davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02
|NaSa rec mas poklad

Pise P. A. HROBAK,
Glen vyboru kultury a VIDE
lania Slovenskej Ligy.
PRfcINY SMUTNEJ ZAO-
sTALOSTI NASICH SkoL.
Go by mas mohlo ucinit'
narodne st'astnymi, prave to
mas robf narodne biednymi.
Ale kto je tomu ma prlcine?
Nadavat' a neslusne a ne
pravdive nadavat' ME je mo-
jim ciel'om. Obycajne milu-
jem pokoj, som z toho "ho-
lubicieho naroda"; ale pride
ma to cas- a clovek, rozvire-
ny a obodreny trpkost' ami
ma pudu spachanymi, otvori
dusu a mad krivdou bied-
nych slzu vyroni'. Vseobec-
ne treba mi obvinovat' ma
sich vodcov, nasich vzdela-
nych, nase organizacie, nase
casopisy, ktore podporovali
a podporuju nasi Slovaci. A
le ze slovencina v nasich "slo
venskych skolach" je len po-
peluskou alebo celkom zane
diana, pripisujem obzvlastne
nasim spraveom tychto ma
sich skol. A bohuzial' medzi
tymito najdu sa TAXI, ktori
po slavnostiach a verejnych
vystupoch hovoria zdlhave
reti o tom nasom znacnom
pokroku ma narodno-kultur-
nom poll; kvetnastou kras-
nou slovencinou vykreslia ia
ky blahy obraz pokroku slo-
venskosti a slovenskej anne
rickej kultury, ze clovek ra-
dost'ou skoro z koze nevyle-
tt! A nevinny, nepovedomy,
dovercivy l'ud v takejto roz-
kosnej chvfli zapomne 81 Ia
trpku skutocnost' a radostne
tlieska, ako diet'a novou
hrackou. Veru, slovenske po.
vedome srdce az strnie:
Nuz vyhl'adaval som to
"preco' sa slovencina zane.
dbava. Doznal som sa ponie.
ktore prfciny - a tie cd sa.
mych spravcov nasich osad.
nych "slovenskych skol". Sic
vencina sa nevyucuje axe
riadny predmet v nasich sko.
ZACH, lebo:
1. V osadnych slovenskych
skolach treba vyhoviet' pra,
vidlam diecezalnym a stat.
nym; treba vyucovat' pred.
mety predlozene a urcene -
a tychto je vraj tol'ko, ze
cas- skoro ami ma tie nestaci
2. Nietoe slovenskych uci
tel'skych sill ma takuto pracu
3. Nieto knih, ktore by
zodpovedaly nasej dobe &
nasim slovensko-americkyn
dietkam.
a. Dost' je, ked' deti Gi
taiu slovensky iedon-dva ro
| XIV. " = ~ -. =. -. -.
5. Ziieme v Amerike a nil
v starom kraii; v Amerikt
slovencina ME je zivotu pri
merana, je neprakticka.
6. Pre- slovencinu nieto bu
ducnosti v tejto zemi.
Z. Slovencinu a anglictin,
dietkam 1lemozen1e .uspesn,
vyucovat deti anglictinu do
bre neovladaju. - e..
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02
POISTENIE PROTl Me-
ZAMESTNANOSTI PRI-
JATE STYRMI STATMI.

