Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-05-31
Plnicf pero.

Oy1O J11d1OLGIlO V l.. 1CCO1 0AO
"a so let pc tie 81 jej dial
patentovat Waterman. Oce-
love pero pochazi z r.. 1903, ale
v r. 1920 sc dostalo do
obchodu. z teto dolby jeste u
mas zije pojem peror1zek, KITE
reno pouz1vame pro oznacen1
maleho kapesn1ho nozfku. Ten
to pojem pochazf z dolby, kdy
musil 81 ostrym nozlkem
pfirezavati pero z husfho brku.
Tfeba re ma prvnf pohled je to
velmi jednoducha, bylo
k tomu potreb1 znacne doved-
nosti. Do tehdejsfch skol nosi-
ly deti hus1 brka a ucitel jim
je p~fifezaval. Nebylo to "a
darmo a tech n6kolik krejcarG,
ktere ucitel takto vybral, tvo-
filo cast jeho prfjmu. Ones
pln1c1 pero vytlacuje obycejne
pero, protoze ma tn vyhodu, re
muzeme jej stale nositi S sebou
a kdykoliv je pTipraveno, aby-
chom S MIN mohli psati. Pln1cf
pero ma vliv i ma styl naseho
p1sma. Jeho hrot nen1 tax ostry
jake u obycejneho oceloveho
pera. Jednou z nejdGlezit6j-
SIGH cast psac1ho pera je totiz
prave spicka pera. l prostym
okem pozname, re ma zlate
spicce pera jsou diva nepatrne
kousky leskleho, sedeho kovu.
Je to iridium, kov neobycejne
tvrdy, ktery dodava pln1cfmu
peru schopnost re s MIN m1ze-
me psati celia dlouha leta, aniz
by Sc pero nejak opsalo. Pfsmo
plnlc1m perem jest mekc1. Wy
rovnava odstfny mezi tenkymi
a silnymi tahy. Ostatne dnes
pfi vyucovanf psanf ma skolach
neklade Sc jiz takovy ddraz ma
toto rozlisovani tahG tenkych
a silnych. Klade Sc d6raz hlav-
ne ma citelnost a pomernou
rychlost pri psanf. I grafolog,
ktery rozeb1ra povahu cloveka
Poole jeho rukopisu, must pri-
hl1zeti k tomu, bylo-li psano
perem plnfc1m, perem, ktere
ma iridiov6 spicky, ci bylo-li
psano ostrym perem ocelovym.
Grafologie Sc v posledn1ch
letech dostala do popTedf zaj-
mu. Nedavno zemTel cesky
~grafolog Saudok, ktery z gra-
fologie vypracoval metodu, kite
ra Sc velmi mylila v posudku
povahy a charakteru cloveka
|jeho pfsma. A ponevadz zije-
me We volebnf nalad6, pTisel
take podnet, abychom otazku,
IDA ten 81 omen kandidat posla-
necky jest schopny, posuzovali
take podle grafo1ogickeho po-
sudku a rozboru jeho rukopisu.
Timed prihlasili Sc Ike Slow
observation-disclosures a prohlaso-
vail, re i psychotechnika by
mela byti pribrana tam, kde
jde O rozhodnutf, bude-li z kan
didata dobry poslanec, 81 spat-
ny. I kdyz grafologie a psy-
chotechnika ma svoje pTesn6
melody zjistovan1, nejsou pre-
&c tyto melody tax presne a j.
ste, abychom ma Mich, jenom
ma Mich, mohli zaloziti pf1znivy
81 nepr1znivy posudek o lidech,
kterym chceme sv6Titi svoji d.
veru.
Pln1cf pero jest znacnym po-
krokem v naS1 technice psan1.
Ale daleko pronikav6js1 zmenu
prinesl psacf stroj, ktery dnes
nevid1me jen v kancelarfch SOU
kromych i veTejnych 1Tad1, a.
lie ktery v podobe lehkeho pre-
nosneho stroje pronika i do do
macnostf, kde jest trochu vets1
correspondence. Toto pronika-
nj psac1ch stroll do pracoven
spisovatelG, novinarG, vefejne
cinnych osob, sotva uvftajf ii,
kterf sb1raj1 rukopisy vyznac-
nych pTedstavitel1 kulturniho
a politickeho zivota. Nemame
w tn CO delat S rukopisy. z
psac1ho stroje nevychaz1 Vast
ne rukopisy, ale strojopisy. Je-
Ste pred lety sc nepovazovalo
"a vhodne vyrizovati soukro-
mou correspondence ma psac1m
stroll. Ale dnes i nejintimnej-
81 correspondence Sc p1se ma
psac1ch strojfch. Dnesn1 do
ba jest stT1zliva. Chce m1ti v
prve Tade citelne pfsmo. A
proto pfse ma psacfch strojfch.
I nejkrasnejs1 basn6 moder-
mich basnikd jsou psany ma
psac1m stroll. To je konecne
vedlejS1. Zalez1 ma tom, co bas-
nh ohoo ox7X4,, %<o