davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1935-06-07

After two years of mixing and stir
ring
Business men bring the test to the
bench for examination
Contents Of the cauldron are pour
ed by nine elderly men
Through the fabric of the ancient
constitution
Litmus paper to find and locate the
acids
Sieve to determine the remaining
structures
Sorting process to classify for re-
lection and keeping
Human problems drain off to the
sewer Of history
Residues forcing conclusions remain
held by the sieve
The old sieve finds no trace If So
cial facts
Bones, feshand feathers of chickens
are kept
They are property and profits and
power
Decent wages, humane hours, la
boris rights
Dissolved and run off in solution Of
by-product-
Down the pipe Of judicial decision.
The experiments done!
Laboratory doors slam shut!
NO! The experiment has only
begunl
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1935-06-07
Coal Mine Closed; $50 Lose
Jobs; Back Wages Not Paid

Shamokin, Pa. (AFLNS)-Six hun
dred and fifty employees Of the Enter
prise Colliery, near here, operated by
the Northumberland Mining Company,
were thrown out of work by the deci-
sion of the company permanently to
close the mine.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1935-06-07
Q.-What is a shop card?

A shop card is printed sign
which is displayed in the window or
on the wall of all shops and business
places whose employees are unionized.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1935-06-07

If you want to keep out of the RED,
treat your brother trade unionists
WHITE, and not allow the depression
to make you BLUE, buy union prod
ucts and services. That's true patriot
ism because they are made in America.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1935-06-07
Q.-Did organized labor from il;
beginning fight child labor?


A. Yes. The American Federation
Of Labor, in its first constitution,
adopted in 1881, said. eve are in
favor Of the passage Of laws in the
several states forbidding the employ
ment of children under the age of IA
in any capacity under penalty Of
fine and Imprisonment"
Q.-Who said: Whoever produces
anything by weary labor, does not
need revelation from heaven to
teach him that he has right to the
thing produced?
A-Robert G. Ingersoll
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1935-06-07
LaborQueriies

Questions and Answers on La
Dor: What 1t Has Done; Where
1t Stands on Problems of the
Day; It's Aim and Program;
Who's Who in the Ranks of
the Organized Toilers, etc, etc.
La gaceta., 1935-02-18
RAFAEL MARTINEZ YBOR
G Ell SABADO

Accompanied del joven Fin :
lay, hijo del exsecretario de sa-
nidad que tuvo ell presidente
IGrau San Martin, arribara ell sa
badH, segun una carta que reel
bimos en- la manana de hoy, ell
.Sr. Rafael Martinez Ybor, hijo
de don Vicente MARTINEZ Ybor,
act'al consul de Cuba en- la ciu-
dad de New Orleans.
Ell Sr. Martinez Ybor hara ell
|viaje como hueSped de honor de
las fiestas organizadas para con
memorar las Bodas de Orc de la
industrial tabacalera.
Oportunamente publicaremos
la bora de su llegada, para que
sus amigos puedan acudir a re-
cibirlo.
La gaceta., 1935-02-18
'jillas hay que sombrear iigera =.

jillas hay que sombrear ligera :
mente los ojos; Sc coloca sohre
Los parpados un afeitS muy fino
azul, verde o plateado, teniendo
gran cuidado de extender con Ell
dedo apenas Sc ha tocado ell par
pado; pueden subrayarse con
TN lapiz azulado las cejas, pero
hay que 'proceder con gran mo-
deracion, pues cualqvier nota e.
xagerada resulta d~esastrQsa.
Terminado ell aderezo dA los
ojos, cuya belleza debe resplan-
decor en- ell circulo azulado, que
una mano habil Ina sabido crear
artificialmente, Sc pasa a ador-
mar las ms illas con una capa Ii
'gerisima de csc afeite anaran-
jado, que es ell que mejor con :
viene, Segun hemoS visto, para
los maquillaies de noche. La ca
pa de color debe ser sumamen-
te ligera, porque TODD ell interes
al maquillaje moderno esta en- la
imp2rtancia concedida a los O.
Eos. Podeis hacer todas estas ex
~periencias: cuando eSten vues :
tros ojos perfectamente maqui-
llados os convencereis de que "a
penas necesitan las mejillas u
nos toques ligeros; en- cuanto a
la Inca de los labios, debe ser
dibujada con verdadero refina-
miento de artista. Ell lapiz claro
debe cubrir completamente la
carne hasta la misma linea dom
de principal la piel del rostro.
81 seguis estos consoles, po-
deis tener la seguridad de no
faltar a las reglas del buen to-
ojos bien maquillados, meji-
Has sonrosadas, labios impeca :
bles. Este es ell secreto del ma
quillaje de moda.
N r.
La gaceta., 1935-02-18
Sc hizo, luego de arrota-

