Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-07-19
z kruhE dSInictva.

vypomocne akce Ia nizSl mZdy
nez jake prevladaj1 v industrii.
V konferenci bylo usneseno:
"Rozhodli jsme, re Ia zad-
nych okolnost1 kterakoliv z ma
SIGH organizac1 nesmf dovoliti
svym clen1m pracovati ma nou-
zovych projektech "a nizs1
mzdu, nez jaka pTevlada v in
dustrii. Oznam1me usnesenl to
generalu S. Johnsonovi, admi-
nistratorovi pokroku nouzo-
vych pracf pro mesto New Yor-
ku, mayoru LaGuardiovi a
Harry Hopkinsovi, narodnlmu
administratorovi nouzovych
projektG.
Schvalujeme stanovisko ge-
nerala Johnsona V teto zalezi-
tosti a pT1slibujeme mu nasi
kooperaci. Nepokous1me Sc o
zadne diktatorstvf, jakym zp1-
sobem federalnf vlada by mela
rfditi nouzovou akci; my Sc
pouze snazime udrzeti stavaj1-
cf mzdy, pro ktere jsme praco-
vail padesat rokG. Mas BOZ Wy
chazi z toho stanoviska, ably u
drzen byl princip onoho zako-
ma.
Neni dina, kan az by kon-
traktofi stlacili mzdy, paklize
by jim to bylo dovoleno. Kde
kontraktoTi zamestnani byli ma
kontraktech pro statn1 vypo-
mocnou administered, my ozna-
mill jsme je nouzovym 1radGm
a zp1sobili jsme, re Sc rychle
vratili ku pTevladaj1cim
MADAM"
= Americka Federace Pra-
&c mezinarodn1 uni automobi-
loveho delnictva organisuje.
President William Green "a
slal dotazn1ky 176 m1stnfm u
MIN jez Sc mali O tonic planu
bl1ze vysloviti a jmenovati de-
Legally do spolecne konvence,
jez Sc konati ma jiz 26. srpna.
Organisovana prace jest pre-
svedcena re m1stn1 unie sc pre-
vaznou vetsinou pro tento plan
vyslovf. Mfstem sjezdu Dude
patrne Detroit, stredisko auto
mobiloveho prGmyslu.
Organisator A. F. P, auto
mobiloveho delnictva Francis
J. Dillon pravf, re navrh ma
soustredenf byl podan ma Tfjno-
VEN sjezdu V San FRANCISCAN
incl ma hromadne organisova-
nj delnictva V tovarnach ma au-
tomobily, v zavodech obrabejf-
c1ch aluminium, dale v gumar-
mach a cementarnach.
Konvence gumarskeho DEL
nictva Ia tymz 1celem ma byti
pofadana L. srpna.
Dillon Sc vyslovil pochvalne
Q pfijate Wagnerove pTedloze,
Jez jest velkou vymozenostf
d%elnictva neb mu dava pravo k
svobodnemu organisovani. Pro-
nesl vsak jistou obavu jak Sc k
novemu zakonu chovati Dude
zejmena prGmysl automobile
w.
= Unie krejcd ma damske
saty a kabaty v Minneapolis
vysla ma stavku. Jest podpo-
rovana International Ladies
Garment Workers uni. STAY
kari Sc domahajf 35-hodinove
prace V tydnu, uznanf unie a
nejmensf mzdy jake byly "a
kody NRA.
= Vladnf administrator Hop
kins prohlasil, re delnfci "a
mestnanf ma nouzovych pra-
czech budou m1ti maximaln1 no
diny 40 mes1cne. Kdyz byla
ustanovena nouzova mzda, cd
$40 do 1914, bylo oznameno, re
pracovnf tyden Dude obnaseti
40 hodin tydne Gill 100 hodin
meslcne. Hopkins naT1dil 8
hodinovou pracovnl dobu a 70l
hodin V p~olomes1cn1 periodic, a.
lie ucinil vyjimku pri takovych
pracech, kde jest potrebf spe-
chu, kde Sc jedna o veTejnou
potfebu a blaho, kde jsou zaj-|
my obcan1 ohrozeny nebo kde
projekt must byt CO nejdT1ve
d%ohotoven, ably nebyla zpdso-
bena Skoda.
= Majitele sesti velikych
pekaren v Des Moines, Iowa.,
z~astavili 1plne praci, kdyz VI
pekarnach vypukla v nedeli
stavka $50 uniovych pekard.
V pekarnach pravidelne pece-
no bylo 100000 bochnfkG chile
ba, 5000 kejkG a $500 bal1c-
XII koblich. Vzdor tomu v Des
Moines nebyl poc1ten zadny
- - - oL-L1 oo0EZ ~01]H1N1o W |