davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1935-07-26
Arlington Proved Caliber.

Arlington frOVe0 OaIlOcf.
OMAHA proved his championship
caliber In the Arlington Classic;
If any further proof was needed. He
broke eighth in a field Of 10; was
eighth by two lengths at the quarter
and sixth two lengths at the half.
Then he began to run and passed the
field to be first by one and one-half
length at the head Of the stretch.
He held an even pace down the fin
ish and won over st. Bernard with
plenty to spare.
In winning the Classic, over IA
miles, Omaha broke the old Arlington
track record made by Sun Beau IN
1881. and his time was just one and
two-fifths second slower than world
record time
The Classic was Omaha's ninth
start of the year and his sixth VIC
tory. In his three defeats he fin
ished second in the Withers and
third in both the Wood Memorial and
Brooklyn Handicap.
The big chestnuts earnings now
total $l46,l05, and all but $3.50 has
been won this season. No colt with
the exception OF Man O'war and Gal
liant Fox has accomplished so much
in 50 short a span.
Evening star., 1935-07-26
In CHESS CIRCLES
BY FRANK b. WALKER

they will attend. These three have
not all played together since the New
York tournament of 1924.
Evening star., 1935-07-26

IN 1896 there will be held an inter-
national masters tournament at
Nottingham. England. 1t is reported
that DR.. Alekhine, DR.. Lasker and
Capablanca have given their word that
Evening star., 1935-07-26
CUTS TIMES SET
BY GALLANT FOX
Woodward's Brilliant Turf
Star Holds Clear Claim
to 3.Year.0Id Title.
BY FRANCIS J. POWERS.

D1 EnhINSAc S' " w SAsSs
~ MAHA is q better horse than
4 his old man. Gallant Fox,
~ Gallant Fox rates among the
best thoroughbreds Of all time. Omaha
clinched the title of leading 3-year-
old of 1885" when he won the Arling-
ton Classic at Chicago Saturday. The
old man, Gallant Fox, was the lead
ing 3-year -old of 1880, but Omaha
packs more speed than papa was able
to show in his prime
Here's the proof: Gallant Fox won the
Kentucky Derby in 2:072s; Omaha
ran the Churchill Downs course in
2:05. The Fox captured the Freak
ness In 2:003s. Omaha In l:5s2s. The
old man ran in 2:3l3s to win the
Belmont Stakes, while Omaha was
clocked at 2:303s. Gallant Fox's time
in the Arlington Classic was 2:o34s,
but Omaha stepped 1t In 2:0l7s.
Those figures will keep the old man
In his place If he ever tries to tell
sonny boy anything about racing.
Evening star., 1935-07-26

DOLAND held a national tourna-
nament In preparation for the in
ternational team tournament at War
saw next month. Eighteen partici-
pated and DR.. S. Tartakower finished
first with the score of l2-5; Henryk
Friedman. Paulin Frydman and Louis
Najdorf each If, tied for second
place. Achilles Frydman, fifth. scored
e12-71z.
Lilienthal, the Hungarian master,
and Belavenev. well known Russian
star, played a match of eight games.
Lilienthal won three and five were
drawn.
Evening star., 1935-07-26
PUTS 6 PER CENT
.j0F IRONS ON PEG
Makes Quick Work of Kruse
in Star Tourney-Rain
HaIts Competition.

~ EADPAN RAYMOND FRYE
of Orkney Springs, Va, horse
shoe pitching wizard, today
- was in the second round of
the metropolitan play-offs OF The
Evening Star tournament, but he
wasn't satisfied. Frye could pitch
'fonly" IS per cent of his shoes onto
the stakes last night in eliminating
Ed Kruse of Maryland, and it worried
him. AS for Kruse, the scores an
moved him. They were 53-4, 5l-13.
Il gotta do better than that to win
this championship" allowed Dead
pan, with one of his rare grins, and
added: Boo Henson would have
burned me up against pitching like
that"
But Frye may have been far wrong,
for Henson, defending champ. was
having his troubles with young Melvin
Shank of Washington when rain de-
scended on the tournament and caused
postponement until tonight at 7:So
o'clock.
Raymond Brown, for three years
runner-up for the District title, and
Ed Henry of Falls Church were the
only others to complete a match, with
Brown winning, 52-33, 55-2. Henry
was OF his game completely and
Brown, with so per cent ringers, was
well below standard.
Evening star., 1935-07-26

