davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
, 1935-07-30

redfish his party made Monday at
the Snapper Banks.
The program under the direction
CT DR.. J. A. Hockaday, got under
way with a complete formal drill by
ti-c Coast Guard which has a station
here. This was followed by exhibi-
tons OF fancy diving and swimming
at the turning basin and by various
stunts and contests. The porpOiSe
rodeo was called off due to inability
70 hook one OF the big fellows early
Tuesday morning. Plans had been
made for a rider to attempt TO ride
orc OF the big fellows at the Yacht
Club basin.
lie formal dedication program got
under way at 3 o'clock at the
transient shed where Col. Z. II.
Downs, member OF the San Benito-
Port Isabel navigation district, in
tToduced Governor Alfred.
New Era Predicted
Gov. Allred's speech was followed
hy addresses BY I. s.. Steiner. promi-
nent Port Isabel lumberman and
civic worker, who presided: Rev.
Hugh Robertson Of San Benito;
James C.. Bowie Of San Benito.
wlcely-known developer; James Q.
Locthan Of San Benito, navigation
district attorney and manager Of
The district: S. l.. JesSup Of Browns
vile; Banks S Miller Of McAllen,
through whose efforts an outgoing
cargo of corn was possible; and the
three district commissioners, Col.
Downs. Davis Wade Of San Benito
ard w. II. Pattee OF Port Isabel.
Thousands OF persons visited Port
Isabel Sunday and Monday to In
sDect the Fairport as she made
preparations TO receive her cargo Of
oO-n.
Expressions were heard from many
of those attending the crowd. both
Valley residents and upstate Wis
itors. that the Valley undoubtedly
on the treshold OF another period
os rapid development as the result
OF deep water transportation.
, 1935-07-30
Governors Spirits High

Governor Alfred expressed high
praise earlier in the day, both OF
the valleys prospects for q new era
o. development as the result of
Port Isabel's deep water harbor, as
well as for the Valleys fine fishing
waters. The governor was IN excel
lent spirits following the catches OF
, 1935-07-30

CONTINUED from Page One)
, 1935-07-30

(Continued Prom Page Onel
, 1935-07-30

President Cardenas Is returning to
he capitol Tuesday and Is expected
, 1935-07-30

NOOkllAAAuCu AAoAA EnbC OACf
Blanche Dunkel. mother-in-law Of
the slain man, and alleged instigator
Cf the Staying.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
A KERESKED0K AIT

jelentik, hogy forgalom meg
mindig emelkedik es mar tizen-
ket szazalekkal elhagyta a tava-
lyi forgalmat. Minthogy tavaly
ilyenkor az arak mar fel voltak
emelve, AIT tenylegesen. emelke-
de fogyasztasnak lehet nevezni.
A konnyii ipar el van foglalva,
a ruha es szovo iparban eros
munkat remelnek legalabb a ko-
vetkez6 harom honapra, vas
utak forgalma olyan szenzacio-
ben mar hatvantol-ny olcvan sza-
san emelkedik. hogy mar elerte a
kara meg is haladja.
Ha a nagytoke mem kezdi el
uira az obstrukcio ostoba es
rombolo munkajat, akkor a ko-
vetkez6 hat honapon at allando
iavulast lehet remelnink, kilo-
nosen ha az elnok tenyleg eleg
gyorsan meg tudja inditani azo-
kat a kozmunkakat, amelyekbe
harom es fel millio embernek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
A Bt)N0K ES BtJNOZ0K

