davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-05-25
II Seems nM
Haywood Of BROIN

I WAS extremely anxious 10 hear Father Coughlin
speak a. Madison Square Garden, but had 70 90
m a labor meeting Since the function Of this
column ought 20 be cool and dlspassionate comment
perhaps u is Just well that was unable TO attend
the rally OF the National Union Judging from the
newspaper accounts the clergyman made a tremen-
dotss impression upon his listeners Reports testified
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-05-25

Neutrality-suspicious. Senator's
N1 Nye Of North Dakota and
Clark Of Missouri hope TO laid
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-05-25

vii choose Tor himself
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-05-25

EVEN IN its worst years the
Il market was not a money los
ing proposition for the city. Last
year. operating on a budget of APP
proximately $4,000, it returned a
profit of about $4,000 to the
city'S general fund. Many rents,
however. were delinquent and be-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14

zadas, reszben a radikalis dema-
gogok sikeres larmaja felbatori-
totta a kongresszus liberals es
radikalis tagjait, akik ma az also
hazban kozos akciora szervezked-
mex.
A liberals es radikalis elemek
ugyan harom partban foglalnak
helyet, de ezentul egy blokkot
fognak alkotni kozos er6vel pro
baljak meg. hogy liberals torve-
nyeket zsaroljanak XII tobbseg-
b6l.
Ez kiserlet a kezdete annak
a politikai bomlasnak, amely
elobb-utobb el fogja a ket par
tot temetni Is amely vegre ra-
kenyszeriti maid a fencen elo
politikusokat, hogy nyiltan libe-
rails vagy reakcios programmed
kerjek a szavazok bizalmat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14

jara es denolratikus rendszer
hibajara semmi mem mutathatna
elesebben, mint ami a bonus ko-
ril tortenik ebben az orszagban.
A bonust egy nehany milli6 err
dekelt egyen er6sen megszerve-
zett csoportja kivanja es a nep-
kepviselet tagjai alig varjak,
hogy szavazhassanak folotte,
hogy jobb meggy6zodesiik ellie
mere lekotelezhessek az erdekelt
es aranylag kis csoportot.
Kozben chen haltatnak azok a
mill.ok. akik munkanelkuliseg ell
leni biztositast vagy aggkori
nyugdijat varnak, de SGT az a
husz millio polgar is, akik a koz-
munkak meginditasat remelik,
Nincsenek eleg jol megszervezve,
mem felnek hat t6luk a hon
atyak, akik annyira rettegnek a
megszervezett legiot6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
A KtJI.ONROz0
BIZOTTSAGOK

munkat szorgalmasan folly
tatjak ITALIAN kovetkez6t il
bet alatt az edIiginel sokkal cred
menyesebb munkat vegez kon-
gresszus, ha a kormanyt tamo-
cato es kormanyt gancsolo cso-
portok az elso nagyobb javaslat
letargyalasanal vi1agosan szet-
valnak.
A szenatus multi heten az
NRA-val volt elfoglalva mig a
birosagok nap-nap utan ujabb
csapast mernek torvenyre =
a multi heten ket birosag dontott
= NRA ellen = addig erzi min
denki. hogy torvenyre valami-
lyen formaban sziikseg van.
A bank k-javaslaton kivul a
Guffey-fele szenjavaslat targya-
lasat figyelik erosen az egesz or
szagban S pillanatban ugy nez
XII, hogy az utobbit valamilyen
formaban ell fogjak fogadni, bar
a nagyt6ke minden ereje koncen-
tralva van bill ellen.
A kilonboz6 vizsgalatokat is
folytatjak elhataroztak multi
heten, hogy Farley postaminisz-
ter miikodeset nem fogjak Wis
galat ala vena;. ami a kormanv
gyozelme, de amit meg fognak
meg banni erosen kormanypar-
ton.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
PAP PETER

