davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

Vannak osztalyok, erdekeltse-
gek, csoportok es egyenek, akik
az idok jelet soha helyesen mem
latjak es ezeket elszoktak tar
sadalomban hullamzo .aramlatok
soporni.
Ugy latszik, hogy erre a sorsra
szanta magat tobb egyhazi alaku-
lat, amelyek mem tudnak belle
nyugodni, hogy a feln6tt polga-
rok sajat belatasuk szerint XII
vanjak az eletiiket leelni.
Pennsylvania hirhedt kek tor
venyeit torvenyhozas megval-
toztatta es megengedi, hogy bi.
zonyos varosokban Is korzetek.
ben szavazhasson a polgarsag &
meggy6zodhessek, hogy ezeknek
a kek torvenyeknek valtoztata.
sat mennyiben kivanja.
AIT hinne az ember, hogy BIZ
zonyos eszszerii modositasoknak
senki mem all az utjaba.
De torveny ezekre a lehet6-
seget meg joforman meg sem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

adta, maris jelentkeztek azok az
alakulatok es egyenek, akik min
dig a masok erkolcseire Is val
lasossagara vigyaztak, hogy az
allan nepet tovabbra is abban
a beklyoban tartsak, amt a kek
torvenyek vertek az allamra.
A Lords Day Alliance, a
Women's Christian Temperance
Union, Christian Endeavo,
Union, Pennsylvania Council
of Churches, Dry State Com
mittee, SGT a farmerekb6l all6
Grange is felvette harcot az
ellen gondolat ellen, hogy va
sarnap nyitva legyenek a mozi-
szinhazak.
! A fenti egyhazi intezmenyek
dicseretes celokat tuztek XII ma.
guk ele es dicseretes altalaban a
munkajuk, de er6sen lesiklanak
a jozansag es a tirelem utjarol,
mikor utjaba akarnak allni an.
max az olcso es egyszeru vasar-
napi szorakozasnak, amir6l mem
akar es mem fog lemondani a
polgarsag.
Nagyon regi igazsag, hogy a
lovat oda lehet vezetni patak-
hoz, de mem lehet rakenyszeri-
teni, hogy a patak vizet igya es
ugyanez all temp1omjarasra.
Ha minden mas ajtot bezarnak
lakossag elott, esetleg elmegy
unalombol vagy kenyszerlseg-
bol a templomba, de nagy ker-
des, hogy nyer-e ezzel valamit a
hitelet.
Jozan emberek es az eddigi ta-
pasztalat AIT mutatja, hogy mem,
De akar nyerne, akar mem, a
teny az, hogy mozikrol lie mem
mond polgarsag es eek az
egyhazi alakulatok olyan verese-
get fognak az osszel szenvedni,
amire mines semmi szuksegiik.
Egyenesen szemtelenseg aztan
a Grange reszerol, hogy csatlako-
xix ehhez az "erkolcsnemesito'
munkahoz, inert lit voltakeppen
a farmok lakossaga akarja elo-
irni a varosok polgarainak, hogy
az eletuket mikent rendezzek be
es mikent click lie.
Az amerikai demokratikus be-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

tax. Azok is mindig a masebol
hoztak a bogracsbavalot, inert
hiszen ugy parancsolja ait a
juhasz becsulet, hogy maga
nyajaban jo juhasznak soha ne
legyen hianya.
Alt ket Greg szomoruan a
sir kozeleben, hallgattak a kan
tor bucsuztatojat, maid pedig
ait a tompa duborgest, amikor a
hantok hullanak a melybe eresz-
tett koporsora. Elfutotta SEE
miket a konny es felsohajtott
banatosan Mozes Andras:
= Latod, latod, Aron testver,
mi is idejutunk maid, ha az
idonk elerkezik.
Rabolintott Benedek Aron he
lyesl6leg, maid bizatolag felelte
- Mem lesz az olyan nagy
baj, Andras. Meg leszunk mi
sirban is, csak az listen egesz-
seget adjon oft is nekunk.
De most mar alighanem eleg
volt szobol. Legfellebb any
nyit lehet hozzatenni, hogy
annak, hogy eletben maradt,
alapjaban we've nagyon orvend
kakashazi Kakas Marion
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

