davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
Egyformak Vagyunk

A t6kesek ait hiszik, hogy a
kommunizmus egyenesen bestia-
kat csinal az emberekb0l.
A kommunistak ait hiszik,
hogy a tokesek a bestiak Is
Oroszorszagban valosagos angyal
lett minden elvtarsbol.
A valosag az, hogy az ember
korulbeliil egyforma minden vi
lagreszben, minden orszagban es
minden politikai vagy tarsadalmi
rendben.
Sokat irnak egy fatal orosz
leanyrol, aki Moszkvabol Lenin-
gradba repiilt egy leghajoval. Es
sokan olyan ostobak, hogy EFT a
kommunizmus alatt kihajto egye-
nj ervenyesiiles javara akarjak
konyvelni.
Nalunk is vannak fatal la
nyok Is asszonyok, akik a repii-
l6gepeken vilagrekordokat csinal-
tax, de ethez eppen olyan keves
koze van kapitalizmusnak,
vagy kapitalista rendnek, mint
az orosz leany iigyehez a voros
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
KET MAGYAR Pap
AhIK K0ZUL Az ECYIK MEM MAGYAR PAP

Ez az egyik pap, aki a sajat
nemzetsegenek szennyeset het-
r6l-hetre kiteregeti, hogy AIT az
amerikai koz6nseg meglassa es
aki ruhat - inert mem mocskos
- be is mocskolja.
A mask pap egy amerikai ur,
aki a detroiti magyar methodista
egyhaz lelkesze, akir6l kulon
trunk ebben az ujsagban.
Ez az ember az elete delelojen
volt mar, mikor az elso magyar
szot kimondta, de honapokat toll
tott magyar foldon, tiz eve el
a detroiti magyarok kozt, akiket
megtanult becsulni.
Rev. DR.. Beynon, tobb tanul-
manyt irt a magyarokrol es az
amerikai tarsadalomtudomany TO-
lyoirataiban siiriin talalkozunk a
rolunk irt cikkeivel, amelyek
mind az igazsag, a szeretet es a
megbecsiiles hangjan irodtak.
Aki Macy Dezs6t6l hall ma.
gyarokrol annak utolso veleme
| nye lesz felolunk, aki Rev. Bey.
nontol olvas felolunk, az ertekes
nepeknek tart benniinket.
Well, tarsadalom es az elet
a legtobbszor igaz mertekke
mernek, meg akkor is, ha itt-ott
a konyokok neha cimet es rangot
verekednek XII maguknak.
DR.. Beynon ma meg lelkeszt
a kis detroiti magyar methodists
egyhaznak, de mar tanara mi
chigani Ann Arbor Egyetemnel
S tekintelynek orvend a szociolo
gusok kozt az egesz orszagban
Macy Desc meg mindig csal
oft savonarolaskodik a Soutl
Streeten.
| Mindketten magyar egyhazak
nal paposkodnak, de csak a;
egvik magyar koziiluk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

Ket magyar pappal ismerked-
tenn meg az ut6bbi evekben, S
bar mindkett6nek a munkajat
csak bizonyos tavo1sagbol tudom
figyelni, a ket ember roppant er-
dekes magyar problema.
Az egyik magyar ember, aki
allitolag Magyarorszagon szile-
tett, amt majdnem lehetetlen ell
hinni, a mask mem magyar en-
Der, pap koraban tanult meg ma
gyar nyelven beszelni es csak ia
Ian egy felevet toltott Magyar
orszagon.
Macy Dezs6 detroiti katholikus
plebanos allitolag Magyarorsza-
gon sziletett, de a viselkedesen
EFT jozan ember eszre venni mem
tudja.
Hetek ota, honapok ota abbar
merrill XII a munkaja, hogy a ma
gyarokat szidja, gyalazza e
annyira bearulja az amerika
munkaadoknal es kozhivatalok
nal, hogy legutalatosabb mem
zetiseg Detroitban a magyar les1
maholnap.
A gyarcsokat es kozhivata
lokat tudatos gonoszsaggal, azza
hazug mesevel REMIT, hogy
Detroit magyar koloniajanak ;
nagy tobbsege kommunista, mer
hiszen az egyhazak es egyesile
tex Nagybizottsagat kommuniz
mussal vadolja. Mar pedig leg
utolso monstre nepgyules meg
mutatta, hogy Delray magya
kolonia nagy tobbsege a bizott
sag mellett van.
Ennek a gyalazkodasnak, en-
mex az arulkodasnak, ennek
bosszu hadjaratnak es szemtele1
hajszanak mar aldozatai vannak
akik a dzsabjaikat ennek a kovet
kezteben yesztettek Ell a Ford
gyarban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11


