davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La opinión., 1935-07-28

ban; los villanos lie tie
- milan, los valientes lie e
petaban Y ell misterio en-
yolvfa su figura heroi-
ca"..., Esos elogios son prodiga-
dos a la figura de "Cruz Dia-
blo", ell misterioso caballero de
la Nueva Espaha, cuya identidad
nadie podia verificar a pesar de
los esfuerzos hechos.
La historia-o mejor dlcho una
parte de ella-de Cruz Diablo,
sirvio 4 Vicente Drama. de te-
ma para SUI libreto de la pelicu-
la que lleva ell mismo nombre,
producida en- Mexico bajo la di-
reccion de Fernando de Fuentes,
y distribuida por la casa Colum
bia y la cual tendra SUI estreno
simultaneamente en- los teatros
California" e "Hidalgo" ell vier-
mes proximo, dos de Agosto.
10 que sabemos sobre esta pc
lfcula, es 10 que dicen los GRO
nistas mexicanos mas respeta-
bles. Todos parecen haberse pues
to de acuerdo en- que la cinta ha
resultado 10 que era de esperar-
sc del talento directive de Fer
nando Fuentes. y de la %actuacion
de dos de nuestros mejores ele-
mentos cinefonicos: Ramon Pc
reda Y Lupita Gallardo.
"Cruz del Diablo" es una fl
gura novelesca digna del am
biente en- que Sc desarroll6, aquel
Mexico de encomenderos y wire
yes, lleno de intrigas, poblado de
aventuras en- las noches penum-
brosas de la vieja ciudad.
A traves de la cinta Sc desliza
siempre como ell espfritu venga-
La opinión., 1935-07-28
Los PROGRAMS
SINFONICOS DE
ESTA SEMANA
Ell Hollywood Bowl CONT
n1a siendo ell centric de
reunion de los diletantti
Por FIDEL MURlLLo
Redactor Musical de los Diaries
"Lozano"

- ON LA .importancia
I de los conciertos "a la
luz de las estrellas" en-
~ I'm acentuado cres-
cendo, desde hace dos
semanas que empez6
la temporada, la empresa civica
del Hollywood Bowl, ACADIA de
anunciar su programa para la
semana que empezara el martes
V que consta de cuatro audicio-
mes. los dfas 80 de julio, 10, 2
y 3 de Agosto.
Esta vez. continuaran en- Ell
atril de la direction los maestros
Pierre Monteux y Ernest Schel-
ling, los mismo que Ia pasada
semana nos dieron tan magnffi-
a audiciones. Las atracciones
adicionales. estan centradas en-
Ell ballet "Zemach", las sopranos
Nina Koshentz Y Jeanette Vre-
eland. Ell baritone Perry Arkam
V Ell c~uarteto de cuerda "Pro-Ar-
te". Ell resto de los programs
sara cubierto por la orquesta
Sinf6nica del Bowl, bajo las di-
recciones antes mencionadas.
La opinión., 1935-07-28
AS NIUE RES

AS MUJERES-dice una
information lie adora-
ban; los ~villanos lie tie
- milan, los valientes lie res
petaban Y ell misterio en-
volvfa su figura heroi-
La opinión., 1935-07-28
Esta Tarde

Maurice Chevalier y Merle
Oberon, esta Ultima eonsiders-
da ell descubrimiento einefoni-
co del aao, sparecen squi foto-
grafiados en- una escena de Ia
p~elicula titulads "Follies Ber-
gere", la cual sc exhibirs hoy
tarde y noche sobre la panta-
LA del teatro Unique" de IL
Gale primera al Este, cerca de
la avenida Rowan.
-Foto Paramount.
La opinión., 1935-07-28
Cruz DiablO!-

He aqui un cartel de la pelcuIa que ACADIA de llegar de
Mexico, Cruz Diablo' concebido con arte y misterio, pa
ra lamar la atencion al pdbico sin duda alguna. La Gin
ia Sc estrenara simultaneamente en- dos de nuestros tea
tros ell viernes proximo, segdn Sc anuncia en- otro Iugar
de esta misma pagina.
La opinión., 1935-07-28
TERESA RENNER
EN- ENTREVISTA
CONFIDENTIAL
Dice que lie GUSTAV los HON
bres morenos, rubios,
castanos, apihonados, &
Por MARIA DEL PALACIo
Especial para esta pagina do
LA OPINION)