mem erdemelnek helyet e he
ten ebben a rovatban, hiszen egy
biineset reszleteivef traktaljak
ket het ota az orszagot, amivcf
elvonjak az emberek figyflmet
minden komoly dologtol.
Mindenki 6szinte reszvettel vi
seltetik a Lindbergh hazaspar
irant. akiknek az els6sziilott
gyermeket elraboltak es meggyil-
koltak es mindenki remeli, hogy
a binos a binteteset megkapja.
De kezd mar "sick and tired
lenni az ember az egesz targya-
lasto1 es onkentelenul is ARA
gondol, hogy ilyen nagy huhot
csinaltak volna-e akkor is bel6le,
ha mem a "Lindy'', hanem egy
szegeny ember gyereket lett vol
ma az aldozat gyalazatos bum
tenyben.
Az iigyeszseg ugy sz6rja
penzt. az ad6fizetok penzet, mint
a reszeg matrozok es mire tar
gyalas veget er, szazezres szam-
lakat kell az amugy is eleg teher
alatt nyoeo adofizetCknek XII
nyogni.
Erdekesebb Is fontosabb enneT,
hogy supreme court a felebbe-
zest lehetGve tette a scottsborOi
neoer gyerekek iigyeben, akiket
ketseoteleniil artatlanu1 akarnak-
a villanyos szekre iiltetni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
II F. tt $ ZE NJ LIE

pillanatnyi el6nyokhoz juthat a
vilagpiacon.
Peldaul, amig az amgol penz a
mienknel sokkal olcsobb volt, le-
hetetlen volt amerikai arut a kill
foldon eladni es leginkabb ez
kesztette Rooseveltet, hogy a dol
lar cricket levagja. Ma Japan
max a penze a legolcsobb nem-
zetkozi aranyban, reszben azert
kepes az egesz vilagot elaraszta-
nj arujaval, inert az olcso japan
penz meg olcsobba teszi az
amugy is nagyon olcso japan
portekat.
A supreme court 1onteset feb
ruar eleje el6tt mem varjak, de
mem lehetetlen, hogy AIT - te-
kintettel kiilonosen a nemzetkozi
helyzetre - meg kesobbre ha-
lasztjak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
A GAZDASAG1 VISZONYOK

allandoan javulnak IS terme-
les ma valamivel nagyobb, mint
tavaly volt ebben az id6ben, ami
kor AIT hittiik, hogy az uj deal
nyoman a prosperitas csakugyan
utban van.
A nehez ipar vezet a fellendu-
lesben, amelyben ma AZ szazale-
kot dolgoznak es meg magasabb
termelest varnak kozeli jov6-
ben.
Bizonyos videkeken, kiilonosen
a Cleveland Youngstown korzet-
napokig fog az acclmunkasok
zalekos iizemmel dolgoznak,
Detroit videken is eleri az iizem
hetven szazalekot, csak Pitts
burgh es az eszaki tavak.2 Gary
es Hammond videke nem tud-
iak harminc szazalekot ell
hagyni.
Az auto-iparban majdnem tel
les er6vel dolgoznak, jelenleg
hetenkent atlag hatvanezer kocsit
loknek a piacra. Vezet a Ford
gyar, amelynek a termelese ma
ponta meghaladja haromezret,
ahol februarban negyezer ko-
csit akarnak naponta termelni.
1T ismetelten meg kell ALA
pitani. hogy az auto-iparban va
Bsaggal bert vagtak, inert aki-
iiek mem vagtak lie napszamjat,
annak napi termeleset emeltek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
(Folytatas a 4-ik oldalr6l)

;usnak visszahatolag mem volt jo-
ga leszallitani a kotvenyek erte-
ket, vagyis hogy azokat arany-
dollarokban vagy annak megfele-
lo ertekekben kell fizetni, akkor
az ipari es kereskedelmi val1ala-
tok kozul nagyon sok cs6dbe ke-
rilne.
Mert amig .termekeiket a je
1enlegi aranysullyal biro, tet,at
olcsobb dollarokert aruljak, re-
gi, tehat ma masfel dollart &r6
dollarral ke1lene kotveny tarto-
zasaikat fizetni.
Nyilvanvalo, hogy EFT sok val
lalat mem birna, ujabb penz-
ugyi katasztrofa erne az orsza-
got. Azonkiviil komplikalt pc
rex ezrei indulnanak meg min
denfele, inert masfel ev ota min
denfele mindent leszallitott
aranytartalommal biro dollarral
fizettek.
Az igazsag igyminiszter ezen
kiviil hozott fel meg egy ervet a
supreme court elott, mikor a kor-
many allaspontjat vitatta. ARA
hivatkozott, hogy titkos nemzet-
kozi targyaiasok folynak a penz
stabilizalasa "a vegleges ertekek
megszabasa) iigyeben es ha a
kormany allaspontja megdulne,
ezeket targyalasokat tovabb
folytatni mem tudnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
A T0BBI ALLAMOK.

