davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05

oft egy csinos veghel6gitessel
S mar akkorra keszen volt a
negyedik annak a helyere.
Manville ur mulat, utazik,
dorbezol, vilagszerte hirhedt a
lumpolasair6l, az 6vi harom
n1illi6 dollar jovedelmet elveri,
abbol semmit hasznos celra
mem fordit.
Az 0sszes ertektelen, elziil-
lott milliomos k0lyk0k k0zt ne
hez lenne meg egy Manvillet
talalni, hacsak a Woolworth
iizletek milliomos lanyat, Bar
bara Hattont mem mutatnank
be, mint aki szinten ICY vasa-
rolja egyik arisztokrata ferjet
a mask utan maganak.
ES ennek a multi milliomos
lumpnak a managerje, a valla-
latanak az choke meri a sza-
jat az ado ellen felnyitni.
A Manville ur cseledje meri
a szajat jartatni, hogy a nagy
ado all a prosperitas utjaban.
Mikor a nagy ado ebben az
esetben legfeljebb abban gatol-
hatja meg a multimilliomos
csemetet, hogy olyan gyakran
felesegeket csereljen. Ha az
ad6jat meg jobban emelnek,
ITALIAN mem felevenkent, csak
esetleg '-ilenc honaponkent
tudna ujabb-meg ujabb felese-
geket venni maganak.
Hat ICY nez XII az a "szorga-
lom" meg az a ''tehetseg', ami
el6l a boldogulas utjat a Macy
adokkal .elzarjak.
Epeszu ember csak ait sal
nalhatja, mikor ezeket a dol
gokat olvassa, hogy ezek az
urak egyel6re igaztalanul es
jogtalanul jajgatnak, inert
egyel6re igazan az a bal,
hogy mem eleg magas az ado
juk.
Amennyi haszna peldaul a
Manville urbol van a tarsada-
lomnak, az egesz vagyont is
batran ell lehetne es kellene
venni tole adoba.
Es ha esetleg a nagypapaja
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05

megkerdeznenk a helyzet fel6r,
valoszinileg mem kapnank t.
lik olyan kellemes feleletet,
mint Morgant6l, kiil0n0sen ha
azokat kerdeznenk, akik tud-
jak mar, hogy 0r0kos dole-ra
vannak itelve.
Az sem igaz, hogy az angol
kormany mem 'avatkozik" az
iizletbe, inert Angliaban, epen
ugy, mint az europai allamok-
ban szdzszor szigorubb az ALA
mi ellen6rzes es szabalyoEas
minden teren, mint amir6l lit
az vi deal 1egradikalisabb ele-
mel mernek almodni.
Egy gyenge tevedes, hogy
hazugsagot ne mondjunk, az.
is, hogy oft az ad6t mem eme--
lik a duplajara, inert Anglia
ban a nagy j0vedelmu embe-
reknek sokkal magasabb ado
kat kell fizetni. Igaz, hogy
mostanaban mem emeltek az
ad6t, inert hiszen mar regen
ilyen nagyon magas adokat fl
zetnek.
Amig peldaul Mr.. Morgan Is
a partnerjei vigyorogva ismer-
tex el ket es fel eve, hogy a
torceny m:nden technikalita-
sanak az alapjan a jovedelmi
adozas alol kibujtak, addig
Angliaban 6riasi ad6kat fizet-
tex.
Mindezeket azonban a i6
oreg nep nem tudja, s ITALIAN
rem tudjak azok a tisztelt hon.
atyak sem mindannyian, akik
Washingtonban a nep ugyne-
vezett neveben az ad6t6rvenye-
ket csinaljak. Tudomasul ve-
SILK hat nyugodtan, amt a la
pok nagy betiikkel az els6 OIL
dalon megirnak, hogy tudni-
illik Angliaban nagyszeru vi
szonyok vannak inert oft az
adot mem emelik, es inert oft
a kormany szabad vadaszatot
enged a kalozkod6 iizletnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05
MORGAN UR NYILATKOzlk