M ner, la %pequeha artis-
Ia que conocimos en-
Los Angeles hace al
gun tempo, ACADIA de
reaparecer en- Mexico, despues de
un eclipse temporal a rafz de su
retorno de Hollywood. Cuando la
conocimos aquf, hace siete amos.
era una artista lena de faculta-
des, con la vocacion errada. Gus
taba del drama, de la zarzuela,
de la tragedia, sin que las indi-
caciones de sus amigos la hicie-
ran desistir de csc genera, en- ell
cual no podia encuadrar.
Recordamos todavfa una vez
que la preguntamos:
sPor que no tie dedicas a la CO.
media? Nos hemos fijado en- que,
cuando wives algdn momento IL
zero en- las obras, estas mejor
que nunca...
Pero ella insistfa en- ell Cine,
en- la tragedia de gesto eXagera-
do, Ell la superactuacion de los
personajes. Mas tarde, tuvo la
oportunidad de trabajar en- una
pelfcula con Maria Alba Y Anto-
MO Moreno. Pero despues langui-
decio en- Hollywood y nadie la
volvio a yer mas.
Ahora, una periodista amiga,
que vive IN Mexico, ACADIA de ha-
cerle Ia siguiente entrevista, que
transcribimos por considerable
de interes para aquellos que CO.
nocieron y trataron, durante su
estancia en- Los Angeles, a Ma
ria Teresa Renner:
-5Que razones tragicas, comi-
cas o de que naturaleza, la obi
garon a reanudar su interrumpi-
da carrera teatral?
No es la primera vez que la
reanudo. Cada vez que tengo un
case sentimental, la corto. Ade-
mas, porque he visto que para
otra cosa no sirvo; me quise de-
dicar a o~ficinista, pero resulte
tan mala, que no me quedo mas
remedio que volver al teatro, por
ell que tengo v%erdadero Garlic.
Estuve en- Guadalajara v tarde
tres dfas en- hacer una carta.
-5Que genera ~prefiere? La
comedia, Ia tragedia, la revista
o ell cine?
Me gusta ell cine para IF
acompahada, la tragedia para yer
la desde una butaca y la come
dia para vivirla.
i Cual es. segdn I'd, su cua-
lidad d~istintiva y cual su defec-
to esencial?
Para mi la misma cos son
Ia virtud v ell pecado. La fran
queza a veces resulta virtud y en-
Ia mayoria de los casos uno de
los peores d~efectos, porque sin
querer Sc mete uno en- honduras.
Tengo una gran debilidad por
morenos, ca~stafos, rubios, api-
1onados, etc. etc.
-Haganos sfntesis de su
carrera teatral anterior.
Debute en- ell Teatro Principal
con la compahia de Chela Padilla.
Luego me fui a los Estados Uni
dos. donde hice varias pelfculas,
siendo una de las menos malas
Los que danzan", con Antonio
Moreno. Estuve seis amos ALA,
Regrese a Mexico, donde hice
Inc temporada al lado de Matil-
de Palau en- ell Politeama, y Ill
timamente trabaje con Soler. Ali
porque mis- amigos me alentaron
a que siguiera con la comedia
en- lugar de la revista.
. Cuales o los papeles idea
fSinus an In IA PAIL
La opinión., 1935-07-28
RIO POPULAR NDEpENDENrE . Los ANGELES, CALIFORNIA . sEcUNDA sEccuN
Vaya CriteriO, SenOres !

eshs cuatro muchachas norteamercanas, que fuerona Londres sohando ell IN por-
vmre nWdiable m ell teatroy en- los espectacuIo de cabaret han so proscrtas de
es centrosp r 6rdenes de las autoddades brtancas. Sc aIga para dr vsos de JUS
dnenses' mo lie parece a uded que es vi crteno muy particular este de los sehors
ingeses? Elias son, de zquerda a derecha, las sehontasG Grey Yoyce, Knhh y Crom-
we'll. international Ill., News
The Indianapolis times., 1935-06-15

