davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

Es az ugyesznek csakugy,
mint a detroit rend6roknek, XII
lehetett volna vadlottakat itt-
hon is hallgatni.
Meg szerencse, hogy vadlott
ur irtozott a repulogeptcl inert
kulonben ezen a jelen,cg meg
lukszusjarmuvon utazott vclna
a tarsasag, hogy koltseg meg
nagyobb legyen.
Es az adofizet6k, a jambor-
birka tiirelmevel biro adofizet6k
meg csak szajukat sem ~nyit-
jak Xxi, mikor latjak, hogy a PEN
zlket ICY pocsekoljak, ezer he
lyen, ezren meg ezren pocs<kol-
jak, amt el lehetne -keriilni.
Persze az ilyen utazgatassal
sokat foglalkoznak. az ujsagok Is
a tisztelt k0ztisztvisel6k nem-
csak kejutazasokat, de. publici-.
tast is akarnak. sm +. @9 ;..
Ami az ujsagokat illeti. azok-s
max szerepe meg aljasabb, meg,
undoritobb, mint az iigyeszs
meg rendore.
Az elfogott beteges hajlamu
ember irant senkiben mines resz-
vet es mindenki undorral es tObb-
kevesebb gyiilolettel beszel fe-
lole.
Ez azonban mem tartja vissza
a lapokat. hogy hosszu, oldalas>
ketoldalas tudositasokat ne ir-
janak rola es reszletesen megir-
jak, hogy ham and eggs-et ettek
a vonaton reggelire. Amt ter
meszetesen hirszolgalati irodSk
tavirati uton kozolnek a lapok-
kal.
Leirjak, hogy a rab felessge
hogyan volt oltozve, mennyi pa
dert rakott az arcara, milyen
gyurott volt a ruhaja.
Es kepeket kozolnek rola, hogy
hogy neznek XII most, hogy ne
zett XII az kislany, akit unegolt
a vadlott egy eve. Lefenykepe
xix a hazat, amiben Detroitban
les New Yorkban hajlskot talal-
tax. Il
Es ezek utan sajto meg ait
meri allitani magardf, iogy :
felvilagosultsagot, ) civiltzsciott
szolgalja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
AZ AD0FIzET0K HALLCATNAK

Egy degenerate gonosztevot
meg a feleseget hoztak vissza a
multi heten Detroitba, New York
boil.
S bar a szovetsegi titkosrend-
orseg felajanlotta, hogy a rabo-
kat szivesen idekiserik es ait
megtehettek volna egy nappal
azutan, hogy oket elfogtak, a
detroits igyeszseg szives ajan-
latot mem fogadta el.
Elutazott tehat New Yorkba
Detroit ugyesze es harom de-
tektive.
Az iigyesz ur napokat toltott
New Yorkban, kihallgatva terme-
szetesen a vadlottakat es a detek-
tivek ugyafiezt csinaltak.
A kirandulas belekerult a va
rosnak vagy a megyenek kozel
ezer dollarjaba, bar a ket vad-
lottat vissza lehetett volna szo-
vetsegi rendoroknek kiserni egy-
ketszaz dollarbol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

.3ssze fogjak egetni, abban az
esetben is, ha csak harom oraval
kes6bb fognak az ICY leontozott
teruletre ralepni. #
Amerikai ujsagisok ait allit-
jak, hogy Mussolini kenytelen az
afrikai hadjaratra, inert olyan fe-
szult helyzet Olaszorszagban,
hogy csak egy haborus kaland
segithet.
A munkatlansag es a dolgozok
kozt levo koznyomor nagy ele-
gedetlenseget szultek dikta-
tor orommel ragadja meg az al
kalmat, hogy egy millio fatal
embert az elegedetlen tomegek
k0ziil elvonion.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
ECY MECERDEMELT SzOBOR