Florida Is the last state To Join the
group with q tourist license and per-
Evening star., 1935-07-26
POWERFUL WATER
POLO TEAMS VISIT
D. c. Outfits Given Little
Chance in Tourney at
Gardens Pool.

w ASHINGTON stands small
n chance of being represented
wv at the finish of the ma
TT ,r,at.~ v,nlA
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23

kenyszere alatt ir ala, az mem
kotelezo szerz6des.
Minthogy azonban mi sem egy,
sem tobb konyvet mem szandek-
SUNK irni a dologrol, csupan
szerenyen AIT jegyezziik meg, a
nit labour-parti kepviselok az
angol parlamentben sajat kor-
manyuknak mar megmondtak.
Hogy t. i. Anglia, Franciaor-
szag es Olaszorszag velunk =
Amerikaval = fennallo szerzo-
dest EGYOLDALULAG meg
szegtek, mikor a hadi adossago-
kat nem akarjak fizetni.
Es akkor mondtak EFT az an
gol kormanynak, mikor a penz-
jioym MISTER kincstari felesleg-
gel dicsekedett, inert ait
mondja - nagyszeriien javulnal
a gazdasagi viszonyok Anglia
ban.
Olyan nagyszeriien, hogy az
adokat eppen most csokkentik,
amig nalunk at emelni fogjak a
kozel jov6ben.
Ha megkapnank AIT az otezer
millio dollart, a:nivel Anglia ado
sunk es AIT mask ot-hatezer
millio dollart, amivel nagyreszt
Franc aorszag, Olaszorszag es a
"halas' Belgium csaptak be ben
niinket, akkor lenne eleg penz
kozmunkara es nem kellene adot
e1nelni.
S nehogy felreertes legyen a
dologbol, emlekeeni kell ra, hogy
ennek penznek isen nagy sza-
zalekat joval a haboru befejeze-
Sc UTAN cseltak Xxi tSliirk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23
MKOR 4 BAGLYOK BESzELNEK

Ha valaki nem akarja a sajat
szemeiben a gerendat meglatni,
mikozben a mas szemeben
sza1kat vi-sgalja, AIT szoktak
mondani a magyarok, hogy "a
bagolv mondja verebnek, hogy
nagyfeju'
Ez a kozmondas jut az ember
.eszebe. mikor harom europai
nagyhatalom iinnepelyes tiltako-
zasat olvassa es az a rejtely az
egesz dologban, hogy mikeppen
tudtak AIT Liga gyilesen ro-
hoges nelkil olvasni.
A francia, angel es olasz kor-
manyok az egesz vilag lesujto
iteletet ksrik nemetek ellen,
inert versaillesi szerzodest egy-
oldalulag felbontottak.
Es megjegyeztek, 'hogyha eb-
b6l a precedensbol szokas lesz,
akkor rendes nemzetkozi erint-
kezes meg lesz benitva.
Egy konyvet lehetne irni ar
rol pofatlansagrol, amely kepes
volt erre a panaszra.
Egy konyvet lehetne arrol ir-
nj. hogy mem nemetek, de a
gy6ztesek tortek meg szerzo-
dest, mikor a sajat hadseregei-
ket mem leepitettek, ahogy AIT
eloirta a versaillesi szerzodes,
hanem allandoan noveltek.
Egy mas k konyvet lehetne If
nj rola, hogy a versaillesi, tria
noni. stb. iratok mem voltak seer
zodesek, inert a vilag minden BIZ
rosaga ugy dontott a maganfelek
kozti szerzodesszegesi vitakban,
hogy amt egv ember revolvercso
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23

