davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1935-04-10
Stanwyck Film Has
Dynamic Situations

Barbara Stanwyck'S latest starring
picture, THE Woman in Red" opens
at the Capital Theatre tomorrow.
1t is colorful and picturesque
drama based on Wallace Twins best
selling novel, North Shore" and is
filled with thrills and intensely dyn-
annie situations. In addition there is
q glowing romance and a sensational
court trial In which young girl al
lows her reputation to be torn to
tatters in order to save an innocent
man from conviction OF murder.
A society horse show. staged at the
famous Los Angeles Breakfast Club,
and with some Of the finest and
bluest blooded horses Of the West
Coast taking part, adds to the inter-
est Of the production.
There also are exciting polo
matches in which Gene Raymond,
Miss Stanwyck's romantic lead, and
one Of the best horsemen in Holly
wood, takes active part. This Is the
first time Miss Stanwyck and Ray
mond have been cast together and
the couple are said to make an ideal
pair Of screen lovers.
There Is quadrangular love affair,
Genevieve Tobin, in the role Of q
wealthy but Hxenish society woman,
being Miss Stanwyck's rival for the
love Of Raymond while John Eldridge
is Raymond's rival, both being en-
amoured OF the star Of the picture.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1935-04-10
Western Indians to
Receive Settlement

Warrington. April l0-tReThe
senate voted Tuesday to pay Sioux
indians On reservations Ia North
Dakota, Nebraska and South Dakota
47o007 In Hen Of land allotments
which they did not receive.
Those under the eantee Agency
- Nehgask9 were 70 receive 430Oo6
and thoGe tmder the Yogt Totem
agency, II North Dakota 11,e0o. n
6outh Dakota, the payments 70 In
dams under the various agencies
were:
yIendrsan ~: R0sebud tDl1lo:
1la1oton, 411Je1 and Yankt0n o3I1
\ ani1ng TN a1Eoady had ben
sceel tgpn a ~ hou1e.
Illb United $780, airmaiI ces1tos
~ - ~ y fnkkanaa 49,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

manynak, hogy mas illamokban
akar a vallas-szabaGsag gyakor-
lasat, ,akar a sajto-szabadsag gya-
korlasat, vagy akir.nilyen mas
szabadsag gyakorlasat kieszko-
zolje vagy kivivja. inert eppen
eleg dolga akad, ha azt eredme-
nyesen megteszi c.a5en az or
szagban.
Azoknak katolixusoknak, a
xix termeszetesen egyutt erez-
mex az iildozott mcxicoi kato-
likusokkal Is akik szeretneneI
nekik segitseget es vedelmet
nyujtani, mas eszkozoket kell
keresni es talalni.
rs ha a korminyt mem pro.
baljak belevonni a dologba, ha
tarsadalmi szervezkedes utjan
probalnak nyomast gyakorolni a
mexicoi kormanyra. tapasztalni
fogjak, hogy az orsyag minden
joerzesii polgaranil csak meg
ertesre, szimpatiara Is segitseg-
Ire talalnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

ritkabb esetben kell bevonulni.
Es az Greg urak olyan konnye-
den es konnyelmuen hataroznak
a fiatalok borere, mint akik j6l
tudjak, hogy 6k csak hazulrol
fognak dirigalni, akarmilyen eset-
ben.
Ok csak legfeljebb a hivata-
laikat, a profitjukat veszthetik
el, ha a haboru rosszul lit be,
de sem harcter bs;zalmait mem
kell nekik atelni, sem a becses
b6ruket mem kell elvinniuk a
vasarra.
A Bryan javaslatabol Is az
O'Malley javaslatatol egyet KEEL
lene csinalni cs "a kellene keny-
szeriteni kongresszust, hog,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14
-Ez mem oLYAN BoLoNDSkC

