davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1935-10-08
really became baseball conscious
 Nai.ix.,, n n

really became baseball conscious last year when Mickey Cochrane lifted the Tigers from the doldrums and carried them to an American league title. Civic leaders credit Cochranc and his team with doing more than any other single group in lifting the city from the despon- dency of the depression. In their enthusiasm over the rampaging Ti- gers the citizens simply forgot their economic worries.
 Before the game yesterday Coch- rare stood at the plate, and point ing to the thousands of cheering fans in the bIeachers. said; It'll Dc a damn shame if we let those people down and lose this championship"
 You didn't. Mickey!
The Waterbury Democrat., 1935-10-08

Kirksviiie. Mo. (UP) - Three Kirksviiie banks are not hunting trouble, they're merely dtscourag- ing 1t. The institutions clipped In and bought q 6-shot automatic ri- fle which they prese9ted to High way Patrolman Maurice Parker to use as ho sees at.
The Waterbury Democrat., 1935-10-08
CoALITION FORMED

Washington. Oct. 3-uP)-- Republican md democratic mem bers of congress formed e coall- ton in the corridors of the agri- culture department today to fight Secretary of Agriculture Henry A. Wallace whom they accused of "nulifying the laws of the United States" by refusing to enforce the potato control act.
The Waterbury Democrat., 1935-10-08

LeIt On Dhsc- ~"
 Balk-CarletOn.
 <, Passed ball-Cochrane.
 Double plays-Cochranc berg; Herman to Cavarretta; to Gehringer to Greenberg; \ to RogelI to Owen (2); Jurges
 Umpires--Moriarty "A. L.) (N. LJ. :.
 Time of games--l2:22. A
The Waterbury Democrat., 1935-10-08
Umpire's Rulings In Third And Final Games Helped
 Tigers Win First Series
GOslins Hit, Bridges Pitching Were Masterpieces of
 Final Game-Landis to Rule on MOriarty
By GEORGE KIRKSEY unlied Presn Staff COrreNnOndenf

Detroit, Oct 8-(UP)-The worlds baseball champions ship in the custody of the Detroit Tigers for the first time in history today but the 1885 World Series produced abundant fuel for the hot stove league throughout the w
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-02-15

Mems smart winter, fancy
pattern wool hose, light
weight wool mixed hose.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-02-15

Any of our finest grade overcoats in the
store go on special sale for Opportunity
Day regardless of cost because We want
to clear our stock of al winter over
coats.
Evening star., 1935-01-07

runners would cache their wares on
the ship in the dead of night, and
boats from the shore would go out to
pick up the liquors to evade customs
patrolmen.
Stripped of its gunnery. boilers and
machinery, the Massachusetts, lay half
on its side, a ready target for the gun
boat broadsides, and hurtling de-
structive missiles from planes Of the
naval base here.
Its guns played major role in the
capture and destruction Of Cervera's s
Spanish squadron as ships tried to run
the gauntlet of the United States
fleet from Santiago Harbor.
Bids for removal of the ship have
been announced by the Navy De-
partment. The Massachusetts, will be
lifted from the ocean and dismantled
"a ghost of one Of the United States
prided sea warriors.
Evening star., 1935-01-07
TAX HOLIDAY URGED
FOR F. H. A. BUILDERS
Herndon Chamber Supports Pro
posal-Ladies' Program
Is Held.
Special Dispatch to The Star.

Special Dispatch to The Star.
HERNDON, Va, January IA
recommendation that persons who
obtain loans from the Federal Housing
Administration to build q home In
this town be exempted from corpora
tion taxes for four years was approved
by the Herndon Chamber of Com
merce Saturday. 1t will be submitted
TO the Town Council at its next meet
ing. Prof. John H. Rice sponsored
the plan.
Guests of the chamber at its annual
ladies' day luncheon were Mrs. Pearl
Elder. county superintendent of public
welfare; Mrs. Fannie Lou Seamal1s,
county health nurse; Mrs. Annie Robey
Walker, Herndon postmistress. and Mrs.
Rosa Newman and Mrs. George Noland,
Loudoun County postmistresses.
Evening star., 1935-01-07
RAISING OF OLD
WARSH|P PLANNED
Historic Massachusetts Ia
Years in Mud of Gulf
of Mexico.
BY the Associated Press.

