davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
Policista zransn kouskem
kejku.

V Cincinnati starry policista,
Harry Fergus, mnoho prod6lal
ale teprve We staff kousek kej-
ku n aneho "vyzral". Hral 81
S detmi V pond6l1. Jedno z d.
tex hodilo pc mem kouskem
kejku, ktery trefil iej do Okla a
poranil toho tax, Re podrobiti
Sc musel lecenl v nemocnici.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
Tragicky vybuch nakladu
dynamitu.

Cerveny KTfz oznamil v Ute
ry, re 100 osob bylo poraneno,
asi 200 pripraveno o pr1stres1 a
SO domG poboreno anebo po-
kazeno vybuchem dynamitu v
jednom zeleznicn1m vagonu v
Helenwood v Tennessee.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
z tech nasfch Spoienych StatG.

Rozohdne zmensen1 poctu
vrazed oznameno bylo z nej-
v6tsfho mesta sveta, z Londyna
V Anglii. V posledn1m roce
spachano tam bylo % vrazed.
Londynsk6 listy lekaj1 Sc poctu
tohO.
u mas V Americe a to V New
Yorku, nell jsme poslednlm
roce 300 vrazed.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
Opatrni.

William c.. Weatherly, KITE
ry Sc prave vratil z Guatemaly
do Wenatchee, Wash, vypra-
vel, re zenichove u indian1
kmene Quiche platf cd ST do
$40 "a nevesty S podm1nkou,
re je mohou vratit do dvou let
a dostanou pen1ze zpet.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
To byly asi ruce!

Slecna Pflipps: "Naucila
jsem Jacka. Jake hodny j1sti
musel z me ruky."
Slecna Dipps: "A nerozne-
mOhl sc 2 tOhO?"
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
Prejel matku.

V Kalamazoo, Mich, Henry
Vrooman je obvinen, re prejel
svgm autem pres matku kdyz
byla V opilosti, a vazne il IRA
nil.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-04-19
Pradelna garantuje rukou tr.
hani prada.

V St. Louis ma okne tamnl
jedne pradelny visela OMAN
ka:
"My netrhame vase pradlo
strojem. My peclive delame to
rukOu."
La gaceta., 1935-08-01
AMENDIETA Sc RETRO A
AAS ONCE DE LA NOCHE

Habana, Agosto IA las
$50 de la noche regres6 de SUI
finca ell coconel Mendieta, pre-
sidente de la Republica. No re-
cibio visitas. A las IL p. m. Sc
retro a deScanSar.
Ell preSidente fue informado
de que ell general Menocal sos
tuvo una entrevista, en- la resi-
dencia del Sr. Eligio Arguelles,
con ell embajadOr americana
,Caffery, hace dos dias. Los a
migos de Menocal dicen que nc
Sc trata de una conferencia pla
neada de antemano sino de que
Ipor caSualidad Sc encontraron
ALI, c~umpl;mentando a los con-
DIES de Covad0nga.
Hoy visitara ell presidente los
hospitaleS con ell fin de cercio-
rarse de su eStado y ordenar Sc
les atienda con mayer esmero.
La gaceta., 1935-08-01

Madrid. Agosto l., La aso-
ciacion llamada de los amigos
de la ensenanza ha publicado un
manifesto afirmando "que pa
ra nadie es un secreto ell bGchor
nose abandono de la ensenanza
popular en- Espana, determina-
do por complejas causas geogra
'ficaS e hist6ricas."
"Todo el mundo sabe, por e.
jemplo, que Espana tiene una
mortaiidad annual doble que los
Pai3es Bajos, Noruega o Dina
marca. Cada cinco minutes Sc
muere I'm nino en- Espana y ca
da cvarto de bora Sucumbe un
tuherculoso en- nuestro pals. Es-
ia esrantosa sangria de la raZa
hace p~arang6n con ell analfabe
tismo nacional Y con la miseria
de Ia pOblacion obrera espanola.
En- otros paises, al lado de la ad
ministraci6n del EStado luchan
importantes organizaciones So
ciales de caracter privado para
La gaceta., 1935-08-01
NO TIENE
MILITAR

