davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

kishitJi emberek a hitiiket ell
veszthetnek, ha gondolkozas nell
kill r4znenek vegig az orszagon.
Feitetlenul Washington latjuk
eloszor, ahol most tenylegesen
az ofszag sorsat intezik. amt
eddig a legtobb esetben a Wall
Street-en inteztek.
Washingtonban ait latjuk,
hogy kongresszus, vagyis a
nepkepviselet fellazadt a nep ell
len.
Azert irjuk. hogy a nep ellen
Is nefn az elnok ellen. inert
tavalyi valasztasokon minden
honatyanak vilagosan meghagy-
tax, hogy az einokot keli ko-
vetni.
Icy ertette EFT mindenki es
meg az ellenzeki lapok is egyhan-
gulag elismertek. hogy az elnok
nagy gyozelme volt valasztas,
hogy snindenki azzal a jelszoval
csuszott be a kongresszusba,
hogy Roosevelt mellett ALT.
EFT maguk a jelolt urak sem
tagadtak.
Es most megis ait latjuk, hogy
az elnok minden egyes javasla-
tat elvetik, vagy legalabb azok
meregfogat kihuzzak. AIT me-
rcgfogat. amit Roosevelt a t6ke-
eros plutokracia szivebe szant
fulanknak.
Joggal es batran irhatjuk hat,
hogy kongresszus nem az ell
nok ellen lazadt fel. hanem a nep
ellen. amelytol mandatumot
megkapta. Es amelyt6l man
datumot kimoff1ottan ARA eel
"a kapta, hogy tamogassak az vi
dealt.
Ugyanezek a tunetek mutat-
koznak az egyes allamokban. a
meIyekben a kormanyzok a tor
venyhozasokkal mem birnak.
New York allan kormanyzo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16
Anarchia vagy demokracia?

rack is megraktak neha hussal
fazekakat, a,nikbol a rabszolga-
kat etettek.
A mask veg1etr6l, a voros
szelsoseg mezejerol sz:nten XII
naljak a vilagmegvaltast, OFT
szinten bosz jovot josolnak es
AIT igerik, hogy paradicsomot
epitenek gazdasagi romokbo1 -
ha hajlandok vagyunk mindent
osszerombolni.
A szegeny polgar, aki mem
erti XII magat ebben a larmaban,
aki AIT latja, hogy demokracia
kerekei nyikorognak, aki ait lat
ia, hogy Washingtonban eppen
ugy, mint az al1ami f6varosok-
ban megbenitjak egymast kor-
manyzat tenyezoi, anarchiat vel
mex latni es erezni az orszagban.
Mem kell megijedni, mem kell
hitet feladni, mem anarchia,
hanem igazi nepszabadsag az,
amely ezeket az ellenteteket XII
termi kozottiink.
A hitlerizmus meg a kom-
munizmus, az abszolut carizmus,
az abszolut despotizmus az, mely
csak egy akaratot ismer az or
szagban ezekben a rendszerek-
ben nem is mutatkozik ellentet
kormanyzat tenyezoi kozt.
A demokratikus rendszer azon-
ban elismeri minden polgarnak
es minden csoport polgarnak a
jogat a kiilon velemenyhez es
|tiszteletben tartja mindenkinek a
velemenyet.
Ha van kialakult tobbseg, ak
kor m;ndenki megnyugszik ben
ne, hogy tobbseg es annak
|akarata kormanyozza az orsza-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