Vagy en- hamisitottam meg EFT
a nevet, amt cikk fole irtam,
vagy az elet es a magyar tehetet-
lenseg hamisitotta AIT meg mi-
kor Papp Peter helyett Peter
Papp-ot csinalt belole.
A Papp Peter nevet egy erde-
kes es a mi szamunkra egy ma
gyon szomoru listan talaltam.
Roman-amerikai foiskolai hall
gatok egyesuletenek a l:stajan,
ahol ez a magyar nev mem ALT
magaban.
Mert a mellette levo Bora Ia
nos neve is magyar volt, mikor
gazdaja meg mem hivta magat
John Borza-nak es vannak rata
kiviil is magyar szarmazasu if
jak a Rho Alpha Sigma nevu
roman diakegyesuletben, amt
penzzel, erkolcsi tamogatassal al
landoan segitenek a romanok.
Ez roman-amerikai d:akszo-
vetseg mem all magaban. inert
hasonlo intezmenye van meg
negy a romahsagnak kozottiink.
Valamennyi azon van, hogy
minel tcbb jo tanulo szegeny ro-
man ifju legyen kepes tanulma-
nyait magasabb iskolakban folly
tatni es valamennyit eros anyagi
tamogatasban reszesitik a roman
betegsegelyzo egyesuletek.
Nemreg ramutattam ezeken a
hasabokon, hogy mt csinalnak
ilyen teren a csehek ebben az
orszagban, most tehat be akar-
TUX mutatni, hogy cseh mem XII
vetel. 's'srasss i
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14

A kivetelek mi vagyunk ma
gyarok, akik gondolunk minden.
re. csak ARA mem, hogy az if
jainkat sajat magunknak, a m
lemzetsegunknek, a mi kulturank
orokoseiul neveljrk.
Mi az orszagos egyesuletek
nagygyllesei elott, alatt es utar
azon marakodunk, hogy "munkas
ember'-e valamelyik egylet ell
len6re vagy titkara es ha fehel
gallerja, akkor a nagyszajak ki
akarjak robbantani a helyer6l, te-
kilitet nelkiil ARA, hogy hanv
orat dolgozik szorgalmasan ma
ponta.
A to.ot, az "olah"-t lenezziik,
de azok konvencio elott, alatt es
.utan AIT vitatjak, hogy hany tu-
cat fiatafembert tudnak akiildeni
szillofoldjiikre, hogy oseik kul-
turajat megismerjek IS megsze-
ressek es hogy rrennyit tudnak
:lyen celokra aldozni.
Exert van aztan. hogy az egyik
horvat egylet hivatalos lapja
hatvanketezer peldanyban hordja
szet posta hetenkent, de leg
nagyobb magyar egyletnek a tag
saga huszonotezren alul van je
lenleg.
Exert van az, hAgy a szert
kiralyt PittsburghLar es Young
stownban ''iteltt..~ i1alalra" a l.cr.
vatok, mi pedls d magyar re.
WHO erdekeben is alig tud juk ki
nyitni a szajunkat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
AMIC A SZENATUSBAN

a fontosabb javaslatokat mem
birjak letargyalni. idot talaltak
maguknak a honatyak multi
keten, hogy az orszag haderejet
tetemesen emeljek.
A nemzetek kormanyai. anne
lyek haboru befejezese utan
reszketve iiltek helyeiken es a
fegyverkezes korlatozasat iger-
tex karpotlasul a sokat szenve-
dett vilagnak. most mar 6szinten
beismerik. hogy ez soha mem
volt komolyan a szandekuk.
Esztelenul fegyverkeznek min
deniitt vilagon es ITALIAN. mem
lehet tulsagosan megitelni ennek
az orszagnak kongresszusat,
hogy kenytelen ebben a nyaktoro
es ujabb verengzesre vezet6 YER
senyben reszt venni.
A nemzetkozi konferenciakon
hiaba siirgettiik tizenot even at
lefegyverzest, vagy legalabb a
fegyverkezes korlatozasat, min
dig es mindenutt siiket fulekre
talaltunk. inert Europa nemzetei
vilaghaboru ota a beket soha
mem tudtak egymassal igazan
megkotni.
F sorok iroja es ez a lap ter
mes zetesen a militarizmust min
dig elitel'ek es ell fogjak itelni,
de akik az orszag sorsaert es
biztonsagaert felel6sek, azokat
mem lehet tulsagosan elitelni, ha
a villas -hiszteriaban a fejiiket
vesztettek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
Kar hogy |emondott