sehogyse megy kl feJemDoi
Miel6tt melyebben mennek a do.
logba, hadd mondhassam el att
hogy egyszer a jambor eletu
Gold zsido rabbinak valami
fontos uzleti dolga akadt Anne
rikaban, de a hires beregszaszi
rabi nagyon huzodott attol,
hogy hajora stallion es atkeljen
a tengeren. Hasztalan biztatta
az iigyvedje:
Rabi, felmillios orokseg
r6l van $40. Macy penz az,
olyan temerdek penz, amennyit
mem latott vilageleteben egesz
Beregszasz egyszerre.
Tudom, tndom felelt a
rabi, - de nagyon felek ten
geri uttol.
FL, rabi, hogy lehet attol a
par napos tengeri uttol annyira
felni? Jusson eszebe, hogy hi
szen ugyis mindnyajan az listen
kczeben vagyunk.
Amire rabi vallait vonogat-
va felelte:
Csakhogy egy olyan ten
geri hajon az ember tulsagosan
az listen kezeben van.
Huey Long szenatornak sok-
szor szemere hanytak, hogy
mindig berelt testorok serege
vette korul es emiatt gyavasag-
gal vadoltak. A senator is ugy
erezhette, hogy tulsagosan We
szedelmes a helyzete es joan
esszel okosabbnak talalta, hogy
inkabb legyen elo kutya. mint
doglott oroszlan. A testorokert
valo szemrehanyas tehat jogta-
lanul erte.
Sohase gondoltam Long SEE
nator felol ait, hogy nagy en-
Der. Meg csak jo embernek Sc
tartottam, inert kimeletleniil S ir-
galmatlanul gazolt keresztul
mindenkin, aki utjaban allott.
De most megis vegtelenul sajna-
lom, inert EFT sorsot mem er-
demelte meg. Es a revolver
golyo utjan vdo vita elintezest
is utalom. Meet es felfogasbeli
ellenteteket verontassal elintezni
mem lehet es mem szabad. Alta
laban az emberi eletben fel-
meril6 ellenteteket hasztalan
probalja bark myers, durva esq
kozokkel, gorombasagokkal
szemrehanyasokkal, sertegetesek.
kel elintezni, ellenfelet sarba
rantani, meggyalazni. Onmagat
alacsonyitja es szegyeniti lie az
aki ilyen eszkozokhoz nyul.
AIT mondja a magyar koz-
mondas:
- Aki haragszik, annak mines
igaza.
Aki haragszik valakire, az
rendesen elveszti fejet es bo-
londokat tesz. Kilonosen akkor
tesz bolondokat, ha kulOnber
is bolond, aki mem tud indula-
tain uralkodni.
Long senator ilyen ember
volt. Lobbanekony, indulatos
q j6zan emberi merteket hamar
elyeszto, aki ilyen allapotaban
mem tudta, hogy NIT beszelt.
Szive melyeb6l gyulolte Roose-
welt elnokot, talan mem is azert,
inert mem tetszett neki az elnok
politikaja, hanem azert, inert
&rezte IS latta, hogy nemzet
egeszenek javat akaro es eel
tndatos munkassagu Roosevelt
eln0kkel szemben nincs semmi
lchet6sege a magasabbra lepes-
re. Ez tudat ragadta ARA,
hogy reszeg kocsis modjara SER
tegesse torvenyhozasban es a
t0ryenyhozason kiviil az elnokot
= megutaltassa onmagat min
den j6zan emberrel.
De bzrmi hibaja is volt Long
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19
CONDOS SAND OR

