Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-13
: SOud V Turinu Dude pro

JeQnaVaCl process, o kCory st
zajfma celia Italie. Jde o pr-
pad ztracene pameti "a sveto-
We valky. Pred dvaceti lety
zmizel We svetove valce velko-
prdmyslnfk Hugo Corvo, mali
, tel velkych hedvabnickych to-
warren pobl1z Turinu. Jeho ze-
ma Ada stale pc mem nosila
smutek a neustale tvrdila, re
tusl, re jejf manzel je jeste ma
zivu. V zine byla Corvo S
dcerou We Sv. Morici We svy-
carsku. Pc dvou dnech dosta-
la zachvat mdloby. Spatfila
totiz ma ulici muze, V nemz po-
znala sveho, "a mrtveho pro
hlaseneho muze. Ia nekolik
dnf no v~ypatrala a tim zacaly
zmatky. Neznamy Sc legitimo-
val jake zamozny par1zsky OBJ
chodnik Jaures, svobodny. u
kazalo sc vsak re Sc objevil v
Parlzi teprve "a valky. Byl
pfivezen do nemocnice jake
muz bez pameti. Tam no w.
lecili, dali mu jmeno Jaures a
propustili no.
Nevedel vdbec mic o SVEN
drfvejsfm zivote. Vybudoval
81 novou existence. Ma mic re
sve minulosti Sc mcdowell upa-
matovat. Vsechno patran1 by
10 marne. AZ We Sv. Morici
zacal z cista jasna mluvit ital-
sky, ackoliv Sc nikdy italsky
neucil. Psychiatri a detektivo-
We Sc dali do prace. Zatfm Sc
pant Corvo uz nastehovala k
nemu do Parize. Jejf pribuz-
nj v obave O dedictvi Sc snazili
dostat il do 1stavu pro nervo-
We choroby, ale marne. Zat1m
Sc oba manzele snazili dlou-
hych rozhovorech obnovit mi
nulost. Jaures sam prohlasu-
lie: "Nepamatuji Sc, re bych
byl Corvo. Ale Adu nam rad
a nam DOZEN, re jsme uz vzdy
cky byli spojeni." V nejbliz-
SIGH dnech Dude soud v Turine
rozhodovat, IDA Jaures je Cor
vo. Ale at rozhodne jakkoliv,
ii diva Sc uz nerozejdou. Ma
nejvys Sc dali jeste jednou
oddat.
= Moznost amnestie pro
vetsinu z uveznenych 80 ne
meckych obyvatel Klajpedy,
kter1 jsou zat1m v bezpec1 IL
tevskych zalarG, byla projed-
havana litevskym kabinetem.
Tito veznove byli obvineni, re
Sc spikli ku povstan1, jehoz u
celem bylo vyrvati Memel re
zpravy Litvy, a vratiti jej Ne
mecku. Litevst1 oficialove
prav1, re vetsina zajatych bu-
de moci straviti Vanoce donna,
Sc svymi rodinami.
Vlada Litvy otevrela tajne
vyjednavanf v Berl1ne pred
mesfcem, pc silnem natlaku
ministrG Angle a Francie, kite
ri varovali Litvu, re jejf politi-
ka vGci Klajpede by mohla
zpGsobiti, re zarucn1 velmoce,
ktere Litve udelily v Klajped6
mandatn1 pravo, by j memo
hly poskytovati pomoc. Klaj-
peda, jak znamo byla pc sve-
tove valce oddelena cd Ne
mecka, a dana do spravy Lit
Wy. Prav1 Sc, re Nemecko svo-
lilo, re zastavi hospodaTskou
waikiki pro Litve a otevfe hra-
nice novemu obchodu, pak-li
zajatci budou propusteni, a
vlada Litvy zaujme stf1zlivejs1
stanovisko.
Ceka Sc, re normalnf styk
mezi Nemeckem a Litvou Dude,
uskutecnen, vzdor snaham So
vetskych zastupcu, ably maple
tt pokracovalo nadale.
- Nova stredmoTska "a
kladna pro valecne lodstvo, jez
81 vyzada nakladu 275,OOO, 900
frankd, buduje Sc prave v AL
z1ru, ably Francouzdm nahra-
dila jejich dosavadn1 hlavnl
zakladnu v Bizerte. Novym
valecnym pTfstavem Dude
Mers-El-Kebir v oranske zato-
ce u Alz1ru, pc jehoz vybudo-
van1 Francie Dude m1ti V Sire
dozemnim mort namorn1 "a
kladny v troj1helniku: Mers-
El-Kebir, Bizerta a Toulon.
Bizerta, ktera lei V Tunisu,
lje pouze $50 mil cd Sicilie a
bylo by mono dostihnouti j
letadly "a necelou hodinu z i
talske letecke zakladny. Ma
leza Sc tedy prakticky asi v
tee geograficke posici, jake
britska namorn1 zakladna ma
| OStrOv6 Malt6 q DOVaZuIe Sc