Habana. AgoSto Accom-
panado del subsecretario DR..
Lopez Blanco eel secretario del
trabajo, ST.. GaaEar Rodriguez,
manifesto aver que en- su de-
partamento no may supervisor
militar. "Yo mismo solicite, pa
ia cuidar del orden, ell teniente
de la marina que ALI hay.
La secretaria a mi cargo no
ha menestcr de supervisors.
La gaceta., 1935-08-01

49, ASDPNSDS~ - SSo ~ . go
ta es una invitaci6n a prolon-
gar ell serviclo en- filaS, combi-
nadoscon una reforma juiciosa
de ciertas guarMciones fronte-
rizas que pondria a las unida-
DIES militares en- condolences de
eficacia durante todos los dias
del ano y las harla aptas para
oponerse a cualquier sorpresa.
Mientras Sc discute esto Ell
, ell interior de Belgica, he aqui
que la "Gaceta de Colonia" al
vierte que las relaciones ger
mano-belgas han mejorado
notablemente. Gel hecho de
que los dos paises Sc e~sfuercen
en- destruir la desconfianZa Y
los perjuicioS promote para ell
futuro I'm acuerdo mas profun-
do. Estas manifestations de
LA Gaceta de Colonia', tan
optimistas y cordiales, Sc en-
ECmbrecen, porque SON ell
preambulo que prepare ell a.
nimo para concluir que la pro-
longaci6n del servicio militar
en- Belgica es una question que
reviste "un interes psicol6gi-
co" en- 10 que concierne a las
relaciones con Alemania.
La cautelosa advertencia del
periGlico nacionalsocialista "a
cerca de las v~entajas que a las
relaciones entire los dos pue-
bios reportaria ell que los SOL
La gaceta., 1935-08-01

general extraordinaria de la
Section de Propaganda del C.
2spanol para ell viernes 2 de
egCst1, a las s y media de la no
che, en- ell edificio de Ybor City.
Por ser los asuntoS de tratar de
gran importancia, ruego la "a
sistencia de tCdoS los miembros
de la misma.
Manuel f. RubiO,
Presidente.
La gaceta., 1935-08-01

Lea ola GACETA", ell periodico del pueblo
Y pida ell Magazine del Sabado.
Ell numero proximo trae:
Portada, Simone, una bella mujer, por K. Pears.
Cuadro Interior Holandes, de Peter Jansen.
Tres Amigos, de Alfredo Guillon.
Donde Sc Oculta ell Sol, de Wesley Amick.
Fotografia a toda pagina de la artista Violet Bache.
Modas, con f~otografias de preciosos modelos.
Tres Modelos de Cazado para ell Otono.
Ocho paginas de munequitos, para ninos y mayores.
Artfculos titulados California y su descubrimiento';
"Siete cautivas de los GitanOs;" "MatrimoniOs
al Minute" etc.
Pida SUI ejemplar. Lame por los telefonos
M 5000 Y3792
para suscribirse
La gaceta., 1935-08-01

,tares en- la frontera del ES-
- Aeual contestan los bel
gan Soyectos son Ia
cQnse% lie los acuerdos
tomados ~BerliA al saumen-
tar a $50. 900 hombrAs los efec-
t,vos de la Reichwehr ysde la
decision de reforzar la Avia.
cion y la Marina en- terminus
tales que han justificado la
protesta unanime de las poten-
cias en- Ginebra". Los alema-
mes acusan elgolpe y replican :
"Por csc canine no llegareis
nunca a nuestro corazon". Y
en- este punto las palabras Sc
converter en- dardos y la iro-
MIA juega su papel.
Cuando los belgas Sc DISCUS
tan con sus vecinos del EsSe ell
canciller nacional-socialista
pierde sus titulos y We rebaja-
da su codicion a la de mon
sieur Adolphe Hitler. Los bel
gas andan ahora disgustados
con les alamanes. Su disgusto,
que es tambien inquietud, por
los exitos de la diplomacia ma
zi", que lie ha jugado a Fran
cia la burla del acuerdo naval
germano-ingles, ha alcanzado
las manifestations verbales
mas variadas. Los belgas no o.
cultan sus temores; recelan
una nueva invasion y rebelan-
Sc contra I'm destino geografi-
co que convierte su pals en- ell
campo de bataHa de Europa Y
Que les ha hecho sen1ir por
tres veces, en- ell transcurse de
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07