censo sc hizo, luego de arrojar
ia pesada carga de gasoIina, a la
l 80 minutes de la tarde.
Los dos photos, extenuados
por los eSfuerzos que hicieron
para mantener ell aparato en- ell
aire, con un motor recalentado,
tomaron un pequeno refrigerio
Y Sc metieron en- la CANA.
Ell aeroplano Jose LIE Brix Sc
hallaba a 500 millas fuera de Ca
DO Verde, con rumbo a la Anne
RIGA del Sur, cuando trasmiti6
Fer la radio una llamada de au-
xilio. La distancia que hasta en-
t nses hbian recorrido era de
1870 millas, la mitad del vuao
desde Istres a Buenos Aires.
La gaceta., 1935-02-18
kETOS DE LA
WSEJOs UTILES

DEStamOS, a estas alturas del
$50, en- plena epoca de removal
ci6n; las primeras colecciones
de primavera estan a punto de
aparecer, y en- el mundo de la
moda facil es oDAervar la mas
febril de las actividades. Todo
ha de estar listo, en- efecto, pa
ra ell ensayo general de los pri-
meros dias de febrero, Y en- Wis
peras del magno acontecimien-
to los labios Sc cierran y la6 Or
reJas no oven.
Forzoso es replegarse en- es-
tas condolences sobre otro tema,
que para una mujer elegante pre-
senta, s~eguramente, tanto inte-
res como ell conocSr las pr6xi :
mas Nariaciones qN habra de,
introducir en- su Silueta, quiero
hablar del maquillaje de moda.
Este capitulo de los afeites,
adersGos y composturas, tienen
una antiguedad venerable en- los
anales de la femenina coquete-
ria. No pretendo imponeros "a
quf, queridas lectoras, un curse
de historic, pero todas sabeis
que ell "maquillaje", esta pala :
bra barbara, a la que hemos da-
do entrada tardfa en- nuest4o le-
xico, es tan antique como la CT
vilizaci6n. BESIDE los tiempos re-
motos en- que la humanidad a
bandono las ~cavernas, las mule
res privadas de la constante
preocapaci6n de defender su e.
xistencia, empezard a conocer
otra preocupaci6n Ia de esclavi
Ear la fuerza masq lima, y para
rendirla a sus piey inventaron
los afeites y aderezos que hoy,
varios miles de amos mas tarde,
continuan siendo una de las ar
mas mas prestigiosas de la fe-
msnina especie.
Demostrada asi la trascenden
te importancia de este detalle,
a~parentemente insignificante,
nos trasladaremos por la imagi-
La gaceta., 1935-02-18
.SERAN INICIADOS VARIOS
CANDIDATES.

Manana por la noche, en- ell
palacio de las Logias midas, sc
dara ell grade iniciatorio a va
rios candidates, por las reSpeta-
bleS logiaS Progreso No. 81 e
Ideal No. So.
La ceremonial comenzara a
las ocho de la noche, de acuer-
do con ell programa que nos re-
mite ell %secretario Jesus Menen-
DEE.
Ru6gaSe ia asistencia de to-
dos los miembros.
La gaceta., 1935-02-18
CASA AMUEBLADA
SEMINOLE