Kym kongres este len re-
kuje o predlohe 0 socialnej
zabezpeke, ktorej hlavnymi
bodmi je starobna penzia a
poistenie proti nezamestna-
nosti, styri staty uz ozaj pri-
jaly zakony o poisteni proti
rezamestnanosti. Wisconsin
Dol v tomto ohl'ade prickop-
nixon prijatfm zAkona o ma
hrade pre- nezamestnanych,
ktory zAkon vstdpil v plat
most 1. jdla 1884. New
yorksky zAkon nadobudne
platnosti iba cd januAra r.
1886. Dalsie diva stAty prija-
ly taktiez z4kony tohoto
druhu: sl to Utah a Wash
ington.
Wisconsinsky zakon shrna
v sebe vsetky zasady, ktork
boly schvalcne pri konferen-
eli guvernerov siedmich sta
tov, svolanych roku 1880 vte
dajsfm new-yorkskym guver-
nerom Franklinom D. Roose-
veltom. Spomenuty zAkon
ziada, aby kazdy zamestna-
vatel', zamestnavajuci desat'
alebo Wac robotnikov, utvo-
ril "a statneho dozoru mzdo-
wi rezervu, do ktorej sam pri-
spieva sunni, rovnajdcu sa 2
procentom vyplaty. Robotni-
kom sa zarucuje, ze budu v
roku zamestnanf najmenej AZ
tyzdnov po So hodinach, ale
bo - ak budd mat pracu
kratsiu dobu, alebo ak zaro-
bia "a rok menej ako $500,
- ze budd mat nArok ma
"podporu v nezamestnano-
sti" Getty kazdeho zamest-
navatel'a budl vedene v evi-
dencii oddelene. Zamestnan-
ci nebudd do tondu proti ne.
zamestnanosti platit' ziad.
nych prfspevkov.
Utahsky zakon je modelo.
vany podl'a vzoru zakona
wisconsinsktho. Prispevky do
rezervneho fondu sd zadcto.
vane do oddelenych detov
jednotlivych zamestnavate.
pov. V prfpade nezamestna.
nosti mote zamestnanec do.
stAvat' 50 procent tyzdennej
place, ale ME Wac ako SIS
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02

tosti spada pod rrayoraoc
priemyslovej komisie depart
mentu prAce, ktoreho neob-
medzena moe znamcna al
pravo rozsirit' cinnost' bez-
platnej sprostredkovatel'ne
prace, menovat' clenov od-
volavacieho vyboru a stano-
Wit move pravidla a maria
denia. Statny poradny sbor
deviatich clenov, stanove-
nych guvernerom, bude spo-
lupracovat' s priernyslovym
komisarom. Spomenuty sbor
bude sa skladat' z troch Gle
nov, reprezentujucich zame-
stnavatel'ov, troch reprezen-
tantov robotnictva a troch
reprezentantov verejnosti.
Sbor, ktoreho clenovia nebu-
dd dostavat' nijakej place,
bude povereny plnou vyse-
trovacou mocou. 49,
Washingtonsky zakon, po.
dobne ako new-yorksky, sta.
novf, aby prfspevky zsmest.
navaterov boly platene dc
jedineho statneho fondu, 2
ktoreho budu peniaze vypld.
cane vsetkym nezannestaa.
nym robotnfkom, ktorf ma
ne budd mat narok. Vypla.
! canie penazf zapocne sa q
diva roxy po zspotati plate:
MIA tychto prfspevkov. Neza:
mestnanf budu moct' dosta:
vat tyzdenne so procent ME.
kdajsej place, ale ME Wac
ako : SIS .tyzdenne; ziadny
robothfk nem6ze dostavat'
prfspevok v nezamestnanosti
dlhsie ako "a Is tyzdnov Y
ktorychkol'vek So tyzdnoch
Hoci zakony o poisteni pro.
ii nezamestnanosti vo vset
kych styroch spomenutycl
statoch netykajd sa vsetkycl
zarobkovo zamestnanych l'u
df a zarucuju nezamestna
nvm iba docasnd podporu
ktora ME je mnohymi l'ud'
mi? povazovanA Ia dostatoc
nj, predsa len sd tieto "a
kony vitane jako prve krok!
q k zavedeniu tohoto druh,
socialneho zAkonodarstva
ktore bolo az dosial' v tejt,
krajine celkom nezname.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02