Prajadhipok, Siam kiralya, le-
mondott, ezzel mutatta meg.
hogy = igazi kiraly volt.
Az olvasok valosziniileg sejtik,
hogy m:nket mem tulsagosan
szoktak mcghatni kiralyok.
Es ha valamennyi lemonda
ma, :akkor sem tuznenk XII a
nemzeti gyaszt szivunkbe.
Elavult, felesleges hivatalnak
tartjuk a tronusokat, remeljiik,
hogy megkoronazott uralkodok
korszaka erGsen kozeledik a We
gehez.
De Prajadhdpok lemondasat
megis kepesek vagyunk sajnalni
Siam k:ralyat mem iildoztek Xxi
a helyerol.
"Hu alattvAloi' nonapokig ko-
nyorogtek nekl, hogy maradJon
meg hivatalaban, terjen visz-
sza Angliabol, ahol halyogos sze-
melt gyogyitja.
Kozben azonban a kegyelem-
adas jogat parliament a kiraly-
tol elvette es Prajadhipok oner-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
HA A KONCRESSZUS

tehetetlensege tovabb tart, ha
fontos. es sziikseges torvenyek
helyett bonuszr,5l es hasonlo osz.
taly-erdekekrol fognak meg soka
tanacskozni, akkor katasztrofali
esemenyek varhatok az orszag-
ban.
Akkor az adminisztracio tehe-
tetlensege Rooseveltet maga ala
fogja temetni es mem valtoztat
ezen semmit az az erdekes hely-
demokrata tobbsege egyenesen a
Roosevelt nepszeriisegen vonult
yet. hogy a kongresszus nagy
be Westinghouse.
A holtpontra jutott adminisz-
TRAGIC tehetetlenseget mem a
kongresszusnak. hanem az ell
noknek a rovasara irjak maid es
az orszag sokat szenvedett es
egyre tirelmetlenebb lakossaga
vi embereket es vi programot ke-
res maganak.
Akkor a Roosevelt vi dealje-
mex a helyere a Huey Long va
gyon-elosztasat probaljak es ha
abban is csalatkoznak, akkor meg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14

zete mem engedte meg. hogy
ilyen korillmenyek kozt a tronnal
jaro felelosseget megtartsa.
OFT hagyta tehat dicsoseget,
a gazdagsagot es az uralmat =
ilyen peldat meg keveset iattunk
a vi1agon.
Nagyon imponalt sorok ir6-
janak, mikor Gustav, az utolso
sved-norveg kiraly az eeyik tron-
jarol felszolitasra, nep akarata
ra, lemondott, de abban az esct :
ben a lemondast az egyik orszag
nepe kivanta. Siam kiralyanal ez
mem ICY volt.
O ugy latszik igazan kiraly.
igazan onerzetes ember volt min.
den incheben es ilyenek ma nenl
sokan vannak a vilagon.
Ha korulneziink az EUROPA
lralkodok kozt senmi esetre nehl
talalunk ilyesmirc sok peldat.
Az egyik kiraly peldaul eltiiri,
hogy a nemzet d ktatora legyen
a valosagos ura az orszagnak, S
3 maga csak tron megmaradt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
OLIVER
WENDELL HOLMES

| volt supreme COURT biro halala
egysegesen 6szinte gyaszt hozott
a multi heten az egesz orszagra.
| Holmes biro ketsegtelenul a
legnagyobb embere volt kora-
max es a szemelye, munkaja XII
fejezte mindazt, ami nemes, ami
sep, ami ertekes a demokracia-
ban es ebben nemzetben.
Az orszag legfelso birosagan
sziintelenul az emberi jogokat
vedelmezte kivaltsagos osztaly
tulkapasai ellen bar sajnos
= .velemenyevel kisebbsegben
volt a legtobbszor, at vegul a
nemzet elfogadta magaenak.
Holmes biro a korat otven ev-
vel megel6zte, de hosszu eletevel
tnegadatott neki az az elegtetel,
hogy az utana kovetkez6 kor az
Greg urat meg eletben talalta.
5 bar velemenyevel = maid
mem mindig kisebbsegben ltven
- alul maradt a legtobb eset-
ben, ketsegtelen, hogy az vi deal
koranak felidezeseben tobb re-
sze volt. mint akarkinek ebben
az orszagban. Nagysagat es hu-
manizmusat ssmmi jobban mem
tudna jellemezni, minthogy ez a
remzet. amely gyoztes che
ro'-k elott szokott leborulni, SEN
kit mem szeretett es nem tisz-
telt jobban. mint ait a birot, aki
legtobbszor a vesztes kisebb-
seq velemenyet tudatta az or
szaggai.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
AZ ALTAJ.ANOS
IDECESSEC