Mr.. Mellon a sziiletesnapjat
iinnepelte nemregen.
Es a kedves Greg ur nagyon
kellemes dolgokat mondott eb-
Ib6l az iinnepi alkalombol nem-
zetnek.
AIT beszelte, hogy mem kell
csiiggedni, hogy mosolyogva kell
a depressiot fogadni, hogy az
nem egyeb mint tizenot percnyi
kellemetlenseg, amely elmulik.
Hat magyar nota is megigeri
nekunk, hogy 'lesz tavasz lesz
nyar, de mi mem lesziink. - es
igy lesz valahogy Mellon ur
joslasa.
AIT tudjuk, hogy de-
pressio ''tizenot perces'' kellemet-
lensege egyszer elmulik, csak AIT
mem tudjuk, hogy az minket elet-
ben fog-e talalni?
Vegre ait hajlandok vagyunk
szinten elhinni, hogy Mr.. Melon
max "csak IS percnyi kellemet-
lenseg" az egesz nyomorusag es
ha mindenkinek lenne egy par
szaz millio dollarja, akkor attol
senki mem feline.
Icy azonban kenytelenek va
gyunk Sep Ern6re, nagyszeru
magyar irora gondolni, aki ma
gyarorszagi feher terror fekete
napjaiban egyszer ait irta, hogy
is lenne mindenk:t besorozni ha-
rom eyre - zsidonak.
AIT hitte t. i. hogy ha zsido-
uldozes artat1an martiromsagat
mindenkinek e1 kellene harom
evig szenvedni, akkor nem lenne
tobbe senki, aki zsidot uldozne,
inert megtanulna mindenki, hogy
az uldozest artatlan embernek
nem konnyii vise1ni.
Mi ait szeretnenk, ha lit min
denkit ratennenek harom eyre
ARA a bizonyos welfare kenyer-
re. amely a Mellon ur varosaban
korulbelul heti otodfel dollart
juttat egy-egy csaladnak, bar
Pittsburgh legdragabb varosa
az orszagnak.
Ha Mr.. Mellon meg a tobbi
rnellonok meg morganok harom
even at welfare kenyeren elnenek,
akkor mem lenne sziviik IS SEE
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
kEzDUNK MEC0RULNl?

A depressio nyomorusaga el6-l
szor csendes megdobbenest, az
tan hiszteriat hozott nemzetres
$ ma olyan jelek mutatkoznak,
hogy kezdiink lassan, vagy ITALIAN
mem is olyan lassan, meg6rii1ni.
Minthogy a depressi6 okat
megsziintetni mem akarjak, mint
hogy termelt javak he1yes el-
osztasahoz mem mernek fogni, a
legbutabb es leglehetetlenebb or
vosszerekre gondofnak.
Nagyon tudjuk, hogy vari1ak
buta es nevetseges szovetsegi tor
venyek Cpl. a termes-pusztitas,
amit az AAA kebefeben vegez-
nek) de a pa1nat az alfami tor
venyhozasok viszik e1, amelyek-
ben leglehetet1enebb ot1etek
vetodnek fel.
Michigan a1fam torvenyhozasa-
ban ta1an meg is fogjak ait az
6riiletet szavazni, hogy a gyarak-
max csak 1ega1abb egy ev ota
Michigan a1lamban lako embe-
reket szabad alkalmazni.
A torvenyhozoknak EFT az os-
toba javaslatat jo okok sziiltek
a vilagra.
A detroiti autogyarak kiilo-
nosen a Ford-gyar mem akarnak
regi, gyakorolt munkasokat alkal-
MANI es ha elkerulhetik. detroiti
embert, vagy regi munkast mem
hivnak be munkara.
Attol felnek, hogy azok SEER
vezet gondolataval meg vans
max mar metelyezve.
i Mem torodnek hat vele, hogy
hany tizezer csalad el welfare
kenyeren varosban, de nyitott
kapukkal varjak - mikor mum
kasra van szikseg azokat az
embereket, akik Tennesseebol,
Kentuckybol, vagy mas deli al
lambol erkeznek. Azok tanulat-
lanok. elmaradottak azok mem
almodoznak szervezetrol.
| Ez becstelenseg szilte az
tan ait a javaslatot, amely os-
|toba gonoszsag lenne, ha elfogad-
max. Ami konnyen megtorten-
| het.
Minden olyan ember munkabs
allitasa, aki mem lakott egy evis
az allamban, biinteny lenne {.
aki Michiganban negy buntenyr
(felony) kovet el, ait eletfogy
tiglani bortonre KELL itelni
Vagyis ha egy gyaros negy ide-
gen allambd erkez6 munkast al
kalmazna, becsukhatnak eletfogy-
ltiglani bortonre.
| Ami a gyaros urakat illeti
amiatt mi sziviink soha meg
lnem szakadna. A bortont az Greg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
NEKI TIzEN0T PERC