Olyan sorrendber rakna 6ket
a frontra a javaslat, amilyen va
gyont haracsoltak a haboruig ma
guknak.
Es mem lenne tekintettel ARA
sem. hogy milyen id5sek azok
az Greg crookok, aaik haboru
idejen olyan hideg el6keloseggel
kildik ,emzet viragat meg
halni.
Egyszer a hab.,ru ;igyeben
Bryan volt orokos elnokjelolt-
mex volt mar egy udvos indit-
vanya. Talan az egyc,lenegy id
vos inditvany, amit hosszu pa
lyafutasa 'alatt az elhunyt dema-
gog adott a nemzetrek.
J Es inert iidvos javaslat volt,
termeszetes, hogy eitemettek a
|kOngreSSZuSban.
Bryan akkor AIT javasolta,
hogy haduzenet do:gaban min
dig az egesz nemze.., illetve an
max minden fegyverforgathat6
tagja szavazzon, hogy megiizen-
jek-e a haborut vagy sem.
Es elsosorban azo!knak kellene
a Bryan javaslata szerint bevo-
nulni, akik haboru mellett sza-
vaznak.
Igazsagos, helyes & emberse-
ges volt ez a javaslat. Mert
Bryan mem vette vol,aa XII a haza
vedelmeb6l azokat sem, akik a
haboru ellen lennenea. Csak eD-
pen hogy azokat h;vta volna be
els6knek, akik a haborut akar-
jak.
Mindnyajan tudjuk, hogy a ha-
borut az ugynevezett "allamfer-
flax es a nagytokcsek csinal-
jak. Akik kozt soha nincs fatal
ember, akiknek tehit csak a leg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14
Mem a mi dolgunk

Egy nehany katoiikus fopap
keseruen felpanaszolta. hogy az
Egyesult Allamols !, ,rinanya mem
hajlando mexicoi egyhazpoliti-
kai harcokba avatkozni es mem
sszandekozik az iiidozott katoliku-
sok yedelmere vall.lkczni.
katolikus vilagi szervezetek
meg sokkal elesebben itelik Ell az
Egyesalt Allamok kormanyat es
hatarozati javaslatokhan surgetik,
hogy kongies<zus avatkozzek
a dologba.
Szerintiink a kormany alias
Pontjat mem lehet kr;tizalni anne
rikai polgarnak, inert semmi ko-
xink mines Mexico dolgahoz es
semmi jogunk nincs. hogy belle
1vatkozast keressunk.
Ez egyaltalan nem jelenti ait,
hogy a katolikusok rendszeres
Ildozeset bark is helyesi, ahogy
mi mem helyeseljiik pl a nemet
kormany reszer6i a liberalisok
IS radikalisok iildozeset es ahogy
'eliteljiik a Soviet kormany re-
szer6l polgari elem,k kiirtasat.
Mikor az egesz vilag k6ve
meredye bamulta. hogy NIT visz
vegbe Hitler korminya szoci-
alistakkal. a kommunistakkal es
a zsid6kkal, mi enpen ugy fel
volturik haborodva, mint vilag
barmeiy tisztessegrs, jo erzesii
Ipolgara.
D. mikor a Nazizmus ellen lit
konGresszusi tiltakozast keres-
Itek, mi szinten siettdnk leszo-
Rezni IL allaspont,lnkat. hogy
csak annyiban van jogunk belle
sx6liE; afncnnviben 'esetlcg arnc
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

rikai polgart ernek ssrelmek.
Mikor Oroszorszagban a voro-
SEX "likvidaltak" a polgari ele-
meket, ugyanigy gordolkoztunk
es ugyanigy irtunk. bar terme-
szetes, hogy az eppen annyira
felhaboritott benninket, mint a
mikor Hitlerek kom,munistakat
uldoztsk.
De soha egy gon lolatunk mem
volt, hogy az Egyesiilt Allamok
kormanyanak akar joga, akar
kotelessege lenne beleavatkozni
Oroszorszag bels6 igyeibe.
Eppen eleg bajunE volt, van
es lesz. inert az Egyesiilt ALA
mok kormanya beleavatkozott
kulfoldi, kiilonosen europai dol
gokba, amelyek bclcsodortak a
vilaghaDoruba ezt NJ orszagot.
Is mikor 4 Harding fele va
lasztas alkalmaval voltakeppen a
Nepligahoz valo t:.rtozas iigye-
ben szavazott a polgarsag, felre-
erthetetlel erellyel ugy dontott,
hogy mem akar tobbe egy talbot
cseresznyezni a kiilfolddel.
El6ttiink az sem rokonszenves.
ha magahosok, civil polgarok
szervezkednek egy-ecy kormany
ellen es meg az amerikai magya-
roknak Magyarorszagot erint6
mozgalmait is csak a legritkabb
esetben szoktuk tamcgatni nyil-
vanossaggal a lapunkban. Merit
az a velemenyiink, hogy mikor
az amerikai magyarsag magyar
polgarjogokrol onksnt lemondott,
lemondott3 egyszersmint arrol a
jogarol is, hogy be,eszoljon a
magyarorszagi dolgokba. (Kive-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

