Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-02-08
z WASHTNCTONU.

OPOCA eva CAS w ~
nych Statech roku 1884 byla
takova, re ma kazdou osobu,
muze, zenu i dfte pTipadlo sko-
70 1000 cigaret. Dane fede-
ralnf Wade byly zaplaceny "a
125,611,688,7 59 cigaret, coz
jest o $4,000, 900, 900 vice nez-
ii roku 1888.
Predseda Americke Fe-
derace prace, William Green,
pTedozil p%residentu Roosevelt
tow podrobnosti predlohy o
pojiStenl v nezamestnanosti.
Green pravf, re navrhovana
3 procenta z vyplatnf listing
zamestnavatelG jsou nedosta-
tecna a odporucuje 5 procent.
Pred senatnfm vyborem, ktery
Sc zamestnava presidentovym
programem, pravil, re v zad-
mem statu by nemelo byt dovo-
leno, ably zamestnanec nec1m
do pojiStujfcfho fondu pTisp1-
val. Mzdy jsou We vetsine "a
vodech tax mike, re nen1 mo
Emo delnfkovi pfispeti ami nej-
mensfm d1lem. Pravil, re kdyz
zamestnavatel jest nucen pfi-
speti, tax vsechny vylohy sc
svych beder shodi ma spotrebo-
vatele a tim jest Ease jen del
mix. "Reminiscences pry "a
vinila nemoce v tisfci rodinach
a bylo by zahodno povoliti asi
10 milionG ma zlepsenl zdravi
chudych rodin.
= President Roosevelt pro
dlouzil platnost automobilove-
no kodu do 16. cervna. Mezi
vyrobci aut ma byti docileno
shody, ably ma vystavach umls-
tovali move modely strojG jiz
ma podzim a nikoli, jak jest
vseobecnym zvykem az V led
nu. Tovarnfkdm bylo take po-
voleno pTekrociti urcenou do
blu 48 hodin pracovnfho tydne,
ale budou povinni "a podobne
prace pres cas- platiti cas- a pGl.
Jinak mali zavody setrvati pr
dohodach, kterymi byla posled
nfho .jara zazehnana stavka v
automobilovem pr1myslu. Do
datkem byly take zmareny ma
dele Americke Federace Pra-
ce, re by president zrusil tax
zvanou Wolmanovu automobi-
lovou pracovnf radu pro po-
merne zastoupen1.
Rada, jejfz oficielnf titul
mi: Automobile Industrial
Relations Board, jejfmz nacel-
nfkem jest Leo Wolman, Tldila
volby delnictva v automobile
kach, Ia kterych ~prevazna vet
sina delnictva Sc vyslovila pro-
ii spojen1 S A. F. P.
Organisovane delnictvo zdvoj-
nasobilo svGj 1tok ma Donald
R. Richberga, reditele Narod-
niho koncilu, a zaroven dalo
ma jevo, re pGjdou primo do
kongresu 80 pomoc", kterou
nemohou dostati cd NRA, cd
presidenta Roosevelta ami KITE
rychkoliv odbord vladniho.
William Green, president
| Americkeho Sdruzeni Prace.
znovu opakoval, re delnictvo
"bylo oklamano" vzhledem ku
obnoveni kody NRA automobi-
love industrie, re zastupci del
nictva byli ignorovani ale "a
to, re Richberg "stale Sc radil''
5 tovarn1ky.
Richberg prot tomu namita,
re delnickym zastupcGm bylo
dano "vice casu' neil tovar-
n1kGm a re nazvan byl Grad
Gem" d~elnictva We vyjednava-
nj nepravem, ale to re mnoho
u n6hO neznamena, re obsirne
vyjednavanf pTedchazelo OBJ
novenf kody.
Utok ma Richberga v nedeli
obnovil John l.. Lewis, presi-
dent havfrskych delnikd v A.
merice, jenz senatnfmu podvy-
boru rekl,ze d1lo, jez Richberg
We vyjednavanf automobilove
kody kona, povazuje "a "ne-
cestne."
Green napadl Richberga co
neJostfeji. VIM jej, re on O.
sobne je zodpovednym "a pro-
dlouzenf automobilove kody.
proti nfz Sdruzenf Prace slime
odpira.
con nemdze paradovati ia
ko 'prltel delnictva", zvolal
Green. "Kdyby to nebylo pro
Sdruzene defnictvo, ktere mu
platilo tislce dolar6, slouzil by
do dnes nekde jake zastrceny
pravnlk. Re sveho spoieni s
delnictvem tell a jake prftel