manv m nden ketsegbtesett igye-
kezete sem tuIja kivaltani meg a
miilelkesedest sem az vi szovet-
seq hirere.
Termeszetesen vannak mas es-
hetosegek is, ha haboru lesz.
Az egyik az, hogy az orosz
katona a, sajat kormanya ellen
fordul, kulonosen, ha az orosz
hatarokon tul egyszer meglatja,
hogy letezik nagyobb boldogsag
IS, mint amt proletar diktatura
eddig k;osztott az orosz nepnek.
A mask az, hogy az egesz
nagy vilagraszolo voros hadse-
reg osszeomlik, hogy a szubor-
dinacio alol felszabadulva meg
tagadia kilfoldi veres kalan-
dot. Merit ha az orosz kormany
csakugyan tanitja az oroszokat
az iskolaban, akkor a katonasag
esetleg tenyleg megkerdezi, mi
elo't az orosz hatarokat elhagy-
ia, hogy mi koze neki egy fran
cia-nemet haboruhoz.
S ha eek az esetek kovetkez-
nenek be, akkor ugyan semmit
nem nyernek franciak szovet-
seggel, de akkor meg jol jarnak.
Icy nez XII valosagban az a
nagy mumus, amivel legazolt
orszagokat es semleges hatal-
makat egy ev ota ijesztgettek es
ami vegre most valosag lett.
A Macy mumusok rendesen
szetpukkadnak, ha vilagossag erl
Sket es ugy latszik, hogy maga
a francia nep mar kezdetsnel
'ello v'lagitasba helyezte EFT a
nary voros arnyekot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23
1885 MAJUs q.

merthogy Beregszaszy Samuel,
aki akkoriban hadnagyunk volt,
ram szolott odaat:
- Hal1od-e, Condos Peter koz-
legeny, eredj. lie foldre a te
mesemon6o unokadhoz, mond el
neki ezt a meset, amt en- iize-
mex. AIT irja meg, ne egyebet,
inert abbol tanul maid a nep
okos dolgot.
Megdorzsoltem homlokomat,
gondolkoztam multi felett, maid
megkerdeztem:
Az Beregszaszy Samuel
az, nagyapo, aki badogos volt es
Hid uccaban lakott?
= Az hat, te, XII 1enne mas?
Mar csak azert kerdefn,
inert az te utanad meg cit vagy
husz esztendot es AIT mem had
nagynak, hanem ornagynak mon
dottak volt.
Bolond te, hiszen minG
messzebbre maradt mogottunk a
szabadsagharc, annal gyorsab-
ban haladtunk mi rangban elSre,
akik meg eltiink. Teszem ait, en-
Sc voltam soha ormester, csak
kozlegeny, de hatvan evvei
hare utan mar 6rmesternek szo-
litottak. Pedig hat negyvennyoic-
ban irni-olvasni Sc tudtam. csak
azutan tanultam, Greg fejjel. De
hat mem errol van $40, hanem
arrol, amt Beregszaszy hadnagy
iizent.
Ovatos furfanggal megkerdez-
tenn nagyapotol:
- Odaat, ahol te vagy most,
nagyapo, mindenkinek meg kell
mondani az igazat maga feiSi?
Beregszaszynak is, hogy csak
hadnagy volt?
- Ejnye, de rehezfejii vagy!
Odaat olyan atlatszo az ember.
hogy mem hajigalhatja el sem
mi modon sulykot.
Megcsovaltam a fejemet:
- Akkor en- mem is megyek
oda joszantambol.
Felformedt az Greg haragosan:
- Mesz te tizes Istennyha-
ba oda, ahova kildenek, mem
ahova magad szeretnel.
Megcsendesedett azonban ha-
marosan ujra:
= No, idefgyelj most, hogy
valamikepp ell ne feledd.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23
gyintett tenyerevel IS ram sz6-

