Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-05

F. L. I. S.
Ktera jmena nachaz1me ma
Prohlasen1 neodvislosti Spoje-
nych StatG, ma tom nesmrtel-
mem manifesto, jfmz Sc 4. Ger
vence 1776 hlasaly do sveta "a
sadly rovnosti a neodcizitel-
nych pray clov6ka, zasada, re
vladn1 moe pochaz1 z lidu, a
konecne zasada prava ma revo-
luci proti despotickym vlad-
cum?
Thomas Jefferson, autor
Prohlasen1 neodvislosti a poz-
dejsl president Spojenych Sta
til pc dobu dvou term1nG, byl
jedn1m z podpisateld Ia Virgil
nil. Prav1me-li "autor, mech
GENE tim tvrditi, re vsechny
teorie, obsazene Prohlasen1,
byly plody jeho ducha. Vzpou-
ra prot "bozske moci" kraft a
privilegovanych tTfd pripravo-
vala Sc zvolna jiz pc n6kolik
stoletl. Filosofove mnoha re-
mi a mnoha uplynulych v6k1
hlasali "prirozena prava"
vsech lid1 a hajili myslenku
v%zdorovati zakon1m, jez Sc
temto prirozenym pravdm pff-
c1. Ukol, prostudovati tyto po-
liticke filosofie, cerpati z je-
jich vddcfch myslenek a ulozi-
ii je v prohlaseni, jez melo poz
meniti beh lidskych dejin, ten
to zasluzny dkol pTipadl JEFF
fersonovi.
Krone Jeffersona byli to je-
ste ctyfi DELEGATE, kteT1 praco-
vail ma sepsani prohlaseni ne
odvislosti, ctyri muzov6, je-
jichz slavna dnes jmena obje-
vuji sc ma zmfnene listine. By
Ii to Benjamin Franklin z Penn
sylvanie, tehdy uz sedmdesati-
lety, slavny kolonialn1 statn1k,
spisovatel, v6dator a vynalez-
ce; John Adams z Massachu-
sets, pozdejsi druhy president
Spojenych statG; Robert R.
Livingston z New Yorku, pro
sluly fecn1k, ktereho Franklin
prevail "americkym Cicero
mem" a konecn6 Roger Sher-
man z Connecticut, ktery Sc We
SVEN mlad1 lcil sevcovine a V
pozdejs1ch letech Sc vypracoval
do p~ostaven1 vynikaj1cho pray
n1ka.
John Hancock, jenz pTedse-
dial Kontinentaln1mu kongresu,
byl prvnfm, ktery Prohlaseni
neodvislosti podepsal. Pc jehC
|jmene n~asleduje podpis Sa-
muela Adamse, jineho vedou-
clho revolucionaTe z Massachu-
sets. Hancock a Samuel
Adam byli povazovani "a nej-
bezpecnejS1 z americkych rebe-
lantd a byli vynati z amnestie:
kterou nab1zela Angle vsem
kteTf sve revolucn1 teorie odvo-
laj1 a prohlas1 znovu svou YER
most krali. Pc podepsan1 Pro.
hlasen1 neodvislosti byli ovsen
vsechni podpisovatele a dokon.
&c i jejich rodiny prohlasen.
"a "zradce'', a briticka vlada
vypsala cenu 500 liber sterlin.
XII "a jejich polapen1,
Mezi podesati sesti podpisa-
tell Prohlasenf neodvislosti by.
10 osm muz6 ciziho pGvodu. z
Angle byli to Robert Morris
financn1 genius revoluce, q
Button Gwinnett. z Irska pri-
stehovaly Sc James Smith
George Taylor a lekafem Mat
thew Thornton; James Wilson.
pozd6js1 soudce Nejvysslho
soudu Spojenych statd, a John
Witherspoon, kolejn1 professor,
prisli re Skotska a Francis Lee
wis, obchodnfk z Walesu.
Snad nejromantict6jsf posta-
YOU mezi podpisateli ProhlaSe-
nj neodvislosti byl George Tay-
lor: Pfflis chudy, nee ably 81
mohl zaplatitit preplavbu do
Ameriky. Taylor pTijel z Irska
iako smluvn1 sluha a byl ma do
bu jednoho roku nucen praco-
vati pro jisteho vyrobce v
Pennsylvania. Jeho schopnosti
a madam nemohly vsak zustati
dlouho nepovsimnuty a Taylor
stall Sc brzy dGv6rnym p1safem.
Pc smrti sveho zamestnavatele
ozenil Sc Taylor Sc vdovou te-
hoz a prevail tim Tfzenl celeho
podniku. K revoluci pTidal Sc
hned S pocatku a dopracoval
Sc hodnosti plukovn1ka; byl
clenem provincialn1ho shromaz
denf a v Kontinentaln1m kon-
grese zastupoval Pennsylva-
nil. POZdGii bvl pOv6fen ukO-