Mr.. Morgan, az ismert new
york; penzisten most teri visz-
sza Eur6pabol, ahol angliai
birtokain Is kastelyaiban volt
udiilni.
Es bar mem kerdeztek, tanA-
csokat adott a nemzetnek.
AIT mondta, hogy Angliaban
kitiin6 viszonyok vannak, inert
a kor1nany mem avatkozik az
iizletbe Is az ad6t mem emelik
a duplajara.
Bizonyos tevedesek vannak
a Mr.. Morgan kijelenteseiben,
amit azonban az ujsagolvas6k
alta1aban mem tudnak inert az
angol prosperitas arcatlan ha-
zugsagat lit hetenkent hetszer
minden lapban beadjak.
Az angliai "kitiin6 viszo-
nyok' bizonyara meg vannak
abban a tarsasagban, amely-
ben Mr.. Morgan szokott vad-
kacsakra vadaszni ahogy a
Long Islandon lev6 milliomos
fertaly palotaiban hala listen
naluk sem eppen eheznek.
De a kormanykimutatas het-
rol-hetre kegyetlen szamokkal
lek0zli, hogy meg mindig mas
fel millional tobb ember veszi
a "dole"-t allandoan igenybe,
S egy felmillio ebben a keret-
ben segelyt mem kaphat, azok-
rol maganjotekonykodas gon-
doSkodik.
Ha EFT a ketmillio embert
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05
PONT ok BESzELNEK

A kivaltsGgos oszta1y most
kiil0n6sen ~ add ellen izgatja
az orszagot, egyre arr6l sza-'
valnak, hogy a nagy ad6k all
max a prosperitas utjaban.
Termeszetesen ez mas sza-
vakkal AIT jelenti, hogy von-
jak meg a segely az ehes en-
berekt6l, inert hiszen amig Sc
gely van, addig az ad6t is
kenytelenek emelni.
Mr.. Hearstnek a vezerlete
alatt folyik a nagy kampany,
aki nap-nap utan sohajtja es
dub0rgi a lapjaban, hogy meg
fojtjak a "tehetsegeseket" es
a "szorgalmasakat" ha ad6t
vetnek a nagy j0vedelemre es
a vagyonra.
Tagadhatatlan, hogy van
max a nagy jovedelmu embe-
rex kozt, akik tenyleg dolgoz-
max, bar termeszetesen nem
annyit, mint az ehberen elo
napszamos.
Neha azonban azok felejt-
keznek ell magukrol, akikr6l
koztudomasu, hogy a sajat liz
letiikkel, a sajat nagy vagyo-
nuk vezetesevel sem t0r6dnek,
s ilyenkor aztan mem tudja az
ember, hogy karomkodni KEEL
lene-e vagy nevetni.
A multi heten peldaul a
Johns-Manville Corporaci6 ell
n0ke, Mr.. Brown kezdett Ike
resztes hadjaratot', ahogy ait
az ujsagok neveztek, a Macy
ado ellen a bankarok gyule7
sen.
A nagy adozast kinevezte
kommunizmusnak, inert eek
az 6rultek mindent kommu-
nizmusnak neveznek, ami ne
xix mem tetszik
Lassuk hat, hogy XII az a
Johns-Manville es mennyire
fojtja belle a Muszt a nagy ado
ebbe az iizletbe?
A Johns-Manville Corpora
ton egyik legnagyobb epulet-
anyag gyara az orszagnak.
Eredetileg csak hazteto anya-
got gyartottak, de ma mar
minden epUlet anyagot gyar-
tanak es arulnak.
Az oriasi vallalkozas tavaly
harom millio dollart j0vedel-
mezett es annak tulajdonosa,
a fatal Manville - soha mem
nez a gyaraira.
Azzal szorakozik a harminc-
egynehany ewes multi millio-
mos, hogy felevenkent vi fele-
segeket vesz maganak.
Mikor megunja 6ket, kiutal
nekik egy par szazezer dollart,
neha egy-ket millio dollart es
azonnal ujat szerez a helyuk-
be.
Mines 6 honapja sem, hogy
a harmadik feleseget hagyta
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05
CONDOS SAND OR