gyintett tenyerevel IS ram sz6-
lott:
Kicsire becsulsz m nket, de
ait hiszem, hogy csak AIT mai
molod, amit masoktol hallottal
feloliink. Ticket ugy tanitanak
a foldi tortenelemre, hogy volt
egyszer egy nagy kiraly, aki
csodadolgokat csinalt, holta utan
"1gazsagos" neven emlegetik. Ar
rol azonban mem szol a tortene-
lem egyetlen szot sem, hogy volt
ennek a kiralynak nepe is, meg
ped;g olyan, hogy meseben is
ritkitja parjat. Nehez igat huzo,
tiirelmesen dolgozo, kevessel ele-
.gedett, sohase zugolodo nepe, a
kinek ha ait mondta a kiraly,
hogy elveszem t6led a szep lea
nyodat, inert nekein ma ejszaka-
ra mulatos kedvem van, ait
mondta ra, hogy vidd uram, XII
ralyom. rs ha ait mondta a
nepnck, hogy add ide a fiadat.
inert nekem haborum van most
a cseh uralkodoval, nep a fiat
is odaadta katonanak $40 nelktl.
Pedig hat a nepnek mem volt
semmi baja a csehekkel. Csak
k:ralyok marakodtak egymas-
kozott es bizony mar az akkori
emberek is tudtak ait a bolcses-
seget, hogy ahol nagyurak ma
rakodnak, oda nem jo szegeny
ember fianak kozel menni.
Sohajtott az EN- nagyapam meg
pedig keseriien:
lyesforman volt az en-
idomben is. Egyszer ait mond-
tax, hogy mines mar tobbe job
bagy. Hat nekem kulonbseg
csak annyi volt, hogy jobbagy-
Dol beresse cseperedtem fel de
akkor Sc lett nagyobb falat ke-
nyerem. Annak tetejebe azutan
azzal jottek, hogy bal van a
csaszarral. Kaszara-kapara, men
jen aki verekedni tud, inert hogy
haboru van. Hat volt is. Benne
voltam magam is, meg golyot
is kaptam bal combomba. De
oda Sc neki, hamar kihevertem.
Hanem hogy miert verekedtem
en-, meg akik falumbeliek voltak,
ait ma sem tudnam neked a
magam fejet6l megmondani
Utottem, vagtam en- az ellense-
get, ahol ertem, de hogy miert,
AIT ne kerdezd tolem. Most is
csak azert tudom elmcndani
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23
A messzirol jott vendeg
SANDOR

nezett es szemrehanyolag mon
dotta:
= Akkor tied jobb volt, mint
az enyem.
Megpihent egy kicsit az Greg
maid csillogo szemekkel mon
dotta:
- Hat latod, mikor benniin-
ket ICY emlegetnek, akkor mi
odaat ujra elunk, erezziik, hogy
mem pusztultunk Ell, inert oda-
lent meg mindig szeretettel gon-
dolnak reank. Yelled meg eppen
az bajom, hogy nehany eszten-
d6 ota ritkan gondolsz ream.
Mintha mar mem is lennek, mint
ha nem is .volnek a nagyapad,
aki mindig szeretettel beceztelek
- Neha-neha el is poroltad a
nadragomat!
Mikor raszolgaltal, ebadta
b:tangja. Mikor eltorted a sell
meci pipamat. ;. Ne nagyon EN-
legesd, inert ha eszembe jut,
most is veresre all a kezem.
Eleg az hozza, mond meg nekem
te. flu, hogy mi szosz iitott
beled? Mi csodanak ircgatsz
te annyi meset szentek, angya-
lok, meg profetak fel6l, akiket
nem ismertel, mikor lit vagyunk
mi, ak'ket jol ismertel. Maradj
tc a magad kaptafajanal. -.
Menteget6zni kezdtem az Greg
gel szemben:
Meselnek en- feloletek al
landoan. csakhogy ii nagyon kis
emberek voltatok am, akik soha
semmi Macy dolgot mem csinal-
tatok, ami szora lenne erdemes.
Komoran, soteten nezett ram
nagyapam es csendes hangon
mondotta:
- Igaz, hogy kis emberek vol
tunk, de azert osztrakkal, orosz-
szal szemben megis csak meg
tudtuk vedelmezni magyar ha-
zat, hogy meg ne csonkitsak. DE
nit cs:naltattok ii?
Zavartan mentegetoztem, hogy
mi innen, Amerikabol, de hiszen
NIT is tehettiink volna mi? Macy
apo azonban csak kicsinyloleg le-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23
A Macy MUMUS

