Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-25

.euakCOra caSOplSu Pubic
ledger" We PHILADELPHIA, jed
1oho z pfedn1ch journalistic VI
.merice. Formaln1 pozvanl
pax ucinili ci obstarali panov6
Brougham a Stearn. PGvod-
MIN umyslem bylo, by Dekla-
raci podepsali pouze zastupci
.eseti narodG a narodnostf, to
lest Cesi, Polaci, Jihoslovani,
UkraJinci, Uherst1 Rusove,
(Podkarpatstf Rusov6), Litvf-
nj z Uher, UjaTmeni, Reel, l.
Irredentiste a Albanci.
Zadost Armend a Zionist1 pre-
dial professor Masaryk panu
Stearnovi ku rozhodnutf a tyz
rozhodl V jej1ch prospech dne
IS: r1jna d~opoledne. Bylo tu-
dlz onech narodd a narodnosti
IL a tfinacty narod, narod Fin
sky, pfihlasil Sc, z1castnil Sc
konferencf, nebyl vsak k pod
plsu pfipusten. V konferen-
clch tech pracovano bylo ma
praktickych detailech pro mi
rovou smlouvu, die zasad sebe-
urcen1 narodG a ctrnacti bod1
navrzenych presidentem Will
sOnem.
Konference odbyvany byly
nahOfe V prvem poschodf, tax
zvanem Dlouh6m sale, sveho
casu pouzfvanem presidentem
Westinghouse ku statn1m Pile
sum. Professor Masaryk sed9l
v historick6 zidli tax zvane
Pennova Mfrova zidle Yilmo-
va, z%hotovena re dTeva jilmu,
pod n1mz Wilem Penn, zakla-
datel Pennsylvania smluvil We
cny mir S Indiany, kteryzto
mir nikdy nebyl podepsan a nj
kdy t6z nebyl zrusen. Konfe-
renee skoncily V sobotu, dine
26ho f1jna, k poledni a pFesn6
0 LITE iodine poledn1 sestoupi-
Ii zastupcov6 ujarmenych ma
rodG a narodnost1 do Deklara-
chi Sine, kdez ma historickem
stole Jana Hancocka, ma nemz
V roce 1776 podepsano bylo A
mericke Prohlasen1 Nezavislo-
sti, podepsali tax zvane Pro
hlaSen1 ZajmG Neodvislych Ma
rodd StTednf Evropy.
Tato deklarace Stredo-evrop-
Eskych narod1 stala sc historic
kou. A my vsichni = i ii CO
pf1jdou pc mas, musime vzpo-
m1nati 26ty Tfjen 1913 jake ma
nejvyznamn6js1 den nas1 osvo-
bozenecke historic. Ku Spoje-
nym Statdm a k m6stu Phila-
delphi vzhl1zeti mus1me vzdy
S dctou, nebot ma zakladech
zde vyslovenych zbudovana by
la skupina svobodnych statG,
bratrskych demokraci1 pc vzo-
ru Americke Demokracie! Ne
mohu vzhledem kratkosti casu
popisovati ony okamziky, jenz
Sc odehrali.
Professor Masaryk byl prvym
jenz listinu podepsal. Ia hro-
boveho ticha namocil p6ro do
kalamaTe, ktery r. 1776 pouzit
poprve pir podepisovanf Anne
rickeho Prohlasen1 Neodvislo-
sti. V ocfch prftomnych bylo
zr1ti Shy pohnutf. PAX jake by
nan dolehala jakas velka tina,
professor Masaryk sklonil hla-
WI, a zdalo Sc, jake by vahal.
Teprve asi "a pGl minuty Sc
vzmuzil, = naroynal = rychle
podepsal a Ia buracejfc1ho po-
tlesku povstal, podavaje p6ro
DR.. Helinskimu, zastupci Pola-
XII. PAX podepsali vSichni o
statnf. Kdyz pax ma velk6m
namest1 neodvislosti pred do
mem Nezavislosti pTecetl Ma
saryk prave podepsanou dekla-
raci, rozezvucel Sc novy zvon
|Svobody StTedo-evropsk6, KITE
ry zahalen byl americkou vlai-
kou, kterou sejmula mala Ri
zena Jarosova, jasot neznal
mez1! A "a dav dny pc teto
udalosti v cervancfch svobody
vital u mas V osvobozene vlasti
I28. r1jen!
Vital jsme jej vsichni Sc ST.
zami V oc1ch. Pc staletych pc
robach rozezvucely Sc op6t zby
lie zvony ably hlasaly narodu
Ceskoslovenskemu, re klesla k
zemi pouta, re padla poroba a
s nj i kletf tyrani, re re sna pro
budil Sc mas cesky lev, a z hra-
du prazskeho = s1dla ceskych
krald = re opet vlaje volne 20
drahnych dobach nase vlajka
cerveno-modrobfla, re zr1ceny
byli trGny zlate ably ma jejich
4xooJz6oL x,-1x~-Z411 M.~,o4 x