6y the ASSOClateQ HreSS.
PENSACOLA, Fla, January T.
Heave ho-up from Davy Jones locker
is to come the old battleship Massa-
chusettS.
This historic old battle wagon of
the seas, credited with ending the
career of Oquendo-pride of the Span
ish navy-Was shelled to the ocean
floor by the tactical salvos of Navy
gunboats. 1t has lain in the mud for
IA years.
In November, 1920, the battler was
towed from Philadelphia to a point
2 miles off Santa Rosa Island. in the
Gulf of Mexico. There it was anchored
and allowed to founder.
Before its hulk was battered in
target maneuvers. the ship served as
q sort of liquor clearing house. Rum
Evening star., 1935-01-07
COUNTY HEADS ARRANGE
PUPIL TRANSPORTATION
Special Dispatch to The Star.

Special Dispatch to The Star.
LEONARDTOWN, Md, January T.
The st. Marys County commissioners,
at a special meeting Just held here.
entered into contracts for transporta-
tion of the parochial school children,
with satisfactory arrangements for re-
imbursing the county in part.
The total expense entailed is
$7991.86. This project was strongly
opposed by the former Board of
County Commissioners.
Evening star., 1935-01-07
Lamb Stampede Fatal.

While walking in field near BARGE
Iona, Spain, Bernardo Gonzalez tripped
and fell, and a flock of lambs ran over
her, causing her death.
Evening star., 1935-01-07
s4.44p pr.

-s6.95 Pinch-pleated Rayon
Drapes in rose, green, blue and
gold, Widths 100 inches to the
pair. Fully lined.
Evening star., 1935-01-07
74e ga.

Original s1.2s fringed filet lace
panel curtains in SO to 40 inch
widths and 212-yard lengths.
Tailored styles with fringed
edges.
Evening star., 1935-01-07

-$4.ss Rayon Drapes in fully
lined, pinch pleated styles.
Widths 80 and 100 inches to the
pair. Complete with tie backs.
Evening star., 1935-01-07

Attractive, durable COW
ers in various filet lace -
patterns. Approximate y
sizes 72X72 and 72x90
inches.
Laces-Kann's-S Floor
Evening star., 1935-01-07

Original $229 and s2.4s
Quaker Lace and other fine
curtains with tailored hens. All
"a yards long-priced for clear
ance.
Evening star., 1935-01-07

Just a limited quantity!
Useful for many purposes
cooking pot roast with
out water), preserving,
cooking whole dinners, etc.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
s MIkOR ODA ERNEK?

megerkeznek oda, ahova ugy
siettek?
Ha kiszamitanak a drajverok-
max, vagy azokat vennek ra,
hogy neha kiszamitsak maguk
max, hogy megszokott napi ut
jaikban hany percet sporolhat-
max meg mindossze, akkor ITALIAN
a szamok hideg logikaja rabirna
majdnem mindenkit, hogy hagy
jon fel nyaktoro hajtassal.
Es ha mem azokat iinnepelnek,
akik haromszaz msrtfoldet men
mex orankent, hanem azokat, a
Xix haromszazezer mertfoldet
baleset nelkul hajtanak, akkor
mas mentalitas lenne ebben az
orszagban.
Es termeszetesen meg
kellene tiltani, hogy akar harom-
szaz mertfoldes, akar szazmert-
foldes sebesseggel szaguldo ko-
csikat dobjanak az autogyarak a
piacra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