janak majdnem minden javasla-
tat az a sors erte, ami az elmo
ket Washingtonban.
Pennsylvania allan kormany-
zoja heteken at radon kerr al
lama lakossagat, hogy gyakorol-
janak nyomast a szenatorokra.
akikkel mem bir a kormanyzo.
Michigan allan kormanyzoja
tehetetlenul all szemben a rakon-
catlan torvenyhozassal, Illinois,
Missouri es Ohio kormanyzoi
meg vannak teljesen benitva.
A holnap apro kis hitlerjei a
demokracia cs6djet karogjak a
faagakon tucatszam vannak,
akik "felaldoznak magukat' es
elere allnanak az orszagnak,
hogy "eros kezekkel" vegyek a
kormanyzat gyepl6it kezeikbe.
A csillagokat is odaigerik. csak
AIT mem mondjak meg, hogy mi
keppen tudnak azokat leszaggat-
nj az egboltrol.
A mai demokratikus berendez-
kedes mellett nem, inert hiszen
Roosevelt meg a foic-,.kildott
napsugarat sem tudja biztositani
a polgaroknak, inert elallja utjat
a kongresszus.
A kishitu emberek tehat meg
rettennek, megallapftjak, hogy
anarchia van az orszagban es
mar-mar hajlandok lennenek a
demokraciat feladni.
Az vi apostolokat milliok hall
gatjak, akiknek a hite intezme-
nyeinkben megingott.
A regi rendszer kedvezmenye-
zettjei sziren-hangokon csabitjak
az ehes munkast husos fazek
melle, ahogy annak idejen a Fa-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

denki, hogy tobbseg NIT kivan.
Ha az elnok es kormanyzok
rendeleteket adhatnanak tor
venyhozoknak. akkor simabb len
ne a kormanyzas. de akkor de-
mokracia, nepszabadsag mem len
ne, inert akkor azok nem ker-
deznek esetleg, hogy nep NIT
kivan.
A jelenlegi sulyos helyzetben
szomoru es ketsegbeejt6 ugyan
a kesedelem, de EFT az arat meg
kell demokraciaert, nepsza-
badsagert fizetnunk es azok, akik
ismerjk a tobbi rendszert, az
abszolut uralmak rendszeret,
meg ext az arat sem sokalljak.
SGT elienkez6leg.
Akiknek hitik van a nepkor-
manyzatban, azok egyenesen
ezekben helyzetekben latjak a
leger6sebben lerogzitve, hogy az
meg erintetlenul meg van a Ike
zeinkben es mem esnek ketsegbe.
A nagyt6ke uszito sajtoja szaz-
szor megirta, ezerszer kikiirtolte
a radon es ma is ait allitja, hogy
Roosevelt diktaturat akar cs;nal-
nj, hogy maris diktatora a nem-
zetnek.
Hol van az az ostoba polgar,
aki bedll ennek a meg ostobabb
propagandanak, mikor ait latja,
hogy az elnok tehetetlen a kon-
gresszussal hogy lie kell mon
dania azokrol torvenyekr6l, a
melyeket feltetlenul ajanl az or
szagnak?
Megteszik EFT diktatorok?
Hat van akkor diktatora ennek
a nemzetnek?
Ugye mines?
Es inert eppen most latjuk,
hogy lit nincs diktatura, hogy
az amerikai polgar egyeni es po-
litikai szabadsaga erintetlen ma
radt idaig, neni csiiggedniink kell
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16
(Folytatjuk.)

vaslatban vannak erdekelve, ame-
lyek banyaszatrol es az ipar-
ban alkalmazott rnunkasok sor-
sarol szolnak es azonkivil erde-
kelve vannak azokban a szocia-
lis Javaslatokban, amelyek ALTA
laban munkasosztaly erdekeit
erintik.
Honapok ota tanacskoznak a
honatyak, de erdemleges. targya-
lasokat mem tudnak folytatni Is
igazan alkoto munkat nem tud-
max vegezni. inert a szenatusban
ulo republicans tobbseg, akiket
meg ket ev el6tti valasztason
kuldtek oda, minden tisztessepes
javaslatot elblokkol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16
A BOLDOGSAG ARA