Az amerikai magyarsag min
den bizonnyal orommel ertesiil
rola, hogy Budapesten szobrot
akarnak allitani Ba1dholtz ge-
neralisnak, aki annak idejen a
roman vandalok elott az magyar
nemzeti muzeumot megvedte es
aki honapokon keresztul mindig
odaallt, ha te>ette, roman rab-
las utjaba.
Mem volt Magyarorszagnak,
legvegzetesebb nspokban. nala
6szintebb,' igazabb es onzetle-
nebb baratja es Bandholtz gene
rails soha ezt baratsagot mem
akarta keszpenzre vagy egyebre
valiant, semmifele formaban.
Ket ilyen embert adott Ameri-
ka Magyarorszagnaa<, mikor a
csonka orszagnak a baratokra
igazan sziiksege volt es mind
kett6re biiszke lehet ez nemzet,
inert mindkett6 talpig becsule-
tes, talpig derek ember volt.
A nemreg elhunyt Jeremias
Smith volt a mask, aki semmi-
ben mem maradt mogotte Band
holtznak, aki meg fizeteset sem
fogadta el a szerencsetlen or
szagtol.
Bandholtz generals meg a
halala utan is j6 szolgalatot tett
a magyar nemzetnek azzal, hogy
hatrahagyott inaploja alkalmas
volt, a kiadasra Is ait kiadtak.
Ha semmi egyebet mem tett
volna, minthogy AIT a napfot
megirtA akkor is megerdemelne
"a szobrot a magyar nemzett6l.
4 Ahogy abban lefestette 4 meg.
..zail6 roman hadsereget, leirta
a kis antant rsblasait, 4 francia
diplomacia gonosz aljassagait,
ugy magyarok AT soha meg mem
irhatnak, inert a., mem birna A.
elfogulatlan ember iteletSnek ~
= +
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

eTtekeVel.
Mines rola tudomasunk, hogy
a magyar kormary a konyvbol
megvasarolt volna vagy otven-
ezret, hogy ait konyvtarakban
helyezze el, hogy AIT minden
rendelkezesere allo eszkozzel ter
jessie, bar aranylag eleg penzt
koltenek olyan propagandara a
mefy nem hoz semmi eredmenyt.
Talan azert van ez, inert ge-
neralis kisse nevetsegesse tette
azokat az arisztokratakat, akik
otthon megint fem vannak es
mem ugy irt Habsburg csalad
tagjairol, m ntha azok istenek
lennenek. Talan csak azert lem
hasznaltak fel nagyszeru konyvet
propagandanak, inert afra mem
gondoltak. Mem tudjuk.
De bizonyos, hogy a szobrot
megerdemli 4 magyar nemzett6l
es soha okosabt, szebb es rokon-
szenvesebb dolgot mem csinai
hattak volna Budapesten, mintha
csakugyan szobrot emelnek
Bandholtznak. a.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
MOST MAR. SOKAN

es hangosan panaszkodnak,
hogy az NRA leszurasa olyan
sajnalatos viszonyokat hozott
megint magaval, amiket legin-
kabb munkaadok fognak meg
banni.
A kiskereskedok es a depart
ment uzletek kezdtek ell els0 sor-
ban a nyaktoro versenyt, amely
.termeszetesen bervagassal es ma
gasabb heti munkaid6vel kezd5-
dott Is a nemes peldat a kisebh
iparagak tucatjai kovettek.
New Yorkban, Philadelphia
ban es Pittsburghban alapos Wis
galatot foiytattak az utolso negy
hetben es eseteket talaltak, ahol
a negyven centes NRA oraberek
helyett ma mar tiz centet fizet-
mex orankent munkasnak.
A vizsgalatok ait mutattak,
hogy az igazi nagy iparagak ova-
tosak, ezekben a bereket SEEM
mel lathatoan nem vagtak, de
ezek az arakat is fenntartjak.
Nagyobb iparagak kozul csu-
pan gummi iparban tort XII ar
haboru idaig amely olyan heve-
sen ALT ellen nehany honapja a
lnunkasok >szervezkedesenek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
A GAZDASAGI HELYZET