tent, amelyek a kis intezme-
nyek fennmaradasi lehet6seget
biztositsak.
A cleveland Katholikus Sz0-
vetseg konvenci6ja a lehet6-
seghez kepest eleget is tett
mar az allami rendelkezesnek.
Be fogja vezetni a korszerinti
fizeteseket olyan gyors item
ben, amint az csak lehetseges
es bizottsagot kildott XII a
Scent Istvan Egylettel val6
egyesules reszleteinek targya-
lasara. Jeleztek, hogy mas,
kisebb, katholikus jellegu
egyletek is kifejeztek mar
keszseguket ARA hogy egybe-
olvadjanak, inert ere Ohio
allan biztositasi ugyoszta-
lyatol felhivast kaptak.
A konvencion egyel6re arrol
beszeltek, hogy ''az ostor mem
a mi hibankb6l csap lie reank"
hanem a nagy biztosito tar
sulatok kenyeririgysege akar-
ia megfojtani a kis biztosito
egyesuleteket, hogy szabadabb
teruk legyen a j0v6ben.
Valami igazsag van ebben,
de az is ketsegtelen, hogy a
visszahatast sajat hibank
idezte fel els6sorban. Evek
ota hasztalan intett benniin-
ket a sajto, hogy az amerikai
k0zvelemeny el6bb-utobb fel-
ebred a mi egyleti rendsze-
rink tarthatatlan voltara es a
benne relic veszedelmekre.
Mem szolgal vigasztalasunkra
az, hogy mas bevandorl6 ESQ.,
portok is ebben a csonakban
iilnek es hogy els6sorban mem
a magyar, hanem a lengyel
egyletekre csapott lie Ohio al
lam. A leegett embernek ke-
yes vigasztalas az, hogy a
szomszed haza is a langok
martaleka lett es attol meg
senki mem lakott jol, hogy a
szomszedja ehezett.
ARA, hogy mi keszlil a j0-
vendoben, jellemz6 fenyt vet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07

az a kiserlet, amely vegre hi
vatalosan akarja megallapita-
nj AIT, hogy hAny apr6 bizto-
sit6 egylet van Ohio allam-
ban, mi azoknak a pontos ci-
me, inert jellemz6, hogy eddig
meg AIT Sc tudtak, annyira
mem t0r6dtek erdekeinkkel. A
most elrendelt kutatas egy-
el6re cSak a ci1neket szedi 0sz-
sze, de k0veti azokat nyom-
ban a szigoru utasitas, hogy
at kell szervezni a gyengen
allo egyleteket, inert kiilon-
ben jon a kerlelhetetlen char
ter megvonas es a feloszlatas.
A hivatalos tervek szerint az
egesz fraternal biztositasi ugy
ket ev alatt rendezend6 veg
legesen.
Felmerult az a kerdes,
hogy a kis egyletek mem ad-
hatnak-e vissza onkenyt a
chartert Ohio allamnak es
mas allan vednoksege ala
helyezkednenek? South Da-
kota, Nebraska es Oklahoma
allamok fraternal t0rvenyei
peldaul sokkal k0nnyebbek
lennenek.
A fuldokl6 kapkodasa ez a
k0zmondasbeli ''szalmaszal"
utan. Ohio allan a mas ALA
mok charterevel dolgozo egy-
leteket foreign, corporations"
nev alatt jel0li meg es sokkal
szigorubb modon kezeli azo-
kat. Munkassagukat miiko-
desi engedelyhez k0ti es a
biztositasi iigyosztaly el6rela-
tasa eppen most rendelte Ell,
hogy a mas allamokban char
terezett fraternal egyletek
Ohioban csak olyan feltetelek
alatt dolgozhatnak, mint a
rendes biztosito tarsasagok.
Ennek el6feltetele pedig egy
ketszazezer dollaros biztositasi
alap letetele az allan kezei-
hez, aminek csupan a negy
amerikai magyar nagy egylet
tud eleget tenni.
A harang kongasara azon-
ban mem kell elveszteniink
fejiinket. Minden modunk es
eszk0ziink meg van ARA, hogy
a nagy magyar testiiletekbe
valo beolvadas utjan biztosi-
tani tudjuk a kis egyletek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07

tagjainak erdekeit vagy mint
az q katholikus egyletek pei
dajab6l lathat6, kiserletet te-
hetunk egy vi nagy egyesiilet
felepitesere. Alapjaban we've
tehat el6ny0s lesz Ohio allan
mostani szigoru fellepese,
inert rakenyszerit benniinket
az egyediil helyes ultra. A
j0v6 nyitva all el6ttiink, ha
j6zanul hasznaljuk a rendel-
kezesiinkre all6 eszk0z0ket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07
Buy neekties
with what Il saves