ait vegye el6 asbizottsag asztal-
fiokjaban lev6 teme;5b6l.
Ha egy ilyen torvenyt hozna-
max, a haboru veszedelme a IL
zedere csokkene
Merit akkor nem lenne erde-
kuk azoknak a haborut megcsi-
nalni, akik ait meg szoktak
egyebkent csinalni.
Ha az egyhazak es azok pap
jai igazan annyira akarnak a be-
ket, ahogy AIT most, bekeid5ben
fogadjak, akkor konnyen rakeny-
szerithetnek a kongresszust, hogy
legalabb beszeljenek err6l a ja-
vaslatrol IS legala,5 szavazza-
max fe1ette.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

telt kepeznek a magyar kortnany-
hoz intezett KERESEK, mint
pl. az a KERVENY, hogy Hook
Janosnak adjanak kegyelmet.) J
Merit KERNI joga van akarki-
mex ai.i~mit t.karkitsl vilagon.
Ha ma a katolikuse.k, ketseg-
telenul jogtalanul es embertele-
MIL es termeszetesen esztelenul
uldozott katol.kusoknak az ame-
rikai kormany vedelnere siet-
ne. holnap esetleg maid azok-
max lutheranusoknak a szama-
ra kernek az amerikai kormany
beavatkozasat, akiket Hitlerek, a
Saar ugy elrendezsse utan ujra
fognak iildozni.
Hasonlo joggal kernek a libe
rails polgarok, hocy a Nemet
orszagban, Oroszorszagban 6
Olaszorszagban eppen o!yan em-
bertelenul, eppen o.van esztele-
mil iildozott liber5;is,k vedel.
mere siessen a kormanyunk.
A kinai szarmaza, ,u amerikai
polgarok mindennap mas frakci6
5zamaira es mas alkalm; kor,niny
ellen kerhetnek az Egyes;ilt Al
lamok kormanyanak a vsdelme:
es lassan ujjat huzna Washing
ton minden idegen kormannyal
A mexicoi katol,kusok irant
erzett minden r,konszenviink
dacara. a mexicoi kormany os-
toba eljarasa felett erzett min.
den felhaborodasunk dacara te.
hat meg kell allapi,anunk. hogy
az Egycsiilt Allamok kormanya.
max semmi koze Is semmi joga
beayatkozast keresni.
Mem hivatasa ennek a kor.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14
tFolytat&sl