Slowly the safari crawled across the plain. Sud
denly from the forest came the full-throated hunt
ing cry of Jad-bal-ja, Tarzans lion; and Tarzan
sped to the hunt. Forgotten now were those puny
evidences of civilization which were disappearing
toward the far horizon.
The Indianapolis times., 1935-06-15
A WOn1anS ViezCbOint
BY MRS. WALTER FERGUSON

A GREAT idea Is never old
~ fashioned. You are profound
" aware Of the fact as you watch
upon the screen the action Of VIC
to- Hugo's immortal Les Miser-
ables." As a social concept II Is as
modern as todays newspaper, al
though the book from which the
movie was made was published in
1862. Then. and long before, It's
central theme-the idea that men
are saved not By kicks but By kind
ness-has been promoted by vision
aries and fought By reallsts. The
struggle over the issue goes on to-
day. and viii go on, daresay, until
the end Of time.
Fiction has no nObler character
than the old Bishop Myriel, who, by
his faith IN the ultimate decency OF
a fellow creature, created a hero
and. what Is finer still. a truly good
man.
The producers have made a pic
ture which IS inspirationaL They
are 20 be doubly congratulated that,
IN doing so. they have reintrodJced
to the reading public a book which
is too lengthy and somewhat bonn
bastic but which is nevertheless one
Of the greatest novels ever written.
Perhaps its most interesting phase
IS the continual timeliness Of its
subject. Let loose your better in
stincts." II seems 70 say. Have
more faith in humanity. Make the
noble gesture whatever the conse-
quences 10 yourself. Cast your bread
upon the waters. Give up your silver
candlestiCks that a man may be
saved from degradation"
one feels like calling down bene-
dictions upon the makers OF mOv-
ing pictures when they turn their
efforts to subjects such as this. For
the ideal embodied in it is that
which makes the Beautitudes for
The Indianapolis times., 1935-06-15
LEGION HEAD TO VISIT
Commander of Paris (Francel Post
Is Coming TO City.

DR.. J. v. Sparks. commander OF
the Paris France) American Legion
post. will arrive in indianapolis
within the next few days to visit
his brother, DR.. Alan L. Sparks, 5696
n. Delaware-st. DR.. Sparks, a for
mer resident Of indianapolis, is now
a Paris dentist. He was in service
in both the World and Riffisn Wars
and has been decorated by many
novcrumnuf-
The Indianapolis times., 1935-06-15

ever beautiful and everlastingly
right
As long as man is degraded by
poverty and woman can be ruined
By starvation, and so long as chill
dren are ground under the heels Of
despots. such books and pictures as
Les Miserables" viii do something
TO keep alive that noble ideal toward
which men must ever strive or be
lost utterly.
The Indianapolis times., 1935-06-15
NURSES BEGIN WORK
ON 48-H0UR SCHEDULE
iss Are Affected by Ruling of
State Association.

Beginning today, all special duty
nurses in Marion and 10 surround
ing counties affiliated with the In
diana State Nurses Association will
operate on an eight-hour day.
The decision for a shorter working
day came after a careful study Of
the damaging effects of fatigue and
overwOrk on nurses. The ruling will
affect 489 nurses IN this district.
New rates also effective today will
be s. for each eight hours.
The Indianapolis times., 1935-06-15

Tarzan smiled. This expedition represented
what men called the apex of science and civiiza-
ton. Yet in its battle with the perls Of the African
wild. it had been saved from extinction only by
the elemental powers and primitive craft OF him
who was Lord of the Jungle
The Indianapolis times., 1935-06-15
BY Williams
BY BlOSSeE

His every sense and emotion responded to the
primitive call of the hunt. For brief space his
kindness had entangled him in the trappings of
civilization he hated but now once again he was
Tarzan Of the Apes, mighty hunter, mighty fighter.
Lord of the African wild
THE END
The Indianapolis times., 1935-06-15

Tarzan saw that the stir in the camp was in
preparation for departure on the homeward jour-
ney TO Hollywood. Soon the safar began to FORM
The ape-man noted with pleasure how the lovers
we're paired Ottoman with Balza, Bill West with
Rhonda Obroski with Naomi
The Indianapolis times., 1935-06-15

the present century will there be dates
With all odd undpcaed hgures937 1853 1857 1878 and 1875
viii be period Of 1882 before it again.
many the United States?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-31

