davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1935-06-08
.AirConditioning
Air Conditioning Has Be-
come Major Require
ment in Moderniza ation.
BY LAWRENCE TUCKER.


During the past few years air con-
ditioning has become a major eco
nomic requirement in the moderniza-
ton of old structures and in equip
ping new buildings.
Not very long ago the installation
Of central heating plant was con-
sidered quite a luxury. and even at
the present time nearly so per cent
of the homes in America are still
without that convenience. The ma
tority Of the fine old "brownstone-
front" houses in New York are heated
with open CRATES in each room, and
the same condition exists in many
of the finest homes throughout the
country.
Potential Field Great.
With such a small percentage Of
the home dwellers of the Nation en-
loving the benefits Of central heat,
and an even smaller group living in
automatically heated establishments,
the potential field for improvement
along those lines is obviously tre-
mendous.
In fact it would seem to be such
an important problem that the mat
ter of air conditioning homes and
other structures lin the sense of sup
plying specially treated air. should
take a back seat to the mere moderni-
cation of the heating systems.
On the other hand the sudden popu
larity OF air conditioning for all
year comfort has made it necessary
for builders and renovizers to seriously
consider this type Of plant If they
hope to avoid the installation Of OBJ
solete equipment.
Demands Of Home Buyers.
Buyers of new homes are beginning
to demand systems which will either
give them Summer, as we'll as Winter
comfort, or at least provide a means
for the future addition of that vital
necessity.
New office buildings are being erect
ed with air conditioning as built
In feature, due to the fact that tenants
are more and more demanding cool,
comfortable Summer quarters in which
to work. Older buildings are installing
up-to-date equipment In order to hold
their present tenants and attract
tenants from other buildings.
Until the time arrives when all
buildings are both heated and cooled,
the structures equipped with year.
round conditioning apparatus will no
doubt enjoy deserved popularity, re-
sulting In fewer ofiices lying vacant.
Eaters Demand Coolness.
Restaurant operators everywhere
have found that their patrons are
demanding cool. comfortable places
In which to enjoy their meals. They
have found that In conditioned
restaurants checks are larger than
they formerly were in the Summer.
and that their business has actually
increased during the hot periods.
Before the advent Of air condition
Ing, theaters were faced with terrific
losses from reduced patronage in hot
westher, but now maintain an almost
constant attendance the year around.
The same results have been expert
enced in almost every place where air
conditioning has been installed. and
this new science has become the great
equalizer Of the seasons, both eco
nomically and from the viewpoint Of
comfort.
Evening star., 1935-06-08
LUMBER MOVEMENT
CONTINUES DECLINE
Production, Shipments and Orders
Drop From Levels Of
Previous Week.

The lumber movement during the
week ended May Is continued It's de.
cline Of the past three weeks, with
production, shipments and orders
dropping from the levels Of previous
weeks.
New business was, however, % per
cent above production. Orders and
shipments were also somewhat in ex-
cess Of those Of the similar week OF
1884. These comparisons are based
on telegraph.c reports TO the Ma.
tional Lumber Manufacturer Asso-
ciation from regional associations, COW
ering the operations Of 935 leading
hardwood and softwood mills.
Evening star., 1935-06-08

of this city and Benjamin F. Lee Of
Annapolis. Md, are the other in
corporators.
Evening star., 1935-06-08
Electric Tea Kettle.

