Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-05
RHINE.
S pTijetim no

vomoc dosud pozfvanou lidem
a jeho %zastupci. Move 1stavni
zm6ny byly odhlasovany v So
botu O pGl noel pc napjatem
12hodinn6m zasedan1 .iehoz
d6jinny vyznam byl zd6raznen
bouTlivou srazkou stoupenc6
vlady Sc socialisty.
Kdyz vGdce t6chto, Zulaw-
ski, poukazal k tomu, re volby
r. 1880 byly nezakonite, Via
dn1 nahOnc1 vyskocili Sc svych
lavic a zacali ma n6ho kTiceti a
volati otazky. Kdyz re rad So
cialistG bylo ma vladnf poslance
zavolano "Zlodeji pray lidu!"
vladni poslanci pTihrnuli Sc ma
stranu levice, a jen rozvahou
n6kterych bylo zabran6no
rvacce. Zm6ny ucinene sena-
tenn 26. ledna 1884, byly pax
odhlasovany $50 ku 139 hlasy.
Vladni biloxi nem6l potrebne
dive tTetiny ~vetsiny, povazova-
ne "a nutne ku pTijet1 slanku
dstavy, ale pluk. Switalski,
marSal sejmu, Tekl, re toto je
obycejna pTedloha a prohlasil
cely projekt "a schvaleny. Pc
tonic ornament strhla Sc hroz-
ma vTava, "a n1z nacionaliste a
lidovci prohlasili, re reformy
bylv pTiiaty neuStaVn6.
Poole tetO move - spOrne-
dstavy, president Dude miti
pravo jmenovati premiere a
ministry, a svolavati a rozpou-
Steti sejm. Bude hlavou arma-
dy, rozhoduje O m1ru a valce,
a uzavfra smlouvy S cizimi sta
ty - vsecko bez souhlasu po-
slancG. Jeho novymi pravy bu-
de jmenovan1 kandidata ma
svIj TRAD; jmenovan1 a propu-
stem premi6rG, pTedsedy a Gle
ny nejvyssiho soudu, v%elitele
armady, rozpousten1 sejmu
pred vyprsen1m jeho term1nu a
ObzaIovanf ministrG.
- Flandinova vlada nema
zatfm O mic leps1 zemedelskou
politiku, neil mela vlada
pTedchozi, coz znamena, re by
la-li znacna nespokojenots ma
francouzskych vesnic1ch lon
sk6ho roku stava sc nyni kraj-
ne nebezpecnou. Loni vysel z
grarn1 strany francouzske po-
pud k utvoTen1 "selske fronty",
ktera by sdruzila vice skupin a
tim dala venkovskym nantes
tacim vetSi rance. Skutecne
take nyni manifestace "selske
fronty" mali neobycejny ohlas
Jsou to ned6li CO nedeli n6koli-
katis1cov6 tabory We vsech cas-
tech Francie, ma nichz obycej-
ne Sc projevuje velmi cerna ma
lada a jez jsou vlastne demon
stracemi prot Wade. Nyn1 Sc
stal ten pTfpad, re sekretar W.
boru selske obrany pro vycho-
dn1 Francii Dorgeres byl obvi-
men, re mel ma taboru v Roue-
nu ohlasit pred $500 zemedel-
ci danovou stavku a hrozil pry
Wade, re zem6d6lci pGjdou ma
nj Sc zbran6mi V rukou. Ma
tento vyrok bylo upozorneno v
krajinskem list6 a radikaln1
poslanec Guernet oznamil, re
Dude interpelovati Flandina.
Zaroven vsak jiz ministr spra-
vedlnosti dial pokyn k vysetren1
proti Doregesovi, re popuzoval
Ike vzpoure. PT1pad je nebez-
pecny tim, re jednak vyvola
velky odpor ma venkov6, a ze-
sill nespokojenost a re ma dru-
he strany sv6dc1 O tom, jak po-
liticky pochybne je tn sledovan
jisty zam6r. Nen1 totiz tajno-
stf, re nynejsf manifestace ma
venkov6 jdou pres rance poll
tickych stran, nebot tim jest
vyvolano hnut1 pc leps1m "a
stoupenf zajmG zemedelstvf.
Dotcena je tim pfedevslm nej-
siln6js1 strana radikaln1. Jiz
nynf sc pop1ra, re by byl Do
reyes takovy vyrok ucinil. u
kaze Sc tedy, re to byl sp1se
man6vr. Nalada vsak je ma
francouzsk6m venkove velmi
spatna. Protestuje Sc prot Via
de, re nadrzuje prdmyslu a
obchodu.
= Kancl6r Schuschnigg pro
hlasil k 10000 clen6 "Heimat
fronty", re Rakousko zada ar
madu, ktera by odpov1dala We
Iikosti statu a jeho sebe1cte k
narodni nezavislosti.
VIada apelovala ma dobro-
volnfky, ably V lidu probudili
vedomf vojenske povinnosti a
r~rilnuo1i q uznan1 rONnncnnnn