mem sokat valtozott a multi he
ten. A nagyipar, kiilonosen ne
hez ipar es az automobil ipar a
szokasos nyari uzem-csokkenest
erzi tobb gyarat "leltarozas" !"
cimen reszlegesen lezartak.
Az iizemcsokkenes mem olyan
sulyos, mint multi evben. de ha
surgos javulas mem lesz, akkor
szomoru augusztusra van kilata-
sunk.
Az arak a ruha es husara-
kat kiveve estek az utols5
he+ekben. leginkabb azert, inert
ujra teljes er6vel duhong az
egeszsegtelen verseny az iizlet-
ben.
A department iizletek es kis-
kereskedssek koriilbeliil olvan
forgalmat jelentenek, mint a
multi evben, kiveve a farmer al
lamokban, ahol viszonyok sok-
kal kedvezobbek.
Az AAA checkek es a mutat-
kozo jotermes a teljesen leron-
gyolt farmert bevasarlasra biz
tatjak EFT kulonosen az auto
gyarak ereztek idaig.
Orvendetes javulas eszlelheto
az egesz orszagban az epito-
iparban, dacara az epiletanyag
valtozatlanul magas aranak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
NYOLCEZER
EMBERT VARTAK

cleveland gyiilesre, amely-
rol Nemenyi Emo, young
stowni "Vindicator' politikai
szerkesztoje olyan lelkesen irt a
multi heten a lapjaban, de csak
ketezren voltak, akik megjelen-
tex. A tobbiek allit6lag legin-
kabb azert mem mentek el az
auditoriumba, inert Cleveland
ban eppen baseball volt es az
sokkal jobban erdekelt minden-
kit. Y.
A gyulesen csupan az sadmi-
nisztraciot kritizaltak, de a leg
lelkesebb lhiyiiksseme volt "a ke--
pes, hogy konstruktiv programot
kinaljon az orszagnak.
MaguIks a 4 !. republikanus' politi-
kusok IS IS belatjak, hogy progra-
mot adni mem tudnak, hiszen a
regi Hoover rendszert nyiltan
nem merik felajanlani a polgar-
sagnak $ eppen ssazsrt .ajanlotta a
heten a Chicjgo Tribune, mely
a leveresebb szajjal kuzd Roose-
Welt ellen, hogy a republikanus
part jov6re = ne adjon pro-
gramot. Csupan ait igerje meg,
hogy megsziinteti az vi dealt, ha
a kezebe ada kormanyzast
polgarsag. -1M'r -
Program helyett egy embert
kinalnak Is a vad midsummer
dream" elhiteti. egyesekkel, hogy
a Borah nev&n belovagolhatnak
megint a nyeregbe.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
A KIS ANTANT PERSZE

csorgeti kardjat es Titulescu
erelyesen jelentette XII, hogy
Ot'o tronralepese azonnali moz-
gositast hozna magaval, nem le-
hetetlen azonban, hogy ait a
francia patronus megis meggon-
dolna.
A kis antant beleavatkozasa
minden esetre vilaghaborut idez-
ne fel, inert termeszetesen Olasz
orszag es Nemetorszag is belle
avatkoznanak a dologba, ami az
tan automatikusan minden mas
orszagot belesodorna.
Sokan AIT hiszik Europaban,
hogy Franciaorszagnak ez a
szandeka, inert AIT hiszik, hogy
Nemetorszaggal most meg ell
birnak.
Csak az kerdes, hogy Anglia
keszen allie egy ujabb ilyen ka-
landra, inert franciak angol ta-
mogatas nelkiil egy vilaghabo-
rut - dacara a kontinensen valo
teljes uralmuknak - megresz-
kirozni ne1i1 fognak.
AIT sem lehet tudni, hogy egy
ilyen haboru hany forradalom-
NAL vegz6dnek exert hiszik
Europaban, hogy a kis antant
bluffol tu1sagosan hangosan
beszel, inert a Duna konferencia-
ra ICY akarnak bemenni.
A helyzet kulcsa mindenesetre
Anglianal van S ma az angol
kormanyt6l fiigg az is, hogy
lesz-e Afrikaban haboru, meg
az is, hogy kihuzza-e csakugyan
kardot a kis antant.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
MEM MENTECETJUK EFT

az eljarast, inert az emberi
nyomorusagot meg akkor sem
lenne szabad politikai utokartya-
va alacsonyitani, ha AIT eppen a
tomegek erdekeben teszi Roose-
velt, de ertheto, hogy olyan fegy
vert hasznal az uralkodo t6kes
osztaly es szolgalataban allo
honatyak ellen, amilyet azok az
vi deal ellen hasznalnak.
kevesbe erthet6 azonban a
reakciosok es republikanusok
magatartasa, akik egyik szavuk-
ban AIT allitjak, hogy a negyezer
millio elkoltese mem fog semmit
segiteni az orszagon, a mask
szavukban az elnokot azzal va
doljak, hogy a "prosperitasnak
all az utjaba", mivel mem kolti
el ezt penzt gyorsabban.
A republikanus partnak egyeb-
kent egyre rosszabbul all a SEE
naja, dacara annak, hogy egyik
gyulest a mask utan rendezik,
inert mesterseges lelkesedes
mem ragad ra a polgarsagra.
A multi heti cleveland gyules
peldaul olyan fiasko volt, ami
lyet meg az a part is keveset
produkalt idaig.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
HtJEY LONG VOLT