anglictine? Ked'ze bolo nie-
len raz dok4zank, ze deti "a
uspesne vyucily v dvoeh re-
ciach, preco by 50 nemohly
naucit' al slovencinu al an
glictinu? Ust&l'me slovencinu
" nasich slovenskych osad-
nych skolach ako riadny wy
ucovacf predmet a predsved-
cme sa!
8. Tu mate odpoved' ma
vsetke predchldzajdce prici-
ny alebo dovody. To je od-
poved' slovenskSho cftiaceho
srdca, sebeckost 'ou, kr6tko-
zrakost 'ou, nedbalost'ou a
nechapavost'ou on neskalsnsho.
Taketo lprimne slovenske
duse odolAvajd zaplavu ma
rodnej zAhuby, ktoru zapri-
einujd nepovedomi Slovaci,
kratkozrakf vodcovia nasho
prosteho, obetaveho, boha-
bojneho rudu! "
Hej, zdorazhujem: 'V3e.
tko by "a dalo prekonat', len
treba "a rozkyyvat' a treba
len chciet'!"
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02

tyzdenne. Ziadny zamestna-
nee nem6ze podporu dosta-
vat dlhsie ako Is tyzdhov
" ktorychkol'vek 81 tyz-
dhoch.
Hlavne obrysy new-york-
skeho zAkona proti nezamest
nanosti, podpisaneho nedav-
no guvernerom Lehmanom,
su nasledujuce:
Pocfnajlc januarom 1886
bude ma kazdeho, kto "a
mestnava styroch alebo, Wac
robotnfkov, vyrubena dan,
rovnajuca sa jednemu pro-
centu vyplaty, ktord dava
zamestnancom. Dan bude
kazdeho Z nasledujucich
dvoch rokov zvysovana 0 je-
dino procento, tax ze roku
1888 dosiahne vysky troch
procent. Vsetky takto vybra-
ne peniaze pojdu do station
utvoreneho poist 'ovacieho
fondu proti nezamestnanosti.
Tento zakon je povinny /;
vynimku robia rukami ne
pracujuci zamestnanci, zar&-
bajdci $50 tyzdenne alebo
Wac, farmarski robotnfci a
zamestnanci pre- zisk nepra-
cujlcich organizacif nabozen-
skych, vzdelavajucich a do
brocinnych.
S platenfm prispevkov ne
zamestnanym zapocne sa /,
januara 1888. Ma tyzdenne
prfspevky cd $5 do SIS budd
mat narok vsetci poisteni
robotnici, ktorf nebudu mat
ziadneho zamestnania a ne,
budu preto dostavat' ziad.
nej place a ktori pracovalj
v predchodzich IL mesia'
coch 80 dnf alebo 130 dni y
predchodzfch dvoch rokoch
Robotnici z tychto kategori
maju narok ma prispevky pe
troch tyzdnoch nezamestna
nosti. Cakacia lehota je pre-
dlzenA ma desat' tyzdnov, al
ide o robotnikov, ktori stra
till pracu svojou vlastnou vi
nou, ktori ju opustili, aby 81
pridali k stAvke,, alebo ktor
prisli o pracu nasledkom ia
kejkol'vek priemyselnej kon
troverzie. Ia kazdych pat
mast dnf, ktore bol robotnfl
zamestnany a poisteny, do
stane pri nezamestnanost
prispevok ma dobu jedneht
tyzdna. Prispevky moze tai
| dostavat' maximalne sest
mast tyzdhov v jednom roku
Adminstracia celej zalezi
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02

- Youngstownsk4 Sloven-
ske Noviny prin&sajd najroz-
r11anitejSie titanis . najroz-
1nanitejsfch udalostiach = W.
ciach. y Mich 50 poucfte! A
atoja len 81 m rok.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02
JUHoSLAvIA uZAvREL
S vATIKANOM SMLUvu

Nova juhosl6vska vlAdA
podpfsala Is. idla konkord4 d4t'
s VatikAnoni, takze medzi'
JuhoslAviou = Vatik4nom bu-
de teraz dobry pomer pano-
vat. PredoSle vlAdy prenasle-
dovaly katolikov.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02
HUBBARD POD yoDoU

Vo Stvrtok min: tyzdna Dol
ma nasom okoli taky dazd',
ze ulice vyzeraly ako poto-
ky. v susednom Hubbard So
Yankee pot6cik tax rozvod-
nil, lie vyzeral ako jazero =
mnohe pivnice q zahrady boz
ly pod vodou.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02

- Len v Youngstownskych
Slovenskych Novinach sa do
citate o slovenskom zivote ma
Mahoning doline. ,
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02
HL'ADAJ POCTIVEHO
MUzA.
Pise NJ. D. HIBEN.

