Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-20

Stupu QOJde, az Dude SkOnCena
" Narodn1m shromazdeni de-
bata O statnfm rozpoctu, coz Sc
|Gekalo asi okolo II. prosince.
Jine dohady kolovaly v tom
smyslu, re jeho odstup zavisi
hlavne take ma TOM, jak Sc
vyvine mezinarodnf situace
mezi Britanii a Italii, ktera by
la V te dob6 zvlaste napjata, a
poukazovalo Sc take ma to, re
take osudne zasedanf 16-clen-
neho vyboru Spolecnosti naro-
dd, ma kterem Sc melo rozhod-
nouti 0 olejnych sankcfch pro-
tt Italii = prave casus belli
Mussoliniho = pTipadlo ma
II. prosince. Pocitovalo Sc,
re V pripade akutnf hrozfci
valky V Europe, Masaryk by
ustoupil, ably uprazdnil v tax
zodpovedne dobe mfsto mladsf
mu a bystTejsfmu ~nastupci.
"Posvfcensky nesoulad" byl
zavinen tim, re strany pravice
Sc postavily vGci pGvodnfmu
Masarykovu doporucenf, ably
jeho nastupcem Sc stall dosa-
vadn1 zahranicni ministr, DIR.
Benes. z Prahy bylo tehdy
take receno, re pravicove stra-
ny nejsou nakloneny ami kan
didatufe agrarn1ka Jana Ma
lypetra, byvaleho premiere,
jenz byl tez delsf cas- predse-
dou snemovny Narodnfho shro
mazdenf. Ma druhe strane Sc
vsak udavalo, re prot Malype-
trovi nen1 oposice tax silna ja-
ko prot Dru. Benesovi. Meme
ne pravicove strany mali pry
sveho kandidata, q to v osobe
Ora. Karla Kramare, ktery byl
prvn1m premierem CSR. a jenz
poole plant O pTevratu v csl.
zem1ch mel Sc jiz tehdy staff
presidentem Ceskoslovenske
republiky.
DR.. Kramar je Size jiz take
pres 70 roku a pred casem byl
nemocen, avsak v poslednf do
be je zdrav. Byl vsak uz tax
znechucen politickym zivotem
V republice, re Sc chtel vzdati
i poslaneckeho mandatu. Mel
vets1 BOZ proti n6mu vedly So
cialisticke strany a byl to take
jejich odchovanec Stastny, kite
ry roku 1920 podnikl ma neho
a~tentat, jenz Sc vsak nezdaTil.
Kramaf byl vylucne politikem,
jehoz vyznam uz davno "a sta
reho Rakouska prevysoval vse-
chny ostatni. Ia valky roku
1916 byl odsouzen k smrti, a.
vsak roku 1917 dostalo sc mu
amnestie. Byl tez v1dcem csl.
delegace ma mfrovou konferen
ci pc skoncenl svetove valky.
Kdysi byl velikym bohacem,
milionarem, nyn1 vsak pry zije
v dosti stisnenych pomerech.
Avsak i jeho nejvetsi neprate-
lie must doznati, re byl vzdy pc
litikem poctivym. Jeho znac-
ne start je ale dIvodem prot
volbe, bylo namnoze ma
znaceno.
DGlezitym kandidatem pro
mnOhe VSak lie take byStrV slO-
vensky statn1k, Phi. DR.. Milan
Hodza, ktery Sc jen nedavno
stal premierem, nastoupiv do
1radu Pc agrarnfm vddci Janu
Malypetrovi, ktery Sc podeko-
val 80. T1jna. Hodza ma "a Sc
bou pozoruhodnou karieru co
slovensky vddce a poslanec by
Vallejo uherskeho snemu, kdy
jiz tehdy bojoval Ia prava sve-
no lidu, organizoval v Pesti slo
venskou mladez a hral v uher-
skem parlamentu vedouci roll
mezi mensinovymi poslanci.
Hodza je muzem velkeho
slohu a evropskeho formatu,
prosel zkusenou polite
kou skolu a poklada Sc vseo-
nadanejsfm minister.
predsedou nez jeho eestf kole-
pc odchodu svehlove.
B~altimorsky "Sun' v redak-
:n1m clanku pfse: "Jeho veil
kost nespocfva ami v politicke
chytrosti ami diplomatick6
zbehosti. On nikdy nemohl
dosahnouti pTednosti Brianda
nebo S~tresemanna, jimz schop
nost a dohodovanf byly nutny-
mi nastroji. Kdyz vsak hledf-
ne ku Briandove anebo Sire
semannove Europe a pax sc o.
ku Masarykovu Cesko
slovensku, jez stale pevne ku
sve demokracii vzdor ekono-
nebo politickym tia
jez zenou sousedy ku IA
sismu nebo valce, mIGzeme