az. orszag primadonnaja a
multi heten, 8 szerepelt leg
tobbet a lapokban, de EFT a sze-
replest joizlesii ember nem iri-
gyelte Louisiana uratol.
Long senator torvenyhozasa
Mem Orleanst a multi heten tel
jesen legazolta minden onkor-
manyzatot elvett a hatalmas va
rost6l Is ma olyan ura Louisiana
Allamnak, akar csak Mussolini
vagy Hitler a sajat nemzetuk-
mex.
Egyebkent a mutt heten Roose-
welt elnokot kedvesen hazugnak
es fekernek nevezte Is a radio
hallgato kozonsege megdobbent.
hogy leado allomasok ilyen
"ai'sol e!tui len. is,
Termeszetescn mindenki vedei
mezi teljes szolas-szabadsagot,
de ilyesmi visszaeles a szabad-
saggal. Es mindenfele szabad-
sag akkor Van veszelyben, ha
azzal a kedvezmenyezettjei
visszaelnek.
,s.tNaSss
Pennsylvania allamban vegre
megvesztegetes vadja alatt letar-
toztattak egy allami szenatort $
mem lehetetlen, hogy reakci6s
Is korrupt fels6hazat vegre meg
fogjak tisztitani abban az allam-
ban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

A vallas teljes kiirtasat nen
potoltak olyan erkolcsi neveles-
sci, amely a tarsadalmat meg
tarthatta volna egysegben s ma
ijedten latjak, hogy csaladi
elet es a gyermekneveles telje-
sen szetfoszlott.
Igyekeznek az ezen a teren
tortent elgaloppozasokat siirg6-
sen visszacsinalni S Macy kerdes,
hogy sikerul-e ezt megtenni.
Ha sikeriil, akkor hasonlo
iramban gazdasagi politikaval
is jobb fele kell nekik fordulni.
inert a szoros csaladi eletnek ter
meszetesen kereseti es birhata-
81 vagy az alapja ez esetben az
egesz kommunizmus le fog egy
sokkal enyhebb szocializmussa
CSOkkenn1.
Oroszorszagban is. nalunk is
orulnek, hogy ket nagy nemzet
mex sikeriilt vi gazdasagi szerzo-
dest csinalni, amely nalunk az
orosz bevasarlasokat emelni fog
ia, viszont az oroszoknak bizo-
nyos vamkedvezmenyeket iuttat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
EUR0PABAN UTOLS0

kiserletek tortennek, hogy az
afrikai hadjaratot elkeruljek S
mem lehetetlen, hogy Abyssiniat
az osszes feher hatalmak hatba
szurjak, hogy EFT etkeruljek.
Amelyik percben Anglia kor-
manya hajlando az olasz-francia
programme csatlakozni es a Ii
gat ".ravenni". hogy az olasz kor-
lnanynak "mandatumot" adjanak
Abyssinia kormanyzasara, a ha-
boru veszedelme el lesz keriilve.
De bar a nemzetkozi politika-
ban sok ocsmanysag tortenik,
Europa .nagyhatalmai jol tudjak,
hogy egy ilyen aljassag liga-
nak nevezett nagy hazugsagot el
fujja fold sziner6l. inert egyet-
len semleges es kis hatalom
sem lesz tovabb hajlando hem.
zetek ligajat jatszani, ha AIT
latjak, hogy mi tortenhetik meg
iiea egy kis tagjaval.
Egyebkent az olasz kormany
haborus> mozdulatokat tovabb
es fokozottabb mertekben folly
tatja es olyan hadsereget szalfit
Afrikaba, amilyet oda fehet ha-
talmak soha. mem klldtek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

