Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-10-04
z WASHINGTONU.

ODOru JSOu ZroJmo ma coSCo X
pokroku" a re zamestnani v
tezkych prdmyslech Sc vseobec
ne zlepsuje, ackoliv must uj1ti
jeSte dlouhou cestu, nez dostih-
ne 1rovn6 prGmyslG vyrabejf-
cich netrvale zbozf.
Nektere prdmysly, jak Sc
pravidlo, Sc vratily k normalu
behem leta, v jichz cele vedly
tovarny ma hospodarske nastro
Ije a automobily, ktere zamest-
navaly vice lidf nez obdobi
1923-25. DTevaTske zavody
zamestnavaly jen neco pres
polovinu normalniho poctu del
Mkt, a zeleznicnf spravkarny
staly ma podobnemu stupni.
Lubin pravil, re index 80 proc.
pro obrabecf n~astroje (tools)
ma zvlastnf vyznam pro budou-
CT rozmach mnoha prGmyslG. V
nekterych pT1padech ale take
mGze znamenati vytlacenf del
Mkt stroll.
= President Roosevelt ozna-
mil den pred svym odjezdem
ma zapad, re cely fond 1890
mil. dol. povolenych kongre-
sem ma 1levu Dude rozpocten a
pTidelen pro sve 1cely.
Nekolik tis1c PWA projekt1,
vyzadujfc1ch vydan1 asi 200
mil. dol, bylo schvaleno v kon-
ferenci mezi presidentem,
Ickesem a jinymi officially. V
seznamu byly zahrnuty projek-
ty V kazdem state unie. Zad-
ma informace nebyla vydana
ohledne jednotlivost1. Vsecky
polozky must byti productivity
a schvaleny d1chodn1m McCar-
lem, drive nez penfze mohou
byti povoleny.
= Uradovna AAA zahajila
vyslech znalcG lid interesova-
nych o tom, jaka ma byti vlad-
nj politika o cenach masa, zvla-
Ste vepToveho ma pT1stf rok. We
pTovina souvisf take s kornou,
Ii must byti rozhodnuto O tom,
kolik Sc j ma pr1stf rok sazeti.
Rozum1 Sc samo sebou, re Sc
nahledy O tom rGznf. Maso je
dnes drahe, tax jake nebylo uz
dlouha leta, ale drahotu jeho
odsuzuj1 .jen ii, kdoz je plat1,
nikoli ii, kdoz mali Il vysokych
cen uzitek.
K vyslechu byli pripusteni
vsichni nestrann6. Spotrebo-
vatele jednohlasne odsuzujf
dnesn1 politiku, ktera il zp6so-
bila, pestitele dobytka prali by
81, ably Sc ceny udrzely, jatkafi
zadajf, ably Sc zrusily dane pro-
cesnf, anebo ably je platil ne
KIDD jiny nez oni. Sekretaf or
by Wallace, jenz je uznavan
"a pGvodce lonskeho hromad-
neho vrazdenf, pri nemz bylo
ma osm milionG podsvincat Cd
praveno, byl pri vyslechu zle
odsuzovan, stejne jake jinymi
ma vysost veleben, Poole toho
jak to KIDD ma sve kapse poci-
tuje.
W. W. Woods z Chicago, "a
stupce jatkarG, byl toho mine
nj. re vlada zaSla jiz dost dale
ko, vyhnala ceny masa do ia
kove vyse, re to neodpov1da &C.
nam ostatn1m, i nen1 potreba a
by Sc We zdrazovani pokraco-
valo. Farmafi pry uz dostava-
il ga maso tolik, re by mohla
vlada docela dobTe zrusiti pro-
cesnl dan a tax uleviti jak chu-
dym domacnostem, tax jatka-
rum samym. Pravil varovne,
re prani jatkarG nesmi byti tax
opovrzlive pTehl1zeno. Kdyby
byli nell letos takovou zasobu
vepfu jake jich NELL roce
1888, mohli zamestnavati O 3d.
600 delnfkG vice a vyplatiti Jim
0 $40, 0OG, 900 vice ma mzdach.
We vyslechu Dude Sc pokraco-
vati.
= Republikanstf predaci po-
clnaj1 uvazovati O Clevelandu
jake 0 mestu republikanskeho
sjezdu roku 1886. Rozhodnu-
ii stane Sc asi ma sch1zi narod-
nlho republikanskeho vyboru v
prosinci.
V Clevelandu byla poslednf
republikanska konvence kona-
ma roku 1924.
0 Sized demokraticky Sc. u
chazl Filadelfie a Atlantic CT
ty. Volba Sc Dude rfditi die
pranl presidenta Roosevelta.
Nekter6 z nejvetsfch uti-
litnlch spolecnostf americkych,
jimz vlada povolila potfebne
penize, pracujf ma zrizovanf IL
nil 1ImIz hvy oo o1o1x4oIZ II