Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-23
HROZIVA SITUACE.

naprosty nezdar. Konference
odrocena byla, kdyz premier
Mussolini kategoricky odepTel
uvazovati o navrhu dohody
jak tato Angli1 a Franci1 dana
byla.
Poole planu toho Italie mela
miti rozsahla ekonomicka pra-
va pc cel6 Ethiopii vyjma kra-
jiny u Lake Tsana, ktere jeze-
TO jest jedn1m z pramenG reky
Nilu. Mussolini pT1kTe posta-
vii Sc prot tomuto zadaje mis-
to toho, ably Italii dan byl pro
tektorat mad v6tSf cast Ethio-
pie, ably znacna cast 1zemf da-
ma byla Italii a pravo ma vojen-
ske obsazen1 zeme.
Rozkazy t6mito Mussolini
postavil Sc primo V postaveni
poruSiti neodvislost zeme zaru-
cenou Ligou NarodG, k n1z E.
thiopie patti a Italsko-Ethiop-
ske dohody z roku 1928, k je-
j1muz dodrzenf Angle a Fran
Gle Sc ~zavazaly.
VaIka V Africe IDA sc byti
dnes jistotou v nastavajfc1m
m6slci. Jedinou pTekazku snad
by mohla schGze koncilu Lfgy
NarodG, jez sejde Sc 4. zaTf,
postaviti by mohla. Ably vsak
tab 100000 italskych vojinG
do Ethiopie zamezen byl, bylo
by nevyhnutelnym Lie uz1ti
primo proti Italii financn1ho a
ekonomick6ho boykotu a "a
kaz prodeje valecneho materi-
alu Italii.
Anglie mnoho ku zamezen1
valky by uciniti mohla zavre-
MIN Suezsk6ho kanalu, Gibral-
taru a bombardovanim Malty.
Zatim Mussolini kTici "at sto~
il to CO stoj1."
z Harcar V Ethiopii dosla do
Londyna zprava, re vlada E.
thiopie posila slime vojenske
oddly sm6rem ku Dolo, male
mu m6stu blizko Italske Soma
liland hranice.
V ned6li MusSolini volal, a.
by vojaci pTestali mluviti o val
&c, ale byli hotovi ''tahnouti
pres vSechny pTekazky az ku
doc1len1 Gle, ktery Jim urcen
bude."
V pond6lf baron Pompeo A.
loisi z Italie Par1zi, kdyz Cd
jizd6l z nezdaTene conference
tT1 mocf, prohlasil, re nema
zadnou dGv6ru V zasedan1 L1gy
NarodG V zenev6. Rekl: eta
lie nepreje 81 opustiti zenevu,
ale budeme-li vedeni ku dive
rim, Dude nam il ~opustiti."
Pred tim neil toto rekl, pred
povidalo Sc jiz otevTene, re
vyvstavaj1 bourlive mraky pro
Evropu. Jeden vyslovn6 Tekl,
re Europa "hled1 vstr1c krisi
jake bylo V roce 1914"
Fakt tento pGsob1 trapn6 ma
Francii, ktera boil Sc ztraty
pTatelstv1 Italie a rozbitf made
je spolecn6 fronty dT1vejs1ch
spojencG prot Nemecku.
z Rfma jdou zpravy O dali
SIGH pT1pravach pro v~alecnou
kampan V Africe. Ma prvnf po-
hled IDA Sc, re Italsko-Ethiop-
ska valka by m6la maly vliv ma
Americky lid, ktery nemile ne
sc tvrdost Mussoliniho.
Faktem ale jest, re valka
byla by pT1mym nebezpec1m
sv6tov6mu m1ru, coz znamena,
re by byla hrozbou naSemu
zde zit1, jiste aspon V ekono-
mickem smyslu.
Politicke a ekonomicke zaj-
my sv6ta jsou tax dzce spjaty,
re porusenf jich V jedne ctvrti,
m6lo by t6zke, snad pr1lis tez-
Ike otresy V zapetf vsude. Jiste
znamky neklidu jiz dnes nalez-
ii mono mezi lidem Afriky,
BllZKenO q OCfeunInO NycnOuu
a Indie.
V Londyn6 a V PaT1zi hrozf
Sc, re Ethiopska valka NIUE
vrcholiti We vseobecn6m pow
stan1 rGznych narodG V kolo-
mich.
re delikatnf politicka situa-
ce Evropy snadno by pTevrace-
ma byti mohla jednanlm Mus
soliniho, jest ma bile dny. Je
tu k. pr. nazistick6 N6mecko,
jez by pokusilo Sc setTasti oko-
Wy, kterymi jej spjali Spojenci
ma VersaiIlskem m1ru. Ovsem
v tom pT1padu stala by Europa
vGci nemu skoro snad spojena,
ale co kdyby Angle a Francie
m6ly ruce svazan6 valkami v
jejich koloni1ch? Co kdyby
E+hiOpCkS Ot9zko vod1a In