es elegedetlenseg ma meg leg
Tinkabb csak abban nyilvanul,
hogy polgarsag eleg tekintelyes
reszenek a bizalma kezd meg
ingani az elnokben, leginkabb
azert. inert mem latjak, hogy
jelenlegi helyzetert nem az elmo
kot. de kongresszust terheli a
felel6sseg.
De az utolso hat hetben mar
sulyosabb jelek is mutatkoztak,
amelyekr6l nagyreszt hallgat az
orszag sajtoja.
Meg kellett irni annak idejen.
hogy Colorado ehes nyomorult-
la torvenyhozas ellen vonul-
tax. mire a kormanyzo gyorsan
kapitulalt es az ehez6ket kenyer-
rel ellatta; es mem lehetett ell
hallgatni, hogy Oklahoma nincs-
telenjei McAlester ellen vonultak
a multi heten. A beijedt kor-
manyzo oft is azonnal talalt mas
fel mil1io dollart, hogy az etes
embereket legalabb kenyerrei ell
lassa.
De mem adnak hirt az ujsagok
arrol. hogy Kentuckyban, Arkan-
sasban, Minnesotaban, Montana
ban is voltak zavargasok hogy
ezeket maholnap elfojtani nem
tudjak.
Hiaba tartoztatjak lie min
deniitt zavargo ehes emberek
vezetoit. ezreket mem lehet ell
csukni es vegre a bortonben is
elelmezni kellene azokat, akiA
egyel6re ugyis csak elelmet ko-
vetelnek.
(Folvtatas az silk oldalon.,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
E HET FOLYAMAN ITALIAN

teto ala jut a javaslat, de a
szenatusban vitat nem lehet
korlatozni es ot-tiz, sot bizonyos
csetekben egyetlen ember is ke-
pes a felsohaz munkajat napo-
kon keresztiil meggatolni.
Tiz hete, hogy osszeult kon-
gresszus es az orszag joggal var
ia, hogy tulsulyban lev6 kor-
manypart gyors es alapos mum
kat vegez mem idegesiti a nem-
zetet bizonytalansag hosszu
keteivel.
Csak ilyen koriilmenyek kozt
Walt lehetsegesse multi heten,
hogy kongresszus teljes ajult-
sagatol. az eget6 nemzeti proble-
maktol eltereljek a lakossag fl
gyelmet es nemzeti cirkusszal
szorakoztassanak bennunket.
Johnson generals, az NRA
volt nagyszaju d ktatora nekita-
madt azoknak az er6knek, ame-
lyek a demagogia szarnyan fas-
cizmust szeretnenek csinalni eb-
ben az orszagban es alaposan ne
XII tamadt Huey Long SENATOR
max es Father Coughlinnak. a
nemzeti nagysagga mott radio-ba-
-atnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
IGAZ, HOGY LONG MA

meg inkabb nevetseges, mint
felelmetes egyenisege az ameri-
kai politikai eletnek. de nagy os-
tobasag fenne lei,etSsegeit le-
becslilni, nemcsal azert, inert
vegteleniil okos ember es jo $50
nok. hanem azert is, inert tet-
szet6s a programme.
Az Egyesiilt AilamoK polgar-
saga ugyan ragaszkodik a de
mokratikus formakhoz. de el6bb-
utobb ugy hatarozhat, hogy jobh
lenne vegre szteket enni. mint
egy olyan vi vagy meg ujabh
dealert lelkesedni. amely jelen-
leg is husz millio polgart tart
welfare kenyeren.
Es ha a radikalis programot a
Longok meg a Coughlinok hoz-
zak szamukra, mem AIT nezik
maid hogy Ezsau kezeben kinal-
jake a tele talat a szamara, ha-
mem hogy NIT iger az a hang
amelv most egyre 1armasabb lesz
az orszagban.
Es Huey Long eppen olyan ke.
vesse fuFar az igsretekben. mint
father Coughlin, akit szinte belle
'Senyszeritenek. + ogy Longgal ko-
zos frontot csinaljon..
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
Johnson
TERMESZETESEN

