Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1935-12-13
z WAsHINGTONU.

Marylandu. BafUv ZavOd zls-
kal trakt zeme v r~ozloze 140O
akr1 u Belcampu, Md.
Batovi zastupci jsou ted
zamestnani vyvlastnovan1m
"squatterd" re zakoupeneho
1zemi, ma kter6m, jak bylo
hlaseno, Dude postavena ultra
moderni, "Fordizovana" tovar
ma, zamestnavajfcf nejakych
5000 muz1 a zen, a vyrabejlc1
boty methodami uz1vanymi We
Zlin6, kde vyrobn1 naklad pa
ru kozenych bot obnasi SEC.
Odbor statu mezitim popTel
zpravy, re Sam Wood, obchod
nj ataSe Spojenych StatG V Pra
re, Sc pokousi o ujednan1 move
obchodn1 smlouvy S Ceskoslo-
venskem, zahrnuje V to sn1ze-
nj eel ma dovoz obuvi do Anne
riky. Sekce odboru, venovana
zahranicnfmu obchodu, pravi-
la, re Spojene Staty a Cesko-
slovensko obchoduj1 ma zakla-
de klausule O "nejvice favori-
zovan6m narodu", die pode-
psane smlouvy v bFeznu, az ma
jinou 1mluvu Sc nepomysl1. O.
ficialove dele poukazali k to-
mu, re vsecky nedavno uzavre
ne smlouvy, jake S Kanadou,
Kubou a jinymi zememi, nj
kterak nesnfzily americka ella
ma dovoz obuvi.
Clio ma kozene boty je 20
prOcent a ma soukenne stfevlce
35 procent. Ale i pfi techto
vysokych clech, Bata prodava
n6kolik set tisfc pard bot rok
CO rok do Spojenych Statu.
N6ktere z techto Sc prodavajl
V drobnem departmentn1mi oh
chody, jin6 jsou rozprodavany
pobocnymi -prodejnami, ktere
81 Bat61N zavod sam zalozil v
New Yorku a Chicago. Pro
dejnf cena paru Batovy obuvi
je dobTe pod 81, i Sc zaplace-
MIN ella.
Oficialov6 odboru obchodu,
kterf Sc zajmem sleduj1 roz-
mach, ktery Batova firma cini
We sv6tovem obchodu obuv1,
vyslovili pTesvedcenf, re vyso-
ka americka ella il nijak nepri-
vad1 z rovnovahy. Pozname-
nall, re Bata pouze urychli w
robu a prfpadn6 snfzf mzdy,
kdykoliv vysoka ella ohrozujf
,jeho sv6tovy obchod poskoze-
MIN. Pr tom nicmene pTipus-
till, re Bata platf snad nejvys-
81 mzdy v Europe, trebaze V
kursovnich rozdilech, nedostu-
pull vyse mezd placenych V A
merice.
BatGv zavod byl jednou OBJ
when, re We sv6 toyarne v He'll
courtu, Francie, pouz1va "pe-
onskych pracovnfch method,
a re sleduje nekale obchodnl
methody V jinych castech sve-
ia. VSechna tato naTcen1, vet
Sinou zrozena re zarlivosti ne
mecke konkurence, Bata od-
mfta poukazem k tomu, re pla
tt svym delnikGm prevladaj1c1
mzdy. PTevedeno ne americke
penfze, maximalnf plat We Iii
ne zrucnemu deln1ku je $3.50
tydn6, a nezrucne zene, asi
$40.
Zavody zlfnske vede bratr
zahynuleho zakladatele To-
mase Bait, Jan, ktery meskal
pred dv6ma roxy v Clevelan-
du.
= Statnf tajemnfk, Cordell
Hull poznovu pohrozil vyrob-
cum zbran1 a vyvozcGm poru-
Sujfcfm presidentem Roosevelt
tenn prohlasenou neutralitu,
re proti MIN Dude die zakona
postupovano.
Harold L. Ickes ohlasil po-
dobne, re americt1 olejari Sc
must pfizpGsobiti naT1zen1m O
neutralit6. Vykladal, re mu
bylo ma konferenci Sc zastupci
tisku, FL. listopadu chybne po-
rozum6no, tax re by odporu-
coval dobrovolne embargo ma
noftu prot Italii a Habes. Mlu-
vii jen O zakazu vyvozu zbra-
nj a stTeliva. Malta die jeho
nazoru nenf AMI prvn1m ami
druhym. Italii ma byt dovolen
dovoz oleje, ale jen mnozstv1
jak Sc d6lo v dobach normal
Mich.
Standard Oil Co., v New
Jersey hlasila, re dale zas1la
olej do svych italskych pobo-
eek. President spolecnosti,
Walter C. Teagle, vyvracf do
veTejnosti danou zpravu, re
NT,,ooo1sos L-4. J-oX