A new electric tea kettle can be
plugged into any outlet. 1t whistles
when It boils.
Evening star., 1935-06-08

city, to deal in real estate. The cap
ital stock consists Of 300 shares. par
value $40 each. Benjamin L. Orchard
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11
RUSSIA

According to dsps@fs received 10
London Gregory ZlnJv7ef and Leo IA
minef, prominent Bolshevik leaders but
anti-Stalin. were arrested 10 Moskva
and face execution. Zinovleff was one
allied with Leon Irotsky IN opposing the
present regime and his arrest makes
clear Dictator Josef Stains determine
ton to wipe out all opposing forces.
Meanwhile Is Communists were taken
into custody and arraigned before the
military colegium of the Supreme Court
charged with conspiracy TO undermine
the present government, and plotting
the assassination of the Soviet official
Sergi Kirov. The actual slayer OF klrov.
Leonid Nicolaieff, was also brought
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11
friday, January 18th 1885.
EDITORIAL

Not only at Bethlehem" is the indus.
trial end of the New Deal being pushed
and the benefit 10 the workers being
realised. At Sion Farm and Peters
Rest several gangs are at work clearing
the land and making it ready for the
pillow.
among the first class cane estates. Inc
declining sugar market, the frequent
changing of hands and the uncertainty
of the general outlook caused it to be
neglected for over the past five years
Recently. under tenant farming
system it started 70 pick up and now. as
a mart of the Federal project we may
expect to see all its fertile fields again
laden with heavy crops of sugar cane.
Bethlehem and Jealousy are already
looking as they did IN the good old days.
We understand that all present i'm
movements are being made from the
Federal grant,
Everybody is happy to see the change
and more money is going daily into cir
culation.
Labor is grumbling over its share,
which it considers too small. Public
sentiment favors a fair wage to the
Iaporers. for whose benefit the Presl-
dent suggested the Industrial program.
The men at the head of the Company
will readily grasp the new psychology
and the disastrous consequences that
would follow if labor should be .dissatls-
fled and stubborn.
This matter, we understand. is having
the serious consideration of the officers
of the Virgin Islands Company and WILL
it is believed be given careful study
when Mr.. Boyd Brown. General
Manager of the Company discusses the
affairs of the Company in Washington.
Labor, on the other size. knows that
all efforts to induce American investors
10 plant sugar cane in St. Croix had
failed and that if this Government ven
ture should also fail the fate of the
island and its people would be sad one.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11

With this thought in view. labor
should be willing. wnen wages are adj
vanced to put forth its best efforts so
that it may be shown without the sha-
dow of doubt that it is doing its part
Criticism is widespread that the over.
head expenses of the Company will be
excessive because of very high salaried
Officers and supervisors from the main
land. We do not know what set Cp has
been proposed for the operation of the
Company nor do we know what COM
DC nsation the men will receive. We do
know that efficiency and responsibility
have their value. but this must also
be within the limits Of reason.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11
Random Notes

MotorSIoop Ca rib SAILED for Fajardo
P. R. at 6 o. m. yesterday with mail and
passengers: Francisco D. Dias, lnnocencia
Lopez, Santo Rivera. Rubencia Rivera,
HERNIA Rivera. Felicia Torres, Felicia
Monica. Jose Torres. Niels b. Abel.
The IS. "El zaDetn" is expected to
arrive at Frederiksted today and at
Christiansted tomorrow morning.
The "Carib" sailed for Faj2rdo. P. r.
at $50 P M. yesterday with mail and
passengers:
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11
Christiansted Theatre
& Ia TONIGHT 8.15
George Whites Sea ndAs

Will be repeated There ale scores Of
neonIe VINO nave nor yet seen the
'.Scandals'' Here's your last chanc
See il tonight at our specialreduce
rate of
10 cts. for CHAIRS
cts for GENERAL EN- FR ANCE
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11
CRIME

Attorney General Cummings wants
more men, ammunition and weapons to
fight crime.
When county officials and National
Guardsmen prevent lynching of Negro
accused of attacking a Ia year old white
girl mob of several hundred persons
at Shelbvville. Tenn. aged riot result
ing in death to four of them, the wound
ing Of 19 others and the burning of
Bedford county courthouse
Department of Justice begins national
drive against shvster lawyers whom
it considers as dangerous as the under
world characters they live on.
The Pathfinder
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-01-11
before the court ct same time.
The Pathfinder.
WASHINGTON

