Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-18
z WASHINGTONU.
Pocet americkych voja

OQVoQonO lS,S0U muZu X ar
made a 1927 k namornictvu.
Zvysenf toto stale Sc Poole kon
gresn1ho usneseni, jlmz Sc po-
Get vojak1 i namorn1kG zvysil.
= Uradovna AAA We vlad-
MIN zemedelskem odboru uci-
Mia prfpravy k zahajen1 velike
no referenda, sbiran1 HAST me
ri farmaTi, O tom, souhlasi-li O.
pravdu S bramborovym zako-
mem, prijatym v kongresu, a
mali vlada pTikrociti k jeho
provadenf. Jest znamo re "a
kon vyvolal hotovou revoluci
v zemi, aspon pokud Sc tyce
smyslG a reel, nikoli skutkd,
ponevadz Sc jeste neprovadi.
Ma znen1 skutecne revolucn1
drasticke. Poole neho ma pla-
It'll dan As cent? z buslu pro-
danych brandon kazdy, KIDD je
nevypestoval poole vladn1ho
pTidelku a nedostal ma to ured-
nj cerClIlKaC.
Zakon Sc ma zacft provadeti
l. prosince.
Vlada vi dobTe, re Sc pesto-
vanf bramborG nevyplacf a re
by Sc mely pestitelGm zajistiti
ceny, ale tento zakon jest pre-
&c silnejs1 nezli Tide snesou.
Wallace jest presvedcen, re by
sc daily ceny zvysit nekolika
zpGsoby jinymi. Ma pr. vlada
by mela platiti premie tenn,
co wyatt brambory do ciziny
anebo z mich vyrabej1 skrob a
alkohol. PTebytecnych BRAN
bor1 melo by Sc uzivati "a kr-
mivo pro dobytek We vetSf mfre
nez dosud a mely by Sc ukla-
DAFT pro pTfStf leta. Konecne
by mela vlada platiti jakesi
odskodne tenn farmarGm, kter1
sazf brambory jen pro vlastni
potrebu/ neprodavaj1 jich.
Sekretar Wallace vyslovil Sc
k delegaci vychodnfch BRAN
boraTG, re dude velmi tezko
provadeti zakon, jemuz Sc vet
sina vzp1ra." Poukazoval ma
bavlnaTsky zakon ma jihu. Ten
mel 1spech jen proto, re S MIN
Tide souhalsili. Ale tim p1chl
jen do vos1ho hn1zda. Zastanci
bramboroveho zakona nejsou
cetnf, ale dovedou tropiti po-
vyk. We Washingtone byla u
spofadana schGze asi 600 inte-
resentG a hlavn1m recnfkem
tam byl kongresnlk Lindsay C.
Warren re Severnf Karoliny,
ktery bramborovy zakon navr-
hi a prosadil. Ten prohlasil,
re Wallace bud Dude zakon
provadeti, anebo Dude z uradu
sesazen. Vymyslf pry 81 vse-
NONE zaminky, ably Sc prova-
denf vyhnul, tvrdf ma pr. re
nejvyss1 kontrolor nechce ma to
povoliti penize a jine, coz pry
je vsecko lez. Pc mem mluvil
kongresnfk R. O. Brewster z
Maine. a JIM, vsichni We smyslu
podobnem - zakon je zakon,
je odhlasovan, a vlada jej pro-
vadeti mus1.
Ovsem je tn jest6 jiny cini-
tel, S nimz nepoc1taj1, federal
nj soud.
= Vlada zadala kontrakt
ma stavbu sve podzemnf tvrze,
jez ma ukryvati americke fla
to We Fort Knox, Kentucky, fir
me Great Lakes Construction
Co. z Chicago. Stavba Dude
staff $648,274.S tavba Dude pro
vedena Poole plant, ktere zho-
tovili nejlepsf armadn1 inzeny-
ri a ktere byly nekolikrate zme
neny. Hlavnfm pozadavkem
jej1m Dude pevnost a nepronik-
n%utelnost, ably byla pokladna
chranena nejen proti zlodej1m
ale l prot utoku nepfatelske-
mu v pf1padu NONE valky.
Sklepen1 samo, nemz Dude
zlato ulozeno, Dude Size ocelo-
We, ale kolem dokola, re spoda
i svrchu budou nekolikanasob-
ne steny re zuly, betonu, a j.
nych latek, str1daj1c1ch sc S O.
celovymi platy. Sklepeni samo
Dude velike, Dude GA stop dlou-
he a 40 Stroke a 2 patra vyso-
Ike. Veslo by Sc tam zlata "a
devatenact miliard dollar1.
Pevnost Fort Knox byla vyvo-
lena z toho ohledu, re ma ide-
alnl polohu, jest vzdalena u
vnitrozem1 a obklopena bora
mi tax, re jest k nj tezky prf-
stup cd obou bTeh6. Bude O.
vsem chranena dely pred ito
KEN pozemn1m a aeroplany ma
odrazen1 1toku Sc vzduchu.
DTTxrxo~o .L