My 81 casio myslfme, ze
praca, ktora je nam sverena
je tou matt 'azsou prAcou.
My krest 'ania sa casio pono-
sujeme ma sverene nam po-
vinnosti, ktore pozstAvaju 2
varovania a zachranovania
l'udf' cd mravneho, dusevne-
ho i telesneho nest astia, "a
huby. A opravdu to nenie
praca l'ahka. Presvetlcit' Clio
veka, Re nenic tax dobryr,
ako 81 mysli, je vec dost' ne
snadna. Ale ia myslim, ze
hasa praca je aspoh v tom
usnadnena, ze takychto l'udf
nemusime dlho hl'adat'. .Ved'
ich je vsade dost'. "Chod 'te
ma rozcesty a medzi "ploty", !,
vravi Kristus, a tam ich je
dost'. Ale praca akd Hospo-
din ,vyzadoval cd Jeremiasa
proroka je uz o mnoho tai
sia. Ba skoro nesnadna. Toto
je rozkaz Hospodinov: "Zbe-
hattie ulice jeruzalemske, po-
hl'ad'te teraz, a doved'te
sa, a hl'adajte v uliciach je-
ho, ak najdete muza, ktory
by cinil sud, a vyhl'adaval
toho, Go praveho je, a odpu-
stfm> mu.', Jer. 5:1. -~;@
Inymi slovami: chod' a
najdi jedneho poctiv&ho clo-
veka, Y Jeruzaleme a ked'
najdes jedneho, tax odpustim
celemu mestu. Pomer Glove
kov naproti Bohu je pripo-
dobneny ku pomeru manzel-
ky ku jej muzovi. Ako man.
zelska nevernost' vedie ku
rozvodu, tax lu'dskA never
most zaprfcinuje to, ze sa
Bob od cloveka vzdiali.
Jeremias hovori, Re keby
l'udia ukazali aspon kol'ko-
tol'ko naklonnosti ku mrav-
nemu zivotu, keby ukazali a.
spoh ciastocn1 snahu po spra
vedlivosti a po pravde, Bob
by boil vzdy hotovy ma mi
lost ich prijat' a odpustit
i'm neprAvosti. We'd On preto
postal svojho Syna, ably "a
chranil svet. A v hore uda.
nom versi je podana jeho
podmienka. Ia podmienka
zalezf v slovach: naleznete.
Ii muza. Jestli najdete nnu.
Ia. Oh, Jeruzalem ich nal
dost'. Ale, akeho muza ka.
zal Bob hladat'? Muza, kto,
ri by miloval cinil sprave'
dive. Taxi ludia sa nerodia
kazdym tiknutfm hodfn.
Len jedneho muza, ktore'
no snahy, ktoreho ciele, kto'
reho skutky by boly spravo
dive, ktory by hl'adal a ci
nil pravdu. Jeremias ma
fst', ako grecky Diogenes
chodil S lampasom vo dnt
po udiciach a hpadal spravo
dliveho cloveka. Ci Jeremiah
nasiel takeho muza, o ton
nepise, ale opisuje ohavnost'
ktord Chilli, ako al trest, kto
remu neusli. A to svedci, Il
nenasiel.
MAlo bolo tych, ktorf hl'a
dali a cinili to, Go bolo spra
vodlive pred Bohom a ME
ich yel'a ami dnes. No Pal
Jezis Kristus vravi, ze pride
Gas, ked' .ledva spravodliv.
obstoji a bezbozny kde sa u
kaze,? Poctivych l'udf hl'ad'
ME len Hospodin, ME len pr
rok, ME len kazatel', ME lei
cirkev Kristova, ale ich hl'a
da i obchod, politika, me
sto, stat, krajina, ano hl'ad'
ich svet. Kazdy hi ada pocti
vost' u ineho. Ale, ze kto po
ctive a spravodlive zije to j
uz ina otazka.
Ale myslim, BE nebude t
prehnane ked' poviern, Z
cirkev KristovA, mienim pra
Vi cirkev Kristova je jedi
nou instituciou, alebo orga
nizaciou, ktor6 sa stale snaz
a zdoraznuje mravn1, pocti
wi "a spravodliv1 WICKLOW
FtldfT Ano. nrinI1stfm. nom6
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02

