Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-09-27
HROZIVA SITUACE.

PIOCO 0d1lhNAl1 Any ulOIlld ny
tt sankce -hospodarska a vo.
jenska trestnf opatTenf = pro.
vedena, must byti schvalens
jednohlasne V Rad6 Spolecno-
sti. V t6to Rad6 mali Polac:
stale zastoupenf, ktere bylc
jim povoleno prede dvema le-
ty, a toho cht6j1 zneuziti k to-
mu, re budou hlasovati prot
sankc1m. To sl1bili Mussolini-
mu. Zpravu o tom pTinasi z
VarSavy Exchange Telegraph.
Anglick6 casopisy pTinesly
zpravu Z R1ma, re hodla Mus
solini u S~polecnosti narodG po-
dati protest prot mobilisaci
anglickeho lodstva ma Stredo-
zemn1m mort. Anglicane We
SVEN zbrojen1 neustavajf.
Mussoliniho vliv V Rakousku
a V Madarsku dosud nepomi-
null. Tito jeho sousede hledf
81 udrzeti jeho pTatelstv1. PRIV
nj pomoci dostalo Sc mu z
jejich strany V boji "a udrzenf
liry. liver italsky V cizin6 je
slaby, Anglican6 Sc pTicinuji o
to, ably byl jeSt6 slabsf. Lira V
Gene klesa. Italska vlada po-
zadala O pomoc We V1dni a V
Pesti a dostalo Sc il hned po-
moci. Jak V Rakousku, tax V
Uhrach, byla spekulace S lirou
jedn1m razem Zastavena.
Drive bylo mono dostati We
V1dni italskou liru pod cenu.
Nyn1 jest t6zko opatTiti 81 liru i
za-vysokou cenu.
Desert6Ti z armady anebo IL
de, kteT1 Sc obavaj1 odvodu a
prchajf "a hranice, byvaj1 ra-
kouskymi 1Tady zatykani a
zpatky do Italie posilani. To Sc
dele i lidem n6mecke narodno-
sti, byvalym RakusanGm, kter1
byli cd sv6tove valky pfid6leni
k Italii. Pluky z t6chto pohra-
nicnfch krajG, at n6meckych
nebo chorvatskych, jsou V ma
stavajfcf valce vyhlednuty k
tomu, ably byly V Habesi posi-
lany do prvn1ho ohn6.
Rakousko prodava ItalGm
drfvf, jehoz potTebuj1 ma stav-
bu kasaren. MadaTi op6t pse-
nici a dobytek. Take Jugosla-
vie, ktera ma pc vsecko leta S
Italii shiny obchod, prodava jill
vsecko naporad, drfvf, dobytek
a med.
Londynsky "Daily Mail" o.
namuje Z HabeSe, re V osade
ziziga, lezici V hornatem Oga-
denu, byl zatcen 57lety fran
couzsky hrab6 Maurice Roc
quefeuil Sc svou zenou. Oba
jsou obzalovani z vyzv6dacstv1t
We prosp6ch ItalG. Francouz
I'll uz mnoho let V Habesi a byl
agentem spolecnosti pro W.
voz sl1dy. V osad6 ziziga, KITE
ra je strategickou spojkou do
Havaru a do britskeho a ital-
sk6ho Somalska, je V posledn1
dob6 ruSno, nebot Sc tn vsude
cini pF1pravy ma vpad ItalG.
Dim francouzsk6ho hrabete
byl dlouho hl1dan habesskym
detektivem Kebret Astatkiem,
ktery byl vySkolen V anglicke
pOliceinf sluzb6. K Zatceni
doslo, kdyz byla pred tim po-
lapena jedna somalska zena,
ktera nesla pro italske konsula
V Havaru RUNE filmy, doku-
menty, fotografie a Sifrovany
popis valecnych prfprav V Ha-
best. V zapisech zatcenych
bylo objeveno dvanact jmen
domorodcG, kteTf byli We sluz-
bach vyzvedacG. Domorodci
pred zatcen1m uprchli. Je ma
ne poTadana ozbrojena swami
ce. Pc polapen1 budou vsichni
rozctvrceni a kusy jejich mrt-
vol nahazeny lvGm.
Africka osada Lybie, ktera
byla d6jistem bojG jiz V do
Cesarovych a kterou z1s-
kali Italov6 teprve V tonic sto-
lett, mGze Sc staff bojist6m,
dojde-li ku srazce mezi Italif a
Britanif. Mussolini 3D.
tamtud pTipravuje vypravu pro
Egyptu. Anglican6 pTipra-
vujf proti-ofensivu ma JIM hra
nici Lybie, kde prot ItalGm or
divok6 arabske kme-
ny. Italov6 mali V Lybii vo-
jenskou pTesilu, asi 40, 900 mu-
"a evropskeho vojska prot an
10000 V Egypte.
Ma mort bylo by bojist6 asi
hlavn6 ma nevelk6 moFske plo-
Sc V okol1 Sicilie, Malty a pro-
t6js1ho africk6ho bTehu. V O.
kolf tom Sc A~nglicane zimnic-
0%101,o x1,,%