metotszagot belekenyszeritik egy
haboruba.
Es lit senki ne szonokoljon ar
rol, hogy haborut a nazizmus
csinaja, inert legbutabb ember
is belatja, hogy szandekosan
azok provokalnak haborut, akik
er6sek. Mar ped;g a franciak
merhetet1enul er6sebbek a ne
meteknel.
Ha tehat haboru megegyszer
veres valosag lesz, ITALIAN 81
kerul az orosz hadseregnek, hogy
bevonuljon nemet foldre.
Akkor mi tortenik?
Ha az orosz fegyverek Hitlert
megvernek, ha a Hitler he1yet a
vereseg pillanataban azok foglal-
max el, akiket Hitler elnyomott,
legazolt, ha ami egesz terme-
szetes - az orosz sereg bevonu-
lasa utan a nemet birodalomban
a forradalmarok vennek at az
uralmat, megallnanak az orosz
katonak a nemet foldon?
Ha egy bevonu1as eseten Ne
metorszagban is k'kialtanak az
orosz fegyverek vedelme alatt
a szocializmust vagy kommu-
nizmust, akkor a voros katonak
szepen vissza masiroznanak Ne
metorszag teriileterol?
Ilyen ostobasaeot a franciak
sem mernek remelni.
A francia polgarsag kocsonya-
mod remeg ett6l a verfert6z6
szovetsegtol, inert uey erik
hogy fenti ese ben az orosz es
nemet kommun stak egymasra ia
lalnanak es = tovabb mennenek
hogy Franciacrszagban is a kom-
munistak kezebe adjak a hatal-
mat.
Es Franciaorszag utan a tobbi
jonne, a voros zaszlo teljes gyo-
zslemmel kerilne XII es fog kike-
rulni egy ilyen haborubol.
Ha a francia katonak eloznek
meg Nemetorszagban az oroszo-
kat, ha ok biztos tanak a gyo-
zelmet, az osszecsapast akkor sc
tudnak az utanuk es ve1iik SEEN
ben bevonulo oroszokkal elke-
riilni, inert azok a kommunista
fatal emberek, akiket burzsu-
jok gyiiloletere neveltek, mem
fognak osszecsokolozni parancs-
szora a francia burzsujokkal.
Az orosz nepbiztosok megta
nithatjak katonaikat ARA, hogy
alias tokes rendszer, hogy Xxi
kell puszt'tani a burzsuiokat a
yilagbol, de mem tudiak oket
arra tanitani, hogy vilag We
szedelme az ehez6 nemet bur
zsdj, mig a proletar remenysege
a koverre hizott francia tokes.
Sehol nem latiak EFT olyan vi
lagosan, mint Franc;aorszagban
ahol egy sarokba szoritott kor-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23

Az ejszaka megint olyan ven
degem erkezett, aki nagy oro-
met hozott a hazhoz. Mem varta
senki, jomagamon kiviil mem is
fogadta senki, inert hiszen ha
magyar faluhelyen lettiink vol
ma, eppen akkor kialt ejfelt a
baxter, amikor betoppant. 10 sze-
rencse, hogy az asszony maE az
igazak almat aludta parnak
kozt, inert kllonben halalra re-
mtilt volna. hogy csengetes vagy
kopogtatas neikiil, zart' ajtok
mellett, hogy tudott hazba
| bejutni
Pedig hat ugy jott, hogy ejfel
!, elott egy perccel meg OFT iltem
az asztal mellett, afelett tun6d-
tenn, hogy toitse.n-e mar ujra
a poharat vagy varjak vele, Ga
vege az lett, hogy ujra toltot-
tem) kozben halfottam is a ta-
wolf harangszot, mikor ejfel utan
egy perccel mar Oft ALT el6ttem
! vendeg. No, csak annyit mon
dok, hogy ahonnan ez a lato-
gatom jott, oft fittyethanynak a
legjobban elzart ajtora is. Mines
az onnanjovok elott mas foldi
akadaly, csak az id6, inert hiszen
az en- latogatom egyenesen a
tulvilagrol jott es az ottlakoknak
az ora kapukulcsa. AIT csakis
az ejfeli harangszotol az egy-
craig kongatasig hasznalhatjak.
Reg nem LATHAM, nagyon meg
orvendtem messzirol jott ven
degnek. Mem csoda, hiszen tu-
lajdon nagyapam volt az, aki
engem legjobban szeretett unokai
KOHL, amig cit es halalaban is
nehezen valik meg tolem. FL
elton hebe-korba, sajnos, mem
olyan gyakran, ahogy szeretnem.
A vele val6 beszelgetesre nagy
sziiksegem van olyankor, amikor
mesek feloi gondolkozom. XII
segit az Greg mind G, ha megszo-
rulok.
Igaz is! Hogy Ell ne feledjem.
az elso pillanatban nagyon meg
dobbentem, mikor nagyapamra
neztem. Agrolszakadt koldus Sc
lehetett volna rongyosabb, mint
az Greg. Eel is sohajtottam ke-
seriien:
- Ugy iatszik, hogy a te fad,
aki egyben az en- apam, odaat
mem visel tobbe olyan jo gondot
rad, mint a fOldOn tette.
Megfenyegetett csontos ujjavaI
a jambor es szemrehanyolag
mondotta:
= Ne becsmereld te a te aldott
apadat, inert mines annal xii
lomb ember ma Sc lit a foldon
vagy odaat.
= Hat akkcr miert jarat ilyen
"+s7eli koldusnak is szegyenlete:
ruhaban?
| - Merit gyaszolok, - mondts
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23