- Megmondjam az igazat? - niger
kedett Mudd
. - De meg am, inert lit nincsenek TIT
,kaink! - felelte Shackleford fenyegeto ham
.gon.
Mem is szeretnem, ha lennenek -
mondta Mudd havosen.
Shackleford az asztalra csapott csonka
.0klevel:
- Mines tovabb jatekl - aztan Stow
hoz fordult: - n penzt beszedni Landers!
A jatekosok sokl<al jobban ismertek
Shacklefordot, mint hogy ellenkezni probal-
wax yolna IS a bankot ado nagy vita utan|
szedte ossze penzeket. Mudd zsebrevagta
,penzet es felarlt de semmi haragot mem mu-
tatott. Skackleford es Lawler hozzaleptek
No. fiatalember. most aztan tessek
beszamolni. ). Nit keres lit? Mi kivancsi
-emberek vagyunk. tudja es szeret)uk tudnl,
'hogy XII .. micsoda Cahababan. = Ezt
Lawler rnondta.
flu osszeszoritotta az ajkat szemei
villamlottak.
- Hogy lit laknak AIT atom Hogy pc
dig kivancsiak az maguk baja.
Shackleford tiirelmet vesztve orditani
kezdett.
= Meg egyszer kerdem kicsoda maga
init keres lit?
- En- pedig most el6szor mondom. hogy
mem a maga atkozott izleteit keresem =
karomkodott Mudd ma, most NIT fog csl-
nalni7
Kkergetem a telepr6l! - felelte
Shackleford hatarozottan maga meg ma
gyon fatal ARA, hogy lit csavarogjon.
Most szinte iivoltve b6dult ell Shack
ieford mire. vagy feltucat ember sereglett ko-
reje.
- Tanitsatok moresre mutatott GO
noszul Muddra, - maya pedig hallgasson
ide, fiatalember, mihelyt foldet er laba,
AEON legyen, hogy nyomban tovabb alljon.
Errefele nincs niagara semmi szukseg
- AIT hiszem, ez delvideki vendeg-
sszeretet - dormogte fatal legeny nyajas-
'kodva. maid fenyegeto pilantast vetett ma
ga korul hangja erelyes lett Senki Sc
kozelitsen hozzam.. a1lj En- nem azert
Jottern ide, hogy elkezdjek valamit, de ait
hlszem, hogy megszuntethetek egyet mast
ami Ell van kezdve. - Hatrabb hui zodott. ne
kivetve hatat a saroknak es megvetoen ne
.zett vegig a gyulekezeten - Mudd ne
,vem - mondta es Cahaba tarsasap szol-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

O'Malley wisconsin, kongressz-
man erdekes javaslatot terjesz-
tett a kongresszus e'e, amit -
mem fognak targyalni
Merit a kongresszus voltakep-
pen az udvos es okos javaslatok
temetoje. ARA valok bizott-
sagok, hogy oft minden javas-
latot eltemessenek. a.nihez fell
mex hozzanyulni.
O'Malley congressman AIT
ajanlja, hogy nliutan a haboru
mindig vagyonok vedelmeben,
mindig gazdasagi erdekb6l tor
tenik, haboru eseter a vagyonos
gentlemeneket, a gazdag polgar-
tarsakat kuldjek elsSsorban a
tiizvonalba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14
IA BOLDOGSAG ARA Z

galataban allok. Addig, maradok telepen,
mig fofelugyelo, akit6l a fizetest kapom, ezt
kivanja. Most pedig, enrberek... rata, ali-
mex kedve van bahia keriilni, az jOjjon k0-
zelebb.
A fiatalember nem nyuft fegyver utan,
sot ugy latszott, hogy mines is revolvcre, de
volt valami tekinteteben ami visszatartot-
ia tobbit mig Shackreford ra rerr r.szitot-
ia 6ket
kell mondanom, hogy XII akarok dobni vala-
kit sajit hazamb6f. =. /? Rata, fogjatok meg.
Meg joforman e1 Sc haflgatott, amikor
Mudd. kiugorva a sarokb6f, Shacklefordra
rontott. Nyakon csipte Macy darab enbert,
nagyot pondoritett rata es niintha mem is
mazsanyi sulya lett volna. odarantotta sa-
rokba, niel6tt bark is kozbelephetett volna.
A mask percben villamgyorsan zsebehez
kapott es Shackleford erezte bordaihoz szo-
ritott pisztoly csovet.
Amilyen gyorsan ram uszitottad az
embereidet, olyan gyorsan parancsold most
vissza 6ket - kialtotta Mudd magabol XII
kelve. - Mert ha valakivel tengelyt kell
akasztanom, ugy veled kezdem ell Ma. kinyi-
tod mar szadat, he?
Az emberek habozva vartak Is Shack
leford zavarba jott Mem ijedt ugyan meg, de
ostoba sem volt. Tudta, hogy ha verekedes
leszS pnnak 8, meg az uzlete adjak meg al
arat. XII akarta magat tepni Mudd vasmarka-
boil = de hiaba rug-kapalt. mem birt saba
dulni Mudd szoritasabo
Va1jatok, varjatok - lihegte ugy
lats xix, markaban vagyok ennek az urnak.
- Ez mar beszed! - helyeselt Mudd
= legjobb lesz, ha beszelgetink egy kicsit.
On az elobb kikerdezett, most en- adok fol
nehany kerdest
Az egesz szoba $50 nelkul figyelte, amint
Mudd mem valami gyengeden, egy szekbe
nyomta Shacklefordot es foleje hajolva nyu-
godt hangon faggatta.
- Nit tettem en?.. Ez cahabai fol
gadtatas tobb soknal. Ide jovok, hogy reszt
vegyek egy artatlan szorakozasban Is mem
kotok belle senkibe Hat akkor mi baja We
lem? Magyarazza meg.
Shackleford kenyelmetlenil mozgott i'll
teben.
= Mem szeretjuk az idegent.
= Ez aztan ok Es ugyan miert?
- Csak, mem szeretjuk
= Meg sohasem volt lit senki idegen |?
- eroltette tovabb Mudd - En- vagyok az
egyetlen. aki idegenbol jott es mem Cahaba-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