egyaltalan mem nyilatkozott,
hogy vallalna-e a jelolest, de ha
elvallalja, maga ez a teny is ma
gyon keseru pirula .lesz Wall
Streetnek. Mem azert mintha
Borah radikalis vagy er6sen libe-
rails ember lenne, hanem azert,
inert becsiiletesebb az atlagos re-
publikanus politikusnal a Wall
Street ilyen embereket nem szi-
vesen ultet hatalomba. I'll
Teljes felsulesnek. latszik a
harmadik part kiserlete is, inert
a chicagoi "konvenci6" amely a
Commonwealth of Political Fede-
ration ceger alatt liberals Is
radikalis elemeket akarta egy
taborba terelni, semmi visszhang
-ra nem talalt ezekben a kor0k-
ben.
Nyilvanvalo, hogy a munkas-
sag a szervezett munkassag
vezetese mellett - Rooseveltre
es az vi dealre fog szavazni Is
ugyanezt fogjak tenni liberals
szavazok is.
A radikalisak semmifele har-
.madik partert mem fogjak a vo-
ros szocialista vagy kommunista
zaszlot OFT hagyni, egy harmadik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
A F0LDMUVESEK
MEM TUDNAK A 10

termesnek oriilni, inert azert
arat kapni mem tudnak.
A buza arat eloszor lenyomta
a canadai kormany buzapolitika-
ia, amely kormany birtokaban
levo tartalekot egyszerre 1udi-
totta piacra.
Par nap mulva nyilvanvalo
lett, hogy ez evben nyolcvan-
szazmillio bushel felesleges ter
mes lesz az Egyesult Allamok-
ban is ugyanez all majdnem
minden egyeb termenyre.
A zoldsegnemut es krumplit
egyenesen potion aron dobjak a
piacra nagyon szomoru, hogy
a proletarok nagy tomege meg
ICY is keptelen vasarolni. inert
akar welfare-n- el, akar dolgozik,
keves bevetele hoz,a, hogy
kedve es szikseglete szerint tap
lalja a csaladjat.
Vannak kiveteles termekek, a
melyek viszont magasabb aron
kelnek, mint amennyire sziikseg
lenne es a deli allamok ez evben
szerencset csinalnak a dohany-
nyal.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

hogy amig az olasz kormany
"civilizaciorol" beszel, amelyet
allitolag szuronyokkal Is gep-
puskakkal kell az afrikai "vad"-
aknak beadni, masreszt egy vi
fegyvert demonstrate a mutt he
ten, amely AIT bizonyos civili-
zaciot kisse e1enk szinekben mu-
tatja. 45sas
Repul6gepek olyan savakat
fognak leontozni. amelyek me-
zitlabas afrikai katonak labait
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
OROSZORSZACBAN
EZUTTAL

nincsenek kenyer-problemak,
inert kitun6 termest remelnek,
de jelentkeznek azok a tarsadal-
mi bajok, amelyek a hirtelen at
val+ozas termeszetes kovetkez-
menyei, de amelyek sulyos nem-
yeti veszedelmeket rejthetnek
MACMILLAN
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
(Folytatas a 4-ils otdalr6D

akar lenni a jovore, kenytelen
keriletenek kozmunkat szerezni
es az osszeg elosztasanal abb
szolut szabad keze van az elnok-
mex.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18

kepunkon auk Henry Cobb
a
Degoha Ford
Henry Edel
utbaC alfornafe
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
II f tt SIZE NJ LIE,

part tehat legfeljebb rosszabb
sorsban vergodo intellektueleket
tudna megkapni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-07-18
Observation-Disclosures
Bosses Won't
Hire People with
haIitosis: ss9a1n aa1
Psepls uhe 81; .sd he'd us
kssp their brsath agreeable

With the best to choose from these days, en-
ployen favor the person who II most attrac-
Hvs. In business nfs - II the social world.
halitosis Unpleasant breath) = considered ths
Wofst of faults.
Unfortunately everybody cutters from this
Offensive condition st some time or Other
many more regularly than they thi <. Fermen-
tation - food particles skipped BY the tooth
brush b the cause Of most eases. Decayin9
teeth and poor digestio0 also cause odors.
Thsa quick, pleasant way to improve your
breath Il to use Listesine. the quick dsodofant,
every n0rning and wary night. 4,ss,s
L3sterine haits fermentation, major causs
OF o1oss. and spveeeo1nee the eden tAsmaalveo,
Your breath becomes sweet and aefeeablo. e
viii not offend othsrst f@5a1s
Listerins, the safe antt1eptic, regularly. Ian.
bert Phsrmaeal Company. st. Louis. Mo.
Don't offend ethers Check
t,alitosis viii llSTEllllE
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-07-13
ROOSEVELT OR WORSE"