Rooseveltet es a kormanyat
tamogatta, ami a szemelyes ta-
madison kiviil is erdekes es epes
feleletet valtott XII a ket megta-
nadott emberbGl.
Es egyaltalan mem lehetettlen,
hogy tamadas eppen az ellen
kezo hatast fogja elerni, mint ami
celia volt a generalisnak.
Huey Long, louisiana diktato-
ra ugyan onnagat eddig is el-
noki aspiransnak tartotta, de
nem vettek komolyan idaig az
orszagbah.
Reszben Johnson tamadasa,
reszben a tanadas- -adta nagv pub
licltas egyszerre zamot-tevo te-
nyezove avattak es megmutat-
tax nagytokenek ait lehet6-
seget, amit a Long szemelye
foglal inagaban,
Ha Huey-Coughlin-H Hearst
elemek egyesiilnek egymassal, ha
a nagytoke ellatia 6ket penzzel a
legkozelebbi va1asztasra, akkor
konnyen harom politikai part
lehet porondon S Roosevelt es
Long kozt valosziniileg a repub-
likanus jeloltnek lesz legjobh
eselve.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
AZ ALS0HAZ EZEN

heten a bonust fogja targyal-
nj es csupan az kerdes, hogy
ket javaslat kozil melyiket fog
jak elfogadni, inert bonus azon
nall kifizeteset feltetlenul meg
szavazzak.
I Valoszinii. hogy ait a szena
tusban is megteszik Is csak az a
kerdes. hogy. egy elnoki veto el
tudja-e ait ismet gancsolni.
A kongresszus a1acsony nivo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
S BAR NEMZETI CSAPAS

ebben a pillanatban, hogy a
"three-ring circus annyira el-
vonta a kongresszustol a polgar-
sag figyelmet, egy aldasos cred
menye maris mutatkozik a lat
hataron.
Reszben a szenatusban olyan
szomoru sikerrel lefolytatott la
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14

radikalisabb vizekre fogunk evez-
nj.
A politikai jovend6les mas
idokben is nehez, ma azonban
lehetetlen, de aki az orszag koz-
velemenyet figyeli, annak latnia
kell, hogy a lakossag ideges es
tiireimetlen.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
A KONGRESSZUS
BENASACA

hlSS hiiiiNIS tdl /, lllClC lSiSO
haz egyes csoportjai joforman
maguk sem tudjak, hogy nit
akarnak kiilonosen inert a nagy
nemzeti larmaban ait mem tud-
jal, hogy a valasztok tobbsege
nit akarna.
Az elnok kozmunka prpgramja
ujra XII van tive targyalasra S
ma mar keves a ketseg benne,
hogy at el fogjak fogadni, de a
szenatorok kisebb csoportjai ne
hezen adjak fel az eddig elfog-
lalt allaspontot.
A republikanusokat tulsagosan
csabitja az lehetoseg. hogy az
elnok fotervet elgancsoljak, a
munkasokkal kacerkodo szenato-
rok - kiilonOsen akik valasztas
Iel6tt allnak ket ev mulva - mem
rernek nyiltan szervezet veze-
rel ellen fordulni,
A Huey Longok, meg tobbi
demagogok addig kepesek koz-
erdekl6d;s fenveben siitkerezni
amig a szenatust megtarthatjak
a holtponton.
A kormanyt tamogato tobbsee
meg van benulva, az elnok ma.
oa sincs vele t;sztaban, hogy q
| felsohazban kikre szarnithat e
kis tekintelyet es jovedelmet el
vezze.
A mask, a harmadik, negye
dix szamuzetesben elo kirall
mind allandoan alkudozik, hog,
a visszaterest milyen felteteleh
! mellett engednek meg sza.
mukra.
| A spanyoi, a portugal, a goroe
kiralyok hajlandok lennenek min
denfele alapon atvenni a front
ha mar dem kaphatnak meg al
uralmat es Otto hol nemzet szi
Mi, hol barna ingben kinalgatj;
magat ket elveszett orszaga ne
ptnek.
i Mennyivel tobb az onerzet, !;
buszkeseg, a hivata1a iranti tisz
telet Prajadhipokbln, aki onken
neg tudott valni tronjatol, min
peldaul az olasz kiralyban. ak
hajlando a Mussoi'ni arnyekaho;
lapulni, csakhogy dzsabot meg
tartsa.
Ha mar vannak kiralyok a vi
lagoon, akkor ilyenek lennenel
:gazi vezerei a nepiiknek es XII
ralysag lejart intezmenyenek
szomoru tragediaja, hogy ez a;
egy igazi kiraly IS kenytelen vol
a tronusat OFT hagyni
| A kis sarga arcu ember lie
mondasaban nagyobb ember e
nagyobb kiraly, mint azok, akil
neg a tronokon oiilnek, de teny
'egesen mar mem kiralyok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-03-14
II F tt SaZ f N L +

mem birja magat elhataro mi,
hogy hatarozottabban fellepjen.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-12-23
Cramer Will
Give Recital
Next Month
Jordan Piano Teacher to
Present Program of
Chopin Works.