Stringfellow gyorsan elmondta tor
tenteket. Margaret ahelyett, hogy megijedt
volna, inkabb megkonnyebbultnek latszott.
Ez az, aanire apusnak szuksege van
mondta - AIT hiszem hogy ez segitett
rata.
- MargaretA bizonyos vagy te abban,
hogy mifele ember ez Blackford? TIE AIT
mondtad, hogy gyenge ember, aki tamoga-
tasra szorul. Nos, kerdezd megcsak az apa-
dat. Igazan kivanod hat, hogy segitsek fo
felugyelonek?
Minden bizonnya - felelte leany.
Szamitottam ra hogy mem fog siman
nenni Mikor Mr. Blackfordnak segitesz, ak
kor ezt ertem teszed Ugy latszik, hogy nem
ertesz meg engem. Kulonben is Mr. Black
ford megigerte, hogy mem eri bantodas
apust.
- Ebben mem nagyon hiszek. Okosabb
lesz, ha egy idore mindentol visszatartod az
apadat. En- mem sokat segithetek. Blackford
nagyon gyorsan elhallgattatott Mem megy
olyan konnyen, mint hiszed.
Ezzel aztan ell is valtak Margaret az
spja utan sietett, Stringfellow pedig vssza-
ment az irodaba, ahol Blackford es Cover
meg mindig beszelgettek
= Komolyan gondolja is mindazt, amit
STRAIGHTFORWARD mondott? - kerdezte Cover
ketelkedve.
= Komolyan es lathatta, hogy is el-
hitte
Hiszen on majdnem ait mondta ne
XII hogy megoli, ha mem hagy onnek beket.
Mem fel attol, hogy felakasztjako
Backford megvetoen nevetett.
- Baratom, most mem Pittsburghban va
gyunk am, az egyetlen mod, hogy meg
fekezzem ezt az embert.
- Es l1a ARA kerine sor, akkor meg
is olne? - folytatta Cover, meg mindig hi
tetlenul
Blackford arcvonasi merevek lettek.
- Aki most az utamba all, az megjarja
Minden eszkozt felhasznalok, hogy elerjem
celomat es mem lehetek vaogatos az eszko-
zokben. Muddot es az embereit mem disz-
mex hozattam ide, hanem azert, hogy fel-
hasznaljam 6ket ezt meg is fogom tenni.
Nagyon helyes keztyis kez teoriaja, de
csak akkor, ha az ellenfel is ICY viselkedik.
Ha pedig ellenszegul, akkor bolond volnek,
ha en- csak finoman felelgetnek neki.
Blackford olyannyira Cover gondolatait
fejezte XII, hogy ez meghokkent es masra te-
relte a szot.
- Volt mar lent az banyaban, miota lit
van Cahababan? - kerdezte.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16
XVIII. FEJEZET

Blackford tul rovidnek ta1alta napokat
Most szazava1 vartak utasitasait az emberek,
mem ugy, mint a.zelott. A ferfit ez teljesen
megvaltoztatta. Olyan reszletesen Is oily TEL
kesedessel fogott hozza tabor gyokeres at
szervezesehez, hogy meg kozonyos alaren-
deficit is felvi1lanyozta.
A kotelessege teljesen elvonta onmagat6l
Blackfordot Megsziint tor6dn a mellekko-
rulmenyekkel minden gondolatat es tervet
csakis maganak a munkanak szente1te
Amennyire csak lehetseges volt, juttatott
felelossegbol vezet6 munkasoknak es egyeb
alkslmazottaknak is. Gowernak meghagyta,
hogy fokozza termelest, Lawlert pedig meg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

got.
Es ha mem jol kormanyoznak,
akkor csakhamar kisebbsegben
maradnak.
A f3varosban, kongresszus-
ban es az allami kormanyzatok-
ban azert benitjak meg latszo-
lag egymast a torvenyhozok es
vegrehajto hatalmak, inert
mines te1jesen kialakult tobbsege
egyetlen velemenynek sem.
A kongresszus. amely elarulta
a szavaz6kat, ma ait hiszi, hogy
ebben a pi11anatban mem az a
szavazok velemenye, ami tavaly
novemberben volt.
Az allami NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
ugyanez a helyzet.
A nagytoke es a konzervativ
osztaly hangos propagandaja Ell.
hitette egy pillanatra a t0rveny-
hozo urakkal, hogy polgarsag
mar nincs Roosevelttel Is az vi
deallel olyan dont6 tobbsegben,
mint tavaly volt.
Az ellentetek azonban meg
fognak alkudni egymassal.
Az elnok es a kormanyzok lat
nj fogjak es belatjak, hogy a
demokratikus rendszerben meg
kell alkudni, hogy a kulonbozo
velemenyeknek talalkozni kell
egymassal es fognak is egymas-
sal talalkozni.
Az Egyesult Allamok es az
egyes allamok alkotmanya eleg
gyakran ad alkalmat a szava-
zoknak, hogy velemenyiiket
nyilvanitsak es mem roskad ossze
az orszag, ha egy-ket evig varni
kell egy-egy fontosabb lepessel,
amig t:sztaban mines vele min
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