OAOAN VCSAAs
Amire a buszke k0ly0k lei
kendezve kialtotta:
De annyi poloska mines
bennlk, mint nal,.nk!
Ez a kis trefa jut mindig
eszembe, ha hallom, hogy
mar ujra dicsekedni kezdunk
a magunk kivalosagaval, ere
nyeivel, mi egyeb massal.
ovatossagbol azonban a
multkoriban megkerdeztem a
daytoni barataimat, mikor
koztuk jartam, hogy miert
mem foglalkoznak ezzel a fon-
tos kerdessel? Mem lenne jobb,
ha az 0regeink csakugyan
kapnanak havonta 200 dollart
az Allamtol?
Az en- barataim csak a val
lukat vonogattak es vegul
nagy nehezen kinyOgtek,
hogy ket angol fajta ur, akik
egy szot Sc tudtak magyarul,
mar jart naluk es mozgatta a
dolgot. A magyar atyafiak
azonban huzodoztak t0le,
inert hat ;. kinyogtek nagy
neheZen:
= Nagyon ugyved formaju
volt az a ket ember, Kakas
bacsi.
Aha! EFT mar megertet-
tenn. Benne volt ebben a
szoban, hogy nagyon ugyved
formaju emberek voltak az
illet6k, a magyar falusi ember
minden gyanakvasa az ilye-
nekkel szemben.
Jellemz0 ere az esZjarasra
az az eset, amely vagy negy-
venot ev el6tt tortent a szat-
mari jarasbirosagon, ahol a
sarkozi Kovacs Andrast be
csuletsertessel vado'tak es ta-
nukent eppen a legkedvesebb
komajat, Murin Petert hall
gattak XII. Kerdezte t6le a
biro:
= Mondja csak Peter bacsi,
maga hallotta, mikor Kovacs
Andras ait allitot.a, hogy az
ugyvedek mind gazemberek es
EFT irasban is kesz volt kije-
lenteni? Igaz ez?
Igazmond6, becsuletes en-
ber volt Murin Peter, tehat
vallotta, mint a karikacsapas:
Ugy van, instalom, $50
rol-szora EFT mondta az en-
komam.
A biro azutan tovabb fag-
gatta az 0reget:
- Es irast is adott rola2
0reg Murin Peter megcsa-
varta 6szes bajuszat es ke-
meny hangon mondotta:
Mem adott az, installom,
inert ugyis elhittuk neki!
Hat ilyen modon, angol ugy-
vedek bevonasaval mem is le-
,het az amerikai magyarsagot
megmozditan, inert annak
meg van mar a maga tapasz-
talata.
Volt azonban a Daytoniak
k0zott mas eszjarasu ember is,
a derek Tokody sogor, aki k0z-
beszolott a dolgokba es ait
mondta:
Ne aruljunk zsakban
macskat, hanem mondjuk XII
nyiltan, hogy bizony mi akkor
Sc kezdtunk volna semmifele
Townsend mozgalmat, ha We
letlenil magyarok is biztatnak
rea. Mert hat ugy all a do
log, hogy annyifele mozga-
lonba vittek mar benniinket,
amibol semmi mem lett, hogy
ugyan ember legyen az, aki
meg tud meg egyszer benniin-
ket mozditani k0ziigyekben.
Es mivel rendkiviil magya-
ros eszjarasu ember ez a To-
kody Istvan sogor, b6vebb ma
gyarazatkeppen ezeket me-
selte:
A sok csalodas Matt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05