milk, hogy ilyen "tizenot perces'
marhasaggal es szemtelenseggel
inzultaljak az orszagot.
(Mikor par eve Mellon
leanya ferjhez ment, negyszaz-
ezer dollar koltseggel egy nagy
teremben mesterseges viragos
kertet csinaltak, amelyben mes
terseges holdvilag siitott a mil
liomos vendegekre.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11
.VETELYTARSNOK
Irta: DR.. CERENDAY LASzL0 (LECIONER)

raborult leanykara..
Edesszivem. vegre.
Eliz tetovan, felenken nezett
korulallokra.
- Harry. en- felek... Har-
ry... ne hagyj... ugye mem. ).
Harry.
Szemeiben ujra valami hideg,
szinte fenyeget6 sugar kezdett
erosodni. A ket orvos feszllt ide-
gekkel figyelt. Harry ketsegbe-
esetten olelte at.
- Efiz. !. edesszivem... mem
-. mem. lit vagyok. ne
fell. nem, ne nezz ugy... en-
vagyok Harry.
A beteg leany hosszu, mely So
hajjal lehunyta szemeit. Arcvo-
nasal lassan megnyugodtak. Ha-
mem keze tovabbra is gorcso-
sen szoritotta Harry kezet.
- Harry, nagyon gyenge va
gyok... mi tortent. a fejem
zug... nehez nagyon.
Az egyik orvos valami szert
adott be neki.
Ettol nyugodtan fog aludni.
ARA van most legnagyobb
szuksege.
-. Harmadnapra az orvosok
kijelentettek, hogy a beteg haza
mehet. Haza, Zorro napu Ari-
zonaba. Ahol a cowboyok ,egy-
hangu danakat danolnak, mig
csendben korul lovagoljak ejjel a
nyugodtan elpihent kerodzo jo-
szagot. Ahol madarak enekelnek
es szena illat terjeng tiszta le-
veg6ben. Ahol minden bokor,
minden forras kedves ismer6s-
kent udvozli. Csak condos apo
las, csend, nyugalom, korilotte
mosolygos, vidam arcok es. :.
Harry.
EFT mar mcsolyogva tette hoz-
"a a foorvos.
Eliz szuleivel egyutt feljott
Arizonabol Harry apja is. A
kedves fiat a korhazban talalta
Karomkodott a kemeny Greg ur
mikor talalkoztak, de csak hogy
az elerzekenyedeset palastolja.
Az igazgatod kuldi EFT .
levelet. AIT mondta, hogy sze.
melyesen adam at. Valami Miss
Dorner newt irja.
Harry atfutotta sorokat.
-. Az intezetet oft hagy-
tam. Mem sajnalom, amit tettem
maSkent SOhaSe lettel VOlna az
enyem. Most mar az vagy es az
enyem is maradsz, merit. j. oyer
mekem lesz. ="
Nit ir neked az lany?
= Semmit apam.
Akkor inert sapadtal ugy
el?. :.
Mem sapadtam el.
A kemeny Greg szigoruan ne
zett fiara. Mintha csak~ meg
sejtette volna a level tartalmat
Lehet egyebkent, hogy az igazga-
to is beszelt valamit. Harry mem
tudta kiallni az Greg tekintetet
Becstelen akarsz lenni?
Harry balkan, kisse reszkete
hangon yalaszolt:
Apam... en-. en- boldog
ember akarok lenni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

rendnek.
Egyformak vagyunk embe-
rex mindnyajan Is egyfornan fiit
az ambicio benniinket IS az egye-
mex mindeniitt egyforman tudnak
ervenyesulest talalni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