Bomar Cramer, pianist, is to make
his annual indianapolis concert APP
pearance at English's. Sunday
afternoon, Jan. IL. His program is
to be devoted to the works of
Chopin, and is to be the first "one
composer" recital heard here since
Schnabels Beethoven recital at the
Maennerchor swo years ago.
Mr. Cramer already has estab-
lished himself as an outstanding
interpreter Of the works of Chopin.
Throughout his musical training he
has been stepped in the. tradition
of the Polish masters music. He
began his study with Pettis Pipes,
distinguished pupil of Theodore
Lescitizki, teacher of such eminent
Chopin players as PaderewSki, Ga
brilowitsch Friedman and Moisei-
witch. Later, Mr.. Cramer spent
several years with Josef Lhevinne.
probably the leading Chopin author
ity of the present day.
Chopin's Works Varied
Few composers have written in
such variety of styles and with
such masterful command of the
pianos resources as Chopin. Except
for a few songs and composition
for cello. he devoted his genius to
this instrument, and our modern
conception of piano composition.
Interpretation and style are direct
outgrowth of his influence.
The program which Mr.. Cramer
has chosen is to include, as its prin-
cipal offerings, the F Minor Ballade,
the B Minor Sonata and the F
Minor Fantasia.
Mr.. Cramer is head of the piano
department of the Arthur Jordan
Conservatory of Music. During his
strenuous years of teaching and
study the young pianist finds time
to paint and draw. Last year his
display of water colors at Lieber's
galleries caused comment among
Indiana art circles, because of their
coloring. rhythm, faithfulness to
life. by j. To
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-12-23
Director Chews Handkerchief

John Ford, directing Prisoner of
Shark Island" chews on a handker-
chief during tense production mo-
ments, ana averages about 40 per
picture.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-12-23
Eternal Road
Practices Open
400 to Take Part in Stage
Spectacle in New York.

Times Special
NEW YORK, Dec. 23.-Routine of
three months of casting for the 400
roles of Franz Werfels stage spec
tacle, THE Eternal Road" ended
this week when Max Reinhardt be-
gan rehearsals for the world pre-
miere in the Manhattan Opera
House Jan. IA.
The cast, which has been recruit
ed from America and Europe, is to
include 81 principals, 36 dancers, a
chorus of 48 and scores of supers.
The cast is so large that dramatic,
dancing and musical groups are to
practice in separate headquarters
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-12-23
Training School for Prospective
Stars Arranged by Paramount
Twelve Pupils to Begin Lessons in Picture Technique
in January, Studio Officials Reveal

HOLLYWOOD Dec 23A training school develop actors
actresses
with three of the II pupils
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-12-23

while the Manhattan's auditorium
is being rebuilt.
The orchestra and chorus routine
for Kurt WELLS score is being con-
Quoted at Liederkranz Hall under
supervision of Isaac Van Grove,
erstWhile musical director of the
Chicago Civic Opera Company. The
principals, under the direction of
Mr.. Reinhardt, are to rehearse on
the stage of a nearby theater, while
the dance ensemble, headed by Ben
jamin .zemach, is to practice in
rooms of the Opera House building.
Miss Stanwyck Learns Spanish
Barbara Stanwyck had to learn
Spanish for her role in "A Mes
sage to Garcia"
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-12-23
Awakens TO Get
Role in Movies

Times Special
HOLLYWOOD, Dec. 23 - Many
people would like to be awakened
AS was hobo who preferred to be
known as Ted Smith.
The knight of the road was asleep
on mattress of tumbleweeds when
screen company entered the hobo
jungle for scenes in Don't Bet on
Love which stars Gene Raymond.
Surprised by the guests in his
meager "boudoir," he recovered his
compoSure when the director offered
him role. In addition to facing
the cameras, he offered technical
advice to the six actor hoboes and
departed much richer.