: mulva elnek maid az emberek
No, de tulsagba mem viheten
az emberek is lelkenek dicsere
: tet, inert eszembe jut, hogy q
hagyomanybeli Kohn kivitte
: egyszer a fiat setalni a temetobe
i es kis Moric gyerek Oft szor.
galmasan olvasgatta sirfelira.
| tokat:
- lit nyugszik Varady End.
: re, legjobb ferj. lit nyugszik
. Kovacs Andrasne, a legjobh
feleseg. lit nyugszik Bay Ga
Dor, a legnemeslelkibb ember-
barat.
Gondolkozni kezdett a gyerek
! sok dicser0 sirfelirat felett
maid megkerdezte:
= Edes apam, hol vannak ell
temetve a rossz emberek?
Ere bizony en- sc tudnek fe-
lelni, legfellebb azzal, amit ne
hal nagyapam mondott annak
idejen a magyar foldesurak fe-
l6l. Tudni kell ait, hogy nagy-
/, apam meg negyvennyelc elotti
ember, helyesebben mondva
jobbagy volt, azaz rabszolga
Sokszor meselt arrol, hogy a
forradalom elotti idoben milyen
rossz dolga volt a magyar
jobbagynak a legtobb helyen
egy-ket joraval6 urasag kivete-
level. Emlegette is Apor barot,
Teleky Sander grofot, mint
akik jo gazdak voltak, amig
egyszer megkerdeztuk:
- Mi lett azokkal a jo en-
berekkel?
| Anire a jambor, mezitlabas
Greg banatosan felelte:
! = A jo urasagok mind elesteK
negyvennyolcban, csak rosz-
szak maradtak meg.
Hosszu evtizedeken keresztii1
magam is ait hittem, hogy
rosszak az emberek. De mikor
mutt esztend6 soran levert
labamrol het honapra a betegseg
akkor LATHAM csak, hogy milven
ostoban gondolkoztam. Egyik
naprol a masikra kerultem dog.
rovasra, alig pislakolt bennem
az elet es bizony AIT gondoltam
kinjaim kozben szomoruan:
= No, Greg tarajos, te is ugy
halsz most meg, mint az utszeli
koldus. Egyedil, elhagyatva
legfellebb kobor kutya szago
maid meg es az is tovabb all
: sietve.
Hat mem ICY volt. Regi ados
| sagom nekem az, hogy efelo
beszeljek. El kell mondjam
| hogy szazaval jottek akkor hoz
zam az emberek, koztuk olya
: nok is, akikrol AIT hittem, hogy
haragosaim, ellensegeim, orven
|, denenek annak, ha beadnam {
kulcsot. Sok jo eset torten,
, akkor velem, amelyek kozu
: hadd mondhassak el egyet-mast
Jott peldaul elsonek Ohio al
. lam Alliance newt varosabol Z
: Verhovay Egylet vi alelnoke, d'
akkor meg csak legjobb SERVE
zoje. K6rosfoy Janos, szekely
gobe atyamfia, odault az agyan
szelere es szelid szoval meg.
kerdezett:
No, ven tarajos, mi BIT
: nyomja a fejedet?
: Nekikezdtem, hogy legna
gyobb gondomat sirjam ell:
: - Tudod, Janos, hiszen meg
halnek en- bekeben, de ha elgon.
dolom, hogy annyi Sc marad
utannam, amibol eltemessenek.
i Kozbevagott az en- joravalt
szekely komam nemes nagvlel-
kuseggel:
i - Ne fajjon amiatt fejed
TIE csak hall meg nyugodtan
maid meglatod, hogy mink mi.
/ lyen szepen temetunk maid el.
! Sajnos, meggyogyultam, mem
! lathattam meg AIT sep teme-
test, amt komauram igert.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

