Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-05

OPd1IC1OhCAA IA o1C VIC
nil Sc, pred dvema Lefty s dee.
rou bohateho kubanskeho oh.
chodn1ka Sanpedra. Ackoli1
pfi tonic snatku dokazal, &c
ma obchodn1 talent stejne INA.
menity jake jeho otec, O nem5
Sc vi, re V dobe kdy spanelskt
vojsko ma jeho rozkaz bojovalc
s africkymi Kabyly, dodaval
sam KabylGm zbrane a streli-
vo, pTece Sc rodina ma nejstar-
siho syna tax rozezlila, re Sc
musil vzdat svych narokn ma
naslednictv1 trGnu a m1sto titu-
lu prince Asturskeho pTijmout
predikat hrabete z Covadogni.
Kubanska milionarka zahy by
la sveho kralovskeho manzela
syta, hlavne proto, ze byl ne
vylecitelne nemocen rodinnou
chorobou Spanelskych Bourbo-
nj. Manzelka podala zalobu
ma rozvod.
Spor byl nejak smiren. By
5vaIy prime Sc vratil "a zenou a
ucinil prohlasenf, re Sc inadale
poklada "a korunnfho prince a
re take jeho manzelka Dude
pravem pouz1vat titulu princez
ny asturske.
Sesazeny kral Alfons, travicf
" Rhine, Sc ma syna rozhneval,
a uveTejnuje v italskych case
pisech energicke prohlasenf, re
jeho syn Sc v roce 1882 dobro-
voln6 vidal vsech svych pray.
I kdyby pry vsak Sc jich sam
nevzdal, byl by jich zbaven pc
die rodinneho zakona Bour-
bonG, jezto Sc bez kralova svo-
len1 ozenil S nerovnorodou
divkou.
= We snemovne lordd V Lon
dyne byla jednano O dohode,
kterou briticka vlada priznala
Hitlerovi pravo staveti valecne
lodi nemecke V pomeru 35 pro-
cent k anglickym. Lord Lloyd
vytykal Wade, re tax rozborila
dohodu S Franci1 a Itali1, uzav-
Tenou ma poslednf lodni konfe-
renci, re Sc zeme tyto novemu
poradku nikdy nepodrobf. An
glie sama ma nedostatek kriza-
XII a torpedoborcG, mnohe ma
tax stare, re by Sc ami nemohly
odvaziti cesty z more Stredo-
zenb1ho ma Severn1. Lord
Howe pfipomenul, re 35 pro-
cent pro Nemecko je pomer pri
lis veliky, nebot ma ku strezenf
ien more Severn1 a Balticke.
Ia noveho poTadku nebudou
sc smeti anglicke valecne lode
Dustiti ma vychod Cd Suezu,
kdyby hrozila valka S Meme
ckem.
= Smrt ma sibenici byla Wy
mefena madarskym soudem
pro notorickeho zlocince Sylve-
stra Matusku, jehoz nejvetsi
ctizadostf bylo nastrojiti CO
mono nejv1ce srazek vlak1 -
ponejv1ce nocn1ch rychlfk1. We
svych dabelskych planech mel
zdar V Rakousku, Nemecku a
Madarsku. PTiklada Sc mu "a
vinu smrt 25 osob, nec1taje tue
ty zranenych obetf katastrof,
ktere vyvolaly paniku mezi ce-
stovateli.
Nejvets1m "vykonem" Matu-
sky bylo ztroskotan1 expresni-
no vlaku Budapest fden-Mni-
chow, V noel 23. zaff 1882, kdy
Wax sjel S hoTfciho mostu po-
maleho madarskeho me
sta a Sc vznal. Matuska tvrdi,
re sam ma vlaku jel, a zachra-
nil z jeho trosek Cd >uhorenf
nejmene 10 osob.
= w. Weston lfcf, jak v ia
ponsku low pstruhy "a pomoci
kormoranG. Tento sport = po-
pisuje casopis "Vesmfr" ma
Sc japonsky "ukai' a ja-
ko mnohe jine veci, pochazf z
Zm1nku O mem prrinasf
jiz n~ejstarsi kniha japonska
z roku TIP. Lei Sc
tam low ma rece Nagara-gawa
V letn1 tmave noel. Kazdy clun
mel ctyfclennou posadku. Ma
byl kormidelnfk, ktery RI
dill clun. Ma prfdi stojf obrat-
ny lovec; ma pevnych provaz-
c1ch drz1 tucet statnych kormo-
Provazky jsou privaza-
ma Ike konopnemu pasu, upev-
nenemu kolem tela ptak1. We
die neho stoj1 pomocnfk, ktery
ma ma starosti jeste ctyri kor-
Tret1 Glen posadky u
drzuje ohen We visutem zelez-
mem kos1ku, ktery ma vabit a
krikem a tlucenfm do bambu-
ooxJH ho1n n0x~1L--. -LkI.