Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-25
Vsem Ceskoslovenskym kraja-
mum " cizine!
CeskosIovenske we're inostii

Ceskoslovenske vefejnosti!
Cd let kdy prvnf novodoba
kraianska s1dliste v cizine "a
Gala z pTirozeneho rozvoje
svych sill pracovati uvedomele
ku vytvaTen1 sverazne kultury,
vlivem cizlho prostredi v mno-
ha podrobnostech odlisne cd
kultury matefskych zemf, vzr1
stala i touha uchovati doklady
a svedectvf O tonic duchovnfm
zrani. Sbfrky takove az ma ma
10 vyjimek v krajanskych sire
discich, ktera hospodarsky
zmohutnela, dlouho netrvaly a
" svych d1lc1ch programech ne
mely take pronikavejs1ho zpet-
neho vlivu ma krajanskou a do
mac1 ceskou a slovenskou We
|rejnost.
Kazdym rokem vzrIsta tu-
d1z a S mnoha vaznych stran je
tlumocena potTeba soustTediti
doklady kulturnfho zivota &C.
leho ceskoslovenskeho zahra-
nicf ma jednom bezpecnem mi
ste: prehled a studium tako-
vych dokladG nema jen W.
znam historicky, ale vzbuzuje
mocny, horoucf cit prfchylnosti
k narodn1m vetv1m, zapasivsim
a zapas1cfm V cizine, umoznu-
je plodnou pracovn1 vzajem-
most, zivf 1cinne vlastenectvf,
vnuka plany, myslenky pomoci
a posily, city vdecnosti a hrdo-
sti. Kde jinde vybudovati ia
kovy 1stav nez tam, kde jest O.
hnisko narodn1 vzdelanosti, Wy
zaruj1c1 daleko do ciz1ch kra-
il v define hloucky soukmenov-
CD, nez tam, kan Sc upfnaj1
mysli, vzpomfnky, tuzby kraja-
nj, hrdych ma svGj pGvod, ma
mocnou, svobodnou a zkvetaj1-
CT starou vlast? A KIDD by Cd
poroval, ably do 1stavu v hlav-
MIN meste ceskoslovenskeho
statu byly ukladany take pa
matky spanile, srdecne vzdela-
nosti zahranicn1 vetve sloven-
ske?
Ozivly a organisovany zajem
O ceskoslovenske zahranic1 pri-
nesl i 1silf, zTfditi krajanske
Museum Ceskoslovenske v Pra-
re. Resolucn1 vyraz teto sna-
re dala uz kulturn1 sekce Prv-
n1ho sjezdu zahranicn1ch &C.
CHI a Slovak1 v Praze v Ger
venci 1882. Prakticke usku-
tecnen1 planu bylo vsak umoz-
memo teprve rozhodnut1m re
me Ceske a jej1ch volenych a
1redn1ch predstavitelG; jim
zemska samosprava ceska wa
la ma sebe patronanci musea,
jeho udrzovan1 a jeho vsestran
ne zabezpecen1. Stastnou sho-
dou okolnostf mohla zeme Ces-
ka dati novemu 1stavu do ko-
lebky odkaz dlouholete vzacne
tradice, jenz ozivf vzpomfnky
a styky zejmena stars1ch ces-
kych a slovenskych krajanG v
cizine. Dne 3. kvetna 1882 to-
tiz pfijala do sveho majetku a
spravy Naprstkovo museum
vseobecneho narodopisu v Pra-
re L., ma Betlemskem namesti
els. l., S bohatou knihovnou a
velmi cennymi sb1rkami vecny-
mi. Ucty a pameti hodny me-
cenaS Volta Naprstek a jeho
chot schranovali v mem cd let
sedesatych minuleho stolet1 je-
dinecny poklad dokumentn Ii
vota a kultury sveho naroda i
sve DOLBY. Rozsahle oddelenf
knih, obrazd a pamatek vzro-
stlo re stykd Vojty Naprstka i
jeho 1stavu S krajany "a hrani-
cemi, zvlaSte "a moTem v Anne
rice a Sc vSemi t~ehdejs1mi ces-
kymi cestovateli.
Pc smrti Vojty Naprstka dine
2. zar1 1894 uskutecnovala sna
by Naprstkovy pro dobro ces-
koslovenskeho zahranicf v ram
ci soustavne prace vsenarodnf,
zvlaste rokem 1905 poc1najfc,
Narodn1 rada ceskoslovenska v
Praze peel sveho odboru "a
hranicn1ho, s~hromazdivsi "a
tricet let take pozoruhodnou
sb1rku krajanskych pamatek.
Ceskoslovensky 1stav zahrani-
chi, zalozeny %. prosince 1928
rozvetvil svou cinnost We pros
pech krajand S podporou stat
mich 1radG ma sirokem podkla-
de mezistatn1m, organisacnim,
kulturnlm a hospodarskem.
|Spolecnou pracf techto tff in
stituc1, Naprstkova musea a
knihovny, Narodnf rady cesko-
S1OVanSk2 q Observation-Disclosures