President appeals to governors OF 48
States in behalf of building program
hacked by private and not by public
funds.
Washington police drive on speeding
autoists results in number of arrest fill
ing traffic courts.
National CAPITAL Park and Planning
Commission appoints subcommittee to
study the GraveIly Point site tentatively
selected for municipal airport.
Christmas cards of the Chief Execu-
tive and Mrs Roosevelt are revealed as
containing picture of the President and
First Lady sitting informally by their
White House firesde with the simple
greeting "A Merry Christmas from the
President and Mrs. Roosevelt Christmas
1894"
Local telephone subscribers get first
checks in 10 per cent refund order ed by
Public UTILITIES Commission.
DR.. Ross I. Mcintyre. naval physician
and White House doctor, says President
Roosevelt is in better physical shape than
at any time since he entered the White
House. The Pathfinder.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11
BUTASkC I
AZ ICAzSACSzOL CALTAThS NEvEBEN

buta itelettel most mem is tud-s
max NIT csinalni, inert a IA ewes
gyereket mem szabad becsukni
bortonbe, javitointezetek'
meg eletfogytiglani rabot mem
tudnak bevenni.
Akarmi torveny ere do
logra, mem lehetett gyereke, mem
szeretheti gyereket Is mem le-.
het emberi erzese annak bro
max, aki ezt becstelen iteletet
kimondta.
Lehetseges, hogy egy-egy ev-
re q javitoba valo elcsukas he
lyen lenne ebben az esetben, de
valoszinu, hogy egy par pofon
elegseges itelet lenne Is a gye-
rekek XII lennenek rabloroman-
tikabol - amivel a. mozikban
traktaljak oket - gyogyulva.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11

Mikor a haboru utan a gy6z-
tes hatalmak a Nemzetek Ligaja-
max a mesejeyel amitottak a, vi
lagot, epeszii emberek rogton
meglattak, hogy Nemzetek Ii
gaia helyett Gyoztesek Ligajat
csinaltak.
A semleges hatalmakat Is a
kis nemzeteket reszint oda edes-
gettek, reszint oda csabitottak
magukhoz es ezeknek a statisz-
ia allamoknak segitsegevel ne
ha liga-latszatot sdtak a dolog-
max.
Kilonosen akkor, mikor a
gy6ztes hatalmak is vilag szin-
psdjan akartak beszelni Is be-
leptek az egyletbe. (Szandekosan
irtam egyletet, inert semmivel
mem kiilomb Nemzetek Ligaja
newt tarsasag, mint a Reszege
Piskolt es Videke OnsegelyzG
Egylet.)
Voltak naiv idealistak, akik
elhittek, hogy id6vel megis be-
csuletes nemzetek ligaja Jesz a
dologbol es voltak nalunk is jo-
szandeku emberek, akik ait akar.
tax, hogy csatlakozzunk a liga-
hoz. Ugy ereztek, hogy ha egy-
ket igazan semleges Macy nem-
yet is lenne a tagok kozt, akkor
ITALIAN el6bb-utobb igazan t;sz.
tesseges tarsasagot lehetne be-
l6le csinalni.
Az idok folyaman azonban a
lolab egyre erosebben kilatszotr
es par eve mar a yak is latta,
hogy lit nincs masrol $40, mint
a gyoztes hatalmak zsakmanya
rol, amit orokre meg akarnak
tartani maguknak.
Es amihez a Nemzetek Ligajs
newell egyszeruen hamis ceger
kerestek.
Aztan elkezdett az egesz pisz
kos hazugsag recsegni es 70
pogni.
Elsonek nagyhatalmak ko
zul Japan ugrott XII belole.
Mikor Japan latta, hogy a Ii
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11
N|NCS A LEJT0N
MEChLLkS