lChhCx.
= Hat eppen elseje van es
ma huszonot0dsz0r maradok
maganak ADDS a lakberrel. Er-
re a nagy 0r0mre taldn le is
engedhetne valan,t a lakbe-
rembol.
Ilyen jubileumokban Sc len
ne tobbe reszem, ha a Town
send terv megvalosulna, am
bator ha alaposabban utana
gondolok, mi nekem az a havi
rongyos 200 dollar' Lakberre
valosziniileg akkor Sc jutna
bel0le, ha megkapnam.
A nagy terv korili herce-
hurcaban csak az a meglep0,
hogy az amerikai magyarsag
alig vagy egyaltalaa mem fog
lalkozik vele. Vagy talan ugy
vagyunk mi is az 0regeinkkel,
mint annak idejcn Herend
kozseg derek nepe? Mikor ar
ra fele jart a kiraly latogatoba,
kivonult tiszteletere az egesz
falu es a kiraly csodalkozva
kialtott fel:
- Mi az Okla annak, hogy
egyetlen Greg embert Sc latok?
Ennek a falunak ITALIAN nincSe-
mex 0regei?
Amire a bolcs k0zsegi biro
sietve magyarazta:
- Voltak, insta,lom, de azo-
kat mi aprdnkent 0gyonDer-
tdk, hogy ne pusztitsak a ke-
Inyeret.
EFT ugyan a joszivi anne
rikai magyarsag mem tette
meg velunk, 0regekkel, de an
nal jobban ereztetik veliink
a dolgot az amerikaiak. Pro-
baljuk csak meg, igen, probal-
juk meg, mi, oregek, hogy
munkat kerjiink valahol. Meg
csak rank Sc k0pnek, ugy
mondjak.
= Xviii tagasabb.
A szemekben, a roSsz indu-
lattal es gyulolkodessel nezc
szemekben pedig tisztan olvas-
hato a gondolat::
D0goljetek meg! Mi
sziikseg tobbe reatok?
A mutt esztend0 soran, mi
kor beteg voltam, ezt nagyon
finom es gy0nged formaban
adta tudomasomra egy angol
orvos, akit valaki a nyakamra
kild0tt. Miutan megvizsgalt,
ait mondta nekem or0mt6l ra-
gyogo arccal:
Hallja-e, tisztelt uram,
maga mem is tudja, hogy mi
lyen nagy szerencse var ma
CARA, milyen ritka kituntetes-
ben fog reszesulni!
Egeszen nekividultam a sep
szonak es turelmetlenUl ker-
deZtem:
Mondja mar doktor III,
hogy mi lesz az?
A derek orvos azutan meg
sugta nekem bizalmasan:
= Holnaputan nyilik meg
az vi temet6 es abban maya
leSs az els6 hGlOtt.
Hanem azert megis csodala-
tos, hogy az amerikai ma
gyarsag es annak sajt6ja
olyan keveset foglalkozik a
Townsend tervvel, holott mi
mindenutt oft vagyunk, min
den mozgalomban reszt We
STINK, mindenhez csatlako-
zunk es mindig biiszken ver-
jik a melliinket a magyar nev
erdekeben. A Macy hujaho
sOkSzor mem is tetszik nekem,
inert olyasforma ize van, mint
mikor a kis pesti gyerek, aki-
mex az apja hirtelen meggaz-
dagodott, elhivta a pajtasait
es biszken mutogatta nekik a
lakas vi botorait. Meg is ker-
dezte az egyik kis baratjat::
- Ugyebar, nalatok nincse-
mex ilyen sep butorok?
A pajtaska persze mem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05