cinil spravedlnost', ktory by
miloval pravdu a cinil pray
du. Clovek cd svojej utlosti
tieto vlastnosti ma, ale ako
rastie TAX ich opdst'a. v sr-
del kazdeho eloveka nacha-
dza sa iskierka lasky po
spravedlivosti, po pravde.
We'd i v srdci zbojnikovom
sa easom ia iskierka zablesk-
ne a rlavrAti to, Go ukradol.
Bob ma pre- takeho Glove
ka skutocnu cenu. "Jestli
kto, Go by cinil sud, a wy
hpadaval toho, Go praveho
je, odpustim jernu.' Pre- je--
dneho spravodliveho Bob od-
pustf al inym. Ako jeden zly
a nespravodlivy clovek m6ze
hodne zleho narobit', tax
m6ze jeden poctivy a spra-
vodlivy utinit' hodne dobre-
no. Preto cinte to, Go je spra-
vodlise pred otima Hospodi-
ma Boha nasho. Goethe po-
veda1, ze MET lepsej veci pre-
mesto, ako ked' sa sidu ME
kol'ki pudia spolu a zacnd
mysliet' o tom, Go je dobre
a dl'a toho zit'. My by sme
ku tomu dodali, ze ked' sa
sfdu 4 Krista 81 "a ciel' ur-
cia, jeho zivot napodobnujd
a dl'a jeho utenia sa spra-
vujd, vtedy sd skutocnym po-
zehnanim mestu i krajine.
Vtedy su sol'ou, ktora "a
chrarl Cd Zkazy.
I Je zaujimave, 60 jeden
clovek dovedie vykonat' v
cas- mravnej krfze. Gen. Wei
lington povedal, ze moralka
armady m6ze byt' zachova-
ma i vtedy, ked' jeden kaz-
dych desat' vojakov o hu
dba. Dobre veci su tax chyt-
Pave, ako su al zle. Kazdy
naco sdci clovek v Jeruzale-
me | v nasom meste snazi sa
potlacit', val'at' to, Go je zle
a snazi ga stavat' to, Go je
dobre pre- spoluobcanov.
TAX robil Jeremias. TAX
robi kazdy, kto miluje svoj-
no spolubrata. Ako ten pro-
rok videl, tax i proroci mas
no naroda a kazdeho naro-
da dovedd vidiet' stav svojho
l'udu. JeremiAs videl ME ler
to, Go bolo pekne dobre, a.
le al hnilobu mravneho Ii
vota. Videl, ze zakony nema-
ly ziadnej platnosti pred
mnohymi, nedbali ma discip-
lfnu, zaviazanosti, kontrak-
ty, sl'uby. Rodinny zivot bol
spustlym. Priatep zradzoval
priatel'a. Fales, klam a pod.
vod boil ma demon poriad,
ku. Viera v Hospodina Wy.
mierala. Vsetko islo do "a.
Hubby. Ale Go siali to j zali
Pocujte, Go ma mich prislo
"Preto ich podavi lev z lesa
vlk vecerny pohubf ich, par.
dus cihat' bude pri ich me
stach. Ktokolvek vyjde 2
Mich, roztrhany bude; lebo
mnohe sd fch prestupenia
rozmohly 50 prevratenost'o 'ou
jejich." Jer. Sc.
+ To sd symboly tych nieia
. cich hriechov. Ked' taxa
zverskost' cloveka ovladne
ia no i znici. Ktorf l'udia ne
dbajd ma spravedlnost' a nj
; pravdu, ktorf chcd l'ahko
bez prace, bez zodpovedno
sti lit ma tych pridu prve
alebo pozdejsie tieto tresty.
No vd'aka Bohu, ze i ked
ich je nalo, ale su Pudia
ktori nesklonia svojho kole
! ma pred Balom, ktorych dal
: nezvedie a hrozba neskloni
: Ktorych poctivost' ziadn'
= peniaze klpit' nemozu. On
zijd tax vysoko, ze nespra
, vedlivost' 50 ku MIN dostat
J ;. nem6ze. TO sd l'udia, kto
: rych menujeme zlatom pre-
pAlenym. Oni presli ohnivo,
pecou levovou jamou. Ce
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1935-08-02
TRADE MARK RKo.