Harry, csak mem akar a
villamos szekhe jutni... eressze
el a torkat..... ne csinaljon ma
gyobb bait. ,oldozza fel inkabb
AIT szerencsetlen leanyt. Mem
latja, hogy lie van kotozve.
.ajult... dobja ra kopenyet..
Harry valahogy 1negis eszere
teri es ,eleresztette felhalott ,el-
1enfelet. Az asztalhoz rohant es
rateritette feloltojet az ajult lany-
kara. Aztan eloldozta a kotele-
keket.
Eliz... Elizkem. en- va
gyok. ne fell :. edesszivem. !.
Mem fogadta el Mr.. Smith Sc
gitseget.
Elbirom magam. Egyedil
viszem le....
Il. A korhazban aztan sziv-
+dobogva varta folyoson, mig
bent az orvosok elesztgettek a
meg mindig eszmeletlen leanyt.
Mem eresztettek be sc ct, sc az
inspektort. !
Ertesitjuk, mihelyt eszme-
letre ter.
Ezzel meg kellett elegedniok.
A ket ferfi neman, dobogo sziv-
vel szamlalta perceket. Harry
hol imadkozott, hol karomkodott.
Az Inspector inkabb csak karom-
kodott. Nagysokara aztan megis
+csak kijott egyik feherruhas, fe-
her bobitas apolon6.
Bej0hetnek az urak. Maga-
hoz tert. Illetve fe1ebredt. :. ha-
'nem....
Harry izgatottan ragadta
meg az apolon6 karjat.
Hanem?. :.
Hanem, mem ismer meg
.senkit. :. Osszevissza besze1. :. /.
Jelent6sen homlokara tette a
kezet, aztan lemondoan intett. A
ket ferfi riadtan nezett egymasra
- Istenem. :.
- Borzaszto...
Lehetetlen. :.
- Akkor en-. >. en-.
Mr.. Smith megrazta a fatal
.ember vallait.
Steady boy. Most mines
lido ARA, hogy elveszitsik "a fe-
jiinket, vagy ketsegbe essiink
Erosnek kell lenni.
A szerencsetlen flu erosen meg
szoritotta az Inspector kezet.
Igaza van... koszonom !.
eros leszek. Csak megszedultem
egy percre.
Ertem. Gyeriink. 49,.
Elizt ket apolon6 fogta lie az
agyon. Egyik vallanal, a mask
a labainal tartotta. A szerencset-
len lanyka mindenaron XII akart
ugrani az agybol es futni. I. fut-
nj. Menekiilni. Ki el6l? Mi
elol?... AIT nem mondta, csak
sirt, konyorgott, sikoltozott, hogy
mentsek meg. Hogy ne hagyjak
inert mindjart megfogja.. Iste-
nem... menekiilni. -. futni. I.
menekilni.
Olyan szivszaggatoan esdekelt,
! konyorgott, hogy Harrynak maid
a szive szakadt meg. Smith fe1-
ugyel6 neman, lehajtott f6vel
ALT az agya mellett. A ket orvos
osszevont szemoldokkel figyelt.
Az egyik injekcios tilt tartott a
kezeben.
Meg ne. kollega.. Hat
ha lecsillapodik. -.
A beteg rovid szunet utan ujra
sikoltozni kezdett. Szemei olyan
vad ren1uletrol beszeltek, hogy
megborzadt meg a ket orvos is.
Talan megis jobb lenne.
- Hagyja meg kollega.. Hat
ha elmulik roham. -.
Rettenetes nezni is.
- Az. rettenetes. !, szegeny
leanyka...
Harry ketsegbeesetten borult
a remekkel kiizkod0 betegre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-04-11