SONY, hogy meg ugyis oicson
esik munkank, ha felruhaz
benniinket.
Tom mar akkor elmult tizen-
nyolc ewes Is abban az id6ben a
farmer-gyerekek ilyen korban
mar emberszamba mentek, itt-
oft n6siiltek.
Nemcsak a munka, meg az
apple-pie (de miiyen jo apple
ple) tartott oft bennunket.
Wig vilag volt azon a vide
ken.
A barn-dance-ok hetenkent is
metl6dtek es a videk fiatalsaga
csak a Tom baratait latta ben
mink, akiket szivesen maguk ko-
ze fogadtak.
Neha bizony szombatot sem
vartuk, estenkent osszejottiink,
vihancoltunk, danoltunk es sem
Mike, sem en- nem mondtuk meg
Tomnak, meg a tobbi kis cimbo-
ranak, mikor becsipve a meyer
lanyokrol, meg change of
luck" -rol beszeltek, hogy mi re-
ges-regen nemcsak belekostol-
tunk, de idestova jol is laktunk
az - almaval
Egy mas vilagban talaltuk ma
gunkat, mint amiben otthon vol
tunk odaig es koraven fejjel ugy
ereztiik, hogy 'ujra" fiatalok
lettiink Tomek kozt.
Vendegszobakkal, kilon bu-
torzattal mem voltak Chaffinek
felszerelve, en- Tom-mal egy agy-
ban aludtam, inert en- akkor We
kony gyerek voltam, Mike-ot
egy rogtonzott, otthon keszilt
agyra fektettek.
Mikor estenkent mulatsagok
utan hazamentiink, Tommal ne
ha oraszam susogtunk es hun
cut vihogassal targyaltuk le a
lanyokat. A negereket, akikhez
csak kisse becsipve es csak egy-
egy negyedorara szoktunk be.
nezni, meg a fehereket, akikkel
szombat este egyitt tancoltunk
Egy ilyen esteli suttogasbar
arulta el Tom, hogy szerelmes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-31

Mem sokat tartottam a baba.
jarol, egy fekete haju. bogar SEE
mil, 4csitri kis cardinal lanyrol
aki mem messze lakott t6lunk S
akivel majdnem minden nap ia
lalkoztunk estefele, ahogy a mum
karol bementunk.
De azert izgatott a Tom sze-
refine.
Akkor husz ev fele jartam es
valahogy bantotta az onerzetem,
hogy Tom megel6z, hogy 8 tt
zennyolc ewes fejjel komolyan
mer szeretni, komolyan mer ha-
zassagra gondolni, mig en- kony-
nyelmiien csavargom a vilagot.
Attol kezdve aztan estenkent
legtobbszor szerelemrol susog-
tunk.
Csokra; olelesre, hazassagra,
kis gyerekre gondoltunk es mi
elott eszrevettem volna magam,
szerelmes lettem a - szerelem-
be, a tavaszba.
Tommal olyan baratsagban vol
tam, mintha ikertestverek let
tiink volna, nem volt titka el0t-
tenn es aki volt mar tizennyolc
ewes, meg szerelmes, az elkep-
zelheti. hogy miket beszeltunk,
aki nem volt meg, az raer meg
tanulni, mikor ait kort meg a
szerelmet eleri.
Mem telt belle egy het, en- is
szerelmes voltam Stellaba.
Stella georgia. leany volt, aki
''hired girl' volt a kozeli, tizen-
ket majlra ESQ varosban, de aki-
mex a n6vere Oft volt ferjnel egy
farmernel, Chaffinektol mem
messze es aki mindig egyitt jart
Sou-val. Tom baba javal
Lehetseges, hogy ma nem ta-
lalnam szepnek Stellat. ha meg
latnam. bar hat ebben a korban
ait hiszem. hogy minden tizen-
nyolc ewes lanyt szepnek tala-
lunk.
Sounal nagyobb volt. Kek volt
SCENE. szoke haja es akko-
riban nagyon fajt, hogy Dixi
orszagban buzaviragot soha mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-31
Az e1repedt llota