Europat es az egesz v:lagot
honapokig fenyegettek vele es
most vegre valosag lett belole.
MegszIletett francia-orosz
szovetseg, amelynek mines mas
celia, minthogy Nemetorszagot
es a tobbi legazolt allamokat to-
vabbra is rettegesben tartsak,
tovabbra is rabszolgasorsra keny-
szeritsek, ahogy ezt "bekeko-
tes" ota megtettek.
Ha az ember tisztessegrol, arc
b6rrol, pofarol akarna irni es
beszelni, akkor oldalakat lehet
tele rni azzal az orosz onerzet-
tel, amely a Representatives. jel-
szava alatt legvadabb impe-
rializmus bas,yajava szegodik ;
de botorsag lenne EFT megtenni,
inert a Soviet kormanyat illeto-
leg illuzioi mar senkinek MIN
csenek.
Az orosz kormanyt sok m n
dennel vado1jak. Jogosan es jog
talanul. De soha aljasabb arulast
el mem kovetett "vilag prole-
tarjai' ellen, mint amikor szo-
vetkezett Franciaorszaggal.
Azzal a Franciaorszaggal, a
mely husz ev ota fegyverben es
terrorban tartja a vilagot, amely-
mex elvakult militarizmusa pok-
lot csinalt Europabol es amely
gorcsosen ragaszkodik hozza,
hogy ;gazi beke soha ne lehes-
sen vilagon.
Tudja ait mar minden gyerek,
hogy a franciak tartjak allig
fegyverben az egesz vilagot, hogy
a franciak orokre legazolva akar-
jak tartani a nemet birodalmat
es a yersaillesi beke tobbi aldo
zatait meg a "burzsuj' Angl a
is azon volt husz evig, hogy q
fektelen francia allaspontot mer-
sekeIje.
Es akkor odaall melleje a "nep-
felszabadito' proletar diktatura,
hogy az elnyomatas "nemes"
munkajaban segitsen.
Termeszetes, hogy ez a $40
vetseg soha letre mem johet, ha
Oroszorszagban van szabadsag,
ha az orosz proletar igazan belle
szolhatna a sorsaba.
Minthogy azonban. az orosz
"elvtarsak" max a legcsekelyebb
beleszolasuk sincs abba, hogy
az orszag basal melyik vagoh d.
"a vezereljek oket a militarizmus
vedelmeben, a Macy mumus meg
sziiletctt es teljes katonai $50
vetseg van ket orszag (nem a
ket nemzet) kozt.
Lassuk. hogy mennyit erhet
ez a szovetseg.
Megtortenhetik, s6t ha Fran
ciaorszag vagy a francia kor-
many szandekai sikeriilnek, BIZ
tosan meg fog tortenni, hogy Ne
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-23
1RTA: CONDOS sANDOR