1t ism. necessary pay sot TO get quality in
denfics. Listcrine Tooth Paste. made by the makers
of Lsterne. to you in large tube at 25e Noto
how cleans, beauties and protects your teeth More
you approximately 50 year over 5Ot dent
frices. Buy things you need with that saving-neck-
ties are merely suggestion. Lambert Pharmacal Co.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07

Ha mar hOZZakeZdtem ah-
hoz, hogy utazasom fel6l me-
seljek, hadd mondjam el ait,
hogy mikor Mansfield varosa-
ba hajtottunk be, nagy volt a
forgalom es az uccakereszte-
zesnel allo rendornek eppen
cSak a hadonazo kezeit lathat-
tam a sok automobil kozott.
Meg is kerdeztem Korosfoy ko-
mamtol:
- TIE, Janos, olyan eszeve-
szett lit tolongas, hogy iga-
zan mem tudom, mire vigyaz
a rendor oft az ucca k0zepen?
Amire az agyafurt szekely
esq nyomban megfelelt:
- ARA, hogy ell ne gdsoljdk.
Ne te, huncut gobe, hiszen
en- is ere gondoltam, de eliza
1asztad elolem. Mem csoda,
szekely vagy es azok felol me-
sell az anekdota, hogy egyszer
egyutt kartyazott ket szekely
Is felpattan kozuluk az egyik
haragosan:
- Hallod-e, koma, miert ne
eel belle a kartyamba?
Amire a mask szekely egy-
kedvuen felelte:
= Mi az ord0gnek neznek
en- a te kartyadba, hiszen e7,
osztottam.
Egyebkent azonban sokat
k0szonhetek a szekely agya-
furtsagnak, inert attol tanul-
tam meg mostanaban AIT,
hogy mi a kulonbseg a dikta-
tura es a demokracia koz0tt.
Valami gyulesen jartunk
ugyanis Clevelandban es a $40
nok arrol meselt, hogy mi a
kul0nbseg a Mussolini altal
csinalt olaszorszagi diktatura,
meg az Egyesiilt Allamok nagy
demokraciaja k0z0tt. A gyules
vegen azutan egy abauji atyafi
odaszolt gyergyoi baratjanak:
TIE, Mihaly, en- EFT a dol
got sehogyse ertem. Mond
meg nekem egyszeru szoval,
hogy voltakeppen mi az a dix
tatura?
A gyergyoi szekely azutan
meg is mondotta:
Diktatura az, amikor a
kormany AIT tesz, amt akar
es a nepnek abba semmi belle
szolasa nincs. Erted?
AIT mondja ra az abauji
atyafi:
- EFT mar ertem, de most
mond meg AIT, hogy mi az a
demokracia?
Magyarazta AIT is a furfan-
gos szekely:
A demokracia az, ahol a
nep beleszolhat a dolgokba, de
a kormany raegis csak ait te-
szi, amt akar.
Es bizony-bizony a szekely
eszjarasnak igaza volt.
Mansfielden egyebkent mar
otthon yoltam, inert hiszen
disztagja vagyok a hires es ne
vezetes Kandur tarsasagnak,
amelynek Sedlak Ferenc bara-
tom az eln0ke. Aki mem is
merne ezt a tarsasagot, annak
elegend6, ha elmondom, hogy
Sedlak ocsem mikent jutott az
eln0ki allasba a valogatos tar
sasagban. Ugy t0rtent az, hogy
egyizben meglatta Sedlakot
egy koz0s baratunk es elremul-
We kialtott fel:
Josagos eg, hiszen a te
arcod tele van kek es zold
foltokkal. Az listen scent sze-
relmere, mi tortent veled?
Sedlak Ferenc szomoruan
felelte:
Osszekaptam a felesegem-
mel egy knrdcs0nyfadiss Matt.
ogy-hogy?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07