% VS u
A~~~~~~~
Aprankent egeszen beleza-
varodtam abba a tervbe, anne
lyet az amerikaiak Townsend
Plan neven emlegetnek al
landoan. Az volna ennek a
tervnek a lenyege, hogy az
Egyesult Allamok adjon min
den go even fellili embernek
havonta 200 dollart azzal a
szigoru paranccsai, hogy AIT
a h6nap soran az utolso cen
tig el kell kolteni. Aki elkolti,
az vi honap elsejen kap ismet
200 dollart, aki pedig mem
kolti el, ait rossz flunak mino-
sitik es mem adnak neki t0bbe
semmit. Ilyen segitseg mel
lett minden Greg ember JOLIET
ben es kenyelemben elhetne
holta napjaig vagy talan azon
is tul.
A nagy huhobol, amt az
amerikai ujsagok csapnak a
terv koriil, ait latom, hogy
mintegy tiz millio ember ait
akarja, hogy valositsak meg
azonnal a tervet, a mask tiz
millio pedig ait ohajtana,
hogy ne legyen bel6le semmi.
Utana jartam, hogy xix
6hajtanak, hogy q Townsend
terv val6suljon meg hamaro-
san? Hat elsosorban aka
rom en-, inert mar en- is hat
van even feluli vagyok es aklk
velem egy csonaIban ulnek,
azoknak javaresze szinten hat
van even feluli ember. Hej,
be nagyszeru dolgom lenne, ha
en- megelnem ait a boldog
idot, hogy minden elsejen 200
dollart kapnek a kezembe,
amivel es amiert mem kellene
egyebet csinalnom, csak eppen
elk0ltsem.
AIT mondja a tervnek egyik
ellenz6je:
= A legtobb szegeny ember
sohase latott egyszerre elete-
ben 200 dollart es ennelfogva
mem tudna ait egy honap
alatt elk0lteni.
AIT mondom en- ere:
- Nekem is nagy penznek
latszik az a havi 200 dollar, de
ne feltsen engem senki attol,
hogy mem tudnam elk0lteni!
Ugy erzem, hogy a honap We
gere meg keves is lenne es
akarcsak most, mikor keve-
sebbet kapok, akkor is nehe-
zen varnam, hogy mikor jon
el az elseje.
Gyerekkoromban azokon a
napokon, amikor valami i'm
nep volt Magyarorszagon, be
volt zarva az iskola. Mi BIZ
zony olyan kalendarium csina-
lot szeretttink volna akkori-
ban, akinek a Naptaraban
minden egyes nap piros bettis
lett volna. Es ugy erzem,
hogy ha a Townsend terv
megval6sul, a legszegenyebb
viszonyokhoz szokott ember is
azert fog sohajtozni, hogy val
toztassak meg a kalendariu-
mot es legalabb ketszer annyi
nOnap elSeJe legyen benne,
mint most. Az Sc bal, ha
hAromszor annyi lesz.
Hej, az a honap elseje. Ha
eszembe jut, mindig borzong
q hatam, inert akkor esedekes
peldAul a lakberem es eppen
most t0rtent, az elmult else.
j6n, hogy beallitottam a hazi-
gazd&mhoz es 0rvendez6 arc
cal mOndtam neki:
Ma jubileumot kell iinne-
pelniink, Mr.. Smith.
0yanakodva nezett ream a
hAziaazdAm es bizonytalan
l1angOn kerdezte:
Micsoda jubileumr6l be-
rel maga, Kakas ur?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-12-05

vagyunk mi velik, mint az
egyszeri Janos beres a gazda-
javal. De Italian tudja is ezt
a hist6riat?
Mem en-, sogor, csak
mondja el.
- Hat ez a Janos beres
olyan gazdanal szolgalt, aki-
mex ket nagyon csunya leanya
volt, akiket mem tudtak ferj-
hezadni. Egy este azltan meg
hallotta a Janos, amint a gaz-
da ait mondta a felesegenek:
Hat en- maid beszelek a
Janossal, hogy vegye el az
egyiket. Ha mem veszi el,
akkor fel is ut, lie is ut, ell
mehet t6lem mas gazdahoz.
Nagyon tetszett azonban ia
nosnak a hely, mem szeretett
volna munkanelkiil maradni,
tehat masnap az istalloban
odaszolt a gazdanak:
Hallja-e, GaZ0uram, ada
hozzam felesegul az egyik
leanyat.
No, megkerdezte ere nyom-
ban a gazda:
Aztan melyik lanyomat
kered meg, Janos?
Amire Janos szajabol kisza-
ladt a $40:
Mindegy az nekem, gazd-
uram, inert egyformdn utdlona
en- mind a kett6t!
Mar azutan, hogy igaza
van-e az amerikai magyarsag-
max vagy Sc, ha ekkent erez,
ait meg ha tudna, akkor Sc
mondana meg
kakashdsi Knkds Mdrton.
La gaceta., 1935-04-30
tVnM[M0R1 al COltGIO De ROLLINS
FL, RI ANTENARlO De LOPf DE- VEGA
LITERARlO
DEL AYUNTAMIENTO
DE FUENTEONEJUNA