- Mem is lehet rola beszeni - felelte
Blackford - meg mem tudtam alaposan at
vlzsgani. Mar gondolta1n "a amint EFT
az vi nepseget elhelyezem, akkor maid ma
gaval egyutt neziink at mindent.
= Melyik nap?
Valoszinuleg jov6 heten. Ket vagy
harom napig Coosaban lesz dolgom, hogy in
tezkedjem az vi munkasok koriil. Aztan atve--
szem a banyamunkak vezeteset. Szeretnem,
Ia s'idig reszletes jelentest allitana ossze,
hogy mi hogyan ALL
Mondja meg, hogy melyik napon XII
van szemlet tartani addigra en- mindent elo-
kesztek - ajanlotta Cover
Blackford gondolkodott par percig
Rendben van, mondjuk, hogy iovG
csiitortokon.
Cover elment es Blackford nyugalma
vsszatert. Ezen az esten mindent elrnondott
a szekhazban Alicenak aki erdekkel halgat-
ta. Ez volt az els6 eset, hogy ferje magatol
mondott el valamit
Most mar megsziintek bajok -
mondta felesegenek meg fogod latni.
Shackeford volt bajok forrasa EFT for
rast most betonten1 Mindezt azert mondtaun
el, hogy ezentul ne aggodjal. En-.
- De en- igenis aggodom - szolt kobe
Alice mindhaba. /. Miattad aggodom
sziintelen
Blackford elesen tekintett ra, de Alice XII
kerulte tekintetet. "Legy eszedner' -
mondta most magaban ferfi - "ez mem
jelent semmit. Alice mem 6szinte -
- Ne gondolj ra szo1t aztan hango-
san - mem eri meg az egesz, hogy aggodjal
miatta
Alice keptelen volt olvasni ferje gon-
dolataiban, csupan hideg szavakat hal
lotta..
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

blzta, hogy rendben tartsa jaratokat.
Hogy elvegezze mirrdazt, aanit Reubens
kivant, eletkerdes lett Biackford szemeben.
Amir6l hajdanaban csak almodozott. most
1T volt elotte valosagban. Mindenki ait al
i'totta, hogy EFT nem lehet veghez vinni Is
Blfskfordot lehetetlen, feadat ele allitottak.
De lehetetlen-e valoban?. Akkor eppen ez
kell neki!' Azert is meg fogja mutatni, hogy
mem lehetetlen es ha megoldja feladatat:
ezzel gazolni fogja magat.
Exert celert kiizdve Blackford mem
hagyta figyelmen kivul ennek a kormonfont
Jateknak legcsekelyebb mozzanatat sem. El6-
szor is lit volt legsulyosabb kivansap: 4
tobbtermeles tobbtermeles az eveken At,
leghanya.gabb modon vezetett banyab6l. A.
tan az vi munkasok hirtelen beozonlese. s,,-
lyosbitva azzal, hogy semmi kozelebbit nem
sikerult megtudni roluk.. Mind ez mar ie-
lezte, hogy NIT varhat jov6ben. Hamaro-
san rajott hogy lit hare kesziil kozte es a
kozponti iroda kozott de 8 nem riadt
vissza.
Blackford csakis sajat erejere akart ta-
maszkodni, jobban szerette igy Ha gy5z ak
kor jobban fog onmagaban hinni Mem vart
tehat se1nmit kozponti irodatol De megse
erezte hogy ez kiizdelem egyenl5tlen. Igaz,
hogy mem varhat semmit a kozponti irodatol,
de viszont tudta, hogy a rendelkezeseit, mint
Cahaba szenmivek igazgatojaet, tisztelet-
ben fogjak tartani. A kozpont ugyan semmi-
ben sem fogja segteni, de Backford mem
felt ettol = 8 szabad kezet kivant.
Ahelyett hogy szemelyesen ment volna
Coosaba, az vi munkascsapat fogadasara,
Muddot kuldte oda. Solkal tobb tennivaloa
volt Cahababan, mint hogy tavozhatott volna.
Muddot kioktatta, hogyan kell atkuldeni az
embereket masnap, ha mar megkaptak a,
felszerelest.
Muddnak kellett kijelolnie a mosd6helyi-
segben szekrenyt, kiosztania csekkszamot
minden egyes munkasnak, - sz6val neki kel-
lett elntezne minda0t, ami el6zetesen silk
seges, hogy banyaszok munkaba allhassa-
max. Icy kevesebb bal Is zavar lesz vs1dk.
mire Cahababan jelentkeznek.
Blzva abban, hogy az ugyes Mudd min
dent elintez Coosaban, Blackford teliesen be-
lemeriilt az atszervezes munkajaba. R0vid
lido alatt haromszorosara emelni banya ter
meleset - ez volt celia Mem aAsarta elhin-
nl hogy ez olyan nehez dolog, mint ahogy
hlreszteltek es mem akarta, hogy masok rem
latasa OF is megfelem1itse.
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