Rawls dr. AIT moDdJh. hogy lit rem
geteget isznak essezt maga4n, is eszrrvettenn
Aztan kartyas..,, .essn3g egy6b is... nSk
iss Borzaszto etettik van "a esaladoknak. Mind
eEh jol latom mem tudeiu, megknteni, hoEy
tie mem latsz senaait.
Jobb lesz, ha ezv = Rawls dr.: sajit
ugyeivel tor6dK, st csupain orvosi szolgSla-
uokra szersodtcArc IA tatsasag ainit en- csina-
Bok, ahhoz mines senarni koze. Maid meg
mondom neM' a, velemehyemet. amigrt tchoz-
xad futkoss meseivei
Alice tirtelen, fe]41lt.
EanOn~n ~nafy hogy fSireertettsl Sem
init sem, fogszr rnondani Rawls dr-nak En-
magam vettem eszre el6szSr ezeket dolco-
kat aztan tole kerdeztem meg az igazsagot
Azonban. ha te ICY gondolkodof. akkor nines
tobb nsondani va3onh
Blackford elegedet}er volt 6nmagavai
De van mondani vaf6d! Hallani aka-
rom. hogyan v41ekedel r6lsm, hoey NIT varsz
t6lkm en-.
- Semniit sem varok t6led, ICY an do
fogs Csalodtana be4aned
Blackford lesntotte a szemet es Alice
most megadta neki kegyelemd0f&st.
- Ezentuf mem foglak ilyesmivel "a
varni... is ejszakat!
Blsckford $40 nelkul hagyta kimenni
Affect Tgaza volt: 8 semmit sem csinSlt. de
nem r1fagyarazhatta meg ennek az okat. Mem
mondhatta meg, hogy azert mem tor5dik
mar semmive1, inert csak egy dolog erdekli:
- szerelme!.... Mem mondhatta meg.
ezt inert Alice csak mtfatna ezen IS 8 mem,
akarja mutogatni verz6 sebeit Most uiabb
fefteves nyugtalanitotta. - Vaijon konolyan
beszelt-e Alice. vagy talan. csak kitalalta
felkiallapotat?. ....
Ere kerdesre mem tudott felelni ma
ganak meg nasnap sem. J6kor elrnent ott-
honrol de mem ment az irodaba, hanem las
san tartott Double Oak Mountain fele
Egyedul akart 1enni, hogy szabadon gondol-
kozhassek.. Oh, sok mindent tudna 8 teniai;
- Alice kedv@ert! De ha ezt megmondia
neki ~ hatha Alice megvetesevel talalkoz-
nek..s IS ha vafamit tenne hatha Alice
mem talalna j6nak?. !.
Mikor atment hegygerincen. villages
szoknya libbeneset latta fax alatt $ ko-
vetkezo pillanatban szembe talalkozott Mar
garet Shacklefordda1 Blackford mem volt
meglepve. Miota leany kiszabaditotta st a
csapdabol, mem ez volt az els6 eset, hogy
talalkoztak.
(Folytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

