonano
jak pfse list Vatican Osserva-
tore Romano.
Kral Halle Selassie zakaZal
vSechny slovn1 i tiskov6 1toky
ma Mussoliniho. Vyslal move
oddly vojska mfsta prfpad-
ne fronty.
Pro napadani Italie zatcen
byl redaktor habesskeho listu,
psan6ho amharickym naTecfm,
elias Habese'', Kidane Mari
am Take. Listy dostaly kra-
lovsk6 naTfzenf a mali titulova-
ii italsk6ho diktatora vzdy pa
mem Mussolinim a vystT1hati Sc
urazliveho psanf vGci Italii.
Ma hranicfch francouzsko-
itaIskych je stazeno 20 tis1c
francouzskych vojfnG k zaha-
jenf manevrG, Ia tim CO ma dru
he stran6 hranice diktator
Mussolini provadi man6vry V
tax obrovsk6m m6Tftku, jake
jest6 nikdy pred tim. Italsk6
manevry jsou u Brennerskeho
sedla, prGsmyku vedouciho do
Rakouska, a blfze francouz-
skych hranic. Mimo jin6 jsou
povazovany "a vyhrGzn6 gesto
proti Francii. Francouzske
manevry ma jihu budou vsak
jenom V omezenem rozsahu,
nebot v6tSina starych garrison
byla letos ma jare pFelozena
ma severn1 hranice francouz-
sko-n6mecke, kde Francie ma
rozsahla opevnenf mad zemi i
pod zem1. Man6vry Tfdf gene
raj Even Mittlehauser, Glen
nejvyssi valecn6 rady fran
couzsk6, ktery kratce pc sv6to-
We valce byl n6kolik rokG take
nejvysSim velitelem ceskoslo-
vensk6 armady a bydlil V Pra-
re.
Vybor, jmenovany radon Lii
gy narodG a slozeny re zastup-
CT p6ti mocnostf, jemuz bylo
dano Ia dkol rozhodnouti O
sporu talsko-habessk6m, po-
slal V sobotu dopisy Italii a Ha-
best Sc zadosti, ably upustily
ode vSeho, co by mohlo jakkoli
ztfziti jednanf vyboru. Ease
DAM vyboru peti mocnosti So
botni bylo v6novano vyhradn6
prostudovan1 situace We W.
chodn1 Africe. Francouzsky
premier Pierre Laval a britsky
zastupce Anthony Eden vylozi-
Ii zastupcGm Span6lska, Turec-
ka a Polska, CO Sc stale V Pa
T1zi ma porade zastupcG til
mOcnosti.
V kruzich Ligy narodG piano.
vala domn6nka, re vsechno, CO
81 Mussolini vlastn6 pTeje, je
"kontrolovan6 odzbrojenf" Ha-
beSe. Tim Sc take vysv6tluje
pTftomnost italsk6ho vojska ma
habessk6 pGd6. Toto italske
vojsko mohlo by Sc nazvati
"policif" a mohlo by dozfrati
ma habeSskou armada a ma or
brojen6 habesske kmeny.
Recka Vlada nar1dlla ZeSlle-
nj sv6 armady nasledkem "neu-
rOvnaneho stavu domac1 i "a
hranicn1 situace"
Iracky ministr narodnf obra-
ny, ktery prave dl1 V Anglii,
objednal puSky, bajonety, uni
formy a jine vybavenf pro
100000 muzG. Iracka arma-
ktera prftomne eta jen $4,000
muzG, Poole noveho konskripc-
nfho zakona NIUE byti zvyse-
ma ma 100000. Poole smlouvy
Iraku S Angli1 vojenska VIZ
broj must byti koupena We
.Velk6 Britanii. Iracka arma-
da je vyzbrojena Poole brit
sk6ho vzoru, take Angle tim
z1skava pomOcnou armada
100000 muzG k operac1m ma
b11zL6 vTchOdG NvnGiS1 mad