Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-06-07

Rooseveltem:
President v pondel1 navrhl
zadati O pravo p%retvoriti NRA
a prodlouziti jeff zivot ma DIAL
81 diva roxy.
Move zakonodarstv1 ma pra-
covano byti kongresem while
dem ku mezistatnlmu obchodu.
Byvaly sekretar pokladny,
republican, Ogden L. Mills,
sdelil v pondelf sve uspokojenl
mad rozhodnutfm Nejvyssiho
lSoudu republikanskemu klubu
v Hyde Park, N. Y.
Vzhledem ku presidentu
Rooseveltovi poprel, re konsti-
tucnf omezenf pfekazela by
Wade v otazkach narodn1ch So
cialnfch a ekonomickych pro-
blemdi, a vinil p~residenta Roose
velta, re tento chtel mlti dikta-
torskou moe, jez mt nikdy da-
ma byti nem1ze. Mills pfedpo-
vidal feci sve, re ku vseobec-
menu snizovanf mzdy nedojde.
Nespravne zavoden1 re je sta
lie. Mills nepoprel, ale dodal,
re problem tento resen Dude
dobrovolnou dohodou vytvore-
nou obchodnimi sdruzen1mi a
potvrzenou vladnf obchodni
kOmis1.
RVvalV president Hoover v
Teci. kterou v pondell mel ku
graduantn6m Drake university
,Iv Des Moines, Iowa., rekl, re
otto nastupujf zivot "a nejob-
tfznejsf periody Americke his
torie cd Obcanske Valky".
"Podezrelymi byti m6zete, kdy
koliv vas nekdo pripraviti chce
O vase pravo vycviku svalG a
ducha a kdyz kterakoliv vlad-
nj akce omezuje vase pfflezito-
sti ku praci a tvofen1.
Jedna souz1 mne vec," po-
kracoval Hoover dale, "a tou
;jsou silly vlady, jez ma vas vlo-
zeny byti mohou, ably omezily
a znicily vase nadsenf a vase
prilezitosti."
Senator Borah prohlasil, re
konstituce dava dosti pray VIA
lde, ably tato mohla pracovati v
~nyne.jsfch dobach a re. presi-
dent ma zGstati v ramci konsti-
tuce. V feci sve ma radce pre-
sidentovy v NRA ukazal slovy:
"Politicka filosofie generala
Johnsona, Mr.. Richberga a DIR.
Tugwell NIUE pTidati ku poll
tickle filosofii generala Wash
ingtona, Harrisona a Jefferso-
ma, ale jedinou vecf jenom jest,
kterou o%dporucuji, ably v otaz-
kach zmen lid tazan byl O ma
hled sv1j a to nema byti meme
no We Westinghouse"
Universal Service" prav1,ze
president Roosevelt dokud byl
governerem New Yorku, byl
rozhodnym odpGrcem centrali-
sovane vlady We Washingtonu.
Tisk tento ukazuje, jak presi-
dent zmenil Sc V nahledu tom
to cd roku 1880, kdy 2. bTezna
prohlasil, re "kterykoliv po-
kus narodn1 administrace po-
kousej1cf sc delati zakony pro
celou zemi, tax jak dele Sc k.
pr. v Anglii, vrcholil by jiste
v budoucnosti v rozpojen1 Unie
samotne.
Vytykano jest jinymi presi-
dentu, re tento rekl pc rozhod-
mutt Nejvysslho Soudu, re toto
pripravuje vladu Spojenych
StatG O vsechna jejf prava.
"Jak ale," tai Sc tito, "vlada
pTipravena byti NIUE O prava,
kterych nikdy nemela?" Kaz-
dy student prava, vytka pokra-
cuje dale, v6d6l, re vlada nj
kdy nemela pravo pTisvojovati
81 tato, kdyz kongres schvalil
NRA.
Dale vytykano jest presiden-
tn, re 4. brezna 1888 Mr..
Roosevelt slozil slavnostne pri-
sahu podporovati a haiti kon-
stituci Spojenych Stat1.
V 1tery die dohody presi-
denta Sc skupinou v1dcG kon-
gresn1ch NRA prodlouzena bu-
de az do 1. dubna 1896 v rou-
Sc znacne zmenenem. Bude to,
jak Sc pise, vlastn6 jenom "ko-
stra" byvale narodnf pomocn6
akce bez jakychkoliv kod, bez
moci a S nepatrnou nadej1, re
Dude miti vliv ma beh Americ-
Ike industrie.
z presidentovy conference
jde vsak predpoklad, re kon-
gresn1 vGdcove pocltaj1 ma jed
nom nebol vice krocfch pred u
koncenlm kongresnfho zaseda-