Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-05-03
Zasedani Narodni Unie pro So
cialni spravedlnost " Detroit.

Rev. Charles E.. Coughlin
svojf Narodnf uni pro socialnf
spravedlnost, ktera poprve Wy
stoupila veTejne v Detroit pred
zastupem asi $4,000 lidf VI
Olympia Stadiu sl1bil, re vypu-
df z verejneho zivota ty, "kterf
slibovali nam pomoci ale skla-
mali"
Ia vstupenky vybrano bylo
$2845.5O.
Svojf rec cetl z rukopisu ale
prednasku nedokoncil pro po-
krocilost casu ale slfbil re rec
dokoncf pffste.
Tabor lidu byl prvni z cele
rady podobnych hromadnych
schdz1 jez konany budou take
v statech jinych.
Coughlin i JIM senatori byli
ma Tecnicke tribune vftani pra-
vymi bouremi a kdyz jeden re
spolecnfk1 k~azatele Louis
Ward Sc dotkl 1toku byv. adj
minis. NRA generala Hugha S.
Johnsona bylo pouhe vyslovenf
tohoto jmena doprovazeno sy-
kotem a bucenfm. Krone jeho
fecnili SENATOR Elmer Thomas
z Oklahomy a Gerald P. Ney
ze Severni Dakoty, zastupci
William Lemke re Severnf
Dakoty, William Connery z
Massachusetts,, Thomas O'Mal-
ley z Wisconsin, a Martin l..
Sweeney z Ohia, ktery mluvil
o Nye-Sweeney bankovnf pre-
dloZe.
Coughlin prohlasil, re "a
kladnou jeho pokusu Sc stall
stat Michigan.
"Jest to zde, kde name do
kazati re Unie pro socialnf
spravedlnost nebyla zr1zena a.
by sklamala, re nebude umlce-
ma a re premIze vsechny obti-
re. Michigan, nejhdfe organi-
sovany necht Sc stane Spiel o.
stepu. Obchod i Temesla Mi
chiganu stojf "a nami pri orga-
nisovanf smeruj1c1 k spravedli-
wynn mzdam. Du P~ontove, For
dove a Chryslerove? Nebojim
Sc jich. Chceme neodvislost
pro vsechny, pro farmare, del
n1ka a maleho obchodnika.
Jest delnictvo ochotno poloziti
svGj vliv pro socialni spravedl-
most? Jest organisovany far
mar hotov postaviti Sc v nase
rady? Odpoved mi: Ano.
Povedeme ostrf ostepu primo V
srdci koTistnictvi."
"Odm1tame bezbozensky ko-
munismus, zavrhujeme hitle-
rovsky racialismus. Nemame
mic spolecneho S plutokraty ami
S nemoraln1m kapitalismem
jak shledavame nejen v Michi-
ganu ale i jinde We Spojenych
Statech. PTejeme 81 zakono-
darnu, kterou v teto zemi zridi-
Ii nasi otcove, nikoli diktaturu
presidenta, ne diktaturu vyso-
kych 1TadG, a protekce tax ably
Amerika Sc octla pod vladou
jen jedine strany."
Ucelem nasf unie nenf politi-
ka, hlavn1m c1lem jest vypuditi
z veTejneho zivota muze, kteTf
nesplnili to co slibovali ale mi
sto splnen1 Sc pTiklonili k plu-
|tokracii. S temito nem1zeme
sympatisovati, zasluhujf Cd
stranen1 z jejich distrikt6."
Dny nedodrzenych pokryte-
ckych slib1 nalezl minulosti a
dnes Sc rodi v srdc1ch clenn
Narodnf Unie filosofie: Sled
noceni stojfme, rozdvojeni
padnem.
Ma sjezdu byly vytyceny
hlavnf inkorporacn1 odstavce:
Rozsirovanf znalosti americ-
kych zasad. Uchovavati a ha-
jiti prava vlastnicka, ktera Sc
vsak must podTfditi lidskym
pravGm. Chraniti americky lid
pred vykoTistovanfm mocnymi
kapitalistickymi zajmy. Podpo-
rovati vseobecne blaho zabez-
pecenfm americkeho lidu bez
plemenneho rozliSovani ma "a
klad. socialnf spravedlnosti.
Zastupce Lemke uvedl:
"Zemedelsky department IA
kazal zahubiti 100000 veprG
ably zfskali velkojatkari. Far
mari dostavajf 2 Gently "a IL
bru masa kdezto musfte platiti
"a libru As az 60 cent?. Kdo
zde vlastn6 vydelava?
Zastupce Lemkea jest spo-
lutv1rce zname farmaTske