oAA ooD0 SS0POSS 81 AANN oA'>AASA
ben olyan fajdalom, ijedt szenve-
des konyorgott, hogy a ket orvos
is csak alig volt kepes vissza-
tartani a konnyeit.
Az apolonok hangosan zokog-
tax. A detektiv feliigyelo is ell
fordult, hogy elpalastolja kony-
nyeit. Csak Harry mem sirt. Az
3 szemei szarazak maradtak. Ne
XII a szive kesziilt megszakadni.
- Elizkem. edesszivem.
ne fell j.. lit vagyok. mem tor
tent veled semmi. idejeben err
keztunk. !. ne fell. !. Hat nem
ismersz ram?
A lanyka elnyomott hangon
most mar suttogni kezdett es
olyan esdekloen hezett. Z. olyan
esdekloen konyorgott. !.
- Engedjenek kerem. men
nj akarok innen. !. mem latjak,
n''iJa. nios.. cnseu'oieA
L''~Aen'. euess@ise'i'
~ 81 'asyon
A lanyka sapadt homlokan ne
hez veritekcseppek gyiilekeztek.
opa vauui AeAu.'t l.eAn' sAaja
= eina' '' - A "poio
''o,lek ni,liueri efeJukle szuNse-
suK vol', hosy &c tuuJak az asyol'
szo'i'ahi.
Eliz. .edesszivem.
A szerencsetlen flu ketsegbe-
esetten borult szenyed6 kedve.
sere. Cserepesedett aikait ra-
nyonta ketsepbeesett erovel AZ
uira sikitani akaro szaira. Rata
is tartotta hosszan, keservesen
Aztan csokolni kezdte vadul, szir
te fel6rulten.
10 na W
,eu ''a'oN Ne na'' 'ies LIZ
NeIn'' usye ne.h'.'
- iea',y Nd isAi'e'' 'es'e M 'e
'e. n'o-a'osan hiesvo'las ,o.t
l',''''a Sa'a'n' ie.'e''e.es 60
akarta voina Vetni az agyOoi' az
'an e'.'iyeu'' au' szenei ic
,aN.
M .No, mas 'ieAo''
"a iDieuese u'an ~
''a a o.es~i' anN'
49,,
ses nAAoI e,Do.a'' az e''e'e
ete.'en !,
~ 'soo N.eeo syA apoio
~ '''es.'ni'e''e ia'y sa''a.'
' ,asy,a Ae'e'i' p''' :
- ''auAo1N
iay d. oi'osia neze''' ~
80 80 a ese.
ie'os 'oe aAnua, ie
eo,eu % .ieni 'on .''aDo lo''aln
NAoi meg san 'e''en Dai an
NJ - 'oa .uoDe Neiu 's 'ef
'eseii q ,esi iesz.
10
nnAoi e'vesA'e'' ieiN
80 ."su'ya.: ANoi ''eN'ne'e''
'eilu' ineolul''
iiaiit esak q ue'eA'iv kai a.
'a''o,,aN 81 a. oss1e'osyas'o'
-, NY oo' s'eauy
81 ap Ao'' aN1' !. ~ :.
1o't .i '.ien d. aJuidesai AunAo
" i'u'iaA' 2 naiot.i eseliuDel
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26
FOR SALE

Bay gelding, 100 lbs, II years
old.
Black gelding, 8 years old, 1450
lbs.
Black gelding, 5 years old, 1000
lbs.
Black gelding, 8 years old, 1860
lbs, $145.00.
Sorrel team Of geldings, 5 and
6 years old, 34OO lbs, $4,000.
Bay mare, 9 years old, 1900 lbs,
$4,000.
Sorrel mare 10 years old, 1900
lbbs., $1,000.
Black mare, 10 years old, 1900
lbs, $4,000.
Registered Angus bull, 1 year
to IA months old. Choice $4,000.
Swiss bulls, IA months old.
Papers can be furnished, choice
$500.
10 Purebred Guernsey cows and
heifers.
Registered Shorthorn bull 2k
years old.
"a Head Of light feeding cattle
from 800 lbs. to $50 lbs.
John Deere corn planter No.
999, $500.
John Deere Is inch sulky pillow,
$3.50.
Manure spreader 70 bu size,
$4,000.
Nearly new hay rack.
loft. hay rake $3.50.
Emerson disc Oft, $4,000.
I. H. C. gift. cultivator, $37.
Cream separator 5000.
Appleton corn shredder, 6 roll
ers.
70 ewes from 2 to 5 years old.
A few stock hogs.
WANTED
Horses and colts.
Milk cows.
Feeding pigs and cattle.
Bulls, / to 2 years old.
Second hand machinery.
BUYERS AND SELLERS
EXCHANGE
]. M. STEWART
Redwood Falls
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26