kulonosen az aranyvalutan
elo allamok egyre slrgetik Ang-
hat Is ennek az orszagnak a kor-
manyat, hogy penzek nemzet-
kozi aranyat vegre megszabjak, S
hozzak azokat egymashoz ko-
riilbeliil a regi aranyba.
Ketsegtelen, hogy erre nagy
szukseg lenne, nemcsak nalunk,
de kiilonosen a legtobb europai
orszagban, inert amig penzek-
kel manipulalnak, addig minden
allan leszallithatja a sajat pen
zenek a nemzetkozi cricket, S
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17

>gyar, ahol titkos-rend6rok csak
tessek-lassek kedveert mutatjak,
hogy a gyalazatos rendszer BIZ
noseit nyomozzak. Ha igazan
meg akarnak tisztitani a telepii-
ket, ait "a ora alatt megtehet-
mex, hiszen ezerszam vannak
benn munkasok, akikt5l otven-
szaz dollart raboltak azert pri-
vilegiumert, hogy kidulhessenek
munkaban.
A mask sulyos panasz a
"speed-up', amit mar fiatalabb
es erosebb emberek sem birnak,
ami alatt naponta szazan meg
szazan kidiilnek.
Az elnyomott, terrorban tar
tott, black lisztakra jegyzett es
rogyasig dolgoztatott munkasok
ma mar a szervezette1 sem to-
r6dnek es mikor szavazas van,
meglathatjuk, hogy az American
Federationben sincs bizalmuk.
Az auto-ipar, amely a boom
eveiben legtisztessegesebben
bant munkassal, ma a leggya-
lazatosabb sorsot nyujtja az en-
bereinek akik a 1egjobb esetben
is csak ot-hat honapot dolgoz-
hatnak evente.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17

kivil kisebb sztrajkok voltak
m;nden keleti es kozep-nyugati
allamban.
Az acel-targya1asok meg ma is
folynak, de bizonyos, hogy ho-
a leeso vizet anna1 videknek
ugye a birosagoknal heverni, XII
lonosen azert, inert maga a seer
vezet sem szeretne azonnali sza-
vazast. Akkor ugyanis kitunne,
hogy az AFL-t6l is felnek a
munkasok. A Federation ait re-
meli, hogy a congressus kom-
pania junk ellen torvenyt hoz
es akkor minden munkas KENY-
TELEN lesz az AFL-hez tartoz-
nj es abban adot fizetni.
A nagyt6ke viszont el van ra
szanva, hogy ebben az esetben is
megakadalyozza, hogy az egbe
n6jjon a Greenwich szovetseg
faja, inert akkor kompania ju-
nikbol igazi, de onallo szerveze-
teket fognak csinalni.
Minden esetre ez 1enne a mum
kasra nezve a legszerencsesebb
megoldas, inert az AFL keny-
urai kozonseges racketet, egy-
szerii kozkeresti tarsasagot csi-
naltak a szervezetekb6l, egy kis
csoport dologkeriil6 munkasve-
zer javara. -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17