TNAUH NJ
neho alebo stAtneho skolske-
no odboru, v ktorom 50 slo-
venske skoly nachAdzaju.
Ked' sa najde Gas ma inc
predmety, l'ahko by 50 mo-
hol 1ajst' al ma slovencinu.
v skole sa skorej najde ke-
dy, ako v hociktorej sloven-
skej americkej domacnosti.
Uz Wac raz som tvrdil, Re
vyutovat' slovencinu je po-
vinnost' slovenskej skoly. Te-
da, kde sa slovencina riadne
nevyutuje ako riadny skol-
sky predmet v "nasich osad-
nych skolach', o narodnej
povinnosti sa ami nemyslf,
celkom sa zabuda, ze takAto
povinnost' jestvuje. Tam MET
starosti 0 narodnd buduc-
most.
z. Kde sa hovori, Re nieto
sloyenskych uciterov - tam
slovenskych ucitepov alebo
ucitel ky ami nehpadali ami
neziadali! Takychto ma takd-
to prAcu sucich schopnych,
verim, al dnes dalo by sa
najst' pri kazdej slovenskej
osade. Treba 50 len rocky
vat a treba len chciet' vyu-
covat' slovencinu.
Hovorit', ze nemame kni-
by slovenske, ktore by nam
v Amerike zodpovedaly, je
priznavat' sa k neznamosti
prace vykonanej v tomto
smere v minulosti. Kto sa v
nasej reeovej otazke neza-
Ultima, nebude ami vediet' o
knihach, ktore uz davnejsie
boly zhotovene pre- ''sloven-
ske skoly v Amerike", ale
ktore nezodpovedaj1 teraj-
Sci dobe, lebo v nasich slo-
Evenskych skolach slovencina
sa nevyucuje. Odvolavam sa
len ma prace nasho nezapo-
menutel'neho Furdeka, ktory
predvfdal, ze ta'zko bude SO
slovencinou v tejto Amerike
On nam zanechal vel'ke,
cenne dedictvo, ale miesto
toho ze by SINE no zvel'adili,
my no len marnime. Krasne
myslienky Furdekove este
dnes spomfname, ma ne sa
odvolavame, ale, bohuzial',
neprieinujeme sa vel'mi, aby
tieto lilly v det'och nasich
Napokon, verfn, Re al dnes
name v nasej mladezi SUI.
cich, ktorf pahko by mohli
spracovat' a zhotovit' celu
zasobu slovenskych knih --
ked' by to ziadali nasi pri-
rodzenf vodcovia, intelligent
a spravcovia ssnasich sloven.
Eskych osadnych sko".
4. Aky pochop skoly a
vzdelania moze mat ten,
ktory tvrdf, ze je dost',, ked
deti slovensky citaju jedon.
diva roxy? Kto 50 vyucova.
MIN zaobera, vie, ze to eel
kom nezodpoveda, aby deti
slovencinu Go len povrchne
znaly.
! S. zijeme v Amerike - to
vieme. Ale vieme al to: Ma.
: terinskA rec robf cloveka cit.
livym, srdecnym clovekom
zosla' 'cht'uje no, a okrasl'u'
,'je ho krasnymi ozdobami. A
! Co mas sjednotilo v tejto A.
merike, ked' ME matereina
A ma Go "a odvoldvajd na3
prirodxeni vodcovia, nasi po
/ prednejSi l'udia, ked' chct
stelesnit' alebo uskuto6nit
1 bodajakd 5pachetnd myslien
ku7 Veru, odvolavajd sa nj
, slovenskost', ma, slovenske ci
, ty, ma slovenske srdcia, 1
. taktiez al ma slovenske do
. lArel A Go ked' zmizne slo
; venskost', matertina v tejtt
!; zemi? Hei. podkop&vam,
The Daily Alaska empire., 1935-03-11
PLEASE PAY TAXES NOW

