Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-16
Nazisticky tab prot Ii.

VlnarSK0nO uTuZSCVd UuUOu OQ-
straneni vSichni uTedn1ci, kteri
obchodovali Sc zidy. Naridil
svym podT1zenym vGdc1m, ably
mu oznamili jmena sedlak6,
kterf mali obchodn1 styky Sc
zidy.
Dalsfm dGkazem zostreni
kampane prot zidGm jest po-
volanf Julia Streichera, antise-
nifty do Berl1na. Vystoupf v
Berlfne ma taboru lidu, jenz
Dude poTadan V nejvetsfm sale
berl1nskem.
Zahranicni journalistic, zada-
jici vstupenky k chystan6mu
taboru lidu, byli informovani,
re vsechny vstupenky byly jiz
prodany a re jedine zbyvajf
mfsta k stan1. Bylo vsak ma
znaceno, re i kdyby zbyvala
jest6 nejaka sedadla, re neby-
la by reservovana pro zahra-
nicni zurnalisty.
Zpravy O antisemitskych de-
monstracfch V Horn1m Slezsku,
dochazeji pres polske hranice
do Beuthenu z Korlwesky. HUI.
ty a Katovic.
N6mecky velvyslanec pro
Spojene Staty, Hans Luther,
ktery Sc prav6 vratil do New
Yorku, kde hned pri prfjezdu
prohlasil:
"Jest posetilostf mluviti O po-
tlacovanf nabozenskych vyzna-
nj V N6mecku. Jest to jen vel
ky vyvoj, ktery by Amerika
m6la pochopiti, bylo by to We
velkem zajmu americkeho Ii
du.
Nemeckemu lidu nikdo ne
bran1, ably vykonaval v kterem
kohl kostele nabozenske obTa-
dy die vlastnf vlastnf volby."
Ma pier V New Yorku, kde
Vyslanec pristal ma palube par
niku New York, bylo Roman
dovano skorem sto policistG.
Nedoslo k zadnym demonstra-
elm.
- Pet osob byIo zabito a sta
zran6no We Francii V Toulonu
"a bouTe lidu.
Lid sc bouT1 prot cele Tade
dekretG VydanVch premierem
Lavalem, jimiz ma byti zachra-
men frank pred devaluacf.
vladimir dekrety Sc snizuj1
platy vladnich zTfzenc6 a pen
Sc vyslouzilcG i dTednlk1, ale
ma druhe strane snizujf Ease
ceny nejdGlezit6jsfch zivotnfch
potreb.
" Toulonu9a Brestu provola-
no bylo stanne pravo a ODE me-
sta jsou kontrolovana osadn1m
vojskem a j1zdn1 narodni gar
dou V polnf vyzbroji. Toulon
lei bl1ze Marseillu ma fran
couzsk6m jihu a jest hlavn1m
pffstavnfm mestem floty ma bTe
z1ch StTedozemn1ho more a
soucasne zakladnou francouz-
skeho valecneho lodstva.
V~ytrznosti Sc vSak neobme-
lilly ma mesta jmenovana, ale
povazlive nepokoje udaly Sc
take V ST. Nazaire, Havru,
Cherburgu, Marseillu jakoz i
V same PaTfzi a nekolika j.
nych pTistavn1ch mestech.
Ke krvavym vysledknm do
slo kdyz stavkuj1cf lid, navajo
rudymi vlajkami, pochodoval
"a zpevu internationally ulice-
mi, podnecovan die m1nen1 IRA
dG komunisty.
V ToulonU muscle vojsko u
z1ti karabin, kdyz bylo bylo ma
patroluj1c1 voj1ny stTfleno "a
skodnfky ukrytymi ma sire
chach domu. Krone peti mrt-
vych bylo 55 demonstrantG vaz
n6ji postTeleno a znacna cast
zranena J1nyml ZpuSOby.
= Valka mezi Itali1 a Habe-
81 ma propuknouti hned jak
pTestanou tropicke deSte nekdy
m6s1ci zaT1.
Jest mnohe k valce potreb-
ne, CO 81 nemohou Italove opa-
tTiti nikde jinde nez V Anglii.
Budou potfebovati mnoho lodi,
trasportnfch i nakladnich, We
like zasoby kovG, jake medi a
niklu, a RUNE jine veci, ktere
Size Angle nevyrab1, ale dove
de rychle opatfiti.
Anglicae byli by ochotni
Mussolinimu ledacos prodati,
vzdor tomu re S jeho valkou ne
sympatisuj1, ale jen "a hotove.
Cd tie dolby CO prestala Europa
platiti Americe, klesl liver sta
tn velice a ma duh Sc neproda-
va. Italie ma reservu zlata, a.
CT $500 000 600 q Mucco1ini