a reakcio szaz III szervezete
szerszamja kozt 4 lcgveszede s.
mesebbek a Hearst ujsagok, anne
lyek most "komnunizmus" e1
len harcolnak Is amelyek na1a
mar minden felvilagosodott en-
bert ostrom ala fogtak. Kn16n
sen kikezdtek az egyetemi tar
rokat, inert att61 felnek, hogy -
egyetemr6l ezutan nyitott sassII-'
mel keriil XII az ifjusag.
Hearst, a multi-milliomos lap
kiado Nemetorszagban jart II
nyaron, hogy hitlerizmust ta~
nulmanyozza, most ait altar
csinalni ebben az orszagban.
Az vi adotorvenyek kii1onosen
sujtjak azokat vallalatokat,
amelyek egy tucat reszvenytarsa-
saggal birnak, mint Hearst ui-
sagok, exert duhong szaz mil
li6nal tobb vagyonnal biro ujsag
crook a kormanyra.
Annyira ravetettGk magukaf
minden liberals emberre, hogy
multi heten mar az .elnOkot IS
kommunistanak neveztek. Es
inert nehol a milli6szam megje-
leno Hearst ujsag nagyhatalom,
felelmetes kovetkezmenyei le-
hetnek ennek az izgatasnak, ha
valami modon meg mem akada
lyozzak "tajtekzast".
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
Az VI DEAL ECYIK Macy

alkotasanak az epiteset egy
par nap mulva megkezdik es
csak az utanunk jov6 nemzedek
allapithatja meg, hogy milyen
eredmenye lesz a dolognak.
Otszaz millio fat fognak eliil-
tetni a prairieken, hogy az idoja-
ras szigorusagat enyhitsek, hogy
sionokat mindig, mir Ieniitt meg
megmentsek, hogy a nagy SEE
lex es szarazsagokat reszben kor-
latozzak.
A szaz mertfold szeles es ezer
mertfold hosszu shelter-belt
North Dakotatol Texasig fog hu-
zodni es ez lesz a foldon az elso
kiserlet ARA nezve, hogy az en-
berek beleszoljanak az eghajlat
dolgaba.
A multi heten kormany ella
rast inditott a mozi-magnasok ell
len, hogy ossze eskudtek sza-
bad verseny megszoritasara egy-
massa1.
Ketsegtelen, hogy ez az osz-
sze-eskuves fennall, hogy a mozi
tulajdonos mem ura sajat szin-
hazanak, inert mem veheti meg
ait kepet, amelyiket szeretne,
hanem "programokat' irnak el6
a aszamara. Ez aztan aSjelenti,
hogy minden jo KEEP rnSHett meg
kell venni egy gyengeb kepet
es ait vegig kell szenvedni min
den nez6nek.
Minthogy a multi heten siilt
XII. hogy amig a mozi-igazgatok
szazezer meg negyedmillios fize-
teseket huznak evente, mikor a
szineszek eheznek, ebb6l a szem-
pontbo1 sem art, ha tyukszeme-
ikre ralepnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
Az EGYES ALLAMOK

torvenyhozasai kezdenek erde-
kes kepet mutatni. Texasban es
Oklahomaban peldaul nemcsak
co-opera1ni akarnak az elnokkel,
de egyenesen tul akarjak licital-
nj es kilon allami munkakrol
akarnak gondoskodni munkat-
Ian emberek szamara.
New Jerseyben az allami
NRA-t a kormanyzo egy pucs-
csal torolte, minthogy azonban a
szovetsegi NRA meg mindig er-
venyben van bizonyos hatarig, a
helyzet nagyon oft sem fog val
toni.
Majdnem minden allamban az
okozza legnagyobb gondot,
hogy tobb allambevetelr6l kell
gondoskodni. ha az "alkalmazha-
tatlanok" terhet szovetseg ujra
vissza rakja az egyes allamokra
es a legtobb helyen forgalmi
adot vezetnek be, inert a toke-
sekre nezve ez az erkolcstelen
ado a legkonnyebb.
A legsulyosabb a problema
Pennsylvaniaban, ahol ketszaz-
Given Milo dollarra van az al
lamnak sziiksege es California
ban. ahol szazhusz millio dollar
hianyzik. Pennsylvaniaban a Sc
natust meg mindig a republika-
nus part uralja, ami megneheziti
kormanyzo demokrata part
helyzetet. Californ'aban pedig
mar kezdik banni. hogv Sinclair
helyett olvan reakcios embert
valasztottak kormanyzonak. aki
csak a legszegenvebb osztalybol
akarja az adot sajtolni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
AZ AUTO-IPARBAN
ALTALABAN

