Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-08-30
Porady rozruseny obranou
nazismu.

naZlsmU.
We WilliamstOWn, Mass, ne
mecka matka naslouchala kid
ne, kdyz v pondel1 napadena
byla nazisticka vlada v Nemec-
ku jak protestantskymi tax ka-
tolickymi a zidovskymi pTeda-
ky v generaln1 porade Ustavu
ma Lidske Vztahy, ktera pora-
da svolana byla "a 1celem stu
dia dnesn1ho Nemecka a moc1,
ktere Hitlera posadily do sedla
Nemecke velvyslanectvf ode
prelo poslati tam zastupce. III
stale to ma turistce Spojenymi
Staty, Schirmacher-O ncken, a.
by ona jedina hajila v porade
Nemecko.
Naslouchala, kdyz George
N. Schuster, redaktor katolic-
keno tydenn1ku, horlil pro me-
zinarodn1 spojen1 ma ochranu
nabozenskych a rasovych men
Sin. Slysela dra. Turnera, BY
Vallejo pastora americkehe ko-
stella V Berlfne, ktery myslel, re
Amerika by mela byti diktator-
skou mocf prot Nazismu. Ma
slouchala rabfnu, Norris S. La
zarou z Baltimore, ktery volal
DO krestanske a zidovske jed
note, ably tato postavila Sc pro-
ii sfreni antisemitismu We Spo-
.jenych Statech.
PAX predseda, Newton D.
Baker, vyvstal a navrhl vseo-
becnou debatu ma thema: Gee
mu mGzeme Sc uciti cd Nemec-
ka?"
Ostychave prihlasila Sc ku
slovu Schumacher ncken a
celia z poznamek svych. Ne
hajila Nazism. Jej1m pTesved-
Denim bylo re vse to zavinila
smlouva Versaillska pc skonce-
nj svetove valky O n1z pravila,
re to nebyla smlouva, ale roz-
kaZ!
"Pravdou jest, re Nemci da-
vail pTednost otrocen1 v zemi
sve neil ably otrocili Spojen-
c6m, rekla."
Stoj1c tvaTf v tvaf rozhodne
nepT1znivym pohledGm beast
Mkt a kdyz predseda chtel j
witt slovo, ale toto j ponecha-
no ma navrh rab1na Lazarova
vypravela. "Jsem rodilou svy-
carkou. Provdala jsem Sc "a
Nemce a S MIN v Nemecku by
dlela jsem pred valkou, mezi
valkou a pc valce a chci vysvet-
liti AmericanGm proc udaly Sc
V Nemecku tyto tax uzasne We
ci. Amerika prosla sama po-
dobnou zkusenost1, kdyz brani-
la Sc Anglii roce 1776 a v u
zpGsobovan1 Sc roku 1865. To
same dele Sc dnes v Nemecku
Rekla, re protetante a katol1ci
kdyby byli dobrymi krestany a
eide zidy, takove veci by Sc ne
daily V Nemecku.
"Zila jsem 80 rok1 V Nemec-
ku, znam vetsinu protestant
skych fararG kteTf kazali vel
kokapitalisticke kTestanstvi
myslfce O sobe, re jsou muzi
bohatstv1 a nepomahajice nj
komu, ably pTijal spaseni cd
Jez1Se Krista, ponevac to SAM
ma sobe nikdy nezkusili.
A katol1ci uzili sve moci, a.
by katolicke nemecke duSe de,
laly politiku malice ma zTetel.
jenom snahy katolickeho cen.
ira. A Eide, jejichz domovem
Nemecko nen1, nedrzefi Sc v pc
zadf ale posiluj1ce Sc We svt
zvlastn1 dGlezitosti skrze novi
ny, ktere psaly proti Nemecku
A nyni protestante, katol1c:
a Eide trp1 nasledky svych vlas'
mich pracf v Nemecku."
Baltimorsky rab1n, Lazaron
ktery dels1 dobu mluvil Sc
Schumacher ncken O jeji rec
varoval, re antisemitsm (proti
zidovske smyslenf a jednani)
je "jed, strasny jed, ktery Sc
vyskytuje jake rakovina ma pc
litickem telesu. Jestli antise.
mitism us1dl1 Sc v Nemecku"
volal Lazaron, "vydatnost A.
merickeho zivota Dude znice.
ma"
V Luzerne We Svycarsku ne
svetovem zidovskem kongresu
rab1n z New Yorku, Wise, vo.
lal, re "Nemecko, jez vypuzu.
je zidy, must samo vypovezenc
byti z lidske vzdelanosti."
Zbytecna soustrast.
>Je dosti pT1cin ku d1k1m, ze