Ausztris nepe Is munkasai
eltiirtek, hogy kormanyzati
rendszerben visszahozzak a ko-
zepkort, ell kell hat tiirniiik, hogy
a kozepkor mindenben visszater-
jen.
A kormany most a ceh-rend-
szert is visszaallitja, inert Euro
pa egyik feleben elhiszik, akik
ursdkodnak, hogy az id6k folya-
sat meg lehet allitani es a kozep-
kort vissza lehet varazsolni a
vilagra.
Csak AIT mem ertjik, hogy mi
keppen fogja magat Otto beleta-
lalni az vi helyzetbe.
Eveken at ait irattak Is AIT
hirdettek fel0le, hogy modern"
fiatalember, ak; modern uralko-
doja lesz egy modern orszagnak.
Most aztan kisul, hogy Ausz-
triaban kozepkort csinaltaax, ha
tehat megfelelo csaszart akarnak
talalni, akkor Otto mem lesz
dzsabra alkalmas. Akkor a, Capu-
cinusok kriptajaban a halott
Habsburgok kozt kell uralkodot
keresni.
Vagy italian hazudtak a legi-
timista propagandaban es Otto
mem is olyan nagyon modern,
hogy kozepkort ne birja?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11

Neha ramutatunk, hogy a jog
szolgaltatast mem mindig lehet
igazsagszolgaltatasnak nevezni,
inert az igazsag sokszor mem
a1onos torvennyel es kulono-
sen torveny iteleteivel.
Neha azonban nemcsak, hogy
mem igazsagot szolgaltatnak, ha-
mem egyenesen olyan ostoba 60
noszsagokat kovetnek el tor
veny neveben, hogy jozan en-
bernek meg kell borzadni.
Huntington, West Virginia
ban ket gyereket eletfogytiglani
fegyhazra iteltek.
Vasott, rossz gyermekek le-
hettek, akik sok gangsterkepet
nezhettek meg mozikban, inert
egy Indiana allstnbeli sheriffet
elraboltak, megvasaltak a sajat
bilincseivel, magukkal vittek es
csak par ora mulva engedtek
szabadon, mikor Indiana hata-
rain tul voltak
A suhancok voltakeppen
meg csak s'z egyiket lehet su-
hancnak neyezni - II Is ID
ewes gyerekek, mem lehettek hat
sem gonosztevok, sem a csele-
kedetukkel tisztaban.
Csak rosszakaratu, gyulolkod6
ember mondhatja, hogy egy II
ewes gyerek megrogzott gonosz-
tevo lenne, s.kit eletfogytiglani
fegyhazra kell itelni, de meg
ilyen rosszakaratu gonosz lelek
sem allithatja EFT egy IA ewes
gyerekrol.
A biro butasaga es talan a
torvenyek fonaksaga, hogy ilyen
iteletet XII lehet mondsni es ha
van lelkiismeret az ugynevezett
"tarsadalomban", akkor ezt az
iteletet siirgosen meg fogjak val
toztatni.
Mem enyhit ezen az iteleten
az a felteves sem, hogy esetleg
az eletfogytiglani fegyhaztol tiz-
tizenot ev mulva megszabadal-
max, inert IA ewes gyereket eny-
nyire sem lehet itelni.
Ha mindenaron gonosztevo-
ket, ha a tarsadalomnak minden
aron ellensegeket akarnak a ket
Igyerekb6l csinalni, akkor ezt ez-
eel az itelettel clerk.
Merit ha a serdulo ifjak erezni
fogjak, hogy nekik minden mind
egy az eletben, akkor igazan
mem lesz semmi. ami megtartja
oket a tisztesseges uton, akar a
bortonben, akar ha megszoknek
valamikor a bortonbol.
Az az erdekes. hogy ezzel a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11
A uniontowni csoda