magam lie elfeledtuk akkor, ami
kor vegigszaladt rata az orul
orvos golyoja.
Ha az eletben elofordulo el
lenteteket ilyen eroszak aran lie
hetne elintezni, akkor egyszeri
ben vege lenne annak, amt m
"civilizacio" neven emlegetiink
Mi lenne velem az er6szakr;
epitett vilagrendben? Mi lem,
velem, aki ma mar Greg es tes
tileg gyenge vagyok? A leg
elso bika ugy feloklelne, hog,
arrol koldulnek az utcasarkon
Hogy is mondta az egyszeri en-
Der a fatal asszonykanak, ak
felelossegre vonta:
= Maga volt az a gazember
aki az en- uramat pofonvagta?
= Mem en-, mem en- voltam
hanem Macy Andras. Ha er
vagtam voina pofon a maga
urat, akkor maga most ozvegy
Kiss Miklosne lenne.
Observation-Disclosures megesik
velem, hogy ambator minder
embernek csak javat akarom
megis elhibazom a dolgokat es
ostobasagokat mondva megban.
tok valakit. Ha engem exert
mindig megvertek volna, mem
volna bennem egyetlen ep cson1
sem. Ugyan mi lenne az EN-
beriseggel vagy hogy kozelebbi
peldat vegyek, a nagy magyar
egyletekkel, ha a konvencios vi
takat eroszakkal inteznek eli?
- Aki birja: maria!
Az am bizony, de ha ez igaz
lenne, akkor mem az esq We
zetne egyleteinket, hanem a dur.
va, MYERS ero es annak mi 'innok
meg levet.
A Macy embergyulolo, de test.
ben nyomorek es gyenge Mira
bau felol mondotta a francia
forradalom idejen esyik ellen.
fele:
Ha szemek gyilkoln
tudnanak, akkor az 8 SCENE
mar kioltek volna az egesz EN-.
beriseget es tires lenne a fold
mint kezdet kezdeten.
} Long szenatorban is meg vol
ez a vegtelen foku gyulolkodes
de jo lelkii ember mem lehet kar.
orvendo szerencsetlensegenel
hallatara es mem idezheti a ko1z
mondasokat:
= Amilyen mosdo, olyan +;
torolkozo. Ki mint vet, ugy
arat.
Es legkevesebb jogunk van ;
krisztusi mondas alkalmazasara
i = Aki karddal vag, kard alta
pusztul el.
| De mivel elottem mar tizeze
iro mondotta ell ezeket gon
dolatokat es bizonyara masil
tizezer is ebben a mederben be
szel maid, jobb, ha elhallgatol
azzal, hogy 6szinte emberi sal
nalatomat fejezem XII Long sze
nator sorsa felett. Az eges;
szomoru esetbol csak egyet Ia
tok, de ait nagyon tisztan le
het latni:
Az emberek sokkal job
bak. mint ait altalaban hisz
sziik felolik.
Attol pillanattol kezdve
hogy a merenylo fegyvere eldor
dult, az amerikai tomegek fele
barati szereteten alapulo RESI-
vete csodalatos erovel nyilvanul
meg Long senator, az aldoza
irant. Ez az ontudatlanul fel
toro josag megis csak ARA mu
tatott, hogy a Megvalto nem on
totta hiaba veret a keresztfan
inert jobbakka tette azzal az EN-
bereket. Es ha rovid ketezel
esztend6 alatt ilyen sikert ertel
el Krisztus tanitasai, mcnnyive
jobb lesz maid az emberises
lelke ujabb ket vagy otezer esq
tend6 multaval.
Be kar, hogy ezeket boldo-
l
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-09-19