kilencvenot fillert az amerikai
bankar mem egy dollarert kapta,
hanem fel centert, a befizetett
dollar kilencvenkilenc es fe1 sza-
zaleka megmaradt neki.
Fol kell tennem, hogy EFT a
lehetosegeket mem mindegyik
amerikai- magyar bankar hasz-
malta XII, inert kiilonben a ha-
boru utan nem elvezhettek volna
kozonsegiik bizalmat. Nefelejcs
Ignac sem markolt belle az
amerikai magyar kozonseg zse-
.bebe, bar ennek jogilag mem volt
semmi akadalya. Ha egykori
kuncsaftjai most segitenek rata,
ez az 3 szamara nemcsak segit-
seq, de erkolcsi bizonyitvany is.
A regi jo bankvilagba azonban
mar nem fog tobbe visszaterni,
inert az vilag visszahozhatat-
lanul elmult es ITALIAN nem is nagy
kar erte.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

nagy Observation-Disclosures e1lenere
a kelet-europai bevandorlok mem
a nagybankba, hanem a magyar
penzkuld6khoz vittek penziiket
inert szegenyek mem igen tud-
tax angolul 5 a nagy bankok az
ilyen apro uzleteket eppen exert
mem szerettek, SGT gyakran mem
is vallaltak. Ha egy-egy nagy
bank vallalkozott is az apro osz-
szegek atutalasara, csak vala-
melyik fiokuzletet jelolte XII erre
celra, OFT is kiilon bejaratot
es kulon helyiseget tartott fem
(rendesen a szuterenben, vagy
mint OFT nevez:k: a basement
ben) a magyarok, totok, lengye-
lex, romanok egyeb angolul
mem igen beszelo nepek sza-
mara.
Harom szazalekert penzt at
utalni teljesen kockazat nelkiili,
jo uzlet. Megis nagyon sok
penzkuldo volt, XII ra bizott
osszeget mem utalta at, hanem
egyszeriien elsikkasztotta. lily
modon szerezni penzt meg
konnyebb uzlet volt es mem is
mindig fogtak ell a sikkasztot,
inert az uldozes koltseges volt S
kiadatasi eljaras nehezkes. OFT,
ahol tiz perc alatt at lehetett
jutni egyik allambol a masikba,
konnyii volt megszokni. Egyszer
Port Elizabethben LATHAM egy
magyar bankart, aki azzal szora-
koztatott benniinket, hogy az
elenk az asztalra kirakott penz-
darabokat eltiintette. Folyton be-
szel. hogy figyeliiink penzre is,
meg kezeire is, de hiaba figyel-
tunk: penz egy perc alatt
eltunt.
= Van-e mar vedougyvedje? !?
- >kerdeztem tole.
Mindenki nevetett kerdese-
men, inert bankar tekintelyes
gazdag ember volt. Nevermind,
harom honap mulva jail-ban
tilt.
A regi jo vilagban bejott a
banyayidekrol magyar a
bankba:
Tekintetes ur, penzt hoz-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

tam, van haromezer dollarom,
felek, hogy ellopjak.
Hat eppen elvallalhatom,
- rnondta magyar bankar.
Latja azokat a fiokokat a
pulton? Kulcsra jar mindegyik,
beteheti penzet, elviheti a
kulcsot; az 6rzesert nem szami-
tok tobbet mint harom szaza-
lekot.
A body" betette a psnzt a
fiokba, miutan az 6rzesi dijat
egy eyre e1ore kifizette, fiokot
bezarta es boldogan hazament.
Belilrol az iizlet fel61, persze
nem volt fala fioknak, penzt
XII lehetett venni eleg volt
akkor visszaadni, mikor egy
esztend6 mulva elliott "body''
a kovetkezo evi 6rzesi dijat le-
fizetni.
Voltak magyar bankarok, akik-
mel ilyen volt a takarekuzlet.
De beteteknek mar belize
tese sem volt egyszeru dolog.
Amerikaban a rongyos dollar is
is, ha rata van az ertekje1zes
es a kibocsato. bank elnokenek
alairasa. Voltak magyar BAN
karok, akik a hianyos, de azert
jo do1larokat egyenest a papir-
kosarba dobtak a penz megol-
vasasa kozben: "Ez Sc jo. >. Ez
is rossz !" Es amikor elment
body, a penzt a papirkosarbol
persze kiszedtek.
De meg ez sem volt az igazi
bankuzlet. Szazezreket lily mo-
don par ev alatt szerezni lehe-
tetlenseg volt. Az igazl uzlet,
melybo1 nagy vagyonok keletkez-
tex, az volt, hogy haboru XII
toresetol kezdve 1o2O-ig az anne
rikai magyar, tot, lengyel stb.
befizette azokat a dollarokat,
amelyeket haza akart kuldeni az
ohazaba es kapott is nyugtat,
do1laronkint negy korona kilenc-
venot fil1erre atszamitva, de
m'utan az atuta1as ti1os volt,
itthon a cimzettnek a dollaron-
kent negy korona kilencvenot
fillereket csak lo2O-ban fizettek
XII; akkor mar a negy korona
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
HEDECLELES