kon dobd be ezt a levelez6lapot
az apad reszere.
Utnak indult a kis Kohn
Moricka, de felutban elhata-
rozta, hogy a levelezolap We
gere maga is ir egy par sort
az edesapjanak. El6kereste a
kis ceruzajat, nekidiilt a legk0-
zelebbi falnak es elemi iskolas
tanulo kerek betiiivel irta a
kOvetkez6ket:
= Kedves apam, mi jol va
gyunk ess neked is EFT kivan-
juk. Minden este n1ds dlssik a
n11nadval. Csokol szeret6 fad,
Moricka.
Hazaszaladt-e ere a furcsa
hiradasra tor0k foldr6l az en-
Kohn baratom, ait mar mem
tudna semmikeppen megmon-
dani
kakashazi KAKAs MARION.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07
MECSz0LALT 4 HALhLHARANC
Foogatjdk az oo s betegsegeyzS Is biztosfdsi egy-
leeket az dlam biztositds agyoszty rendelkezeseue

leteket az dlani biztositdsi
i A tizen0t ev ota csaknem "a
rasztova lett felhivasoknak, in
telmeknek es cikkeknek, anne
lyekkel az anerikai magyar
sajt6 ostromolta a kis magyar
betegsegelyz6 es temetkezesi
egyleteket, hogy olvadjanak be
a nagyobbakba, tudvalev6leg
mem volt foganatja. Amt a
kis egyletek mem akartak meg
tenni a sajto joindulatu bizta-
tasara, ait most Ohioban az
allan kemeny es ellentmon-
dast mem tur6 parancsa er6-
szakolja reajuk.
Ohio allan biztositasi iigy-
osztalya elhatarozta, hogy a
kis egyleteket veglegesen ell
tunteti es meg a nagyokat is
csak teljes atszervezes aran
! tUri meg. A munkat az allan
mar meg is kezdte Cleveland
varosaban, ahol az Amerikai
Katholikus Magyar sz0vetseg.
ez az anyagilag es erk0lcsileg
j6 helyzetben lev6 legnagyobb
katholikus jellegu biztosito
testiilet legutobb tartotta
szokasos konvenciojat.
A Katholikus Szovetseg kon-
venciojat szombati napon
kezdtek es a megel6z0 penteki
nap delutanjan a Szovetseg
titkari hivatala utasitast ka-
pott irasban Ohio allan biz
tositasi ugyosztalyatol Colum-
busbol, amely elrendeli, hogy:
az Amerikai Katholikus
Magyar Szovetseg masnap
kezd6do konvenci6jan val
toztassa meg alapszaba-
lyait, terjen at az Ame-
rican Experience Tables
szerint meghatarozott kor-
szerinti fizetesi rendszerre,
meglev6 vagyonat erte-
kelje at akkent, hogy az a
mai tenyleges allasnak
feleljen meg es vegul
ugyvezetesi rendszeret ala
kitsa- at +eljes mertekben.
| Meg csak id6t Sc adtak a
Szovetsegnek ARA, hogy eek
re a rendkivul lenyeges valto-
zasokra megfelel6en el6kesziil-
jon.
Hasonlo ertesitest kapott a
Szinten katholikus jellegU
cleveland Scent Istvan Egylet
is, amelynek alapjat a csak-
mem harom eve tarto bels6
viszalykodas amugy is meg
renditette. Bizalmasan ait is
megsugtak a Scent Istvan
Egyletnek, hogy:
tovabbi fennmaradasat es
mlkodeset mem fogja
Ohio allan megengedni
csak az esetben, ha egy-
beolvadnak a Katholikus
Szovetseggel, hogy ICY a
ket nagyobb testulet egy-
egyetlen egeszseges in
tezmenyt alkothasson.
Az ostor els6 csattanasa te-
hat elhangzott Columbusb6l
es most mar yegigver maid az
osszes kis egyleteken is Ohio
ban a korsZerinti fizetesi rend-
szerrel, amely 0nmagaban
hordja kis egyletek halalos
iteletet. Ezeknek a kisebb
egyleteknek letalapja ugyanis
az volt, hogXs csekelyebb penz-
ert adtak biztositast, mem to-
rodve azzal, hogy az alacsony
havidijak mellett kepesek-e
olyan dijtartalekokat felepi-
kon dobd be ezt a levelez6lapot
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07

