Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-05-10
Statistika vrazd mezi
p~ristehovalci.

We state New Yorku jsou
cernosi a V cizin6 rozeni belosi
mnohem castejsfmi ob6tmi
vrazd neil domorodf b6losi.
Ackoli cernoSi representa-
pouze l procento cel6 popula-
ce, Je 10 procent vsech zavraz-
denych lid1 cernochy. Zavraz-
d6n1 pfistehovalci representa-
Al procent celku, tedy proper
cionelne asi dvakrate tolik, ko-
Xix domorod1 belosi.
Tyto nalezy jsou vysledkem
statistickych studii, provade-
nych J. V. De Portem a E.
Parkhurstovou z New-yorske-
no Department. zdravotnictvi
a byly uverejneny v 1norov6m
elsie publikace Human Biolo-
gy." Statistika byla porfzena
re 81 new-yorskych okresG
(mesto New York nebylo zahr-
nuto) Ia des1tiletf 1921-193O.
Pocet nasilnych smrt1 v tech
to okresech dosahl Ia zminene
desitiletf c1sla 1852. Nejmensf
procento "zabit1" bylo zazna-
menano mezi Skandinavci (ro-
dem z Danska, Norska a Sved-
ska) = totiz 1.3 ma kazdych
100000, pax mezi rodilymi A
mericany a Brity (1.6 ma 1OO.-
600 obyvatelG). Nejv1ce nasil-
nych smrt1 bylo mezi cernochy
1904 ma 1OO.OOO)a ma druhem
m1ste mezi Italy OLD, dale
mezi Rakusany (16.3), Rusy
(9.O, Polaky (6.4), Madary
(4.O) a N6mci $3.50. Mezi vse-
mi cizinci pripadalo ma kaz-
dych 100000 lid1 7.8 vrazd; v
"druhe generaci'', t. j. mezi do
morodci, jejichz oba rodice,
nebo aspon jeden z Mich, byli
cizinci, kleslo toto cfslo uz ma
1,8, tedy ma necelou ctvrtinu.
Statickymi student vyslo
dale ma jevo, re We zmfn6nych
okresech byli v letech 1921
1880 diva z kazdych til vrahG
osvobozeni a re jeden z kaz-
dych rs byl popraven. Re 388
lid, odsouzenych pro zabit1,
bylo 231 rodilymi Americany
a 142 cizinci (mezi nimiz bylo
81 rodilych Ital1).
K poukaZu ma vysoke pro-
cento vrazd mezi Italy pripo-
juje Sc We zprav6 nasledujfcf
v~ysvetlenf: "V6tsina Ital6, Cd
souzenych pro zabitf, nebyla
pred tim nikdy odsouzena pro
zadny jiny zlocin; jinymi slo-
Wy, zabit1 bylo V ocfch zakona
'jejich prvnfm provin6nfm Sc
prot lidske spolecnosti. W.
sv6tlen1 vets1ho poctu vrazd
mezi Italy dunno hledati v ma
zorech, p~Tivezenych z jejich
otciny, kde = jake ma prfklad
i ma americkem jihu = je vraz
da "a jistych okolnost1 povazo-
vana "a moraln1 povinnost. Je-
Ii jednou takovyto moralnf
duh vyrovnan a ujde-li mstitel
zatcenf, anebo je-li = jak Sc
caste v takovychto pf1padech
stava = osvobozen porotou,
vratf Sc k zivotu klidneho a "a
kona dbal6ho obcana. Italove
jsou jenom v rfdkych pTfpa-
dech zlocinci z povolan1. Je-
jich zlociny jsou obycejne je-
nom vysledkem docasneho roz-
vratu dusevn1ho." Zprava pou-
viva ma tonic m1ste je pozoro-
>van1 pana Arthura Traina jenz
byl pc dobu desfti let new
yorskym okresnim navladnfm
a jenz prohlasoval, re "velka
cast zodpov6dnosti "a pTestup-
ky Itald a jinych pTist6hoval-
Gu spoc1va ma bedrech tie casti
domorode populace, ktera sc
uvolila pTevzfti 1lohu ucitelG a
vGdcG."
AutoTi statistickeho prehle-
du vrazd We 81 new-yorskych
okresech nepokousf Sc tfmto
prehledem porovnavati zloci-
necke sklony pTist6hovalc1 s
temitez sklony mezi America
ny. Hypotesa ''dobrych naro-
dG" a 'spatnych narod1" neu-
sla vsak ami jejich pozornosti,
a vyslovuj1 proto svGj podiv
mad tim, jak to Pride, re jsou-
"nezadoucf'' narody zodpo-
Ia vySS1 procento vrazd
We state New Yorku, je proper
clOnelne ZaZnamenanO vice
V urcitych statech, je-
populace je temeT vyhra-
.ne domoroda a anglo-saskeho
pGvodu.