Fisher Andor ocsem is, aki
miota debreceni szerkeszto lett,
mindig Amerikaba vagyik visz-
sza. Mikor meg lit volt, min
dig hazakivankozott. Az ordog
tud ezeknek a honvagyas embe-
reknek eleget tenni. Csak leg
alabb ait tudna az ember felo-
Lux, hogy ket haza koziil
melyiket szeretik jobban?
Eleg az hozza, eljottek eek
is ketten, megneztek. .vigasztal-
tax, biztatgattak, SGT Himler
Marion papaszeme alatt hu-
nyorgatva csalogatott is:
= Mar csak azert is erdemes
meghalni, Greg, hogy magat XII
altsuk XII legnagyobb amerikai
magyar ironak.
Egy kicsit tiltakoztam, hogy
jobb szeretnem en-, ha huszadik
lennek csak, de eletben marad-
mex, azonban ell kellett hallgas-
SAX, inert Himler szigorubb ham
gon szoiott ream:
= Micsoda bolond beszed az,
hogy mem akar meghalni? EFT
az egy alkalmat is el akarja
mulasztani, hogy szepet Is jot
mondhassunk magarol?
A youngstown magyar SEER
keszto, Nemenyi Miklos Ern6
nagyon gondolkozo koponya.
Ritkan beszel, mint AIT a ma
gyar konvenciokon es gyulese-
ken resztvevo emberek jol tud-
jak. Az en- betegsegem halla-
tara szinten csak fejet rata es
szokasos szofukarsagaval mon
dotta:
Tudomasom szerint ez az
elso eset ARA, hogy csalanba
iitott a mennyko!
De a legkedvesebb volt vala-
mennyi kozott Kelemen Janos
daytoni szerkeszto ocsem-uram,
aki oszinte baratsaggal irta ne
KEN:
Hallottuk, hogy Macy be-
teg vagy, pajtas, mines reszedre
tobbe mentseg. Hat most mar
ne keslekedj sokaig azzal a meg
halassal, inert torodra vettink
egy horde bort, meg is kostol-
TUX es olyan jo volt, hogy lelket-
lenseg lenne toled, ha sokaig va
ratnal benniinket mulatsaggal.
Istok ugyse, elhiheted nekem,
hogy ha meghalsz, nagyokat
iszunk maid az egeszsegedre.
Ez level gyogyitott meg
De kutyafajat. ha olyan jo az
a Dor, akkor gondoltam, magam
is oft akarok lenni gyaszola-
somra rendezett toron. Eel is
gyogyultam hamarosan, a no
vemberi vadaszatra elmentem
Daytonba es belekostolva abba a
bizonyos hordoba, megallapitot-
tam, hogy exert csakugyan er-
demes lett volna meghalni. Kar-
potlasul elmondtam daytoni ba-
rataimnak Kelemen levelet, meg
azzal kapcsolatban a regi ado
mat:
Meghalt egyszer a szogodi
Greg juhasz, aki listen segitsege-
vel cit vagy kilencvenot evig es
csak azert mem olvasott ilyen
magas eletkorara papaszemmel,
inert mem tudott Sc irni, sc OIL
vasni. Mondom, meghalt a jam
Dor Greg, akinel becsuletesebb
juhasz mem volt het hatarban.
Mem veszett el annak kezen
soha egy fla barany sem, inert
az Greg csakis az urii husbol
valo paprikast szerette es volt
benne annyi tisztesseg, hogy ha
megehezett, mem gondjaira BIZ
zott joszagot verte fejbe gorbe
botjaval, hanem a baratok bir-
kaibol lopott konderba valot. A
hozzavalo zoldseget is mindig a
harmadik hatarbol ragasztotta
Ell. Szoval tisztesseget tartott
foldi dolgai korul.
Eleg az hozza, meghalt az
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-04-04
The works-Relief Bill for such pur-

the Works Relief Bill for such pur-
poses.
Il has the approval Of Chairman
James d. Adams OF the Indiana
state Highway Commission and
Wayne Coy. Indiana FERA director,
Mayor Martin said
Nine railroads would use the ele-
waited trackage into Chicago. The
mayor estimates that half Of the
1000 on relief rolls in Hammond
would be employed for one and one
half years on the construction work
and that from 60 70 IS per cent OF
the S7OO0.OOe would 60 directly TO
payrolls.
The Federal government would
make an outright grant Of the
money, since the railroads are un-
able TO join IN the financing, he
declared.
Expenditure would be under the
state highway commission.
State interest Is manifest because
Of the traffic tieups suffered By
those en- route 70 Chicago from
throughout Indiana. the mayor
pointed out.
He said an FERA checkup on time
lost by motorists at the grade cross
ings showed an economic waste Of
100000 a year. rating each car
at 80 cents an hour
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-04-04
URGES
WAR VOTE BILL
HooSier Representative in
imprisoned Plea
Before House.
BIZ Timcs Special

BIZ Times special
WASHINGTON, April A. The
spirit Of Napoleon, ruthless warma-
ker Of more than 100 years ago, is
abroad in the world today, Rep.
Louis Ludlow ID, Ind charged
yesterday before the House in a
speech supporting his proposed con-
stitutional amendment on war.
The amendment calls for refer
endum before declaration Of war IS
possible, except in case the United
States are invaded, and for conscrip-
ton of war properties to take the
profit out Of war and with it, Rep.
Ludlow believes, the profit incentive
for war
The Hoosier Congressman's speech
was, in large part, an imprisoned
attack on munitions makers whom
he ikened citing names and Incl
dents. TO Napoleon after describing
Napoleon's Gallons dispatch of May
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-04-04