AAoC CAACAS JO6SAAA NIL C"AA
hoz, hogy az ember tagja le-
hessen a Kandur tarsasagnak.
Kepzelheto, hogy mi tortenhe-
tett velem, akit orok0s disz-
tagnak valasztottak.
Azzal kezdtem Mansfielden
a szot, hogy elmeseltem annak
a Kohnnak az esetet, aki egy
sep napon beallitott a zsido
paphoz es megszolalt::
- Melyen tisztelt papom,
j0nnek a karacsonyi unnepek
es nekem mines egy centem Sc.
Adj k0lcs0n 0tven dollart.
Felpattant haragosan a rabi.
- Micsoda? Egy zsid6nak a
karacsony egy unnep?
Amire Kohn vallait vonogat-
va felelte:
- Mikor en- pe1ast kapok, az
nekem naiudig egg annep.
Ha mar elkezdtem Kohn ba-
ratommal, hadd maradjak
mellette es hadd mondhassam
el felole, hogy egy sep napon
megszolitotta az uccan egyik
baratja es banatosan mon
dOtta:
- Hallod-e, Kohn baratOm,
borzaszto, hogy milyen rosszul
nezel XII.
- Mem csoda, felelte
Kohn, - hiszen harom honap
ota most megyek XII el6sz0r.
Ejnye, ejnye, hat nit
csinaltal?
Anire Kohn lemondo han7
gon felelte:
En- mem csinaltam SEM
nit, de a birosdg mem akarta
elhinni.
Alig valtak ell egymastol,
Kohn mindjart elment az or
vosahoz es panaszkodni kez-
dett, hogy lit is faj neki, meg
oft is, szeretne tudni, hogy mi
baja van?
Megvigasztalta az orvos:
= Mindjart megtudjuk AIT,
csak vetkozzek lie, hogy meg
vizsgalhassam.
Kohn azutan nekilatott a
vetkezesnek es mikor elkeszult
vele, az orvos ranezett eS fe-
lettebb szemrehanyo hangon
mondotta neki:
Hallja, Kohn ur, megfu-
r0dhetett volna, miel6tt hoz-
zam j0tt.
Amire Kohn menteget6zve
mondotta:
- Gondoltam ra, doktor ur,
de ait hittem, hogy valami
bels6 baj0n1 uan.
Vizsgalni kezdte az orvos,
de kozben megkerdezte:
- Mi a legnagyobb panasza
Kohn ur?
Felsohajtott az ember kese-
ruen:
- A legnagyobb bajom az,
hogy igen rossz almaim van
max.
- Ne mondja! Hat peldaul
NIT almodott az ejszaka?
Valami borzasztot, pa
naszkodott Kohn. - AIT al
modtam, hogy SERB vagyok.
Mi ebben olyan borzaszto?
Az kerem, hogy egg scot
Sc tudOk szerbIl.
Mikor vegre tavozoban volt
Kohn ur, akkor utana sz6lt az
orvOS:
Fizetni persze mem tud,
lie AIT latom, hogy vi fel0lt6je
van.
ViSszafordult Kohn eS sell
len magyarazta:
- Azert van, inert a kave-
1azban elcsereltek a fel0lt6-
net.
- No, morogta az or
,os, 0rulj0n neki.
- Mert ne 0riilnek, - sz6lt
,issza Kohn, - mikor mem is
,0lt fel0lt6m.
Ez a Kohn egyebkent ma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-11-07
G DOS SAND OR