through Wisconsin postoffices I'M
der the name Of Jack O'Brien and
through radio broadcasts, but was
unsuccessful. Recently he warn
ed Wisconsin and Minnesota au-
thorities to be on the lookout for
him through a sheriff's bulletin.
When Peppin was picked up at
La Crosse, he first gave his name
as Gerald Hall and insisted that
he was helping a man named
Cooper whom he met in New Ulm
to sell the overcoat. Although he
refused to tell police the where
abouts of his car, it was found
through testing his key on sever
al cars on the street. In it were
several pieces of the clothing stol-
en- from the Vollmer home, but
the radio and shotgun were not
found. Authorities there estab-
lished his identity through the
bulletin.
He admitted that the car was
stolen from Portage, Wisconsin
but chung to his story that the
goods found in the automobile be-
longed to the man he teamed with
in New Ulm.
He will probably be tried on the
car-stealing c-.arge in Portage un-
less he c.. be connected with sew
eral ,.~-.K-in robberies in Red
w !. county in which case he will
. : returned here.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26
Lamberton Robber Is
Caught in Wisconsin

The man who entered three
farm homes in the vicinity OF
Lamberton December Z, stealing
quantity of clothing, a radio
and shot gun, was apprehended
by La Crosse, Wisconsin police
Saturday as he was attempting to
sell an overcoat, part Of his loot,
on the street there. He is Don
aid Peppin, Wautoma, Wisconsin,
who was known as Jack O'Brien by
several farmers in Redwood and
Cottonwood county for whom he
worked recently. He is also a sus-
pect in several other south county
robberies.
While William Vollmer, farmer
living southwest of Lamberton
and his family were in town De-
cember z, Peppin, or O'Brien en-
tered the Vollmer home by open
ing the lock on the door with a
kitchen knife stuck between the
door and the jamb. Several over
coats, Jackets, suits and pairs OF
shoes were taken as well as three
small banks containing about Sl9.
He also got $3.50 in cash from a
purse. The same night tie ~ =
home near Lamberton ~ ar
ed in the same way - nan
Mauser shotgun F. trent
Albertson for wf9r ii work
ed, lost a nine $50 from his
farm home j.. III of Sanborn that
evening.
She L. J. Kise,> who investi-
gs4 i the case, discovered that
lie tracks in the slush of the
three farmyards were identical
and that they were similar to
those on the car driven by O'Brien
who came to the community about
four months ago driving a Ford
with Wisconsin license. O'Brien
had told a Cottonwood county
farmer for whom he worked that
he was leaving for his home in
Wisconsin the afternoon of the
Kise attempted to trace the man
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26
Corn-Hog Meetings
To Begin January Ii