30, 1913. after the sanguinary battle
Of Bautzen:
My health is good. I lost no
enc Of any Importance. I put my
losses at 5000 killed and wounded ="
Rep. Ludlow said that the spirit
which animated that letter, first
made public in this country in The
Indianapolis Times as part OF
Bonapartes letter TO Marie Louise,
could be found in the activities Of
the munitions barons, here and
abroad, adding that strife is now
deliberately engendered for profit or
other selfish ends"
Rep. Ludlow said that his pro-
posed amendment was in the spirit
of Thomas jefferson and Abraham
Lincoln and that it was in the in
terest of the common man.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-04-04
HAMMOND ASKS
7 MILLIONS FOR
GRADE PROJECT
Track Elevation to Speed
Traffic Into Chicago
Proposed to u. S.

BV Cuffrd Prrss
WASHINGTON. April 4.-Eimi-
nation Of - railroad grade crossings
through a $1,000 600 track elevation
project which vln eliminate the
Lake County traffic b0ttle-neck into
Chicago. was proposed for Federal
financing today by Mayor Frank r.
Martin. Hammond
The MAYOR arrived here with a
Handsomely printed prospectus Of
the project and immediately enlisted
the support Of Senators Frederick
VanNuvs and Sherman AIinton. and
Rep William Schultz
The matter viii be laid before
both Harry L. Hopkins. FERA direc-
tor and Interior Secretary Harold
F ICkes. head Of PWA. for financing
from the $500 100000 earmarked in
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-04-04
Try CARDUI For
Functional Pains

Women from the teen age to mid
die age have found Cardui genuine
ly helpful for the relief Of function
al monthly pains due to lack Of just
the right strength from the food
they eat. Mrs. Crit Haynes, of Es-
sex, Mo, writes: L used Cardui
when a girl for cramps and found it
very beneficial. l have recently taken
Cardui during middle age. l was very
nervous. had head and back pains and
was in a generally run down condition.
Cardui has helped me greatly"
Thousands of women testify Cardui
benefited them. If it does not benefit
YOU. consult a observation-disclosures
lnQUf
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1935-04-04
Socialists Slate Debate

Capitalism Us Socialism" viii be
debated at 8 tonight at 1903 Oliver
av under the auspices Of the Social
ist Party Of Indianapolis. affiliated
with the Socialist Party of Indiana.
La opinión., 1935-08-04
l. IEGA do
de IDIAZ
EEL PALACIO de
BEILAS AIRTES

dad de Mexico en- virtud de que mi
de Santa Ines, en- ell Distrito de Jiqu:i,-
pan de nuestro rico Estado de Mi
choacan, me concedio que fuera a la
expresada capital a %presenciar las
fiestas del 16 de septiembre, por ell
empeno que yo tenia, y en- virtud de
que algunos de mis- paisanos me ha-
bian hablado de elias encomiandolas
de mil modos; y como yo nunca ha-
bia tenido OCCASION de presenciar otras
que las que sc hacian en- mi humilde
pueblito, = consistentes en- alboradas,
repiques de campanas en- ell temple
y elevation de cohetes y de cohetones
entire cuyas detonaciones surgian es-
plendorosas las notas de nuestro her
moso Himno Nacional ~ejecutado por
alguna m~usiquita de rancho c%ontrata-
da al efecto,-cuando hube obtenido
ell permiso, como TODD muchacho, y
como 81 me hubiera sacado la lote-
ria, experiments intense regocijo.
Por aquellos tiempos, amigo milo,
no habia aun ferrocarril que a los de
nuestra zona nos condujera a Mexico,
sino hasta Irapuato, a donde los Via
jeros Sc encaminaban a caballo, en-
burro, o a pie, seg1n sus posibilida-
des, y los que lograbamos, como a mi
me TOGO, dirigirnos a Zamora, de ALI
partimos a Irapuato ell los carros til
radios por mulas, propiedad del senior
don Hermenegildo Mendez, carros en-
los que ell mismo senior Mendez trafa
de %Irapuato a Zamora y a las pobla-
clones de su transito, las mercancias
que enviaban de Mexico.
Este relate, sefor, aunque parezca
cansado y sin ninguna concordancia
con ell objeto de nuestra .onversaci6n,
es indispensable, porque nos llevara
al conocimiento que tuve de los miles
de beneficios que Ell general Dfaz hi
20 a los mexicanos durante ell corto
La opinión., 1935-08-04