Solo $4,000. $4,000 al con
tado. Sala grande, comedor, CO.
Gina, dos cuartos de dormir, ba-
no, portal de dormir en- ell fren-
tie, hogan para ell invierno, GER
ca del institute. Ell dueno page
$11,5 OO por ella. Gale pavimen
tada. La adquirimos por una hi
poteca de $4,000. Refrigera :
dor electrico. Bien amueblada.
Lame a A. V. Lopez, Telefono
A. j. SiMMS, Inc.
La gaceta., 1935-02-18
PARA La M0JER =

naci6n ante la mesa de tocador
de una mujer elegante que sc
dispone a acudir a una fiesta de
noche con todas sus ventajas.
Esta mujer ha debido preocu
parse, en- priA1er lugar, por DIES
cansar tranquilamente, para
que su semblante este reposado,
Iy que csc juez implacable, que
Sc llama ell espejo, no refleje
Nunos rasgos descompuestos por
Ia fatiga o la nefvosidad. Lue-
go debera resignarse a pasar
una bora delante de esa misma
mesa de tocador donde cSntem-
pla su rostro. Una hora es un
minimum indispensable, 1sobre
TODD 81 Sc tiene en- cuenA que
esa misma mujer ha pasado, a
10 mejor, semanas enteras para
elegir primero, y arreglar DIES :
pues, SUI vestido de "soiree."
He aqui como ha de proce :
der, para Aderezar su rostro, la
md5er que desea ostentar un per
fecto maquillaje: principal por
limParse minuciosamente la piel
hacienda desaparesef toda ira
"a de maquillajes anteriores; 81
es case, ha podido darse I'm ma
safe facial la vispera para tie
per la piel blanda Y preparada.
Luego extiende sObre ell rostro
una buena crema, bien elegida,
~ a continuation toma un bano
para reposar los nervios y la ca
beza.
Despues del BANJO, para que
desalparezca la Ultima traza de
fatiga, puede colocarse durante
unoS INSTANCES sobre la cara una
toalla banada en- tie muy calien-
tie; esta toalla sc aplica, sobre
TODD, sobre los ojos.
Diez o veinte minutes de des-
canso sobre la cana, con las lu-
ces enteramente apagadas; hay
que alejar toda preocupaci6n del
espiritu durante este tempo de
descanso, y 81 sc nota alguna ia
tiga en- la cabeza, conservar ell
pan,o mojado en- tie sobre los
ojos.
Solo entonces comienza la de-
licada operation del maquillaje,
teniendo gran cuidado de secar
previamente los polvos debajo
de la crema. FL maquillaje de
noche debe ser muy fino y muy
sece para que quede bien adhe-
rido; hay que elegir, por 10 tan
to, unos polvos de una fineza ex
traOrdinaria; ell encarnado en-
las mejillas debe tener una to-
nalidad naranja a causa de la
crudeza de las luces electricas;
en- cuanto al lapiz de colorete,
tiene que ser de color claro.
Antes de dar color a las me-
La gaceta., 1935-02-18
POLICIA HIZO Is AIRES
ITOS EN- UNA CASA DE JUE-
GO

La policia Sc present6 aver
.pCr la manana en- la casa hume
70 1909 de la avenida Maryland
domicilio del negro Julius Stump
ter, arreStando a Is individLos
que ALI jugaban al prohibido.
Los agentes decomisaron dine
70, fichas de apostar al poker"
naipes y una ruleta.
Todos quedaron en- libertad,
bajo fianza, con la promesa de
comparecer hoy en- la corte mu-
La gaceta., 1935-02-18
NO HAN FIRMADO A
NUEVE DE LOS PELOTE-
RIOS DEL WASHINGTON

Washington, Feb. 18.-Nueve
de los peloteros del Washington
no han devuelto todavia sus
contracts firmados y son: pit
cheers, Alex McColl, AL Thomas,
Earl Whiehill, Jack Russell,
Walter Stewart y Bob Burke;
jugadores de cuadro, Joe Kuhel,
Buddy Myer y Lyn Larry.
Parece que los peloteros de-
La gaceta., 1935-02-18
INFORMATION
DEL PUERTO

