Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-11-01
RHINE
Nemecko oficielne opus

rem Hitlerem.
Vladni mluvc1 prohlasil, Re
Nemecko nemus1 ronit Shy, jez
to vyvoi udalost1 dokazal, Re
ucinilo dobr6 rozhodnut1. Pc
tvrdil, re Nemecko zaplatilo
Lie svGGj posledn1 duh We vysi
100000 zlatych frankG.
Monarchist6 rakoustf CT
till, re jejich vec je ma novo O.
chromena kdyz V Nemecku ny
nj vysla kniha pamet1 byvale
habsbursk6 princezny, We ktere
tato popisuje smrt sveho kra-
lovsk6ho zenicha a jeho milen-
ky = skandal z r. 1889, ktery
jeste nikdy nebyl 1plne ujas-
men.
Vdova byvaleho korunn1ho
prince Rudolfa, byvala prin-
cezna stepanka, prav1, re Ru-
doIf a jeho krasna milostnice
baronka Marie Vetserova ,jichz
mrtvoly byly nalezeny, V kra-
Iovsk6 Iovecke chysi u Mayer
lingu, zemreli dGsledc1ch Sc
bevrazedn6ho paktu. Monar-
chist6 mysli re uveTejn6n1 tech
to pamet1 jez vrha spatne sve-
Ito ma Habsburky, je novou ra-
nou jich nad6jfm ma Ottdv ma
vrat ma rokusky trim, jenz pfi-
sla V zapet1 pc odstran6nf z ra-
kousk6ho kabinetu ministrG E.
mila Feye a Josefa Reithera,
kterf oba byli monarchisty.
st6panka, kter6 je 70 let, by
vaIa belgickou p~rinceznou a
nynf je manzelkou madarske-
no knizete Lonjaye. We sve kni
re pravf, re Rudolf, dedic trd-
nu, mel milostny pomer S mno-
ha zenStinami, kul politicke in
triky, a hrozil sebevrazdou.
con nechtel zemT1t SAM, p1se
ex-princezna, ga Vetserova jej
milovala tax slope, re sla S
nfm." Autorka prav1, re zada-
la cfsaTe Frantiska Josefa, Of
ce Rudolfa, ably zakrocil, tyr
vsak odeprel.
Poole lfcenf z dob Rudolfo-
Wy smrti, c1sarska rodina pouze
oznamila. re Rudolf spachal
sebevrazdu lovecke chatrci.
Pozdeji pTislo ven re Vetsero-
va skonala zastTelen1m pc je-
no boku. Ac Sc o tom napsalo
mnoho knih a clankG, prave O.
kolnosti princovy smrti nevy-
SlySly ma jevo. Ma celou afe-
ru Sc pokusily vrhnouti svetlo
RUNE osoby, tax DR.. F. Marx
z Kolfna, ktery napsal sve ma
zory r. 1881 pro noviny; V Lon
dyne uveTejnila sve pameti hra
b6nka Marie Won Larisch, V
nichz naznaciIa, re Rudolf
cht6l uchvatiti trim "a pomoci
arciknizete Jana z Toskanska,
ktery pozd6ji uprchl do JIM
Ameriky. Jan Loschek, byva-
IL sluha Rudolfa, zemfel V u
noru 1882 We veku 81 let, aniz
by ale prozradil pravdu, "a
kterou mu noviny nab1zely vel
Ike sunny pen6z. Sluha pry mel
tacek ma popel ma nemz bylo
napsano rukou baronky Marie
"Spfse revolver, ne jed. Revol-
yer je jistejsf."
= VaIecny odbor vladnf v
Mexiku oznamil zatcen1 81 kne
Ii. kterf byli pohnani pred fe-
deralnf soud ma obzalobu, re
"poburujf lid a porusuj1 zako-
ny vztahujic1 Sc ma zT1zeni ma
bozenske". Knez1 byli zatce-
nj V Guadalajara.
General Antonio Guerrero,
vojensky velitel V Guadalajara
oznamil, re mu bylo ozname-
no O t9chto knezfch, re Sc shro-
mazdovali, ably zorganisovali
a podporovali vlasti zradou
cinnost mezi delnfky prot VIA
de-" V obzalob6 oznamil tez,
Jak p~rOhledal DUN, We kterem
nasel propaganda" prot vlad
nfmu programu socialistickemu
vyucovac1mu. Guerrero dale
oznamil, re prohledaval dun,
"knezf vykonavali obFady ma
bozensk6, ktere vyvolavaj1 po-
buTovan1 prot Wade a jsou po-
rusovan1m nabozenskych "a
kon1."
= Kapitan Rudolf Stanger,
ESQ rakouskych letcG We valce,
zemTel zapalem Pile. V dobe
valky Sc vyznamenal tim, re
zabranil dobyt1 Pfemyslu Ru-
sy, pFistav V pevnosti svym le-
tadlem a pTinesl obhajci oble-
zen6ho mesta move plany ma O.
braun. Rusove tehdy Premysl,