ITO those who yearn for the old order and
- curse the radicalism of Roosevelt we recon-
mend a reading of the declarations of that
Third Party Organization which met in Chicago
our thought being that reality should be
faced.
Like it or not, the only leadership back to
the old order yet in sight is the Republican
party which was suddenly taken moribund in
1892 sn6 is now in a visible state of r1gor
norris
That being the situation, the trend for 1886
gives every evidence of being Roosevelt or
worse. so far as those who hope for the good
old days are concerned. Hence the suggested
contrast of what is going on now under Roose-
welt and what might come to pass if the Third
american Commonwealth Federation party
should be the other alternative. From that
partys list of recommendations:
Unlimited production for use of the en-
ployed.
High wages to all who work and the union
scale for the unemployed as opposed to the
dole.
Moratorium legislation for farm and city
real property owners.
Immediate payment OF the SOLDIERS bonus.
Immediate public ownership and operation
of public resources, utilities. mines. munition
plants and basic industries
Unified Federal ownership and operation of
the banking system.
A constitutional amendment declaring that
Congress shall have the power to make all laws
necessary to provide for the general welfare.
1t should be especially noted that two of
those recommendations, the first and the last,
would check out both the profit motive and
the Supreme Court. Two policies which should
cause such shivers up and down the spine of
the old order as to make even the bosom Of
Roosevelt seem haven of rest and of warmth.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-07-13

the islands for the 10 years up to 1880 averaged
less than s2,500,000 a considerable proportion
Of the imports were due to direct and indirect
expenditures Of the United States government.
For at least year a political battle has
been raging over these islands. The row is
between factions in the islands and factions In
the government at washington-not to say
factions within the cabinet itself
Gov. Pearson. former president Of swarth-
more College, is a Hoover appointee. He is
supported by Interior Secretary Ickes. Judge
Wilson, down there. is Mississippi Democrat.
He has the backing of Senator Harrison and
Postmaster General Farley. He was appointed
h Atty. Gen. Cummings. Then there are
lesser fry, some of them outs" some of them
"ins" joining in the fray, thumbing their
noses at each other and calling each other
liars. And so forth and so on.
This great nation owes it to the $4,000 poor
people of the islands who went with the
ground" when We bought them, and to the
l22,OO0,OoO people of the United States, to
Bring to a decent end this unsavory ruckus.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-07-13
FURTHER ENCOURAGEMENT

THERE is something almost pathetic about
the way we welcome every forecast Of bust
ness improvement. We have been waiting
long time for the upturn that will bring us
back to prosperity; can any one blame us If we
hail each sign of better times?
The latest one comes from the Chamber
of Commerce of the United States. The
Chamber is especially encouraged by the fact
that the usual midsummer slump in trade and
industry does not seem to have occurred this
year. and it predicts that generally improved
conditions may be expected before many
weeks have passed
The fact that business continues to show
strength "after five months of legislative
threats" is seen as evidence of the real power
Of the upward movement.
This is one of the most encouraging of re-
cent forecasts. Let US hope that it is true
sign of returning prosperity.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-07-13
SOCIETY'S PLAYHOUSE?

IT is probably good thing for the cause
of art that Congress has voted Federal
incorporation for a national theater. This
organization, private Institution dedicated
to art for arts sake" viii strive to present
drama of the highest type and to stir up new
interest in the theater among the pubic
generally.
Such aims are of type that no one can
fail to commend; yet it is with faint feeling
of misgiving that one reads that the incorpo-
rators are-to quote United Press dispatch
AS social leaders"
If national theater enlists the aid of
working dramatists, producers and actors. it
can be an excellent thing If, however, it mere
ly serves as an excuse for making hand
full of social leaders think that they are being
useful and artistic, it can be pretty dismal
1t is to be hoped that this latter pitfall viii be
avoided.