Llegaron aver los vapores a.
mericanos San Mateo, Cuba,
Glenpool y Fairisle, ell primero
procedente de New York, ell Sc
gundo de Key West y la Haba-
ma, ell tercero de Baton Rouge y
ell 1ltimo de Puerto Rico.
La gaceta., 1935-02-18

sean tener participation en- los
$3.50, 900 que Sc dice obtuvo
Griffith por Ia venta de Joe
.Cronin.
Ell ''viejo zorro sostiene que
el no considera en- rebeldia a un
pelotero hasta que Sc MEGA a
.presentarse Ell ell campamento
de practica.
La gaceta., 1935-02-18

Sc h.cie bnser a la mar ell
Amer ", con rumbo
a Puey Is de E sa, Nel West
.ern Queen, de la hisma bande-
ra, que Sc durige Venecia. con
escala EN- New Or1ans, cargado
de fosfato.
La gaceta., 1935-02-18
,ATERRIZARON EN- LAS IS
LAS DE CABO VERDE LOS
PHOTOS FRANCHISES co,
DOS Y ROSSI


Paris, \Feo, 18.-Un despa :
cho de Prerta Praia, islas de
.Caho Verde, intortna al gobier-
no del primer ministro Elan :
din que los famosoS photos fran
ceses Paul Codos y Mauricio
2ossi aterrizaron ALI con segu-
ridad, regresando desde un lu-
gar sobre ell Atlantico, al conven
cerSe de que sus lidas Sc halla-
ban en- peligro.
La falta de preston en- ell mo-
tor provoc6 ell retorno Y ell des-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09

vasat dobtak niagara amikor valaki at
dinanitot szobaja ala dugta, akkor tulaj-
lon lanyom hivta XII magat.
Ugy van! De ha maganak mem volt
dologhoz semmi koze, akkor honnan tudott
rola leanya?
AIT mem tudom. Kerdeztem t6le. de
mem akarta megmondani De nekem semmi
reszem mines benne. Mem en- tettem es mas
sal sem tetettem. ARA pedig, hogy a. hazaba
beiottek, csak ait felelem, hogy en- meg soha-
Sc lottem ra asszonyra AIT hiszem. Greg
vsgyok mar ahhoz, hogy most kezdjek el
ilyesmit
Ne vesztegessuk az id6t csapott
most Blackford oklevel az asztalra - mem
azert hozattam ide magat hogy feleseljen ve-
lem. I'm sajat erdekeben iizentem. maganak.
Blackford most lassan felallt es kezevel
a. Shackleford ORA el6tt hadonaszva, nyoma-
tekosan beszelt tovabb, de. mem emelte fol
hangjat
Ezentul, ha barmi t0rtenik velem,
maga lesz erte felelos Megsrtette? Jobban
teszi hat, ha ARA vigyaz, hogy nekem bajom
ne essex. - Blackford most Mudd fele for
dult, aki puskaja agyara tamaszkodva fl
gyelte 6ket. - Mudd latja EFT az embert?
Mar hogyne latham, f5nok ur! Mar
regota nezem, SGT dolgainak is utana nezek.
Ez Ben Shackleford Ismeri, ugy-e?
Mi ketten mar regi ismer6sok va
gyunk, fonok ur - felelte Mudd mosolyog-
va es hunyorgatva.
- Ha veem barmi tortenik, egy per-
Gig Sc vesztegesse az idot tettes felkuta-
tasara. Egyszerien fogja Ell Shacklefordot
Megertette?
Megertettem es mem fogok kesni.
= Aztan felesleges, hogy igyeszt IS
birot hivjon, csak tartoztassa le Ezen a. te-
lepen en- kepviselem torvenyt
Shackleford most mar kitort.
= Istenemre, ez mar megis tobb sok-
nal! Ilyenfele torvenykezest en- is szoktam
gyakorolni, de azert mindenkor megfontol-
tam, hogy NIT teszek. Maga nekem most is
sokat beszelt en- vegighallgattam Tudja
meg hat, hogy mem vagyok olyan ember akit
meg lehet fenyegetni, inert en- csak a tettek-
mex hiszek es futyulok a. szobeszedre! En-
maga helyen meggondoltam volna, mixer
ezeket kopokat ram uszitotta Ha nekem
esetleg valami bajom esik, NIT gondol mi
tortenik ezzel teleppel?. =. Az en- leg&-
nyeim mem hagytak volna kovet kovon!
(Folytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09
. A BOLDOGSAG ARA