LATHAM S mem mondhattam meg
Stellanak, hogy a szemei olya-
nok, mint a buza szep kek vi
raga.
AIT hiszem, hogy tizennyolc
ewes korban a szerelem a la
nyoknal is gyorsan megy, inert
bizony egy ujabb het mulva mar
.negyesben uldogeltunk es ott-
honr6l, hazassagrol, miegymas-
rol beszeltiink.
Akkoriban meg mem szok-
tax "neckelni". tiszta es tisztes-
seges volt hat a szerelmiink. Es
nagyon irigyeltem Tom-ot, aki
tudott tancolni es ICY neha meg
erinthette, atfoghatta babajat,
amt en- mem tudtam megtenni,
inert en- az eletben legfeljebb
dzsiggeltem, mikor sok volt a
jokedv az iivegben.
Mike csakhamar magaban ma
radt, amivel 8 sokat mem toro-
dott, inert Mike leginkabb az
italt szerette es a kis iiston ak
koriban is jo palinkat f6ztek
crabapplebol es sz6lob6l azon a
videken.
Tom nagyon boldog volt, inert
biztosra vette, hogy en- is oft
maradok azon a videken es mar
nezegette a jobb foldeket, hogy
hol lehetne tenant farmernak"
felcsapni.
A tenant farmer" delen
nagyszerii intezmeny.
Aki dolgozni akar, annak fol-
Diet is, kunyhot is, mulat is, en-
nivalot is ad "foldesur", aki
lusta a foldjet miivelni.
Mem volt ket dollarom, de az
mem lett volna akadalya annak,
hogy egybekeljek Stellaval es
Tom arrol almodozott, hogy a
lakodalmat egyitt tartjuk a
Chaffinek hazaban.
En- is komolyan gondoltam a
dologra.
Szerelmes voltam erosen -
bar becsuletes lelekkel bevallom.
hogy ITALIAN Stella, talan csak a
szerelem volt a szerelmem - es
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-31

szerzek vagy szaz dollart az 6sz-
re, mikorra Tommal, meg Sou-
val kozos eskiiv6t terveztiik.
Akkoriban haj6kon fizettek
havonta ugy huszonot dol1art es
Stellanak ait mondtam, hogy
egy Gulf-hajora npcgyek dol
gozni.
Hat AIT LATHAM rata, hogy a
meset mem hitte.
A, n6k kifinomodott erzekeve1
osztonosen meglatta, hogy a va
las sokkal hosszabb lesz, de azok
georgia. lanyok nagyon g6go-
SEX tudnak lenni, ha akarnak.
Mem marasztalt Is ket nap
mulva Two-Bits Mike-al ujra in
dultunk. -.
Fajt, mikor Stellatol utoijara
elvaltam. de mikor Greenville
mellett tehervonatra ugrottam,
mar mem nagyon voltam vele
tisztaban, hogy Stella. vagy a
Losoncon hagyott Juci sajog-
make jobban. bar ait tudtam,
hogy valahogy remenytelenii1
vagyok szerelmes.
ARA azonban kes6bb, nagyon
sokka1 kes6bb jottem ra, hogy
mikor a Louisville & Nashville
tehervonata "a greenville-i viz
tank mellett olyan banatosan
uvoltott, tavasz vett tolem bu-
csut orokre.
"Banyabaro" koromban egy-
seer elmentem Greenville-re.
De a regi varost es a regi
Tom-ot mem tudtam megtalalni.
Ahogy en- Pullman kocsiban
erkeztem, eppen ugy a varos is
Pullman szekeren vagtatott be
prosperitasba, meg a joletbe.
Az almos, poros, kedves kis
varos helyen nyiizsg6. modern,
elenk Macy varost talaltam IS
lathatar, amely gyapotba volt
borulva, piszkos-feheren hirdet-
te, hogy megraktak gyarakkal a
videket.
Tom a farmot otthagyta es
'kompania' hazban lakott Sou-
val, meg a negy gyerekkel.
Mem az onerzetes deli farmer
volt tobbe, hanem a faradt, le-
nyiitt, eliszakosodott proletar es
! lompos felesege a lakast, meg a
gyerekeket olyan piszkosan tar
totta. hogy mem tudtam naluk
egy falatot lenyelni.
Tom, az elenk, virgonc, joked-
vii, mosolygo, notas Tom bamba
szemekkel nezett ram, mikor veg
re megtalaltam es a hazaba be-
leptem es mem tudott tobbe ne
vetni, meg akkor sem mosolyog-
ia ell magat, mikor azokra az esti
susogasokra ratertem.
Faio Swivel, sziirke banattal.
elborult szemekkel menekiiltem
t6le, amilyen gyorsan csak te-
hettem es akkor fogadtam meg,
hogy soha tobbe a multat es
multba tavozott baratokat nem
probalom kutatni Mert az a BIZ
zonyos "Szep ifjusag jojj vissza
egy szora" csupa hazugsag, csu-
pa amitas.. az ifjusagot, meg
a tavaszt mem lehet visszaidezni.
Remiilten gondoltam ra, mikor
hazafele robogtam, hogy mi lett
volna az eletem, ha az "Oreg
almafa" mem torik el, ha Stella
eppen olyan piszkosan. eppen
olyan csiiggedt szegenysegben az
! en- gyermekem nevelne.
| Es mikor hazaertem az clsu-
lyedt alomvarosba. a gyerekek
el6l, akikkel maskor mindig
egyiitt jatszottunk, iiedten fell
osontam hegyen lev6 hazamba.
| Eveken at ait hittem, hogy
igazam volt, hogy szerencses
voltam, mikor effort az en- mo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-31