maga mem has sznalhatja mi vonatainkat es
mi emberenket.
Shsckleford mar iivolteni kezdett
- En- ICY eltem lit husz even at es ICY
fogok elni meg husz evig azutan is, amikor
maga mar reg mem lesz it,. ha az listen
is ugy akarja.
No, erre mem mernek fogadni, inert
en- is oft leszek felete Blackford' hidegen
karja eyeszteser6l egyebkent mar hal
lottam. Mem hiszem, hogy kapott volna erte
karteritest de azert mem en- vagyok felelos.
Azonban en- becsiletes ember vagyok es ele-
be megyek a feluton. Mennyit kivan, hogy
kiegyezzek tarsasaggal?
- En- at kivanom, hogy bekeben hagy-
janak.
Ez pompas, hiszen en- is ugyanezt
ohaJtom ebben egy gyekenyen arulunk. Azon-
ban hogyan erti AIT, hogy bekeben hagyjuk?
Hogy zavartalanul tovabb arusithassa palm
kajat "a telepen?
= AIT akarom, hogy bekeben hagyjanak
tetszik.
Blackford tirelmetlen mozdulatot tett
Icy mem jutunk semmire. Mennyi
penzt kivan karterites cinen, ha ennek feje-
ben elkeruli tarsasag teriiletet?
- Nekem mem kell a maguk penze!
= Tehat harcot akar?
= En- semmit sem aksrok. Ha pedig mar
elmondta mondanivaloit, akkor most cline
gyek. Csak meg egyre akarom fgyemeztet-
hi: elvigye ezeket fegyvereseket az en-
portamrol, inert ha mem, ugy oft marad be-
lolik egy-ketto.. Hallotta?
Backford figyelemre sem meltatta ezt
beszedet.
- Maskor h;, hivatom, azonnal jojjon!
Most elnehet! Tudja, hogy mi var niagara:
ha valami bajom esik.. tobbit mar tudja.
Az Greg ember reszket6 fejevel kirontott
az irodabol Macy leptekkel ment vegig az
utcan, lobalva az tires kabatujjat. Jobbrol
balrol hangos kialtasokkal iidvozoltek mum
kasok
Stringfellow eszrevetlenul kovette Is ta-
lalkozott Margarettal, aki a tarna fele sietett.
Hol van apus? - kerdezte aggodva.
= Mem voltam otthon. AIT hallottam, hogy
erte jottek.
Edesapadnak nincs semmi bsja -
mondta Stringfellow, = eppen utana men
tenn, hogy lassam, kimegy-e telepr6l. De
jobb, ha most magad megy utana. Figyelmez-
tesd arra, hogy ha legkozelebb Blackford er
te kuld. akkor jojjon sep szerevel. EFT jo
tanacskent mondom
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16
(Folytatas1