ia Muddnak, most csupan AIT kozolte vele,
hogy az ejjel ral6ttek sajat hazaban.
- Most menjen e az embereiert es hoz-
"a ide 6ket. Maid szinhazosdit jatszunk.
Mudd szemei folragyogtak.
- Naprol-napra jobban szeretem mes
tersegemet. Egy pillanat alatt lit leszink.
Blackford szive folmelegedett. Mindig
jobban erezte magat, ha Muddal beszelt. A
ficko kedves humora szinte elizte utjabo a
nehezsegeket
Most az ratok fole hajolt. Idegei meg
feszultek, malatt Shacklefordra vart. Elfelej-
tette, hogy Margaretnek AIT igerte, hogy nem
fog az apjaert kuldeni Is hogyne felejtette
volna Ell: hiszen a neki szant golyo Affect is
erhette volna
Egyszerre kinyilt az alto, az acs erke-
zett vissza.
- Shackleford AIT izeni, hogy mond-
jam meg. - hirtelen elhallgatott es ha
bozott tobbet mondani.
- Rata csak - parancsolta Blackford
= mindegy, hogy NIT mondott, hallani aka
rom $40 szerint
Shackleford AIT mondta, hogy innen
odaig epp olyan hosszu az ut, mint oman
idaig AIT is mondta, hogy ha latni akarja,
akkor jol teszi, ha atmegy hozza, inert neki
semmi kedve sincs latogatoba jonni.
Blackfordot mem lepte meg tulsagosan a
durva iizenet azert is rendete ide Muddot,
inert szamitott erre. Most aztan felhasznalja
ait az erot, amt erre az eshetosegre szamt-
va gyiijtott ossze. Valamikeppen meg orult
is Shackleford kihivasanak.
Muddra pillantva intett:
Menjen erte, szuksegem van ra...
hozza ide.
N[udd lesiklott az ablakdeszkarol.
Miota itt vagyok Cahababan, folyton
az ilyen szavakra varok. Fiuk, puskat hozni.
de mem lesz eeg pisztoly.
- He, John - kialtott utana Blacksord
az atobol Mudd megallt. mig fofelugyelo
elent6segteljesen hozzatette 'vigyazzon
niagara
- Mem jcl mondja, fonok ur - mosoly-
gott avissza Mudd - ha valaknek vigyazra
ker niagara, hat az mem en- vagyok, hanem
Shackleford
sn Blackford latta kis csapatot, amint
Double Oak fele ment AZ emberek osztol,-
szeriien szetszorodtak es Blackfordnak va
daszkutyafalkat juttattak eszebe, amint mind
kiilon nyomon ildozik vadat Mem kell TEL
teni ezeket fukat. kemeny fabol farayo-t
legeny valamennyi.
Ismet tit volt a varakozas ez most ma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09
llyen magyar iigyet meg mem lattunk

az ottani magyarsag peldas tar
sadalmi eletet evek ota figyelik,
hogy a magyarsagot nagyrabe-
csiilik, hogy a varos nagyon er-
tekes polgarainak tartjak oket,
dacara annak, hogy a legtobben
bizony napszamban dolgoznak,
vagy neha csak szeretnenek dol
gozni gyarakban es hogy kiilo-
nosen a depresszioban tanusitott
magatartasuk szerzett nekik any
nyi becsilest es annyi jobaratot.
Es mem titkoltak, hogy a ma
gyar kolonia intezmenyeit tart
jak azoknak tenyezoknek, a
mely ILYEN koloniat tart fem
a szamukra. A Daytoni Hiradot,
magyar egyhazakat es a ma
gyar egyleteket, amely nemcsak
a magyarsagot, de kozvetve az
egesz varost szolgaGak.
A mellettem il6 szovetsegi BIZ
70 megmondta, hogy a Kelemen
Janos mukodese mem ismeretien
elotte, hogy tudja AIT is, misze-
rint a legneheze5b id6kben Ke-
lemen Janos NAPSZAM NUN
kAVAL kereste meg lapja kia-
dasara a penzt es ait megis XII
adta es EXERT becsiilik Kele-
ment annyira abban varosban.
Az amerikaiak, akik deep down"
igazi demokratak, akik mem a
poffeszkedest, hanem az egysze-
ruseget, a szereny munkat, be-
csuletes igyekezetet igenis meg
tudjak es meg akarjak becsilni.
Termeszetesen Hosko Istvan-
max is kijutott a dicser6 jelz6k-
Dol, inert az 3 miikodesen (Hos-
ko egyetemi tanar Daytonban)
iteltek meg kozelrol, hogy BIZ
zony a mi fajtank nemcsak kezi-
munkast ad ennek az orszagnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09