Madrid, abril 30.-Con mott
vo del tricentenario de la muer-
tie de Lope de Vega, ell ayunta-
miento de Fuenteovejuna acor-
do celebrar un certamen litera-
rio, con premios de $50, $50 Y
250 pesetaS. Sc concedera ell pri
mer premio al meior estudio en-
,pr)sa Sobre Fuenteovejuna en-
ell Siglo XIV; ell Segundo, a la
mejor monOgrafia Sobre la obra
Fuenteovejuna v Su Influenza
social, y ~tercero, a la mejor com
gosici6n po6tica Sobre la Obra
Fuenteovejuna, dejand1se al au
tor en- libertad de rima Y metro.
Los trabajoS Sc recibiran has
Ia la nouhe del Is de julio de es-
te ano. Podran recoger sus ma
%nuScritos los autores no pre-
Riados.
La gaceta., 1935-04-30
LOS TRABAJOS DE ALIVIO
FUERON
EN- CHICAGO

Chicago, abril 30.-Por or
den superior fueron suspend
dos aver los trabajoS de aliVi0
y dejados cesantes la mayor
parte de los $500 empleados
de la administration de emer-
gencia en- ell estado de Illinois.
Para evitar actos de violencia
la policia monte guardias espe-
ciaies, en- primer iugar por la
cesantia de esos hOmbres Y des-
pues por el Ola Primero de
Mayo.
La direction de los trabajos
de socorrO a los mas n~ecesita-
dos sc ha confiado a un grupo
de l,l50, en- Iugar de $500 que
habia en- eSta ciudad.
Ell gobernador Homer Sc ha
puesto en- contacto con ell admit
nistrador Hopkins y otros fun
ciCnari0s de Washington.
La gaceta., 1935-04-30

Ell gobernador Talmadge, de
Georgia, ell critico del presiden-
te Roosevelt, ell que ha califica
do de extremista al jefe del es'
tado,o tolera hoyg en- LAGRANGE,
que los huelguistas sean AFRO
jados de las casas de una COM
pania opresora; tolera que los
hijos y mujeres de los hombres
que piden mejores condolences
de vida, tengan que dormir a la
intemperie..
iClaro esta que la distancia
es inmensa entire csc goberna-
dor "dem6crata", que de demo
crata tiene muy POGO, y Ell Illus
tire ciudadano de la Casa Blan-
ca.
ST Franklin D. fuese gober-
nador de Georgia los obreros no
serian lanzados de las casu-
chas donde viven para obligar-
los a rendirse al despotismo de
una empresa.
Talmadge es un reaccionario
con la cabeza LENA de PROPOSE
tos anti-cristianos, aunque sea
amigo de muchos pastores y va
va a la iglesia todos los domin-
Cos.
La gaceta., 1935-04-30
ell nuevo cuerpo director del Institute
de las Espanas, Seccion de Florida