| Uniontownban csudat latnak
egy par het ota.
Egy banyasznak, Tony KRIS
mamnak a hazanal megjelent
kemenyen a Krisztus alakja es a
"latomasra"-ra bucsujaras indult
a banyasz hazahoz.
Termeszetesen az alakhoz mem
lehet hozzanyulni es ICY senki
mem tudja. hogy mi van a ke-
menyen.
De kivancsi nep olyan tome
gekben ment viziot megnezni,
hogy utobb beleptidijat kezdtek
szedni es felnottek huszonot,
gyermekek tiz centeket fizettek,
amit allitolag jotekonycelra SEED
a haz lakoja.
Az emberek hiszekenysege
mem lep meg benniinket.
Csuda utan mindig ahitoztunk
es kulonosen ilyen ssnyaru evek
utan szokott az eljonni. Mikor
az emberek az ehseg es nyomo-
rusag alatt hiszterikusak lettek
es mem igen tudjak, hogy NIT
latnak.
Mines rs nekunk semmi kifo-
gasunk Kirsman ellen, inert csu-
dat lat es inert penzt csinal a
csudabol.
De mem ertjuk a papsagot, -
mely mem vilagositja fel Union
townban a nepet, hogy krisztus
mem szokott leszallni a kemeny-
re es hogy termeszetes magya-
razata van q. latomasnak, amely-
ben mem szabad csudat latni.
Vegre is el6bb-utobb megun-
jak AIT foldontuli csudat,
mely azonban megis csak lit vsn
a foldon, meg pedig kemenyen
es belatja mindenki, hogy a ke-
menyre rakodott korom veletlen-
segb6l a Krisztus alakjarS ra-
kodott.
Es akik ezt hetek mulva fog
jak megtudni Is elhinni, azokban
megrendul a hit, ha odaig a vi
ziot isteni megnyilatkozasnsik ta-
laljak.
Szerintunk sulyos hib2. a union
town. papsag reszer6l, hogy mem
vetettek azonnal a kezdeten We
get csudanak. Meg mielott alb
Dol huszonot centes uzletet csi-
naltak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11

gansk szabalyait komolyan vet
tex egy-ket orszagban, mikor lat
ia, hogy Kina = szinten tagja
leven a Liganak - orvoslast ko-
vetel, egyszeriien kilepett bel6le.
EFT a peldat az ellenkezo
okbol - Nemetorszag kovette.
Teljesen igaza volt Hitlernek.
Mem volt semmi ertelme, hogy
a Liga cimu hazugsagnak Ne
metorszag is falazzon, inert akar
benne voltak a 1evert hatalmak,
akar mem, megmaradt a gy6z6k
ligajanak.
Most aztan Olaszorszag fenye-
getozik, hogy kilep a Ligabol.
Abyssini:, az afrikai kiralysag
szinten tagja nemes egyesulet-
mex es mint ilyen termeszetesen
szamithat = az alapszabalyok
szerint Liga vedelmere.
Ez vedelem termeszetesen
mindenesetre csak papiroson tor
tenne, de az olaszoknak meg
ICY sem tetszik a dolog es egy-
szeruen azzal fenyegetik a Ligat,
hogyha csak meg is merik hall
gatni fekete kiralysag pana-
szat, ok kilepnek.
Abyssinia meg csak mem is
tartozik a vilaghaboruban legyo-
zott allanok koze es mint SEM
leges tagnak, igazan minden jo-
ga meg lenne ra, hogy vedelmet
koveteljen a liganak nevezett
komisz hazugsag minden tag
jatol.
Minthogy azonban a, gy6ztes
allamoknak, Franciaorszagnak es
a vazallatusaanak, valamint An
glianak sokkal fontosabb, hogy
Olaszorszag narration a Ligaban
minthogy igazsagot szolgaltas-
sanak a Liga egy megtamasdott
tagjanak, biztosra vehetjlk, hogy
Abyssinia mem fog meghallga-
tasra talalni.
Ha tetszik hatat fordit a Ii
ganak, ha tetszik benne marad,
de a sorsat elkerulni mem fogja.
A liga mask tagja, az olasz-tag,
meg fogja rohanni, ha kepes
lesz ra, akkor fel fogja falni az
afrikai orszagot Is mindezt tet-
leniil es szotlanul fogjak elnezni
a "tagtarsak''.
Es meg pofajuk van a gyoztes
hatalmaknak ezt a zsakmany-
vedelmezok szovetseget Nemze-
tex Ligajanak nevezni.
Es talan vannak itt-ott ostoba
emberek, akik el is hiszik, hogy
Genfben nemzeteknek van egy
ligajuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11

