Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-06-14
z WASHINGTONU.

NRA az do /. dubna pristine
roku, pTi cemz ale vsechna
pravomoc drive povolena presi-
dentu Rooseveltovi k pTedpiso-
vanf kodI O slusne soutezi byla
vynechana, byla odhlasovana
Domem kongresu 264 hlasy
prot 121.
Predloha byla poslana do Sc
natu.
Behem debaty v dome re-
presentantG celia Tada demo-
kratickych pTedak1 ohlasila,
re dalsf zakonn6 predlohy, je-
jimz GLEN Dude zachraniti
hlavne vsechny "dobre" Vast
nosti NRA, budou podany kon-
gresu v nejblizsf dobe.
- President Roosevelt v tt
skove konferenci vyslovil, re
mu asi nebude mono legalne
sankcionovati dobrovolne do
hody, ktere vlastne porusujf
antitrustove zakony, ktere on
pod pffsahou must dodrzovati,
bez ohledu ma to, re v NRA
jest mu dano pravo tyto zako-
ny zrusiti.
Donald Richberg pfednOsta
administrativniho sboru NRA,
ienz podal demisi, ktera Sc sta
ne platnou 16. cervna, s6uhla-
sill V tonic smeru S presiden-
tenn Rooseveltem a vysvetlil ne
kolik praktickych bodG souvi-
sejfc1ch S touto otazkou, po-
die nichz soud1, re zabranl do
brovolnym dohodam vyrovnati
prazdny prostor vznikly zru-
Senfm kod6.
Mluvc1 v kongresu, kteTf pod
porovali odhlasovanf predlohy
zddraznili, re zakladem move
resoluce jest utvoren1 dobro-
volnych ujednanf, ktera ovsem
budou schvalena presidentem,
a soudili, re tato cast resoluce
nebyla nikterak poskozena ne
DO hrozena rozhodnut1m Mel
vysS1ho soudu. Representant
Hollistner ale proti tomu SOU
dill, re Nejvyssf soud rozhod-
null, re kongresn1 predanf moci
presidentovi k schvalenf kodG
Ijest nekonstitucn1 jiz napTed
naznacil precedent, re sc to IT,
ka stejne i presidentovy pravo-
moci We smyslu antitrustoveho
zakona. V dGsledku toho do
brovolne 1mluvy jsou stejne
pohrbeny.
- President Americke Fede-
race Prace We sve reci prohla-
sill, re organizovana prace bu-
de bojovati O dodatek Ike kon-
stituci, j1mz Sc rus1 pravo Nej-
vyss1ho soudu prohlasiti neplat
nymi zakony odhlasovane v
kongresu.
Green Sc postavil proti nazo-
ru jistych dennfch list1 a ma
gazinu, nazyvaje jejich pre-
svedcen1 "reakcionarske" pro-
toze soudf, re cil1 NRA Sc da
dociliti ramcfch statnich a
mfstnfch jurisdikc1. Green u
pozornil, re bez ohledu ma
dlouholeta 1silf AFL. jest "A
statG Unie, ktere mali r1zne
delnicke zakony a. dals1 ctyTi
nemaj1 zadne.
Naprosta r1dznost zakonG
mezi jednotlivymi staty pTinu-
tia celou Tadu progresivnich
statG, ably prizpGsobily svoje
zakony k horsim zakon1m il
nych meme pokrokovych statd.
Vsechny pokusy zrusiti det-
skou praci V teto zemi sklama-
ly a teprve kody NRA jej u
sk~utecnily.
Green zadal, ably vsichni or
ganizovan1 delnfci Sc spojili
proti zhorsen1 platebnfch a
pracovnlch podmfnek, ktere
nezbytne budou nasledovati 20
vHsledku Schechterovy pre-. kite
ra znamena "nejvetsf prekaz-
ku hospodarskemu a socialnf-
mu postupu".
Sc sobeckymi zamestnavate-
Ii nejde jinak jednat neil Sc
zakonem v ruce. Tato sobecka
mensina zamestnavatel1 sta
hla "a sebou vetsinu zamestna-
vatelu, kteff by radi pTispeli k
zlepsenl pracovnfch podmfnek.
Mimo konstitucnf dodatek
rusiti moe Nejvyssfho soudu.
Green Sc primlouval, ably or
ganizovana prace uplatnila nei
vetsl natlak ma kongres, ably
odhlasoval vsechny le~gislacnf
pfedlohy, ktere jsou nynf ma
kongresnim poradu. Greenovi
hlavn6 jde 0 Wagneruv zakon
q DracOVn1ch cnorooh 1SLop