ahora miembro de la facultad
del Institute de Winter Garden,
fuG electo p~residente del Capt.
lulo de Florida de la Association
de MatStros del idicma eSpanol;
.Srta, Marjorie S. Judy, de Day
tona Beach. vicepresidente; Sc
norita Anne Stone, de Orlando,
|Secretaria, y Srta. Evelyn
Clark, de Lakeland, tesorera.
I'll professor j. ID. Haygo9d, del
p. X. Yonge Laboratorio de la
Universidad de Florida, explic6
los mas modernos metodos de
ensenanza de idiomas. FL pro-
feSor Hanna disert6 Sobre las
cportunidades EN- la Florida pa
ia los maestros de idioma espa-
mol.
Bajo la direction de John
Tiedtke, de Orlando y Toledo,
Ohio, Sc present6 una exhibi :
ci6n de algunaS obras de Lope
de Vega, documentos y memo
rias y copias de obras.
TOGO al 6rgano un programa
de Selecciones espaholas 81 estu-
dante Walter Kimble. organis-
ia de la Capilla Knowles.
Los preparativos en- 1896 Sc
haran a tempo para que pue-
dan mandar su representation
todas las sociedades espanolas
de Tampa.
La gaceta., 1935-04-30

Durante I'm periodic d. u me
ses han sido arrestados en- la
ciudad de New York NADIA me-
nos que 6,261 mendigos, indivi-
duos esos que ''parecen de-
jados de la mano deeDios".
T1dos esos mendigos han 81
do examinados por medicos
competentes y 5,295 de ellos
son anormales y solo 966 pare
clan normales.
Del grupo, 1,738 son BORA
chos consuetudinarios, PIP mar
c6manos Y 922 mentalmente de-
ficientes.
iInfelices anomalies que a.
rrastran su miseria en- la ciu-
dad de los edificios enormes y
de los especuladores de la Gale
de Wall.
iAnormales porque ell ham
bre les fue quitando la energia
mental hasta co~nvertirlos en-
exhombres o exmujeres; amor
males por la crueldad de todos,
que todavia toleramos la extre-
ma pobreZa!
iSon normales y just9s los
que vuelven la cabeza hacia la
otra parte, para no yer, cuando
ell exhombre avanza con la ma
no tendida y scbre las espaldas
la ignominia de la suciedad y
los p~ingajos?
La gaceta., 1935-04-30

Anoche fueron escogidos los
cinco lprimeros proyectos que
Uncle Sam costeara en- la ciu-
dad de Tampa y en- ell condado
de Hillsborough. iCinco que re-
presentan un gasto approximate
de $4,000, 900!
Ell parque de Ybor, que lie
vara ell nombrS de Ignacio Ha-
va, en- justicia a uno de los fun
dadores de Tampa, puede COM
pletarse con $4,000.
Suponemos que los senores de
la comision de planeamiento da-
ran a csc parque ell sextO lugar,
que bien 10 merece.
Es para que Sc entretengan
los hijos de los obreros, de los
que no tienen jardines en- sus
casas, nj comodidades de otro
orden.
La gaceta., 1935-04-30
TRATARON DE
VINO

Madrid, abril 30.-Dicen de
TuneZ que una mujer del po-
.blado La Goleta, ayudada por
su madre, trat6 de quemar vivO
a su maridO. FL hombre Sc EN-
borrachaba con frecuencia Y sos
tenia acaioradas discusiones
con su mujer y con la suegra.
Las mujeres invitaron a be-
Der al borracho y cuando este
va no podia tomar mas, lie acos-
taron, rOciaron la CANA con ben
Gina e iban a encender un f6sfo-
70 cUado ell borracho abri6 los
oios, dandose cuenta de 10 que
pasaba.
Como por encanto Sc lie esfu-
la borrachera y la empren-
do a golpes con las dos mule
res, avisando despues a la po-
La esposa confes6 sus inten-
clones y dijo lamentaba no ha-
Der podido realizar su plan.
La gaceta., 1935-04-30

iInglaterra protesta de que
Alemania haya ordenado la
construction de nuevos submari
nos, a pesar del articulo del ira
tado de Versailles que termi-
nantemente Sc 10 prohibe.
Acadia de enterarse ell gobier-
no presidido por Donald, y
al que Sc lie notaban inclinacio-
nes hacia Berlin, de que los pri-
meros submarines los orden6
Hitler hace seis meses, nc aho-
ra, y que va los materiales es-
tan listos para armar esos bu-
ques.
En- ell mes de septiembre CO.
menzaran los preparativos pa
ra construir eSa clase de bar
COS.
Teme Inglaterra ell horrible
uso que los alemanes hacen de
esos buque y recuerda los pa
vorosos episodes de la guerra
mundial. TEL Kaiser trat6 de
aislar a los ingleses, por medic
de los submarines, y deseaba
Imatarlos de hambre.
La gaceta., 1935-04-30
~CONDENADA P0RQUE LA
ACUSO UN CURA