Second halt payments on 1884 taxes must be made by March 15 to escape penalty, but taxpayers are requested not to wait until the last day or two before making payment, if earlier settlement can be made. Pay now and avoid the last minute rush and delay Thank you!
 A. w. THINNING,
The Daily Alaska empire., 1935-03-11

New rules prevent parties for students of Milwaukee State Teach CTS college from being scheduled at taverns and roadhouses. -
The Daily Alaska empire., 1935-03-11
WALKER SAYS
 HE IS BROkE;;y
 TELLS COURT !
Claims First Wife Caused Debts-Second Wife
 Is Paying Bills

LONDON, March 11.-Jarnes J. Walker, former mayor of New York, followed a $7,445 parade of bills into chaneery court to testify he is broke, that his second wife paid for their recen. trip to Spain, but that he will make provisions for his debts when he returns to New York. probably after the sum- mer is over. Asked if he possessed consider able wealth." while mayor of New York, Walker said: t
 No, had salary of $25,000 a year, more than s15,00O of which was given to my then wife, who caused these debts"
 After the first Mrs Walker ob- tained a divorce, Walker married Betty Compton, actress, at Cannes. Since 1893. Walker said his only earnings have been $l l,25o he was paid for articles written for a Lcndon Sunday newspaper, and 40 percent of tnis was turned over to another person" in payment Tor looking up records in connection with a book Walker is- planning
The Daily Alaska empire., 1935-03-11
By WADE WERNER

VIENNA, March h. Flaming haired Madam Lupescu, ''uncrown- ed queen of Rumania, is too pow erful to be driven from her privi- legged post by the opposition of any one party, say confidential reports reaching diplomatic circles here.
 The same reports indicate, how ever, that party lines are being forgotten in the formation of a united front to drive King Carols charmer away.
 Outspoken old Marshal Averescu. hero of the World War and long privileged to be freer with his criticism than other men in Buch- srest, has repeatedly dropped re- marks or written articles plainly revealing he thought the country would be better off with Madam Lupescu outside.
 Politicians Plot Trouble
 Juliu Maniu, pillar of the nation al peasant party and who was pre- mier when Carol took the throne also has made no secret of his op- position to the kings favorite.
 Lately, moreover, not only Aver escu and Maniu, but George Bratia- nu, leader of the dissident liberal party, has been campaigning open
The Daily Alaska empire., 1935-03-11
, s DErARrnaENr op AoRlcuLruRn wEArHER BUREAU
The Weather
(By the U. s. Weatber Bureau,

tby the U S. Weather Bureaul Forecast for Juneau and veintv Cloudy tonight and Tuesday possibly showers light
 DATA
The Daily Alaska empire., 1935-03-11

y against her, while other promi- nent politicians. less openly, have been plotting trouble for her if she 1ares to remain.
 Maniu'S attempt to deliver an snti-Lupescu speech in the cham Der of deputies created a sensation in Bucharest some weeks ago.
 Recently more intense excitement blazed up when residents of the capital found walls near Carols palace and elsewhere in town plastered with manifestos demand ing that the uncrowned queen ab- dicate her unofficial throne.
 Charge 'Camarilla's Rule
 Poster by joint action of Averes- cu's peoples party and George Bra tianu's dissident liberal group, the manifestos began Qike Maniu's delivered speech by recalling that Carols return from exile in 1930 awakened nationwide enthusiasm which, however, soon turned to disillusionment.
 Together, with strengthened forces, we must make an end of the present dangerous and shame ful situation it said.
 The weeds which are choking the throne must be uprooted. The wall which certain persons have