Egy eve valosagos hidegleles-
ben van nagytoke.
Es albany eszkoz a rendelkeze-
siikre all, ait mind igenybe We
SILK, hogy hidegleles okat meg
szintessek.
Tavaly sikeriilt torvenybe- TX
tatni, hogy a jovedelmi adok be-
vallasi ivei nyitva allnak minden
| polgar szamara.
Hogy m;nden polgar ~lecsek-
kelheti', hogy mennyi jovedelem
utan fizet adot mask polgar.
Es ez okozta AIT az altalanos
hideglelest, amely ellen azota tiz
millio vezercikket irattak a la
pokban, amely ellen a -adioban
mem orakat, de eveket 5eszeltek
IS amit vegre sikerilt nekik meg
olni.
A leghihetetlenebb erveket hoz-
tax fel a torveny ellen.
A gazdag emberek ait allitot-
lax, hogy orokos remeges lesz az
sletuk, inert a gyermekrablok ICY
megtudjak, hogy kinek mennyi
a jovedelme. Meg a tobbi GO
nosztevok, akik Matt a szegeny
milliomosoknak annyi sokat kell
rettegni.
Mintl.a gyermekrablok vagy
a racketeerek a jovedelmi add
utan szoktak volna megitelni
hogy kinek a gyermeket erdemes
elrabolni. Mintha mem ismernek
a jomodu embereket kozottunk.
Feltek a gazdag honfitarsak
de mem racketeerektol, hanen
a polgartarsaiktol, akiknek ICY
modjukban alma, hogy az ADO
! CSALAST ellenorizzek.
Vegre ha Mr.. Mellon vagy
Mr.. Mitchell ait ereznek, hogy
az ado-ivet atnezhetne mindenki
atnezheti az ellenseguk vagy al
iizleti versenytarsuk, mem mer
tex volna millios adocsalasokat
rendezni.
Az ember igen csak tudja, hogy
mennyi jovedelme lehet hozza
vetoleg a szomszedjanak. Es hs
AIT latja, 'hogy alnig 8 mags
adojat becsulettel megfizette, ad.
dig a szomszedja becsapta, meg
csalta az orszagot, sokan felje
lentettek volna sok szomszedot.
| Ez az, ami gazdag honfitar
sakat izgatta, ez az. ami az or
szagos nagy hideglelest okozta.
! Milliokat, su1yos milliokat kol
tottek el ez ellen torveny eller
a kampanyra, de meg is van a;
Ieredmenye. A kongresszus keszei
ivan ra, hogy EFT torvenyt to
Irolje.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

A nagyt6ke uj modot talalt ra,
hogy az elnok javaslatait meg
fojtsa.
Az ugynevezett liberals" la
pokban most mar mem kritizaljak
sem az elnokot, sem a program
jat, s6t dicserik Rooseveltet, hogy
a kongresszussal szemben olyan
4megert6'. Hogy t. i. most mar
mem surgeti a javaslatainak a
fetargyalasat, hanem rabizza a
honatyakra, hogy meddig akar-
max egy-egy billen ragodni.
Amint lattuk, az els6 billen
csekely kilenc hetig ker6dztek,
bar jo1 tudtak, hogy vegiil a
Public Works programot el fog
jak majdnem az eredeti szovege-
ben fogadni.
Minthogy az elnoknek van meg
vagy nyolc hasonloan fontos ia
vaslata a haz el6tt idaig es kettot
harmat jelzett meg ezutanra
konnyen kiszamithatjuk. hogy
ilyen aranyban ket-harom evet
vesz azok letargyalasa igenybe.
Minhogy pedig a .nagytoke ep-
pen EFT akarja, most sep, hizel-
go szavakkal megallapitja az ell
nokrol, hogy a kongresszussal
nagyon lelato, inert mem akar
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