Gij6n, abril 30.-Un consejo
de guerra conden6 a Dona Pillar
Dfaz Gomez, maestro de Arran-
cinas, a la pena de 8 meses de
prisi6n correctional por insul-
tar al gobiernO y al Ejercito.
La mujer neg6 los cargos, pc
70 ante Ell consejo la acus6 ell Gu
ra de su parroquia, quien dijo
que Sc distinguia por sus ideas
extremistas contrarias a la re-
y la iglesia.
Ell fiscal militar solicit6 para
ella 6 amos de carcel y la defen
"a pidi6 Is ahsoluei6n.
La gaceta., 1935-04-30
SACARON EN- HOMBROS
A FLETA

Madrid, abril 30.-Los peri6-
dicos comentan la actitud del
o1blico de Zaragoza que sac6 en-
lombros al tenor Miguel Fleta,
hace pocos dias, por haber can
tado magistralmente la opera
Marin. Antes de sacarlo en-
hombros, el tel6n hubo de levan
tarse gran nGmero de wees, por
los ruidosos aplausos. Dirigi6
la representation de esa opera
el maestro Torroha.
La gaceta., 1935-04-30
LOS JEFES DEMOCRATICOS
MAYOR PR
SA Y MAS COOPERATION

Washington, Abril 30.-Con
ell fin de impedir que la legis-
latura Sc prolongue hasta ju-
lilo, los lideres democraticos
en- ell congreso demandan ma :
yor prisa y mejor cooperation
en- favor del programa de Gin
co puntoS que ell Presidente
enunciara ell domingo. En- ell
senado Sc hace sistematica o.
posici6n al proyecto de ley en-
contra de los lynchamientos,
por parte de los senadores del
Sur.
La moci6n que convierte en-
delito ell tomar parte en- un
lynchamiento lleva la firma
del senador Costigan, de Colo
RADIO. Las cinco medidas que
Roosevelt desea yer aprobadas
cuanto antes, son: extension de
la NRA, legislation bancaria,
regulation de transportes, Sc
guridad social y elimination
de las companies que manejan
las acciones de las llamadas
empresas de utilidad.
La gaceta., 1935-04-30
RINO CON SUS HIJOS
Y LIE MATARON

Madrid, abril 30.-JesGs Cas-
tro Ares rin6 en- ell Ferrol con
sus hijos Andres, de % amos, y
Manuel, de 20, y estos lie mata-
ron con un disparo de arma de
fuego por el vientre.
La dia2uta Sc origin6 por ell
desacuerdo que entire ellos exis-
tia a causa de unas pequenas
fincas.
Los hijos seran procesados.
La gaceta., 1935-04-30
TRES FALLOS DE LA COR
TIE R DE LA Ma.
CION

Washington, abril 30.-La
corte suprema rindi6 aver tres
fallos, uno de ellos obligando al
gobierno a paralizar las obras
en- la represa Parker, parte
del gigantesco prOgrama de
construction. SCbresey6 ell alto
tribunal Ell case Spenman, por
motives tecnicos, y rehus6 con-
siderar un case petrolero de Ca
lifornia. e. tribunal ORA ell jue-
YES los a%rgumentos en- ell case
de prueba de la NRA, presen-
tado en- contra de la Schechter
Poultry Co., de New York. La
sentencia de suspension de los
trabajos de la represa Parker
Sc debe a que no sc oDtuvo la
|necesaria authorization del con-