o largo periodic de su gestion presi-
d~encial, o ~dictadura, como listed quie-
ra llamarle, por 10 u lie ruego no
tenga a NAL mi exordio, y prosigo:
"Precisamente estaba oscHreciendo
ell dia ounce de septiembre, cuando
dele la estacion de Buenavista Y en-
I'm coche de sitio de aquellos de aquel
tempo, me dirigi a una casa de asis-
tencia ARA la que 20 llevaba reco-
mendacion muy especial de un parien-
te del jefe de aquella, con la suplica
de que Sc me proporcionara un guia
que me condujera a todos los lugares
que 20 deseata onoce y me fueran
de utilidad. Recuerdo con precision
que estaba cayendo a la bora de mi
llegada, una lloviznita tenaz, de esas
que no faltan por ALA, por 10 que me
vi precisado a taparme con un sarape
girls de pura lana, que en- mi pueblo
usaba como abrigo. Ell cochero, con
csc modo de ser que ~tenian, no dejo
de comprender que yo era un "fue-
reno" de oscura rancheria que con al
gun dinerito de sobra arribaba a la
capital para gozar de las fiestas sep
tembrinas, por 10 que no dej6 de ofre-
cerme su ayuda, y hasta me ofrecio
cuando lie di su propina de rigor, lie
varme a fondas bien servidas y de
POGO precio.
"Las fiestas que me ~llevaron a la
capital fueron para mi algo sorpren-
dente que no puedo olvidar. marine
81 Sc toma en- %cuenta, que nunca las
habfa p~resenciado nj en- un pueblo de
r~elativa importancia, fuera del hui
milde u me VIC nacer.
"Cuando terminaron, con mi gufa,
me di, antes que feneciera la licen-
cia que trafa de mi casa, a pasearme
por algunos lugares de la capital, y
visite ell mercado de La MERGED, POGO
distante de mi alojamiento situado en-
la Gale del 8 de Febrero. Me fife
La opinión., 1935-08-04

que a un costado de aquel centric CO.
mercial pasaba un canal inmundo lie
no de chalupas, con indigenas que lie
vaban al mercado frutas, legumbres
Y flores, y que las aguas de aquel
canal Sc cubrian con la espesa capa
de hojas de lechuga, ramas y otras
hierbas que de las %chinanpas AFRO
jaban los mismos indigenas.
EN- las berrais de aquel ~clarco,
con los pies descalzos v entire ell lodo,
los mismos "navegantes" hawaiian los
vegetables y de ALI los conducian al
interior del mercado para que los ha-
bitantes de la metropoli Sc envene-
naran con los microbes que va traian
y con aquellos que en- ell lavado aca-
baban de recoger a la orilla del ca
nal.
listed bien sabe que en- ruestro
pals, por razones geograficas v me-
teorologicas que no son del case ex-
poner, ell periodic algido de la epo-
ca p%luvial ocurre en- los meses de
agosto y septiembre, ues bien, vi
tambien en- la capital que despues de
aquellas t~ormentas, las ~letrinas Sc de-
rramaban por las GALES, principalmen-
tie por aquellas barbados de la clase
media, y mas por las de les compile
tamente desheredados de la fortuna,
y excusado es decir a listed. senor MIC,
que ell tai mercado de La MERGED con
u GALES adyacentes y canal, eran
un escupitajo lanzado inicuamente a
los principles mas r~udimentarios de
hygiene. Hay que agregar que en- las
primeras horas de la noche que no
Iowa, andaban a paso tardo, dete-
niendose a las puertas de las vecin-
dades, ciertos carros r~epugnantes, o
letrinas ~flotantes, llamando con una
campanita a los habitantes para que
salieran a la Gale a derramar dentro
de aquellos depositos todas las inmuD-
dicias.