Nenn Miert?
Mert en- eszrevettem vaaarnit, Is, cso,-
dalkozom, h1 te is lattadi Is megsernI tQ,-
r6dsz veles
Magyarazd meg ezt; ketlek..
AIT mem ertem, ahogyan lit al neh, Ell.
amiket csanil
Mi dolgom van nekem ezza9?:
Fe yagy f6feligyelo;s ez. nenh efdar-
kel teged?
- Mem LATHAM semmi olyat,. ami fell
tint velna.
Hat akkor mivel toltdd ar id6ta Min
csinalsz mindig?
Rlackford -idegesef1, megmosdnlt.. Nerm
mondhatta e mindennapos setit a. De,sble
Oak tetejen. Alice AIT ugy Sem ertene meg,
meg ha meg is nragyarazna -, de negma-
gyara mi mar csaf azert sem 1ehet, inert ez-
eel vele jarna arnak besmerese hogy mi
lyen fajdalmai vannak. Alicenak ez bizonya-
ra .tetszene. de Blackkfordnak nesn volt
semmi kedSe. hogy megadja felessgsnek ezt
az ujabb etsgtetelt.
Nsha az irodaban vagyok mondta
nagy vegtere - aztan meg nasfele is jarok.
fofelbgyel6 sokfefe forgacsofja szet az ide-
jet, a. reszletek ugy sem erdekelnenek.
- A reszletek tafan mem, de arra megia
kivancsi vagyok, hogy mi velemenyed
dolgokrof Mivef tefik el az id6d? Mem isor
dat ertem, hanem a.. t0bbi idSt.
Bfackford most mar hatarozottabban tu-
dott felefni
- Egyaftafan nincs ARA szuks9g, hogy
az irodaban uljek. AIT munkat egeszen j6l
elveg.i Stringfellow Is Lawler.
= Holman tudod? MeggySz6dtel mar
r6la?
- A kozponti iroda meg van elegedve,
soha mem panaszkodott, ennyi eleg nekern
= Ugy latom,, hogy konnyen kielegt-
heto ember vagy. En- nem sokat ertek az iiz-
lett igyekhez, de mem engednem meg, hogy
barki mas vegye at az en- felel6ssegemet.
Blackford felugrott .es osszeszoritotta
az ajkait - Alice fejen talalta szoget
- Kerlek, mondd meg nyiltan, hogy
mire gondolsz, inert mem ertelek.
Alice hatrasimitotta a hajat Is hataro-
zottan beszelt.
= Vartam, hogy erre felszolits Mem
a banya az, ami erdekel, hanem nep Rawls
DIR. at mondja, hogy ez telep legromlot-
: tabb egesz Alabamaban. Mondd: tobbi te-
lepen is szabad palinka-ivas?
- Rend szerint mem. Legalabb is mem
volt, mikor evekkel ezelott lit voltam Alaba-
maban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-02-14

Dan S1ulelctt!...SS "A tODD1ek InlHu lie SZu-~
lcttek?
Shackleford mem felelt Muddl pedig ma
gyon nyajasan tekintett rea, mintfia egy
csoppet Sc agg6dnek azon, hogy mi m6don
fog innen kijutni. Pedig ugyanosass f6tt
feje emiatt... Shackleford most oittato ham
gon, de minden harag nelkul szo1slt meg:
A maga helyeben folkapaszkodnam
meg ma ejjeli szenvonatra. Ugysem fogunk
jol osszeferni.
Koszonom jo tanacsot - felelte
Mudd nyugodtan, - maid gondolkozom raj
ia, de AIT hiszem, hogy csalodast fogok okoz-
nj onnek. Egy kis csetepats el6f meg nem
hatralok meg
- Rendben van, ha csak ezt akarja Ma
radon, ha elvisel kovetkezmenyeket
Mudd most baratsagosan ratette, kezet
az idosebb ferf karjara.
- Setaljunk csak Ell az ajtoig. Szeretnek
mar hazamenn ha mines el1ere kifogasa. En-
maid, ha megengedi, fal naenten megyek.
Shackleford firgen felugrott mind
ketten kijarathoz oldalogtak.
Koszonom a kelfemes szorakozsst
- koszont Mudd rdvariasan Is eltiint So
tetben.
Shackleford visszatert a szobaba
- Ki az ordog lehet ez? = kerdezte,
de senkitol sem kapott felefetet.
TX. FEJEzET
Mar tuf voltak vacsoran es Blackford
hallgatagon uldogelt a konyvtarszobaban
Macy kandallo el6tt. Mar teljesen rabja lett
szokasainak: reggelenkent rovid id6re be-
ment az irodaba, aztan pedig hegyek ko-
zott maszkalt egeszen estg
Amint foltekintett, latta, hogy Alice XII
ion az ebedl6b6l es leul vele szemben Ahc-
lyett, hogy konyvet vett volna kezebe, ko-
molyan nezte ferfit. Tekinteteben mem volt
semmi baratsagos erzes: olyan n6nek BIZ
ralo nezese volt ez, aki mnden baratsag es
szerelem nelkil merlegeli ferfit Blackfor-
dot kenyelmeten erzes izgatta.
Alice minden bevezetes nelkrl kezdett
beszeH.
Warren, szeretnek valamit kerdezni,
ue attol tartok hogy mem fogsz megerteni.
BAL az, ha mem ertem? Azert meg
kerdezhetsz - felelte Blackford hidegen
Cahabarol van $40 Mas ez mint a
tobbi telep?
= Mem lenyegesen. Nagvon eevformak
ezen a telepek.
= Mem vettel eszre semmt?
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1935-09-05
SeattIeites Turn Out
For Scholarship Dance