zonyitja ezt az, hogy egy sep
napon ketsegbeesetten rohant
hozza a felesege:
Te Kohn, a kis Jakab-
kank, a mi egyetlen funk meg
itta a tintat.
Amire Kohn k0z0mb0sen fe-
lelte:
Annyi baj legyen! Maid
uessunk aeki egg tUt6tollat.
A Jakabnak mem lett sok
baja, inert harmadnapra mar
odament az ujsagot olvasgat6
apjahoz Is megkerdezte t6le:
Mond csak, minek sziik-
seges az eskiv0kh0z ket tanu?
Kohn ranezett a felesegere,
maid odasugta 'fiacskajanak:
- Mert kes6bb senkise hin :
ne Ell az embernek, hogy olyan
nagy marha volt.
Tudvalev6 dolog, hogy a zsi-
do emberek csak ugy tudnak
beszelni, ha k0zben a keziikkel
hadonazva magyarazgatnak.
Ere a szokasra celoz Kohn ur
felol az az anekdota, hogy egy-
seer talalkozott az uccan a ba-
ratjaval, aki sajnalkozva mon
dotta neki:
= Hallom a doktortol, hogy
a kis fad, a Jakabka, eltorte
a kezet ket het el6tt. Rendbe-
jott mar azota?
Amire Kohn kisse szomo-
ruan felelte:
Igen, rendbej0tt, de meg
mem tudja jol mozgatni es
exert egess nap dadog.
Az elet viszontagsagai soran
Kohn egyszer elvesztette az ell
SO feleseget es par honapi gon-
dolkozas utan ait mondta a
legjobb baratjanak:
Hallod-e, Samu, asszony
nelktil nagyon unalmas az elet.
Az sincS, akivel az ember jo-
izuen veszekedni tudjon. Eliza
taroztam tehat, hogy ujra meg
nosul0k.
A jobarat aggodva kerdezte:
Nit gondolsz, mem szol-
make maid a gyerekeid a ma
sodik hazassagod gondolataba?
Nagyon helyenvalo kerdes le-
hetett, inert Kohn csak hosz-
szu gondolkozas utan felelte:
AIT igazan mem tudom,
de ha mem szoltak belle az el-
sobe, taldn a n1dsodikba Sc
tognak beleszolni.
Amt eek utan meselek ell
Kohn fel6l, at csak hallomas-
boil tudom es ICY mem felelhe-
tex erte, hogy csakugyan meg
t0rtent-e vele. Ahogy nekem
meseltek, ait mondtak egyszer
Kohnnak, hogy T0r0korszag-
ban nagyon sok diszno van, de
inert a t0r0k0k mem esznek
disznohust, nagyon olcs6n le-
het oft serteseket vasarolni.
Elhatarozta ere nyomban
Kohn, hogy elmegy a t0r0k0k
f0ldjere es megprobalkozik ez-
Eel a k0nnyiinek igerkez6 liz
lettel. Megveszi a torokokt0l
olcson a hizott serteseket es ell
ada maid jo penzert azokat a
budapest henteseknek.
Hazament Kohn, becsoma-
golt, elbucsuzott a csaladjatol
es megindult Torokorszag fele.
Alig huzta XII azonban a haz-
Dol a labat, a ket kis gyerek,
a flu meg a leanyka. osszekap-
tax azon, hogy most mar XII
aludjek a mamAval? Addig ma
rakodtak egymas k0z0tt, anig
vegre a mama megunta a szot
es kimOndta az iteletet:
- Fogjatok be a szatokat es
ne larmazzatok. Ugy lesz ezen-
tul, hogy egyik nap az egyik,
mask nap pedig a mask al
SILK velem, amig apatok tavol
lesZ.
Tiz nap multan Kohnne egy
1nvolozHIaY,Ot irf az I1r6na &c
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-01
Notice

Notice is hereby given that at stock.
holders meeting held in Copenhagen
January 18. 1885. it was decided that
the National Bark of the Danish West
Indies goes into liquidation from the
said date; that the liquidation commit
tee consists of the former board mem.
bers. and that the Officers of the Bank
are authorized to sigu and act for the
Bank in liquidation in the same manner
as heretofore.
St Thomas. the 18Th day of Jan.
uary. 1880.
The National Bank Of the Danish
West Indies.
AXEL HOIST,
l.. CHRISTENSEN.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-01
At The
Christiansted Theatre
Coming! Coming!

The Dorcas Society of the Seventh
Day Adventist Church, Chris .iansted
with the kind assistance of friends begs
to announce musical entertainment.
Vocal and Instrumental about the 4th of
March 1885, to consist of quartets. duets.
solos recitations etc, and solicit the kind
patronage of the general public. for the
benefit of church building fund.
Front Seats 20cts
General Admission 10cts
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1935-03-01
Biggest Excursion Trip
Ever Made.

Pirates of Panama, Cricketers, horse
'acers, and all leading sportsmen will
spend Easter Monday in St. Thomas.
Leaving st. Croix Saturday April 10th
2.30 p M.
Spending Saturday night, Sunday and
Monday.
Returning Tuesday morning A. M
Moller's boat in attendance.
Round trip S. 90
70: further particulars see Munroe
ClendiDen.