olyan gya1azatos helyzet van,
minden kormany-vizsgalat es XII
hallgatas dacara, hogy ha valami
mem tortenik a kozel jovobe1, a
munkasok kenytelenek lesznek
szabotazshoz fordulni.
A gyarosok ugy ,latszik mem
tor6dnek vele. hogy korrupcio
van a gyarakbah, hogy a a;munkat
ma mar nemcsAk Given dollarok-
ert ar,,ljak, de id6nksnt see
geny embereket meg. Is dollarok-
kal meg is adozzak. Vezet ebben
a becstelen rendszerben a Ford
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17

osztaly birosagoknal probal
vedekezni az vi deal ellen, addig
az elnok megy elore a maga
programjaval legnagyobb erely-
lyel.
Egy pillanatra sem szunik
meg az orszag legfelelmetesebb
nagyhatalma elleni hare a vii
lanytrusztok szinte reszegen ta-
molyognak az oket ert sulyos ut
legektol.
Roosevelt mar new york; kor-
manyzo koraban felismerte, hogy
kozszolgalati vallalatok az iga-
ri urai az orszagnak, inert ben
MIX felhalmozott nagytoke adot,
sulyos es illetektelenul nagy adot
fizettet 1ninden polgarral.
A Tennessee Valley, a Grand
Coule, a St. Lawrence hatalmas
VIII erejet minden aron rezerval-
nj akarja koztulajdonbar1 levo
villanytelepek szamara, inert a
lakossag esak ICY fogja ineger.
teni, hogy milyen hihetetlenul
rabolnak eek a vallalatok ben
niinket.
Ezen kiviil a kormany soha
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
TERMESZETESEN
A TRUSZTOK

mem nezik tetleniil az vi deal
mex ezt az igazan konstruktiv
munkajat es amig egyreszt a BIZ
rosagokhoz fordulnak, masreszt
tele raknak propagandaval min
den ujsagot.
Tele sirjak a vilagot. hogy a
kozszolgalati vallalatokba biz
tosito tarsasagok, bankok, az
ozvegyek es arvak penze van
fektetve es hogy a kormany po-
litikaja ezeket a befekteteseket
don't veszelybe.
Ezzel szemben a kormany XII
mutatta multi heten, hogy eek
mex a vallalatoknak a kotvenyei
- amelyek ilyen tulajdonban
vannak nagyon jol allnak,
csak a reszvenyekbe csapolt
"viz" "-et feltik a tokesek.
Kimutatnak eseteket, amikor a
bankarok ket-harom dollart er6
reszvenyeket szaz-ketszaz dolla-
rokert szedtek ossze es ma a
villanyert, gazert olyan arakat
kell a fogyasztoknak fizetni,
hogy ket-harom dollar tenyle-
ges befektetes utan egy-ketszaz
dollar neverteku reszvenyre kell
osztalekot fizetni.
EFT akarja a kormany meg
szuntetni es inert kozszolgala-
ii val1alatok az ellen6rzesukre
alakitott Public Service Commits
sionokt mindig, mindeniitt meg
vetettek, csak ugy lehet azokat
tisztesseges ,arak szamitasara ra-
birni, ha ellenuk mindeniitt koz-
uzemben epult vallalatok fognak
mukodni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
EIIR6pARAN
TERMESZETESEN