The First Annual Sports Dance,
sponsored BY the Community scho-
larship Committee. was well at
tended. The dance, which vas held
Labor Day at Faurot's Han, 18th
and E. Pike, was given by the
Committee to raise funds to send
some worthy boy or girl to the u.
Of ". Those who didn't attend
but wish to make a contribution to
the fund may do 50 by securing a
contribution envelope from the Y
WCA, Urban League or Robinson
Drug Store. There is still plenty
of time to help finance the educa-
ton Of some worthy student VINO
otherwise would probably be den
led the benefit Of higher educa-
ton. Secure your envelope imme-
diately and make your contribu-
ton. kfr W. J. Hyatt, chairman
Of the committee, wishes to thank
the public for the support given so
far.
The Northwest enterprise. [volume] (Seattle, Wash.) 1931-1952, 1935-09-05

Mrs. Cecilia w. Jewell Of Oma-
ha, Neb., the guest of Mrs. Hay
ward Bascom and Mrs. L. A. Ora
yes, continued to be the motif for
a number of social affairs during
the week. Thursday, August 20,
Miss Anne Edwards entertained
sixty guests at a delightful bridge
tea at the home of Mrs. Graves.
The tea table was beautiful with
a color scheme of cream and green
Mesdames Noy Pieison and ]. w.
Wormley poured. TIE hostess was
assisted by Mesdames Hayward
Bascom, Arthur Spencer and Miss
Suzanne Lyons, Prizes at bridge
were awarded Mrs. Meta jackson,
first; Mrs. Lucille Jackson, second.
Mrs. Jewell was awarded a lovely
guest prize and souvenir of WASH
ington. Friday afternoon Mrs.
Jewell shared honors with Mrs.
Arthur McWatt of st. Paul, MINI.
at a beautifully appointed bridge
luncheon which Mrs. e. v. c. Wal
ker and Mrs. John Follings gave
at the "Alderway." First prize was
won by Mrs. Matte Chase, second
by Mrs. LeEtta King and consola-
ton by Mrs. Jewell. About forty
guests were present. DIR. and Mrs
G. D. Graves entertained at a uni
que Chinese dinner at their apart
ment Friday evening. Saturday
afternoon Mrs w. g. McPheeters
complimented Mrs. Jewell at pic
mic dinner served on the beach of
Lake Washington.-Mr. and Mrs.
H. c. Thompson entertained Mrs
Jewell at dinner Sunday. -Preced-
ing the Scholarship dance, Mrs.
LeEtta King and Mrs. Jessie Wal
ker received sixty guests at an in
formal cocktail party at the home
of Mrs. King in honor of Mrs.
Jewell. Mr.. and Mrs. D. A.
Brooks gave an elaborate midnite
supper in their apartment follow
ing the dance.
Mr.. Everett Davis will be host
Saturday evening at the home of
Mr.. c. L. mccullough for the re-
gular meeting of the Mems Pro-
gressive Bridge Club.
Mrs. Frederick Bowman was
hostess at her home Wednesday
afternoon for the meeting of the
Matinee Matrons Club.