Strngfellow, aki eddig eszrevetlenul hui
eodott meg hatterben, most kozbeszolt.
- Igazat mond, Mr. Blackford Eek
hegyi legenyek.
- Ezt tartsa meg maganak - szolt ra
Backford es Stringfellow ehalgatott Mar
earet erdekeben beszelt, de az idopont mem
volt akalmas Blackford ismet Shackleford
hoz fordult
AMT ma id a maga embere tesznek,
az nlagan edes keveset Segit, maga mar
kezinkben lesz akkor. Okosabban tesz, ha
megfogadja a szavamat es bekeben hagy
A ket ferfi vegigmerte egymast. Mind
egyill tudta nasikrol hogy mem beszA
leveg6be. Shackleford hevesen beszelt, fe-
je reszketett es {, hangja akadozott.
- Maga AIT alitja, hogy mem adhatom
el holmimat, ha yalai<i meg akarja venni,
en- pedig AIT mondom maganak, hogy hiaba
allnak hats mogott eek az atkozott fegy
veres kutyak, en- megis ait fogom eladni,
amit akarok, oft, ahol akarom es aakkor, ami
kor akarom. Maga meg tegyen vele, arni tet-
SILK. maid meglatja, hogy NIT nyer vele.
Blackford el6re hajolt es nyajasan ker-
dezte:
- Ugy-e, tudja, hogy ere mi felele-
tenn? Ha az embereimnek csak gyusziinyi
szeszes talt clad, akar akarnak venni, akar
mem, hat siSkor en- ugy kitiszttom az egesz
folyomenti volgyet es olyan tisztara seperte-
tenn, mint maga tenyere.
Probalja meg! fenyegetozott
Shackleford: = jojjon es probalja meg, maid
meglatja mire jut. Ez meg Alabama alam-
max rnaganak sem sikeriilt!
Ellenben tarsasagnak sikerulni fog
es meg is teszi vagott vissza Blackford.
Mi tudjuk modjat. Mert en- Sc vagyok am
idegen a hegyek kozott!
Vigye az ordog Cahaba Companyt
azza egyitt, aanit csinal = orditott Shack
leford es csonka karjat Blackford arcahoz
tartotta - karomst ugysem ada vissza. A
karomat a tarsasagnak adtMn, a tarsasag Pc
dig kidobott es magamra hagyott, hogy click
meg. ad,ogy tudok En- megkerestem
gam utjat es most azon jarok Mem bantok
senkit, aki velem mem tor6dik. Maga pedig
csak jon es AIT kivanja. hogy alljak felre.
Csakhogy en- mem aikarok naga ebben mem
parancsolhat En- AIT akarom..
En- mem torodom azzal hogy maga
init csinal, mindaddig, amig palinkajat mem
az en- telepemen arusitja es mem Cahaba SEE
nebe rejti ell - vagott kobe Blackford -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16

ezeken a zavaros tineteken, ha-
mem ezekben kelf latnunk biz
tositekat, hogy polgarjogaink
mlnden tekintetben sertetlenek
maradtak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-05-16
.BANYASZOK
A TORVENYHOZASNAL

Pennsylvania banyaszai vegre
meguntak a sok huza-vonat. a
NIT az allan reakcios szenato-
raitol elszenvedtek Is most to-
megesen keresik fel a torveny-
hozast Harrisburgban, hogy a XII
lonbozo javaslatok letargyalasat
surgessek.
A banyaszok tobb olyan ja-
The Washington times., 1935-03-23

When the Fox Film studio decided to make motion
picture of the ''Scandals' engaged to TO Holly
wood to do single number. One morning developed
that leading lady needed aud after test was
given the part Perhaps if they ID have had time to
look around other girl would have gotten the oppor
tunty.
Then did small part in "Now 1ll TELL" by Mrs.
Arnold RoIsten. After that they assigned Lew ANreS
and do 'She Learned About Sailors" and it was
about that time that | began to enjoy motion pictures
George Marshall, who incidentally is former University
Of Chicago athlete directed the picture. His sympathy and
understanding Of the fear and uncertainty Of to
pictures made forget myself and again, to forget
the freezing terrifying, awful silence that enVros
set when 'take' is being made.
If I amount to anything the screen. m sure
that much of the credit will belong to Mr.. Marshall with
most of the going the the writer of
the plays the designers and the Of others
who all play their individual parts in the making Of pic
tnres
think i'll of me, but if You to get in touch with
between pictures just address in of New York City,
Contract contract l like pictures and enjoy making
them. When they call the last shot Of the produc
ton and after they look the r'uSheS the morning
and find they re all right aud retakts needed
I'm New YOrkbound!
You'll be seeing the second edition of George Whites
"Scandals" and [ hope you'll like it. Particularly
part it which gives chance to sing Most of
acting with Jimmy Dunn. lkuIeIe Ike Edwards
and Benny Rubin create lots of fun and Eleanor Powell
shows of her grand tap dancing
Hoping haven't rambled ng-windedIv and that
you II my letter, because do like to get them.
The Washington times., 1935-03-23
A Fancy Name
Means Much