A Stella n6vere is tudta mar,
hogy hogy allunk, hiszen' vasar-
nap delutan nemcsak mi, de hat
nyolc par volt mindig a hazuk-
ban, inert messze foldon annal
az egy haznal volt gramofon,
ami mellett danoltunk, meg tan
coltunk. Mar aki tudott k0zilunk
tancolni.
En- OFT tanultam meg AIT a
notat, hogy I'm the shade of the
old apple tree" es nagyon hosszu
ideig az volt kedvencem.
Magam mem tudtam enekelni,
inert az en- fiilem botbol van, de
Tom, Mike, meg tobbi fiuk
nagyon szepen danoltak es soha
kedvesebb vasarnap delutanjaim
ebben az eletben mem voltak,
mint amikor oft a gramofon le-
meek mellett mulattunk.
Es inert az elet tele van ke-
gyetlen furcsasagokkal, az a no
ia, az az egy kedves nota lett
az Okla, hogy hatat forditottam
a tavasznak.
Stella mindig sorat ejtette,
hogy az "oreg almafa arnyeka"
gramofonra keriljon. A nok
mar tizennyolc ewes korukban is
iigyes kis bestiak, ok nagyon
gyorsan megertik, hogy mivel le-
het a ferfit megf6zni.
Egyszer aztan = es oft jott
a szakitasom Stellaval, a szere-
lemmel, meg a tavasszal - nagy
tragedia esett azzal notaval.
A Stella noverenek a harmad-
ewes kis fla ket lemezt effort es
az "Old Apple Tree is koztiik
volt.
Stella ijedten kereste a le-
mezt es meg ijedtebb volt, mi
kor a n6vere megmondta. hogy
Martin" lemeze darabokra
tort napokban.
Stella ait mondta, hogy mast
kat vesz Greerville-ben, a sogo-
ra ait mondta, hogy ait mem fog
ia elturni, inert a lemez ara 65
cent volt es Stellanak mindosz-
sze negy dollar fizetese volt ha-
vonta.
Ellenben megigerte, hogy
':maid az osszeP', hordaskor ujra
be fogja lemezt szerezni.
Megertik-e az olvasok, hogy
NIT jelentett ez az igeret?
Hogy a februarban effort le-
mezt "majd az osszel' fogjak po-
| tolni?
| Hogy szegeny tenant-farmer-
mex osztol-oszig nincs egy kraj-
carja, hogy enni ugyan kap =
uzsorara = az uratol. de egy
par dollar casht legfeljebb akkol
lat, mikor a gyapotot a ginbe
behordjak?
En- nagyon megertettem. tulsa
gosan megertettem es hirteler
ugy ereztem. hogy az alombo
egy borzaszto hegyszakadek me
lett ebredtem.
Hirtelen meglattam ait, ami
idaig a Stella kek szemetol nen
lottem, tenant-farmer hazanal.
szegenyseget, ami oft volt korii
lottem a tenan-farmer hazanal.
| Hiszen hat en- is szegeny, hej
nagyon szegeny hazbol szarmaz
tam.
! De f6uri hajlek volt a We're
belyi egy-szoba-konyhas laka
ahhoz, amiben pedig az ebrede
el6tt olyan j6l ereztuk magun
kat.
Este mar ait suttogtam Tom
max az agyban, hogy en- megsen
fogok megn6siilni, hogy mem le
het egy penny nelkul csalado
alapitani, hogy mem lehet egy te
nant farmernek rendesen meg
elni.
Tom borzasztoan megdobbent
Azon az eiielen keyeset alud
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-31