meg ma beszelni fog nyiltan
es oszinten elmond neki min
dent.
Icy kombinalt Csopak. A fol-
lepest viszont ugy kepzelte, hogy
odaall a leany ele, eloadja a
tenyallast es akkor aperte meg
kerdezi tole, akar-e a felesege
lenni? Ha igen, ugy becsulet-
szavara fogja neki megfogadni,
hogy palyazni fog legkozelebbi
iires jegyzoi szekre es azontul
haromszoros er6vel fogja helyre-
potolni mindazt, amt elmulasz-
tott a1 utolso tizenot esztendo-
ben. Ha viszont kosarat kapna
a kisasszonytol, a jatekot
azert mem ada fol, hsnem elo-
veszi Halmy Tamast, hogy most
mar 8 vegye gondjaba a kisasz-
szonyt, de semmi szin alatt ne
hagyju egyiitt Omodeval. Mert
Csopak ma este ota hatartalan
gyuloletet erzett Omode ellen.
Maid kideriil, hogy mem ok
nelkiil.
Ilyen elozmenyek utan vissza-
osont az ebedlobe es mint tudva
van, ovatosan Klari moge lopo-
zott. Gyotrelmes gonddal elore
kicsinalta magaban az egesz par
beszedet, de - mint ugyancsak
tudni meltozt;tnak - tokelete-
sen lefagyott. SGT Klari meg XII
is csufolta:
Csacsi, mem ICY kell ait
csinalni!
Dehat akkor hogyan kell csi-
nalni?
A lany eltiint, minden folte-
YES szerint a szobaja fele sza-
ladt el, nagy csend lett utana
Csopak pedig szamitgatni kez-
dett. Persze, persze, elsiette ma
gat, inert a szerelemmel csak ak
kor lett volna szabad kirukkol,
MIA. ha mar mindent feltart a
'leany el6tt. Icy azonban elfon-
totta dolgot, inert raijesztett a
draga gyerekre. Azaz dehogy
is! - es lit a homlokara tette
az egyik ujjat. Hiszen a lany ka'-
cagott rata, tehat valoszinuen
mem volt ellenere az ajanlat. De
hogy ere mem gondolt! Pedig
olyan kezenfekv0, mint.
Tetszem neki, az istenfajat
= szolts el magat bojtar - es
az otletre varatlanul felkunco-
gott.
Jokedve lett, a lampat elol-
totta, szeket huzott az ablak
melle es leiilt, hogy most mar
minden reszleteben es alaposan
kidolgozza a masodik szamu fel-
lepest. S meg ma este!
- Tiszta helyzetet akarok! =
dormogott felhangon es bolintott
maganak.
A tiszta helyzet pedig ketfele
lehetett. Vagy benyit kisasz-
szonyrS es oft kezdi el, ahol
megakadt az el6bb, mindenek-
folott pedig ramutat a veszede-
lemre, amely Omode kepeben
fenyegeti, vagy = $ ezen van
a hangsuly = ervenyesiti jogat,
melynek holnap reggelig feltetlen
birtokaban van meg. S ez maso-
dix modszer mindinkabb el6ter-
be szorult elnyomta az els6
otletet, amely = S err6l most
mar teljesen meg volt gy6z6dve
Csopak - lehetne barmi, csak
ferfias fellepes mem. Kes6bb pc
dig rajott, hogy igazsag szerint
a leany is csak ere var. Merit
inert nevetett Klari? Azert, inert
esetlen volt 'es EFT most mar
keszseggel elismerte maga Cso-
pax is. Persze, hogy mem ICY
szokas kezelni a szerelmet. A
kisasszony foltetlenul ARA vart,
hogy Csopak egyszer csak be-
lopodzik hozza, kezetcsokol neki,
szerelmet vail atoleli es Istenem,
q tobbi mar magatol jon. Mint
esq utan gomba. SGT cssk most
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-11