master. hogy kongresszmenek
birok. a polgarmester, gyarosok,
kereskedok, fopapok. katonatisz-
tex jelennek meg, hogy egyutt
unnepeljenek magyar betilvel.
Hogy lehetett volna ilyesmit ell
hinni?
Hol tortent meg meg valaha,
hogy egy magyar ujsag iinnepen
megjelent volna egy Macy varos
minden el6kelo es tekintelyes
amerikai polgara, mindenki, aki
szamit abban a varosban?
Hiszen egy par politikust, egy-
egy birot, egy-egy elokeloseget
sikerul ma mar minden komo-
lyabb magyar osszejovetelre ell
vinni, s6t egyszer Kohanyi tt
hamer jubileumi unnepere egy
par percre Taft elnokot is ell
vittek, de hogy szazszamra joj-
jenek ilyen elokelosegek, hogy
egy varosban MINDENKI meg
jelenjen magyarok kozt, AIT
lehetetlen volt elhinni.
Es Daytonban ez a hihetetlen
dolog megtortent.
A ketszazotven embert magaba
fogado Scent Imre Hall termet
este het orara megtoltotte a ko-
zonseg azontul mar vende-
geket az emeleti terembe vezet-
tex, ahol legalabb szazotvenen
szinten lelltek az asztalhoz es
bizony kozonseg soraiban min
denki oft volt, aki valaki Day
tonban.
A magyarok peldatlan tapin-
tatossaggal es boldog orommel
lassan mind fels6 terembe vo-
nultak es bizony mikor Nevine
Federal Judge, ait est tosztmes-
tere beszedek sorat megnyi-
totta, meg kellett allapitania,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09

Condos Sander is, en- is fell
hasznaltuk ezt az alkalmat ARA,
amire maguk az iinnepeltek ait
mem hasznalhattak, hogy az anne
rikai el6kel6segekhez nagyon
kozvetleniil es nagyon "egyene-
sem beszeljiink.
A bevandoroltak eletero1, azok
problemairol, masodik nemze-
dekrol, szoval mindenrol, ami ba-
junk van es amire orvoslast mem
varhatunk, csak az amerikai pol
gartarsaktol. Ugy beszelhettunk
oft Condos Sandorral egyitt hoz-
zajuk, ahogy csak feher aszta1na1
lehet beszelni.
Es Dayton magyarsaga, amely-
mex derek tagjai mindig kitartot-
tax Kelemen Janossal legne-
hezcbb id6kben, mem fogja karat
valiant, hogy Dayton szine-java-
val volt alkalmunk olyan kozvet-
lenul beszelni.
Ebben az irasban en- nem aka
rok sem Daytoni Hiradorol,
sem Kelemen Janosrol irni, inert
ismerik mindkettot, ahogy ismeri
es erteReli az amerikai magyar
sag a Hosko Istvan irasait.
Mem akarok azokrol magyar
miiveszekr6l sem irni, akik a
Miss Nanassy vezetese alatt
olyan magyar zenet, tancot es
eneket produkaltak, amilyent rit-
kan latunk ebben az orszagban
es ami nagyon buszkeve tett ben
nunket.
De en- mem tudositast akarok
irni egy jubileumi iinneprol, inert
ait a helyi lap helyi olvasoknak
megirja es annak reszletei ta-
vol lako embereket mem igen err
dekli.
Csak AIT akartam megirni,
hogy LATHAM valamit Magyar
Amerikaban, amit eddig soha
mem LATHAM, amiert erdemes volt
sok mindent elszenvedni Is sok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09