Az ujsagok oles betiikkel ir-
tax meg multi hetekben, hogy
q Sir Malcolm, az angol sport Day
tona Beach-en 276 mertfoldes
6rankenti sebesseggel hajtotta az
autojat, hogy a sajat maga ed
digi rekordjat tulszarnyalja.
Es allitolag az a terve, hogy
legkozelebb haromszaz mertfol-
des sebesseggel fog szaguldani a
gspkocsijan, amivel egyszerre va
loszinileg kiralya lesz a verseny-
palyanak.
Az orszag lakossaga es kiilo-
nosen az ifjusag ezeket hire
kedt meredt szemekkel, lelkese-
desnek nevezett izgalommal OIL
yassa es minden fiatalabb ember-
ben felebred a vagy, hogy az
autojaval ezentul 8 is jobban
siessen.
Icy lesz, ICY lett mar regen
man a sietseg ebben a szeren-
csetlen orszagban es ICY gyilkol-
max meg evente harmillcezernel
tobb embert az automobllok,
hopy 2 nyomOrekokrOl ne is be-
szeljunk.
S ha ~ ember hajlando is ba-
mulni azon a mask emberen,
aki ilyen gepet trdott csinalni
--es akinek van batorsaga hozza,
hogy ezzel a sebesseggel szaguld-
Jon, akkor is megkerdezi neha
onmagatol - legalabb a JOAN
ember, = hogy voltakeppen m :
mex ez sietseg?
Hogy NIT csinalnak, mikor a
celponthoz elernek?
Ha EFT MINDEN ember meg
kerdezne neha onmagatol, sok-
kal, nagyon sokkal kevesebb len
ne a temetes evente.
A munkaba menet. a munka-
bol jovet, a setakocsizas alatt,
mindenki szaguld orilten es ha
OF vagy het perccel elobb haza-
ter munkabol - mem tud az
idejevel NIT csinalni. Legfeljebb
el6bb elindulhat ujra. hogy esze
nelkil es eel nelkiil szaguldjon.
Szazszor kockara teszik az ele-
tiiket es mas eletet, akik a gep-
kocsikkal nagyon setnek es csak
a legritkabb esetben van az ut
olyan hosszu. hogy megtakarita-
max egy felorat. Minek?
Hany felora van az ernber
eleteben:
- A szaguldo automobil-haJ Jtokat
torvenyekkel probaljak gatolni.
Speed limit-eket csinalnak. hogy
ait mindenki athaghassa, hajtasi
szabalyokat allitanak fel, hogy
azon keresztril szaguldjon min
denki.
Talan jo lenne neha, m,nel
gyakrabban EFT kerdest fell
yetni, hogy MrNEK a nagy siet-
seq, hogy rc1it csinalnak, mikor
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
SzIRENHANCOk