Saar kerdes elintezese koti
lie m:ndenkinek figyelmet. inert
a szavazas maoa meg mem jelenti
vegs6 elintezeset dolognak.
A Nepligan all. hogy a szava-
zasok figyelernbe vete1evel rni-
kepen don't teriilet sorsar6r.
Visszacsatolhatjak az egeszet a
nemet birodalomhoz, vagv egv
reszet megtarthatiak tovabbra is
a liga vezetese alatt veglegesen.
vaey egy meghatarozott id6re.
Az olasz-francia megegyezes
es ujkeletii baratsag ma mar nem
olyan nagy szenzaci6, mint a.
multi heten. inert kisiilt, hogy
meg nagyon is "alta1anos'' az
egyezseg es tobb iigyben a tar
ovalasok csak ezutan fognak ko-
vetkezni.
Ketsegtelen, hogy a ket nem-
ze. er6sen k6ze1edett egymashoz.
es ketsegtelen. hoey ez emelni
'og;a tartos bske 1ehet5ssget.
de beke arat egy-ket gyengebb
nrszao fopia fizefn;
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17

nen tartotta titokban, hogy ahol
egy varos koziizemben villanyte-
lepet akar csinalni, mindig kesz-
seggel adnak annak penzt a koz-
epitkezesekre szant osszegb6l.
Es eppen eleget agg6dnak ma a
villanytrusztok, hogy ha az el-
nok kezere bizzak most kert
negyezer millio dollart minden
megszoritas nelkul, akkor abb6l
nagyon sok ilyen villanytelep fog
epilni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17

uira Cuba all az esemtnyek
homloktereben. aho1 naponta We
res zavargasok vannak, ,ahol
"kommunista osszeeskuves' CT
men naponta tomeges letart6zta--s
tasok tortennek. ...s
. A jelenleg kormanyon fsv6. en-
berek, marciusra igertek yalasz-s
tast, ami .val6sziniileg nern lesz
meg, Latin Amerikaban ait hi
SILK, hogy ezek az anarchisztikus
allapotok evekig eItartanak. IA
kiilfoldi hataTom. (az Egyesilt
Allamok) mem lep kobe amt
Washington egyaltalan mem
ohajt megtcnni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
A MUNKA FRONTJAN

aranylag csendesseg van, inert
az American Federation Of Labor
1ninden erejet congressusra
yeti, ahe1yett, hogy a munkaso-
kat szervezne.
Veres sztrajk Minnesotaban
volt a multi heten, de a dolog
mar felig Ell van intezve, azon-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
akar munkat iuttatni.

akar munkat juttatni.
Az arak lenyegesen nen val
toznak es hacsak valami radika-
lis javaslatot nem fogad el a con-
gressus, azok mem is fognak a
kozel jovoben lenyegesen fell
menni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1935-01-17
EGY VESZEDELMES
ACITACI0

onti Ell az Or5zaooe. amt ma
mar mem hagyhat senki $50 nell
kill.
The Washington times., 1935-09-23
46O REGISTER
AT HOOD

FREDERICK, Nd, Sept. %.
Anticipating a successful year
with a total enrolment of ap-
proximately 460 young women
and a faculty composed of SO
men and women, Rev. DR.. Henry
I. stahr, Hood president, today
announced plans for the open
ing Of the college this week.
Preliminary exercises and reg
istration Of students took place
today (Monday), and will reach
climax with the formal open.
ing on Thursday night in Brod-
beck Hall.
Students began arriving over
the weekend and will participate
in the extensive orientation pro.
gram, which will include meet
ings, social events and other
activities planned by Dean Ruth
V. Pope. Many faculty members
arrived several days ago.
In addition to the regular
courses leading to the bachelor
of arts and science courses, a
large number enrolled in exten.
sion courses, etc.
During the summer, considera-
BILE renovation took place in the
various buildings on the COM
modious campus, one Of the show
places of Western Maryland.
The Washington times., 1935-09-23
PET SQUIRREL
ASKS HOME