HOLLYWOOD, March 23.-"Get
yourself a slogan-a sales name"
This is one of the most valuable
bits of advice a screen player
could be given, studio chieftains
agree.
A slogan pays, they explained,
pointing to examples.
Platinum blonde" for instance
could mean none other than Jean
Harlow. The two words synony-
nous for her since she daWned on
the screen accomplished much to-
ward catapulting her to stardom.
Dead PAN" usually had meant
Buster Keaton, although in recent
seasons Ned" Sparks also has
been referred to as such. Both
are topnotch film comedians.
March Is Christened
"Come up and see me some
time!"
Anyone who doesn't associate
that phrase with Mae West must
indeed be many leagues removed
from interest in Hollywood.
Joan Crawford once was called
the Empress of Emotions" and
the description continues to cling
to her.
Jimmy Durante-"S "Schnozzle,
of course.
Clara Bow is the 1T" girl Of
pictures.
The Barrymores, Lionel, John
and Ethel, ever will be known as
The Royal Family" Their real
name is Blythe.
Nothing is so important to a
good play, book or film as sales
name" is the contention of John
Cromwell, director husband of Kay
johnson, screen and stage actress.
1t was Cromwell who gave
now famous screen star the name
Fredric March. March's former
name was Freddie Bickel = no
fOolin'. incidentally CromWell's
own true name is ElWood Peter
Cromwell, and he bushes when he
admits to the ElWOOd!
John Davis Lodge dropped the
Davis" because it made his name
too long. Greta Garbo's name was
Greta GustafsSon until she entered
the theatrical world. Willy Po-
gany's real name was Guilliom.
Myrna 10y was Myrna Williams.
Jean Harlow was Harlean Carpen
The Washington times., 1935-03-23
Mary Ellis to Star
In English Musical

Within a few hours after the
completion of her last scene in her
current picture, Mary Ellis left
Hollywood Saturday for an ex-
tended theatrical engagement in
London.
The singing and dramatic star
Paris in Spring" plans to leave
New York on the Majestic, on
March %, which will get her in
London in time to open Ivor
Novello'S new musical play, CLAN
orous Nights" She will return to
Hollywood the latter part of Sep
tember for another Paramount
picture.
The Washington times., 1935-03-23
How They Feel
About Stage
HOLLYWOOD, March %,


Mae West-"I'm through with
the stage. AS to my future plans,
that's in the hands of studio ex-
ecutiVeS. If they want me to
work, that's fine. If they don't,
III write"
Clark Gabie-"You couldn't get
ME back on the stage. There is
no inducement to return. They
couldn't give me enough money
to do SO. no SIR
Paul Muni-''My contract per-
mitS me to spend six months of
the year on the stage. My re-
turn, of course, depends entirely
upon the vehicle. l have none
in sight now. I love the stage
and intend to devote as much
time as l can to it,"
Glenda Farrell Nothing on
earth could get me back on the
stage. l lived in a trunk since
was years old. And it's good
to feel that you can at last settle
down. I hope to continue on the
screen until what you jokingly
call a ripe old age"
May RObSOn-"S Stage work is a
great less wearing than is picture
work. And I suppose I should
banker for a play or two on the
stage but I don't. I'm happy here
and have lot of fun and I don't
give hang about returning to the
stage.
And that is why Broadway
showmen become prematurely
praY or bald.