Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-06-14

krdlOVSCV1 AdllAOVd
: tam v palaci krale Ibn-Sauds
< automatickou telefonni stanici
: Pred dvema lety nabldla SOVIET
| ska vlada Hedzasu, re mu te'
lefonnf stanici zarfd1, ably mo.
hla udrzovati S MIN pfatelske
styky. A protoze Sc nenasel n
kdo v celem kralovstv1, KIDD ro'
zumf instalaci telefonu, pove-
rili tim ruskeho inzenyra Siso-
, va. Bylo vnbec obtlzno dosta-
I'll Sc do kralovskeho s1dla dc
'Tajfu. Jedina rozumna costa
do Taifu vede totiz Mekkou.
Mekka je vsak neveficim zaka-
zana. A proto musel inzenyr
cestovati do Taifu velikou O.
klikou pres poust. Kdyz Sc
konecne dostal k mestu, ukaza-
10 Sc, re je mesto Eropanum
rovnez zakazano a musel byti
pro neho velmi obtlzne opa-
tfen zvlastnf glejt. Dalsf potl-
re cekaly v kralovskem palaci.
Kazdy z nespocetnych SYM a
synovcnG vladcovych chtel Sc
stat telefonistou; vsichni dvo-
rane NELL sve protekcnf deti,
kterf Sc O to mfsto take uchaze-
Iii a intriky a spiknut1 nebraly
konce. Konecne 81 vyhledal
SiSov n6kolik dovednych mia
dych lidf a otevrel telefonni
skolu. Jenze petkrat denne
museli zaci vykonavati dlouhe
nabozenske obrady a v te dobe
UNCONSTITUTIONAL telefonni centra-
lu nikdo. A patek, coz je
mohamedansky svatek, mech
tel z Mich nikdo k telefonu. Je-
ste horst bylo, kdyz Sc ukaza-
10, re dvn1r ma jiz nejakou te-
lefonni centralu nemeckou a
ia re je umistena v nestle. Do
toho svateho mista vsak zadny
daur nesmi. Zadali Sisova, a.
by prestoupil k islamu, a kdyz
ten nechtel, nab1zeli mu cele
jmenf, ably pfestoupil aspon ma
tn dobu, CO Dude montovati te-
lefon nestle. Ale Sisov nepfi
stoupil a odesel radeji S nepofi-
zenou. V Hedzase je tedy ne
zarizena telefonnf centrala a
ceka sc ma telefonnfho monte
ra, ktery Sc Ia dobry plat Cd
hodla stat Sc mohamedanem.
= Pred casem zemfel Ba-
ranovicich v Polsku mfstnf Ii
dovsky kupec Elias Jakheim.
Jeho pohfbu z1castnil Sc sam
marsal Pilsudski. Byl mu "a
vazan osobnf vdecnostf "a "a
chraneni zivota. Kdyz totiz
"a polsko-ruske valky Barano-
vice prechazely z ruky do ru-
ky, stale Sc jednou, re pritom-
ny ma fronte marsalek Pilsud-
ski byl zaskocen nepTatel-
skym oddflem, ktery jej zacal
pronasledovati. Marsalkovi Sc
podarilo v poslednfm okamzi-
ku zmizeti nestrezene v jakesi
postrann1 ulicce, kde sc ukryl
v prvem namanuvs1m Sc dom
ku. Byl to dun stareho zida
Eliase Jakheima. Kdyz mu Pill
sudski rychle rekl, oc Sc jedna,
starry lid okamzite pTehodil
dlouhy zidovsky chalat a ma
hlavu mu posadil svou zidov-
skou cepicku. Pc takovem
prestrojeni usadil lid rychle
marsalka Ia still mad svate pis-
mo a zacal Sc S MIN haste he
brejsky modliti. Timto zpnso-
benz byl marsalek Pilsudski
zachranen. Incapable prona-
sledovatele, re modlicf muz v
chalate a cepicce mohl by BY
tt nacelnik polske armady.
= Anglie nevidf zadnych
vyhlfdek ma schvalenf dohody
" Lausanne O urovani otazky
nemeckych valecnych nahrad,
pokud otazka valecnych dluhG
ISpoj. StatIm zIstane neurov-
mana.
Ma zaklade dohody v Lau-
same, nemecke povinnosti by
ly snizeny O 90 proc. Pr tom
ale doslo k "dohode gentlema-
n1", re trvale uznanf tohoto
vyrovnanf je odvisle cd podob-
ne slevy ma dluzich Spoj. Sta
t1m. Liberal Madame vyvolal
tuto otazku We snemovne, a
chamberlain poukazal ku drf.
vejsfm projevdm, v nichz naz-
nacil, re ratifikace ujednani
Nv Lausanne NIUE byti pouze
soucastf vseobecneho hospo.
darskeho vyrovnanf. Ma Ma.
baneho otazku: "Ucinili jste
kroky vytvoTiti podminku nut
nou ku ratifikaci - to jest ne