Know anyone who would like a
tame squirrel for a pet?
Miss Arie Sheffield, Of the Key
stone Apartments, has asked this
department to find a new owner
for Jimmie" her pet for almost
the entire eight months Of his ex-
istence. He was found in a nest
in Florida, Miss Sheffield told us.
Jimmie is very affectionate in
deed, and would make an interest
ing pet for some one.
If you have a cat or a dog-or
even, perhaps, squirrel for which
you would like to find a home,
write to The Times Pet Editor.
The Washington times., 1935-09-23
BIRTHS AND MARRIAGES

NSeward So. S. Z.
Milton Winston. 4s, PETERSBURG Va.
and Hortense s. Rosenstock, 43, Peters
john N. Robsy, rs. colles. Park. Nd
and Regina B. Richards, %, Augusta.
Albert A. Rogers. 30. Wilson. Va ana
Marianne Robinson, "a, Characteristic,
George W. Emmart. jr., Fl. ..s Four.
Ieenth Pl. N. E.. and Mabel F. Furr,
EO 2OS Fourteenth Pl. N w.
stanley H. Ford, "a, Baltimore, Md.
Edwin F. Hill 55, Philadelphia, Pa
and Edyth NJ. Byrd, a, DARBY Pa
Edgar s. Darnell. 81, 7O4 Third st.
n. W.. and Katherine NJ. Stephens, Is.
704 Third st. N. w.
John B. Richards. %. 1920 California
st. N. w. and Lydia NJ MagraFan, 10.
Leonardtown. Nd.
Carl H. Kappes, jr., 81, New York.
N. Y. and Georgianna NJ. Crowther. al
S5O9 Woodley Rd. ~ w.
Lawrence w. Reels. IL 1884 Ridge
Rd. S: E, and Deloris n. williamson.
1S. 92e Fourth st. N. w.
Raymond Grant, 90. 1904 @ St. N. w.
and Alma kemper, 20, 1904 Q st. N. w.
=, THOMAS s. Dawson. 90, 1929 Fifth St.
y. w., and Mary E. Campbell, IS, 42i
st. N. W.
Thomas A. Bryan. a5, Saint Hill. Va.
ana vivian A. McQuigan. 20. 40S Tenth
Sidney Jonas 40, Nashville. Tenn. and
Rebecca Bartlett, As, Nashville. Tenn.
Martin F. Bierbaum, 80, Washington.
Pa, and Lillian NJ. Holzinger, 50, Kew
Gardens, l. l.
The Washington times., 1935-09-23
COUNTY SEEKS
PHONE CUT

(Continued from Local P0ge)
content. It is time these rates
were brought down to q more
favorable level.
PROMISES ACTION
"These rates will be taken
under advisement by our COM
mission in conjunction with the
future. 1 personally will take
upon myself to bring these mat
tiers before the Commission at
its next regular meeting, the
first Monday in October"
Mr.. Kephart said the Walnut
service has sufficiently demon.
strated its popularity, so that it
now equals approximately Is per
cent Of the total number Of sta
tions in the county. Reduction
in the rate to IS would tend to
increase this proportion, thereby
affording a greater flexibility OF
service for citizens Of the county
most of whom work and have
social and business contacts in
Washington.
One of the chief obstacles in
the telephone company's persist
ent refusal to lower Arlington
county and Alexandria rates in
line with those in Washington, &C
cording to critics of the current
rates, is the fact, that, until the
creation Of the Federal Communi
cations Commission, there was NO
regulatory agency with authority
to demand downward revision
Now Has Power
The Communications Commits
sion now Is empowered to regulate
telephone rates. This agency, how
ever, has not yet the opportunity
to make a study of any local rate
structure, because Of its concen
tration on the American Tele
phone & Telegraph Co. investiga
tion, and other problems.
Arlington County Public Util-
tiles Commissioners can regulate
rates in their own territory, but
calls made outside the jurisdiction
of the county fall beyond the jur-
isdiction of the local utility com
mission. Neither is the District of
Columbia Public Utilities Commits,
sion empowered to act in behalf
Of telephone subscribers in Ar
lington or Alexandria.
Telephone calls between States
fall solely under the Jurisdiction
of the Federal Government.