roviden az Greg.
- Ne te, ne, gyaszolsz? Kit
gyaszolsz ilyen furcsa modon?
- A hazat en-, kolyok, ma
gyar hazat. A foldet, ahol szii-
lettem es amelynek melyebe te-
mettek.
Latta rattan, hogy nagyon
furcsallom a gyaszolasnak ron
gyos ruhaban jaro modjat, hat
elobb megszagolta az asztalon
hever6 szivart, csak azutan szo-
lalt meg:
= Sok az. amit te mem tudsz.
Odaat, ahol most lakom, sok
mindenfele emberrel keriilok en-
ossze es oft tanultam meg, hogy
az europai ember feketeben gya-
szol. ellenben a kinai sargaban,
torok sziirkeben, a ruthen es
orosz feherben, a jambor rs do
ruhait megszaggatva. Az 6sma-
gyarok violaszinben sirattak ha-
lottjukat. mig mai magyarok-
max gyasz nelkiil is eleg nagy
a gyaszuk. Fla rongyokban jar
max magyarok odalent a haza-
ban is, a joravalo magyar ha-
lottak Sc jarhatnak odaat mas
kent.
Macy kuruc volt az Greg min
dig, kis hijja, hogy el mem esett
Pet6fi mellett negyvenk:lencben
a segesvari csatateren. Mem ESQ
da, ha most is bantja a megcson-
kitott Magyarorszag.
Mikor mar ICY tulestiink a
kezdeten, megkerdeatem tole
egyones szoval:
- Hat teged, Greg, mi szel
fujt errefele?
AIT mondta ra nagyapam:
- Elsosorban a te unokaidat
szerettem volna latni, akik ne
KEN iikunokaim, hogy vajjon
nem yeszett-e XII yalami m0don
az en- fajtam a fold kerekerol ?
Azutan meg veled volna valami
kis beszedem. Tetszik-e vagy
sem, azert jottem, hogy megmos-
sam fejedet.
= Ned csak, nezd, nagyapo,
hat mi bajod van mar megint
velem?
Berzenkedni kezdett az Greg
haragcs kakas modjara:
= Az a bajom, hogy veg1eg el
akarsz mar engem es a baratai-
mat te1netni.
= No bizony, hiszen akkor sc
akartalak koporsoba engedni
mikor szazhat esztend6s korod
ban jobbletre szenderiiltel, pedis
akkor csak gyerek voltam. Ma
meg becsesebb vagy nekem q
foldi tortenelem legnagyobb h6
senel is. Hat mar hogy akarna
lax en- teged vegleg eltemetni
kulonosen mikor el vagy te maj
temetve ugyis vagy otven esq
tendeje.
Letelepedett a karosszekbe a;
Greg, amibol LATHAM, hogy hossz,
es fontos mondanivaloja lehet
csak azutan kezdett a szohoz:
Nit tudsz te, meg a tobb
foldi ember a dolgok igazi mi
kentje felol. Ii ait hisz tex, hog,
ha valaki meghal koziiletek es
kivittek a sirba. rahantoltak Z
foldet, azzal azutan ell van te-
metve vegleg. Pedig dehogy is
van vegleg eltemetve. Ell az mes
azutan is, hol hosszabb, hol ro
videbb ideig.
Megborzongott a hatam err
a beszedre es felkialtottam:
- De h 81 az rettenetes lehet
hogy az ember cit fekiidjek ha
lottkent foldben es megis ellen
Csovalta a fejet rosszalolae
nagyapam:
= Tokkelutott te fejed mes
mindig, gyerek. pedig mar felu
vagy te is a hatvanon. Hiszer
mem arrol beszelek en-, hogy IN
van a sirba tett testtel! Ne to-
| rGHi ta ,zz,1 ro.~,.,,% A. o+
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-12
PFisel o hotove, kalhoty a
dishonest.

D6kladne okradenym byl v
nedeli We Washington 25lety
Russell Strohm. PriSel o $26,
sve kalhoty, koSili a boty a ma
konec O vedomf sve. Oden je-
nom spodn1m pradlem, Strohm
vessel do nemocnice Sc zadost1,
ably ~osetTeno mu bylo nekolik
ran ma obliceji.
Udal, re stall pred svym do
mem, kdyz diva v automobile
pfijeli a ptali Sc jej, kde je
Shorehem hotel. Jeden vysko-
Gil a dial Sc do neho. V okam-
ziku tom ztratil vedomf. Kdyz
toto opet nabyl, videl, re je u
Westinghouse pomn1ku, pc
nize, saty a jeho d~dstojnost
pryc.