diktatora lenni az orszagnak.
ARA kerik tehat, hogy valasz-
sza ki azokat javaslatokat, anne
lyeket a legsiirg6sebbeknek es
legfontosabbaknak tart Is. a tob-
bit tegye felre jov6re.
Mem tudjuk, hogy az elnok
bedul-e ennek a keresnek, vagy
raleps vegre nagy kongresszusi
demokrata tobbseg nyakara IS
SHOW down"-t csinal a valasztok
elott. kimutatva, hogy XII IS mi
ert mem akar gyorsabban dol
gozni.
Az elnok fontosabb javas1atai a
munkatlansag elleni biztositas es
az aggkori nyugdij, a bankjayas-
lat, a holding company'-k ellenl
javaslat, az NRA ujjaszervezese-
re vonatkozo bill es ezenkiviil
van benn kongresszus elott egy
csomo olyan targy, amt mem a
Feher Haztol kaptak, de ami
mind a programjaban van a kor-
manynak
Az elnok egyikrol sem allapit-
hatja meg, hogy mem siirg6s,
hogy mines a torvenyre szuksege
az orszagnak, de legkevesbe ar
rol, aminek a legjobban szeretnek
utjat allni tokesek.
A munkatlansag elleni bizto-
sitasrol beszelunk.
EFT javaslatot a legaljasab-
bul maris hatbaszurta a kon-
gresszus.
Merit a javaslat Is torveny
nyoman, - ha torveny lesz be-
lole az egyes allamoknak is
torvenyt kellene csinalni es a
kongresszus megvarta, amig az
allami torvenyhozasok szepen ha-
zementek, ami elhalaszt mindent
ket evvel. Legalabb azokban az
allamokban, amelyekben az ala
mi torvenyhozas mar befejezte a
rnunkajat.
A nagyon tisztelt honatyak
EFT jol tudtak es kormany val
tig konyorgott, hogy februar IS
re targyaljak lie billt amt a
kongresszus rosszhiszemuleg hu-
zott es halasztott.
Termeszetesen m'nden allam
torvenyhozasa mem ment meg
sect es nehany allan llajlando
AIT osszehivni rendkivuli ,ules-
szakra, ha szikseges.
Ez az eddigi kesedelem tehat
csak arulas volt a kongresszus
reszerol, de mem adhat egy ha-
lasztasra urlgyet az elnoknek.
A kormany szocialis javaslatai
elegtelenek, az aggoknak es
munkatlanoknak megajanlott osz-
szegek szegyenletesen keyesek,
de ha meg ait sem akarjak
MOST megadni, ha ennek tar
gyalasat is elodaznak egy evveE,
az elnok beleegyezesevel, akkor
lit az elnok is hatbaszurja a
nincsteleneket, ak ebben az ige-
retben annyira megbiztak.
Ha az elnok surgetesere kon-
gresszus nem lesz hajlando a
billt targyalni, akkor az arulast
ujra a torvenyhozas fogja ellie
nunk elkovetni es akkor AIT tud-
nj fogja polgarsag.
De ha maga Feher Haz von-
ma vissza javaslatot, vagy ha
az elnok javasolna, hogy halasz-
szak annak targyalasat joyore,
akkor Rooseveltben nincstele-
neknek es a munkasoknak veg
leg elveszne bizalmuk es ak
kor megerdemelne, hogy minden-
XII ellene forduljon.
Azok szi-en-hangok, amelyek
halasztasra csabitjak, talan ep-
pen elnoki inspiracioval jelennek
meg a lapokban. Hogy nagy-
toke baratsagat megszerezzek a
kormany reszere.
Ha azonban ez ICY lenne, ak
| Ior ~ Lon h;,r; Doa,.iA
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
Nefelejcs Ignaczrol : Budapesten

Olvas6ink figyelmet nem-
reg felhivtuk ARA q pitts
burghi iinnepre, amit az ot-
tani magyarok Roth Ignacz
tiszteletere es felsegitesere
rendeztek 8 0r0mmel latjuk,
hogy Roth IgnAcot, "Nefe-
lejcs Ignacot' otthon is esq
re vettek.
"Csillagos" Szab6 Laszlo.
Magyarorszag elismerten leg
nagyobb tudassal bir6 vezer-
cikk-ir6ja az alabbi sorokat
irta r6la a Pesti Napl6 feb
ruar 28-iki szamaban.
Amiket DR.. Szab6 Laszl6
az amerikai magyar banka-
rokrol es iizleti met6dusok-
r6l ir, az mar regen a multe
lett. De hogy a helyzetet
ismerte, AIT lathatja az ira
sab6l mindenki.
Macy tragediaja az anne
rikai magyarsaganak, hOgy a
legertekesebb embereit meg
tartani mem tudta s azok
wgy elmentek k0ziilink =
Amerikaba, vagy visszateltek
Magyarorszagba, ahogy DR..
Szab6 Laszl6 lit hagyott ben
njinket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

