Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-13

pTOCoSCy prOC1 CeZKym Qanlm
zavedenym vladou premiera
Koscialkowskiho, donucuj1 pol
skou vladu ably Sc opetne poo
hledla pc zahranicn1 pGjcce.
Adam Koc, podtajemnlk finan
CT, ktery nedavno neuspesne
shanel pen1ze v New Yorku a
Par1zi, Sc vydal z Varsavy do
Londyna, pokouseje Sc vyjed-
natl p1jcku $12,OOO,O 900 ma
dlouhou platebnf dobu, ktere
pen1ze vlada pry zle potTebu-
je. Vlada dosud odeprela ma
b1dky cd soukromych bank, w
menou Ia nektere z monopolG,
ktere vlada ma k zadan1. W.
vol politickych udalost1 v Ces-
koslovensku je ostrazite sledo-
van polskym tiskem, ktery pr
Sc, re V prfst1m zasedanf csl.
snemu zastupce mensinovych
skupin hodla predloziti zakon,
kterym Sc ma zavesti trest "a
nasilnou asimilaci polskych,
nemeckych a madarskych
mensin Cechoslovaky. Acko-
liv 1stavou %republiky mensi-
nam jich prav6 zaucuje, ma ia
to Sc pry MEDIA. Polsky kon-
flikt S Ceskoslovenskem, ktery
byl caste vyhnan do krajniho
napjet1, Sc tyce priblizne asi
sta tis1ce Polaku.
Francouzske minister
stvo namornictv1 oznamilo, re
v Brestu byl tajne polozen kyl
Ike stavb6 move valecne lodi O
snosnosti $4,000 tun. Tato
zprava V kruz1ch namofn1ch
odborn1kd Sc vyklada jake L.
pine odstranenf moznosti, re
by pri namoTn1 porade Lon
dyne mohlo doj1ti k dohode, a.
by snosnost nejvets1ch valec-
nych bitevnic byla sn1zena ma
$4,000 tun, kteryzto navrh byl
dosud podporovan hlavne Vel
kou Britani1.
We valecnych lodenicfch v
Brestu PRAGUE sc jiz ma teto
move bitevnici plnych sedm
tydnG. jak dale ministerstvo
namofnictv1 oznamilo. Vsech-
no bylo dosud drzano v takove
tajnosti. Stavba provad1 Sc
v teze lodenici, kde 2. Tfjna t.
II. byla ma more %spustena bitev-
nici Dunkerque O snosnosti
$4,000 tun.
Nova bitevnice, ktera Sc
nyn1 stav1, ponese jmeno
France" a francouzska valec-
ne lodstvo ma il byti zes1leno,
ably predcilo nemecke a italske
lodstvo. Namorn1 prevraha
mad kombinovanou flotilou Ne
mecka a Italie Poole ocekava-
nj Dude zakladnou francouz-
ske politiky ma londynske ma
morn1 konferenci.
Padesat mil jihovychod-
ne cd mesta Boulia, ma dale
KEN zapade Australia, byla
objevena dive zr1dla, z nichz
jedno, pojmenovano Elizabe-
tin pramen, ma otvor asi 5 stop
v pr6meru, v nehoz ustavicne
vyvera tepla voda. Tento pra-
men ma fiji Zv1aStnOst re ami
tax tezky predmet jake jest
lidske telo nen1 mono do ne
no ponoriti, jelikoz pramen
ma dosti silly vznesti jej ma po-
vrch. Voda jest naprosto els
ia. Pouhych SO yardG cd to-
hoto pramene naleza Sc jiny,
nazvany Lahrin. Tento ma
prave opacne vlastnosti pra-
meme prveho. Vyveraj1cf vo-
da jest ledove studena a lidske
telo Sc V nj ponor1 tax snadno
jake kamen. Mimo to jest vo-
da zbarvena cerne. DIE pove-
sti, ktera Sc mezi okoln1mi do
morodci udrzuje, skocila pry
do otvoru jedna domoroda
zena z nezname prlciny a uni
zela beze stopy. Stale pry Sc
tax pred davnymi veky.
V Kolomyje, Polsko, So
fer busu, Filipjak, pTisel O Ii
vot ably zachranil sve pasaze-
ry. Kdyz jel do pr1kreho vr-
sku, jeho bus zastavil, a pax
pocal sjfzd6ti pozpatku S kop-
&c. Filipjak vyskocil, ably ma
sadil zevnl brzdy ma zadn1 ko-
la. Pr tom ale upadl pod bus,
ktery jej rozdrtil, nacez bus Sc
z~astavil.
= Polsky premier, Marian
Koscialkowski pocal kampan
ma zkrusenf trustG a karteld,
ktere dr1v6js1 vlady podporo-
valy. Premier podepsal radu
dekretH. snizuiicich cenu prG-