Beginning January Is, Redwood
county farmers will have an OPP
portunity to learn the provisions
of the 1867 corn-hog adjust
ment contract; to apply for this
contract and to elect representa-
tives to administer the program in
their respective communities, Nate
H. Bovee, county agent, announ-
ceS.
The individual farmer, if he
chooses, may do all of these things
in only one community meeting i'll
stead of in two or three, as has
been the custom under the pre-
vious corn-hog programs, Mr.. Be-
wee says. This arrangement will
not only save the farmer time and
money, but it will also permit the
community and county committees
co begin sooner their work of es-
tablishing production quotas for
each applicants farm.
Mr.. Bovee and one or more
members of the county corn-nog
allotment committee will attend a
statewide conference at Univer-
sity Farm, ST. Paul, January 8, at
which the provision of the new
contract will be explained. They
will then conduct the educational
and sign-up work of the program
in this county.
Speaking at University Farm,
st. Paul, Claude R. Wickard, chief
of the corn and hogs section of the
AAA said:
"The 1867 corn-hog contract
is designed to increase hog pro-
duction in the United States about
80 per cent above the drouth-re-
duction level of 1885. A provision
of the contract permitting the
signer, in 1886, to raise up to 100
per cent of his market hog base,
but requiring him to produce SO
per cent or more of this base if he
is to receive his full hog adjust
ment payment, viii have the fol-
lowing four-fold effect:
"(D 1t will give the producer
greater total hog income than he
would deceive if his hog numbers
were kept at their present low lev
el; (2) provide the consumer with
more adequate pork supplies; CD
tend to prevent further regional
Gislocation in hog production as an
aftermath of the drouth; and (4)
help to prevent over-expansion of
hog production and a subsequent
return of distressingly low hog
prices in 1887"
The rate of adjustment in hog
production for 1887, Mr.. Wickard
said, will be announced by the
Secretary of Agriculture before
December i, 1886, and will be de-
termined by the 1887 outlook, but
cooperating producers will not be
required to produce more than 60
per cent or to make downward
adjustment of more than rs per
cent of their base hog numbers in
1887.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26
RITES HELD FOR
MRS. ECLE, VAIL
PIONEER, FRIDAY
Came To Redwood County In
1871; Lived On Vail
Farm 81 Years

Wabasso-Funeral services were
held at St. Anne's Catholic church
Friday morning for Mrs. Conrad
Egle, one of Redwood county's
oldest settlers, who died at the
home of her daughter, Mrs. Adolf
phi Egle, four miles north of Wa
basso, December II at 1920 a. m.
at the age of 83 years. She enjoy
ed good health until a year ago
and had been confined to her bed
for two months. Rev. Francis Neu-
mann officiated at the requiem
mass.
Elizabeth Daub was born in
Wurtenburg, Germany, May 81,
1852. She came to America with
her parents in May 1871, locating
in what is now Vail township.
In 1875 she was married to Con-
rad Egle at the Holy Trinity Cath
Ollie church at New Ulm. They
then lived for three years on a
farm in West Newton, after which
they moved to Vail township, max
my IL CIlClI pei IldlCIC IiOIilC. I1CI
husband died in September, 1910.
Two children, an infant son and
a daughter, % years old also pre-
coded her in death.
Surviving are two daughters,
Bertha, Mrs. Adolph Egle, Waba-
so and Amelia, Mrs. Leonhard
Kienlen of Muenster, Saskatche-
wan. II grandchildren, two sisters,
Elenora Nxsen of Wabasso, Mat
hilda Fixsen of Morgan and a bro
Their, John Daub, Sr.
Mrs. Egle was a faithful men,
Der of the Christian Mothers SOC
iety of st. Anne's church.
Interment was made in the
Catholic cemetery. Pail bearers
were nephews, Herbert and Roy
Fixsen of Morgan, Ernest Fixsen,
Joseph John, Jr., and Ludwig O..
Daub of Wabasso.
Among those from out of town
present at the funeral were Henry
Hopfenspirger, Herbert, Roy and
Rose Fixsen from Morgan, Mrs.
Charles Schultz, Mr.. and Mrs. S.
Kahnke, Redwood Falls; Mrs.
Leonard Kieben, Muenster, Sas-
katchewan, Mrs. Theo Daub from
Mankato and Mrs. William Feigr
of Revere.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26
Hector Man Treated
Here After Mishap

A model T Ford driven by Oscar
Carlson of Hector and a truck
from Marshall collided two and
one-half miles east of Redwood
Falls late Saturday night. Pass
ersby brought Carlson to the hos
pital here where numerous face
cuts from pieces of flying glass
were treated and he was released.
His companion and the truck driv-
Ell escaped injury.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1935-12-26
Home Canning, Topic
of 2 Demonstrations

'Home Canning an Art will be
the subject of two lectures and
demonstrations to be given by Ina
B. Rowe, home economist, in Red
wood county early next year.
Dealing with uses of canned food
and especially meats, the first will
be at the Wabasso Public school
Friday, January 3 at 2 p. m. and
the second at the city hall in Red
wood Falls Saturday, January 4, at
the same hour. The demonstration
are sponsored by the state extern
sion division, University Of Mime
sofa.