kezeinkre keztyiiket es esten-
kent gyapotmagolajjal kente meg
karjainkat.
Csak az listen tudja, hogy Q
ejtett-e tobb konnyet, vagy mi
harman, inert Tom is velunk
szedte a gyapotot california;
augusztusi nap Zorro melegeben.
Mem is szandekoztunk csak
egy par napig dolgozni, de va
lami megfogott benniinket Chat
fineknal.
Sajnaltuk az Greg hazaspart es
megszerettiik oket. de kiilonosen
Tom-ot szerettiik.
Zold gyerekek voltunk Mike-al
egvJtt es akarmennyire otthon
ereztuk magunkat dzsungelek-
ben, Tom volt az els6 tisztesse-
ges amerikai gyerek. aki fenntar-
tas nelkil baratul fogadott ben
niinket. Aki mem ereztette We
link sem AIT, hogy hobok vol
tunk. hogy fekete volt rajtunk
az egy szal alsoruha, mikor AIT
Mrs. Chaffinnak kimosasra oda-
adtuk. sem ait, hogy nem igen
tudtunk valami kitiinoen angolul
tarsalogni.
Mem hagytuk OFT 6ket, mikor
a gyapotot behordtak. mikor a
h6feher gyapotbale-t a cotton
einbe elvittek es mikor hetek
mulva megis e1mentiink. Chat
finek konnvezve bizonygattak,
hogv lenne eleg ennivalo telre
mindnvajunknak. csakhogy veluk
maradjunk.
A jo Greg hazaspar sajnalt es
ITALIAN szeretett benninket. de
meg lattak. hogy az unokajuk
milyen boldog volt, hogy nem
egymagaban lezengett, hanem
harman hancuroztunk nevetve a
nagy portan.
Hanem mi az 6sz bealltaval
elmentiink.
Elmentiink, inert hivott, csalt
benniinket az orszagut, inert
vagyodtunk a megszokott bara-
tok utan. inert New Orleansban
megkezdodott a loverseny es
inert a Cabildo ezer kincse rab-
sagban tartott abban az idoben
Es resteltiink is mar Oft idozni
Egy mula. meg egy tehen volt
az Greg Chaffinek minden allat-
allomanya es akarhogy keres-
think, mem tudtunk naponta ket
orara Sc munkat talalni magunk.
max.
Pedig Chaffinekon kivil Tom
is uoy kert benn;inket, olyar
konnyes szemekkel jott lie We
LINK a Greenville-i allomashoz
aho1 a New Orleans fele sza
/ guido express-tehervonatot aka
TUX megfogni -. Csak baratok
t6l. igazi baratoktol ne kellen'
Soha megvalni. +.
Neha ma is ugy huz. ug,
vonz a banyavidek magahoz
ugy szeretnek, olyan jo lenn'
csak egv napra is leruccanni
iobaratokroz, de. !. nagyon ne
h6z visszajonni. nagyon szomo
ru a bucsuzas. ITALIAN most meg
ertik, akik szaz igeret megsze
gesevel jogosan vadolnak, hog,
mi tart itthon mindig magany
ban.)
Mikor otnegyed ev mulva ka
racsonyra visszatertiink Chat
finekhoz, o!yan orommel, olya
szeretettel fogadtak benniinke
hogy annal igazabb Swivel VI
rebelyben sem nyitottak XII sob
az aitot elottem. ha ugy ot-til
evenkent szulofalumba mes
tertem.
Januar vege fele Carolinaba
a tavaszi munkak mar kezd6e
mex es bizony mi akkor is ot
maradtunk vagy nyolc hetig,
Tom nagy boldogsagra, Cha