Szab6 Laszl6 lit hagyott ben
nunket.
Polgari neve: Roth H. Ignac.
Vallasa: izr. - Allampolgarsaga
amerikai. Kora II ev. Foglal-
kozasa "volt bankar.'
Ha ezeket az adatokat az anne
rikai magyarok olvassak, kozulok
csak igen kevesen tudjak, hogy
tulajdonkeppen kirol van $40.
Ellenben ha AIT mondom, hogy
Nefelejcs Ignacrol van $40, rog-
ton tudja New Yorktol Cleve-
landig mindenki, hogy "ez az a
penzkuldo, akinek hirdeteseiben
az ujsagbAn mindig egy nefelejcs
virag is volt"
Nefelejcs Ignac jelenleg nagy
bajban van: beteg es mines pen
ze, SGT nincs, aki segitse. Himler
Marion Hetilapjaban felszol;tja
az emberseges magyarokat, hogy
Sildjenek egy-egy feldollart, inert
maskiilonben Nefelejcs Ignacot
mem lehet korhazba vinni es nem
lehet neki orvost fogadni.
Ebben, ugy-e furcsa mi nekGnk
hogy korhazra is penz kell Ame-
rikaban S az orvosnak fizetni is
kell? A szegeny beteg, akirol
senki sem gondoskodik. Amerika-
ban sorsara van hagyva. Szii-
letes, elet, halal, betegseg g.
maganigy. Amerikaban nincsen
OTI. Viszont ehezo orvos sin
csen. AIT hiszem, annyi penz,
amennyi szlkseges ahhoz, hogy
Nefelejcs Ignac felgyogyuljon
vagy korhazban haljon meg,
bizonyosan hamar ossze fog
gyiilni, inert Himler Marion
neve maya is elegendo ARA
hogy a szikseges szamu feldolla-
rokat az amerikai .magyarsag
bizalommal es keszseggel oda-
ada, noha olyanok viszonyok
hogy ma az amerikai magyarbo
sokkal nehezebb kivenni egy
kvodert, mint tiz evve1 eze1ott
egy doliart. Persze, hogy el-e
hale a u ewes Nefelejcs Ignac
az mint teny, mar korulbelii
/ csak neki fontos, vagy talan mai
neki sem. Ugy erzem azonban
hogy ez, a mentoakcio a teGes
pusztulasra itelt amerikai ma
gyarsag lelkesedesenek mar ko
rulbelul az utolso fellobbanasa.
En- mem ismertem Nefelejc:
Ignacot, de ha Himler Martor
L
ait irja, hogy becstletes embe1
volt es "otven even at mindie
oft harcolt legelso sorokban
ahol erdemes magyar munka'
kellett vegezni Amerikaban'
akkor bizonyos, hogy volt leg
alabb is olyan rendes ember
mint az amerikai magyar ban
Ekarok kozll legjobbak.
A 'bankar' $40 persze eg,
kis magyarazatra szorul, mer
talan egyet kveve, az amerika
magyar bankarok csak nevles
voltak bankarOk. miutan bank
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1935-08-24
In Benefit PLAY

Mrs. Celeste Crosby Miller, of
VieWtree, Warrenton, Va, and
Washington, has been selected
to play the leading role in the
comedy, Horse Play" which
will be presented at the Warren
ton Theater Friday, August 30,
for the benefit of the Fauquier
County Hospital. Others in the
cast will include Mrs. Ben Cain,
Miss Jane Hall, Mrs. W. D. Nor
ton. Miss Virginia Howard Bow
man, Mr.. Ben Cain, Mr.. Gould
Shaw, Mr.. William w. Gulick,
jr., Mr.. John Drake and Mr.. Lin
coin Theismeyer.
The play will be featured by
a cast of near professionals, sew
eral of the participants having
previously appeared in semi-pro-
fessional productions. The play,
with the scenes laid in Warren
ton, was written by Mr.. Lloyd
Cough, of New York, author and
playwright, after a sojourn in
Warrenton and observation of
the society and sporting set
there.
Miss Sue PIERCE, of Canterbury
Farms, is assisting Mr.. Cough
in the production of the play.