tudta mire magyarazni a Csopak
tiinteto kedvet es ranezett er6sen.
A bojtar ere visszah6kolt es
akadozva ennyit kerdett:
No kisasszony, hogy va
gyunk?
= Jol, mondta a leany es
most mar 3 volt a soron, hogy
mosolyogjon egyet, olyan eset-
1ennek talalta bojtart, aki min
den folteves szerint udvarolni
akart. SGT bojtar szemlatomast
ujra felbatorodott a leany ked-
ven, inert most mar kozelebb le-
petit hozza Is maJdnem hataro-
zottnak latszott Aztan ravasz-
kodva hunyoritott egyet:
Hat keremalassan. ;. hogy
is feszunk csak... azzal az. -.
Mivel? - Csodalkozott
K1ari.
- Hat kerlek baratocskam. ;.
roppant zavarba jott.
A 1any szokasa szerint mulat-
sagot talalt az Greg legenyben:
- Ma?
HIM.. - Is tatogni kez-
dett. = Ugy gondolom persze,
hogy a hazassag... azaz szere-
fem dofgaban...
Klari tisztan latott mar, de
vilagert Sc tudott volna megne-
heztelni a szegeny Csopakra. A
he1yett egy nagyott kacagott, ta-
ian meg soha oily igazan a lei
kebo1 nem, mint most, meg ARA
is volt ideje, hogy teljesen meg
bolonditsa a vakmer6 es ugyet-
len fiut, tehat a kezere csapott,
aztan egy mozdulattal elsiklott
mell0le, atfutott a szoban, de az
sgtobol meg visszakacagott ra:
Csacsi, mem ICY kell ait
csinafni.
Csopak a leany utan bamult,
meg folyosorol is hallotta ell
fojtott, csintalan neveteset Is
percek multak belle, mire any
nyirs, osszeszedte magat, hogy
fe1 tudott ocsudni.
= Mem ICY kell AIT csinalni?
De hat akkor hogyan csinaljam?
Pedig mf1yen iigyesen kalku-
faft. Atto1 a pillanattol kezdve,
hogy Omode Given forinttal akar-
tu levenni a labarol, egyre csak
kalku1alt.
A szedito ajanlatot tudvale-
voen visszautasitotta, mem azert,
mintha mem szorult volna ra az
Given forintra. hanem mivel fel-
haboritotta az Omode viselke-
desc.
S Csopak Joska harminc es
meg egynehany esztend6s elete-
ben abban pillanatban erzett
el6szor vsAami olyanfelet, hogy
elvegre ferfi is lenne, vagy mi a
esiga!
Exert tortent, hogy durvan fe-
lett a meltosagos urnak, aki $40
nelkul fakepne1 hagyta.
Joska erre visszavonult {. kas-
tely moge es meghanyta maga-
ban a meghanyandokat. S csak
most eloszor gondolt ra komo-
fyan, hogy igazsag szerint sdig
ismeri leanyt, mindossze csak
annyit sejt rola, hogy szep lany,
hogy fatal es hogy jopajtasa
Halmy Tamasnak.
Hogy aztan honnan cseppent
ide Fe1h6 Klari, azzal mem tor0-
dott eddig Is most Sc torte ma
gat rata, inert ebben az utolso
percben az a. gondolat kezdte
ragni az agyvelejet, mir6l eddig
almodni Sc inert volna, hogy ne
XII igenis joga van a leanyhoz.
SGT csakis neki van, kizaron
Csopak Jozsef bojtarnak Is SEN
XII mas embernek.
Mert hogy beugrott a nevet-
seges szerepbe, csakis a leanyert
tette es mem is joszantabol, csak-
is Omode es Halmy Tamas ko-
nviirpesere