ottol-otven centig terjedo osszeg-
gel, inert ICY akarjak elerni, hogy
a fogyasztok a szenet a tavaszi
es nyari honapokban vegyek meg.
Majus elsejen mar otven CEN
tes emelest vartak, de fogyasz-
tas olyan alacsony, hogy tarsa-
sagok mem akartak az aremelest
elrendelni.
Termeszetesen ez rendszer
AIT eredmenyezi, hogy a jobb-
modu emberek, akik jov6 tell
szenre a penzt mar nelkulozhe-
tik, olcsobban veszik a tuzelo
anyagot, mint azok szegeny
emberek, akik a szenet csak az
utolso percben, tell fionapok
legmagasabb arai mel1ett tudjak
nregvenrri.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09

hogy az unnepelteken, Condos
Sandoron, egy par columbusi ma
gyar vendegen Is rattan xviii
TISZTARA AMERIKAI kozon-
seq tilt a teremben.
Es milyen amerikai kozonseg
A szovetsegi biron kiviil oft
voltak termeszetesen az allami
es varosi birok, kongresszmenek.
ket part politikai partvezerei,
polgarmester, a varost kor-
manyzo City Commission min
den tagja, egy ezredes, harom
szazados (civilben), minden fele-
kezet elokelo egyhazanak papjai,
minden daytoni gyaros, minden
daytoni lap szerkeszt6je, minden
penzintezet vezetoje, minden sza-
mottevo varosi department uzlet
feje, minden kozszolgalati valla-
lat uzletvezetoje, ugyvedek, or
vosok, a tarsadalmi elet kivalo-
sagai. Mindenki, aki VALAKI
Daytonban.
Termeszetesen a ferfiak mem
jottek egyediil bizony, mikor az
egyik biro es a polgarmester
kenytelenek voltak .egy mask
mulatsagra is elmenni, az asz-
szonyaikat oft hagytak zalogba,
inert yissza akartak jonni, hogy
a magyarok kozt toltsek ait az
egy estet egeszen.
Kapraztak szemeim es ahogy
ezekiel holgyekkel Is urakkal
kezet fogtam, mem akartam hin
nj a fiileimnek, ahogy ma is hi
hetetlen el6ttem, hogy tegnap
xix kozt es hol voltaln.
Es ennek az eddig peldatlan
iinnepnek magyaraza-
tat banketten megkaptam.
Dayton varos osszes szamot-
tev6 tenyez6je megmondta, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-09
(Folytatas]

- Okosan gondolkodtal - szolt elisme
r6en - nelkuled kinyitottam volna az ajtot
K6szonom!
Alice hatradolt szekeben az ajkait ha-
rapdata, hogy visszafojtsa konnyeit -
Hogy lehet valaki ilyen kozonyos!... Ugy
1atszik, mem torodik semmivel
Blackford szobaban jarkalt es soteten
nezte az ablakot betort ivegtablaval. Az
tan vsszafordult es felkialtott, mikor laba
megcsuszott valamin. Lehajolt erte..
= Ime, lit van, tedd el emlekul = szolt
Alice olebe dobva az ellapult golyot, - most
mar elmondhatod, hogy voltal puskatizben
- Mem kell - kialtott fol Alice, ellokve
a kis olomdarabot enelkil sem fogom ell
felejten ezt az estet!
Blackford ismet odament hozza es meg
ALT el6tte
- AIT mondtam az iment, hogy: ha
dolgok veszelyesse valnak, maid en- is sar
kamra allok... Hat EFT meg is tezem, mind
jart holnap. Ne fell tehat. Mem aludni es ne
gondolj "a tobbe. Sok volt ez neked jol
tudom. de nyugodt lehetsz: mem fog meg
ismetlodni
Alice engedelmesen folallt Bantotta ez
a rovid elintezes. Ketsege ismet visszatertek.
= Mem lenne ferfi ilyen nyugodt, ha SEE
retne st! Mikor 8 remegve feleje fordult,
Blackford egykedvu maradt.. Alice egeszen
megzavarodva ment szobajaba es meg az
ajtot is nyitva hagyta maga mogott.